2011D0291 — SK — 23.08.2012 — 001.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B ROZHODNUTIE KOMISIE z 26. apríla 2011 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému železničných koľajových vozidiel – rušňov a osobných železničných koľajových vozidiel – systému transeurópskych konvenčných železníc [oznámené pod číslom K(2011) 2737] (Text s významom pre EHP) (2011/291/EÚ) (Ú. v. ES L 139, 26.5.2011, p.1)

Zmenené a doplnené:

Úradný vestník No page date ►M1 ROZHODNUTIE KOMISIE z 25. januára 2012 L 51 1 23.2.2012









▼B

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 26. apríla 2011

o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému železničných koľajových vozidiel – rušňov a osobných železničných koľajových vozidiel – systému transeurópskych konvenčných železníc

[oznámené pod číslom K(2011) 2737]

(Text s významom pre EHP)

(2011/291/EÚ)







EURÓPSKA KOMISIA, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve ( 1 ), a najmä na jej článok 6 ods. 1, keďže: (1) V súlade s článkom 2 písm. e) a prílohou II k smernici 2008/57/ES sa systém železníc ďalej člení na štrukturálne a funkčné subsystémy vrátane subsystému železničných koľajových vozidiel. (2) Rozhodnutím K(2006) 124 v konečnom znení z 9. februára 2007 Komisia poverila Európsku železničnú agentúru (ďalej len „agentúra“), aby spracovala technické špecifikácie interoperability (ďalej len „TSI“) na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES z 19. marca 2001 o interoperabilite transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy ( 2 ). Na základe podmienok tohto poverenia bola agentúra požiadaná, aby spracovala návrh TSI týkajúci sa osobných vozňov, rušňov a hnacích vozidiel v súvislosti so subsystémom železničných koľajových vozidiel systému konvenčných železníc. (3) Technické špecifikácie interoperability (TSI) sú špecifikácie prijaté v súlade so smernicou 2008/57/ES. TSI, ktorá sa má zaviesť týmto rozhodnutím, by sa mala vzťahovať na subsystém železničných koľajových vozidiel s cieľom splniť základné požiadavky a zaistiť interoperabilitu systému železníc. (4) V TSI pre železničné koľajové vozidlá, ktorá sa má zaviesť týmto rozhodnutím, sa nezohľadňujú všetky základné požiadavky v celom rozsahu. V súlade s článkom 5 ods. 6 smernice 2008/57/ES by sa technické aspekty, ktoré sa nezohľadnili, mali označiť ako otvorené body. (5) TSI pre železničné koľajové vozidlá by sa mala vzťahovať na rozhodnutie Komisie 2010/713/EÚ z 9. novembra 2010 o moduloch na postupy posudzovania zhody, vhodnosti na použitie a overenia ES, ktoré sa majú použiť v technických špecifikáciách pre interoperabilitu prijatých podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES ( 3 ). (6) Členské štáty v súlade s článkom 17 ods. 3 smernice 2008/57/ES majú oznámiť Komisii a ostatným členským štátom technické predpisy, postupy na posudzovanie zhody a overenie, ktoré sa majú používať v špecifických prípadoch, ako aj orgány zodpovedné za vykonávanie týchto postupov. (7) Rozsah pôsobnosti rozhodnutia Komisie 2008/163/ES z 20. decembra 2007 o technickej špecifikácii interoperability v súvislosti s aspektom bezpečnosť v železničných tuneloch v systéme transeurópskych konvenčných a vysokorýchlostných železníc ( 4 ) zahŕňa niektoré požiadavky na železničné koľajové vozidlá prevádzkované v rámci systému konvenčných železníc. Rozhodnutie 2008/163/ES by sa preto malo zmeniť a doplniť. (8) Technickou špecifikáciou interoperability pre železničné koľajové vozidlá by nemali byť dotknuté ustanovenia iných relevantných TSI, ktoré sa môžu uplatňovať na subsystémy železničných koľajových vozidiel. (9) V TSI pre železničné koľajové vozidlá by sa nemalo vyžadovať používanie osobitných technológií alebo technických riešení s výnimkou prípadu, keď je to bezpodmienečne potrebné z hľadiska interoperability systému železníc v Európskej únii. (10) V súlade s článkom 11 ods. 5 smernice 2008/57/ES by TSI pre železničné koľajové vozidlá mala umožniť vo vymedzenom období začlenenie komponentov interoperability do subsystémov bez certifikácie, ak sú splnené určité podmienky. (11) V záujme ďalšej podpory inovácií a zohľadnenia získaných skúseností by toto rozhodnutie malo podliehať pravidelnej revízii. (12) Ustanovenia tohto rozhodnutia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 21 smernice Rady 96/48/ES ( 5 ), keďže: PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:







Článok 1

Technická špecifikácia interoperability (ďalej len „TSI“) týkajúca sa subsystému železničných koľajových vozidiel–rušňov a osobných železničných koľajových vozidiel – systému transeurópskych konvenčných železníc uvedená v prílohe sa týmto prijíma.

Článok 2

1. TSI uvedená v prílohe sa uplatňuje na všetky nové železničné koľajové vozidlá systému transeurópskych konvenčných železníc podľa prílohy I k smernici 2008/57/ES. Technický a geografický rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia sa stanovuje v oddieloch 1.1 a 1.2 prílohy.

TSI uvedená v prílohe sa uplatňuje aj na existujúce železničné koľajové vozidlá v prípade ich obnovy alebo modernizácie v súlade s článkom 20 smernice 2008/57/ES.

2. Do 1. júna 2017 sa táto TSI nemusí uplatňovať na železničné koľajové vozidlá v týchto prípadoch:

a) projekty v pokročilom štádiu vývoja, ako sa uvádza v ustanovení 7.1.1.2.2 TSI uvedenej v prílohe;

b) zmluvy v priebehu plnenia, ako sa uvádza v ustanovení 7.1.1.2.3 TSI uvedenej v prílohe;

c) železničné koľajové vozidlá s existujúcim konštrukčným typom, ako sa uvádza v ustanovení 7.1.1.2.4 TSI uvedenej v prílohe.

Článok 3

1. Vzhľadom na otázky klasifikované ako otvorené body v TSI uvedenej v prílohe sú podmienkami, ktoré sa majú splniť na účely overenia interoperability podľa článku 17 ods. 2 smernice 2008/57/ES, príslušné technické predpisy platné v členskom štáte, ktorý povoľuje uviesť do prevádzky subsystémy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.

2. Každý členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu do šiestich mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia o:

a) príslušných technických predpisoch uvedených v odseku 1;

b) postupoch posudzovania zhody a overovania, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní technických predpisov uvedených v odseku 1;

c) orgánoch ním menovaných na vykonávanie postupov posudzovania zhody a overovania týkajúcich sa otvorených bodov uvedených v odseku 1.

3. Vzhľadom na vnútroštátne predpisy platné pre vozidlá, ktoré sú v ustanovení 4.2.3.5.2.2 kategorizované ako vozidlá na vnútroštátne používanie, sa uplatňuje aj odsek 2 tohto článku.

Článok 4

1. Vzhľadom na otázky klasifikované ako špecifické prípady v oddiele 7 TSI uvedenej v prílohe sú podmienkami, ktoré sa majú splniť na účely overenia interoperability podľa článku 17 ods. 2 smernice 2008/57/ES, príslušné technické predpisy platné v členskom štáte, ktorý povoľuje uviesť do prevádzky subsystémy, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.

2. Každý členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu do šiestich mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia o:

a) príslušných technických predpisoch uvedených v odseku 1;

b) postupoch posudzovania zhody a overovania, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní technických predpisov uvedených v odseku 1;

c) orgánoch ním menovaných na vykonávanie postupov posudzovania zhody a overovania týkajúcich sa špecifických prípadov uvedených v odseku 1.

Článok 5

Postupy na posudzovanie zhody, vhodnosti na použitie a overovanie ES stanovené v oddiele 6 TSI uvedenej v prílohe sú založené na moduloch vymedzených v rozhodnutí 2010/713/EÚ.

Článok 6

1. Osvedčenie ES o overení subsystému obsahujúceho komponenty interoperability, ktoré nemajú vyhlásenie ES o zhode ani vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie, možno vydať počas prechodného obdobia šiestich rokov odo dňa začatia uplatňovania tohto rozhodnutia za predpokladu, že sa dodržia ustanovenia uvedené v oddiele 6.3 prílohy.

2. Výstavba alebo modernizácia/obnova subsystému s použitím komponentov interoperability, ktoré nemajú osvedčenie, sa musí dokončiť v prechodnom období vrátane uvedenia do prevádzky.

3. Členské štáty musia počas prechodného obdobia zabezpečiť, aby:

a) dôvody, prečo pre dané komponenty interoperability nebolo udelené osvedčenie, boli riadne identifikované v procese overovania uvedenom v odseku 1;

b) podrobnosti o komponentoch interoperability, ktoré nemajú osvedčenie, a dôvody neudelenia osvedčenia vrátane uplatňovania vnútroštátnych pravidiel oznámených podľa článku 17 smernice 2008/57/ES zahrnuli vnútroštátne bezpečnostné orgány do svojich výročných správ podľa článku 18 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES ( 6 ).

4. S výnimkami povolenými podľa oddielu 6.3.3 prílohy týkajúceho sa údržby a po skončení prechodného obdobia sa na komponenty interoperability predtým, ako budú začlenené do subsystému, vzťahuje požadované vyhlásenie ES o zhode a/alebo vhodnosti na použitie.

Článok 7

Pokiaľ ide o železničné koľajové vozidlá, na ktoré sa vzťahujú projekty v pokročilom štádiu vývoja, každý členský štát oznamuje Komisii do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia zoznam projektov, ktoré sa realizujú na jeho území a ktoré sú v pokročilom štádiu vývoja.

Článok 8

Zmeny a doplnenia rozhodnutia 2008/163/ES

Rozhodnutie 2008/163/ES sa mení a dopĺňa takto:

1. Za druhý odsek ustanovenia 4.2.5.1 Vlastnosti materiálov pre železničné koľajové vozidlá sa vkladá tento text: „Okrem toho sa na železničné koľajové vozidlá konvenčných železníc vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.10.2 CR LOC&PAS TSI (Požiadavky na materiály).“

2. Bod 4.2.5.4 sa nahrádza takto: „4.2.5.4 Požiarne prekážky pre osobné železničné koľajové vozidlá — Na vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.7.2.3.3 HS RST TSI (Požiarna odolnosť). — Na železničné koľajové vozidlá konvenčných železníc sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.7.2.3.3 HS RST TSI (Požiarna odolnosť) a požiadavky ustanovenia 4.2.10.5 CR LOC&PAS TSI (Požiarne prekážky).“

3. Bod 4.2.5.7 sa nahrádza takto: „4.2.5.7 Komunikačné prostriedky vo vlakoch — Na vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.5.1 HS RST TSI (Vlakový dorozumievací systém). — Na železničné koľajové vozidlá konvenčných železníc sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.5.2 CR LOC&PAS TSI (Vlakový dorozumievací systém: systém hlasnej komunikácie).“

4. Bod 4.2.5.8 sa nahrádza takto: „4.2.5.8 Vypnutie núdzovej brzdy — Na vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.5.3 HS RST TSI (Výstražný systém pre cestujúcich). — Na železničné koľajové vozidlá konvenčných železníc sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.5.3 CR LOC&PAS TSI (Výstražný systém pre cestujúcich: funkčné požiadavky).“

5. Bod 4.2.5.11.1. sa nahrádza takto: „4.2.5.11.1 Núdzové východy pre cestujúcich — Na vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.7.1.1 HS RST TSI (Núdzové východy pre cestujúcich). — Na železničné koľajové vozidlá konvenčných železníc sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.10.4 CR LOC&PAS TSI (Evakuácia cestujúcich).“

Článok 9

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. júna 2011.

Článok 10

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.









PRÍLOHA









SMERNICA 2008/57/ES O INTEROPERABILITE SYSTÉMU ŽELEZNÍC V SPOLOČENSTVE

TECHNICKÁ ŠPECIFIKÁCIA INTEROPERABILITY

Subsystém „železničné koľajové vozidlá“ pre konvenčné železnice „Rušne a osobné železničné koľajové vozidlá“

1. ÚVOD 1.1. Technický rozsah pôsobnosti 1.2. Geografický rozsah pôsobnosti 1.3. Obsah tejto TSI 1.4. Referenčné dokumenty 2. SUBSYSTÉM ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL A JEHO FUNKCIE 2.1. Subsystém železničných koľajových vozidiel ako súčasť systému konvenčných železníc 2.2. Vymedzenie pojmov týkajúce sa železničných koľajových vozidiel 2.3. Železničné koľajové vozidlá v rozsahu pôsobnosti tejto TSI 3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY 3.1. Všeobecné ustanovenia 3.2. Prvky subsystému železničných koľajových vozidiel, ktoré zodpovedajú základným požiadavkám 3.3. Základné požiadavky nezahrnuté do tejto TSI 3.3.1. Všeobecné požiadavky, požiadavky týkajúce sa údržby a prevádzky 3.3.2. Požiadavky špecifické pre každý subsystém 4. CHARAKTERISTIKA SUBSYSTÉMU ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL 4.1. Úvod 4.1.1. Všeobecné ustanovenia 4.1.2. Opis železničných koľajových vozidiel, na ktoré sa vzťahuje táto TSI 4.1.3. Hlavná kategorizácia železničných koľajových vozidiel na uplatňovanie požiadaviek TSI 4.1.4. Kategorizácia železničných koľajových vozidiel z hľadiska požiarnej bezpečnosti 4.2. Funkčná a technická špecifikácia subsystému 4.2.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.1.1. Rozdelenie 4.2.1.2. Otvorené body 4.2.1.3. Bezpečnostné hľadiská 4.2.2. Konštrukcia a mechanické časti 4.2.2.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.2.2. Mechanické rozhrania 4.2.2.2.1. Všeobecné ustanovenia a vymedzenie pojmov 4.2.2.2.2. Vnútorné spriahadlo 4.2.2.2.3. Koncové spriahadlo 4.2.2.2.4. Spriahadlo na odtiahnutie 4.2.2.2.5. Prístup personálu pri spriahaní a odpájaní 4.2.2.3. Prechodové lávky 4.2.2.4. Pevnosť konštrukcie vozidla 4.2.2.5. Pasívna bezpečnosť 4.2.2.6. Zdvíhanie a nakoľajovanie 4.2.2.7. Upevňovanie zariadení na konštrukciu vozňovej skrine 4.2.2.8. Prístupové dvere pre personál a náklad 4.2.2.9. Mechanické vlastnosti skla (iného ako čelné sklá) 4.2.2.10. Podmienky zaťaženia a vážená hmotnosť 4.2.3. Vzájomné pôsobenie vozidla a koľaje a obrys vozidla 4.2.3.1. Obrys 4.2.3.2. Zaťaženie nápravy a kolies 4.2.3.2.1. Parameter zaťaženia nápravy 4.2.3.2.2. Zaťaženie kolies 4.2.3.3. Parametre železničných koľajových vozidiel, ktoré majú vplyv na pozemné systémy 4.2.3.3.1. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémami detekcie vlakov 4.2.3.3.1.1. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémami detekcie vlakov využívajúcimi koľajové obvody 4.2.3.3.1.2. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémami detekcie vlakov využívajúcimi počítače náprav 4.2.3.3.1.3. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so slučkovým zariadením 4.2.3.3.2. Monitorovanie stavu nápravových ložísk 4.2.3.4. Dynamické správanie železničných koľajových vozidiel 4.2.3.4.1. Zabezpečenie proti vykoľajeniu pri jazde na skrútených koľajach 4.2.3.4.2. Dynamické správanie pri jazde 4.2.3.4.2.1. Hraničné hodnoty pre bezpečnosť jazdy 4.2.3.4.2.2. Hraničné hodnoty zaťaženia koľaje 4.2.3.4.3. Ekvivalentná kužeľovitosť 4.2.3.4.3.1. Projektované hodnoty profilov nových kolies 4.2.3.4.3.2. Prevádzkové hodnoty ekvivalentnej kužeľovitosti dvojkolesí 4.2.3.5. Pojazdový mechanizmus 4.2.3.5.1. Konštrukčné riešenie rámu podvozku 4.2.3.5.2. Dvojkolesia 4.2.3.5.2.1. Mechanické a geometrické vlastnosti dvojkolesí 4.2.3.5.2.2. Mechanické a geometrické vlastnosti kolies 4.2.3.5.2.3. Dvojkolesia s meniteľným rozchodom 4.2.3.6. Minimálny polomer oblúka 4.2.3.7. Ochranné kryty 4.2.4. Brzdenie 4.2.4.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.4.2. Hlavné funkčné a bezpečnostné požiadavky 4.2.4.2.1. Funkčné požiadavky 4.2.4.2.2. Bezpečnostné požiadavky 4.2.4.3. Typ brzdového systému 4.2.4.4. Ovládanie bŕzd 4.2.4.4.1. Príkaz na núdzové brzdenie 4.2.4.4.2. Príkaz na prevádzkové brzdenie 4.2.4.4.3. Príkaz na priame brzdenie 4.2.4.4.4. Príkaz na dynamické brzdenie 4.2.4.4.5. Príkaz na zaisťovacie brzdenie 4.2.4.5. Brzdný účinok 4.2.4.5.1. Všeobecné požiadavky 4.2.4.5.2. Núdzové brzdenie 4.2.4.5.3. Prevádzkové brzdenie 4.2.4.5.4. Výpočty súvisiace s tepelnou kapacitou 4.2.4.5.5. Zaisťovacia brzda 4.2.4.6. Adhézia kolesa ku koľajnici – systém protišmykovej ochrany 4.2.4.6.1. Hraničná hodnota adhézie kolesa ku koľajnici 4.2.4.6.2. Systém protišmykovej ochrany 4.2.4.7. Dynamická brzda – brzdový systém spojený s trakčným systémom 4.2.4.8. Brzdový systém nezávislý od adhéznych podmienok 4.2.4.8.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.4.8.2. Magnetická koľajová brzda 4.2.4.8.3. Koľajová brzda na vírivý prúd 4.2.4.9. Signalizácia stavu a poruchy bŕzd 4.2.4.10. Požiadavky na brzdy na účely odtiahnutia 4.2.5. Prvky týkajúce sa cestujúcich 4.2.5.1. Hygienické zariadenia 4.2.5.2. Vlakový rozhlasový systém: systém zvukovej komunikácie 4.2.5.3. Výstražný systém pre cestujúcich: funkčné požiadavky 4.2.5.4. Bezpečnostné pokyny pre cestujúcich – označenia 4.2.5.5. Komunikačné zariadenia pre cestujúcich 4.2.5.6. Vonkajšie dvere: vstup cestujúcich do železničného koľajového vozidla a výstup z neho 4.2.5.7. Konštrukcia systému vonkajších dverí 4.2.5.8. Vnútorné dvere jednotky 4.2.5.9. Kvalita vzduchu v o vnútri vozidla 4.2.5.10. Bočné okná vozňa 4.2.6. Environmentálne podmienky a aerodynamické účinky 4.2.6.1. Environmentálne podmienky 4.2.6.1.1. Nadmorská výška 4.2.6.1.2. Teplota 4.2.6.1.3. Vlhkosť 4.2.6.1.4. Dážď 4.2.6.1.5. Sneh, ľad a krupobitie 4.2.6.1.6. Slnečné žiarenie 4.2.6.1.7. Odolnosť proti znečisteniu 4.2.6.2. Aerodynamické účinky 4.2.6.2.1. Účinky tlakovej vlny na cestujúcich na nástupišti 4.2.6.2.2. Účinky tlakovej vlny na pracovníkov pozdĺž koľají 4.2.6.2.3. Tlakové impulzy čela súpravy 4.2.6.2.4. Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch 4.2.6.2.5. Bočný vietor 4.2.7. Vonkajšie osvetlenie a vizuálne a zvukové výstražné zariadenia 4.2.7.1. Vonkajšie svetlá 4.2.7.1.1. Predné svetlá 4.2.7.1.2. Obrysové svetlá 4.2.7.1.3. Koncové svetlá 4.2.7.1.4. Ovládanie svetiel 4.2.7.2. Húkačka (zvukové výstražné zariadenie) 4.2.7.2.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.7.2.2. Hladiny akustického tlaku výstražnej húkačky 4.2.7.2.3. Ochrana 4.2.7.2.4. Ovládanie húkačky 4.2.8. Trakčné a elektrické zariadenie 4.2.8.1. Trakčný výkon 4.2.8.1.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.8.1.2. Požiadavky na výkon 4.2.8.2. Napájanie elektrickou energiou 4.2.8.2.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.8.2.2. Prevádzka v rozsahu napätí a frekvencií 4.2.8.2.3. Rekuperačná brzda s napájaním energie do nadzemného trolejového vedenia 4.2.8.2.4. Maximálny príkon a prúd z nadzemného trolejového vedenia 4.2.8.2.5. Maximálny prúd pri státí pre systémy na jednosmerný prúd 4.2.8.2.6. Účinník 4.2.8.2.7. Poruchy energetického systému pre systémy na striedavý prúd 4.2.8.2.8. Funkcia merania spotreby energie 4.2.8.2.9. Požiadavky týkajúce sa zberača 4.2.8.2.9.1. Pracovný rozsah výšky zberača 4.2.8.2.9.1.1. Výška vzájomného pôsobenia s trolejovými drôtmi (úroveň subsystému železničných koľajových vozidiel) 4.2.8.2.9.1.2. Pracovný rozsah výšky zberača (úroveň komponentov interoperability) 4.2.8.2.9.2. Geometria hlavy zberača (úroveň komponentov interoperability) 4.2.8.2.9.2.1. Typ geometrie hlavy zberača 1 600 mm 4.2.8.2.9.2.2. Typ geometrie hlavy zberača 1 950 mm 4.2.8.2.9.3. Prúdová zaťažiteľnosť zberača (úroveň komponentov interoperability) 4.2.8.2.9.4. Klzná lišta (úroveň komponentov interoperability) 4.2.8.2.9.4.1. Geometria klznej lišty 4.2.8.2.9.4.2. Materiál klzných líšt 4.2.8.2.9.4.3. Vlastnosti klznej lišty 4.2.8.2.9.5. Statická prítlačná sila zberača (úroveň komponentov interoperability) 4.2.8.2.9.6. Prítlačná sila a dynamické správanie zberača 4.2.8.2.9.7. Usporiadanie zberačov (úroveň subsystému železničných koľajových vozidiel) 4.2.8.2.9.8. Jazda cez úseky s oddelenými fázami alebo s oddelenými systémami (úroveň subsystému železničných koľajových vozidiel) 4.2.8.2.9.9. Izolácia zberača od vozidla (úroveň subsystému železničných koľajových vozidiel) 4.2.8.2.9.10. Stiahnutie zberača (úroveň subsystému železničných koľajových vozidiel) 4.2.8.2.10. Elektrická ochrana vlaku 4.2.8.3. Dieselové a iné tepelné hnacie systémy 4.2.8.4. Ochrana proti elektrickému nebezpečenstvu 4.2.9. Stanovište rušňovodiča a rozhranie rušňovodič – stroj 4.2.9.1. Stanovište rušňovodiča 4.2.9.1.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.9.1.2. Vstup a výstup 4.2.9.1.2.1. Vstup a výstup v prevádzkových podmienkach 4.2.9.1.2.2. Núdzový východ zo stanovišťa rušňovodiča 4.2.9.1.3. Vonkajšia viditeľnosť 4.2.9.1.3.1. Viditeľnosť vpred 4.2.9.1.3.2. Výhľad dozadu a do strán 4.2.9.1.4. Vnútorné usporiadanie 4.2.9.1.5. Sedadlo rušňovodiča 4.2.9.1.6. Riadiaci pult rušňovodiča – ergonómia 4.2.9.1.7. Ovládanie klimatizácie a kvalita vzduchu 4.2.9.1.8. Vnútorné osvetlenie 4.2.9.2. Čelné sklo 4.2.9.2.1. Mechanické vlastnosti 4.2.9.2.2. Optické vlastnosti 4.2.9.2.3. Vybavenie 4.2.9.3. Rozhranie rušňovodič – stroj 4.2.9.3.1. Funkcia kontroly činností rušňovodiča 4.2.9.3.2. Ukazovateľ rýchlosti 4.2.9.3.3. Zobrazovacia jednotka a monitory rušňovodiča 4.2.9.3.4. Ovládacie prvky a ukazovatele 4.2.9.3.5. Označovanie 4.2.9.3.6. Funkcia diaľkového ovládania 4.2.9.4. Palubné nástroje a prenosné vybavenie 4.2.9.5. Skladovací priestor pre osobné veci personálu 4.2.9.6. Záznamové zariadenie 4.2.10. Požiarna bezpečnosť a evakuácia 4.2.10.1. Všeobecné ustanovenia a kategorizácia 4.2.10.1.1. Požiadavky, ktoré sa uplatňujú na všetky jednotky s výnimkou nákladných rušňov a traťových strojov 4.2.10.1.2. Požiadavky, ktoré sa uplatňujú na nákladné rušne a traťové stroje 4.2.10.1.3. Požiadavky uvedené v SRT TSI 4.2.10.2. Požiadavky na materiály 4.2.10.3. Osobitné opatrenia pre horľavé kvapaliny 4.2.10.4. Evakuácia cestujúcich 4.2.10.5. Protipožiarne bariéry 4.2.11. Servis 4.2.11.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.11.2. Vonkajšie čistenie vlaku 4.2.11.2.1. Čistenie čelného skla stanovišťa rušňovodiča 4.2.11.2.2. Vonkajšie čistenie na umývacej linke 4.2.11.3. Systém vyprázdňovania toaliet 4.2.11.4. Zariadenie na dopĺňanie vody 4.2.11.5. Rozhranie na dopĺňanie vody 4.2.11.6. Osobitné požiadavky na odstavenie vlakov 4.2.11.7. Zariadenie na dopĺňanie paliva 4.2.12. Dokumentácia týkajúca sa prevádzky a údržby 4.2.12.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.12.2. Všeobecná dokumentácia 4.2.12.3. Dokumentácia týkajúca sa údržby 4.2.12.3.1. Plán údržby a jeho zdôvodnenie 4.2.12.3.2. Opis údržby 4.2.12.4. Prevádzková dokumentácia 4.2.12.5. Diagram zdvíhania a pokyny na zdvíhanie 4.2.12.6. Opisy týkajúce sa záchranných akcií 4.3. Funkčná a technická špecifikácia rozhraní 4.3.1. Rozhranie so subsystémom energia 4.3.2. Rozhranie so subsystémom infraštruktúra 4.3.3. Rozhranie so subsystémom prevádzka 4.3.4. Rozhranie so subsystémom riadenie-zabezpečenie a návestenie 4.3.5. Rozhranie so subsystémom telematické aplikácie pre cestujúcich 4.4. Prevádzkové predpisy 4.5. Predpisy o údržbe 4.6. Odborná spôsobilosť 4.7. Zdravotné a bezpečnostné podmienky 4.8. Európsky register povolených typov vozidiel 5. KOMPONENTY INTEROPERABILITY 5.1. Vymedzenie pojmov 5.2. Inovačné riešenie 5.3. Špecifikácia komponentov interoperability 5.3.1. Spriahadlá na odtiahnutie 5.3.2. Kolesá 5.3.3. Systém protišmykovej ochrany kolies 5.3.4. Predné svetlá 5.3.5. Obrysové svetlá 5.3.6. Koncové svetlá 5.3.7. Húkačky 5.3.8. Zberač 5.3.8.1. Klzné lišty 5.3.9. Hlavný vypínač (istič) 5.3.10. Prípojka na vyprázdňovanie toaliet 5.3.11. Prípojka na prívod vody do nádrží 6. POSUDZOVANIE ZHODY ALEBO VHODNOSTI NA POUŽITIE A OVERENIE ES 6.1. Komponenty interoperability 6.1.1. Posudzovanie zhody 6.1.2. Postupy posudzovania zhody 6.1.2.1. Moduly posudzovania zhody 6.1.2.2. Osobitné postupy posudzovaniA zhody komponentov interoperability 6.1.2.2.1. Systém protišmykovej ochrany kolies (ustanovenie 5.3.3) 6.1.2.2.2. Predné svetlá (ustanovenie 5.3.4) 6.1.2.2.3. Obrysové svetlá (ustanovenie 5.3.5) 6.1.2.2.4. Koncové svetlá (ustanovenie 5.3.6) 6.1.2.2.5. Húkačka (ustanovenie 5.3.7) 6.1.2.2.6. Zberač (ustanovenie 5.3.8) 6.1.2.2.7. Klzné lišty (ustanovenie 5.3.8.1) 6.1.2.3. Fázy projektu, v ktorých sa vyžaduje posúdenie 6.1.3. Inovačné riešenia 6.1.4. Komponent, pre ktorý sa vyžaduje vyhlásenie ES podľa HS RST TSI a podľa tejto TSI 6.1.5. Posudzovanie vhodnosti na použitie 6.2. Subsystém železničných koľajových vozidiel 6.2.1. Overenie ES (všeobecné ustanovenia) 6.2.2. Postupy posudzovania zhody (moduly) 6.2.2.1. Moduly posudzovania zhody 6.2.2.2. Osobitné postupy posudzovania subsystémov 6.2.2.2.1. Podmienky zaťaženia a vážená hmotnosť (ustanovenie 4.2.2.10) 6.2.2.2.2. Obrys (ustanovenie 4.2.3.1) 6.2.2.2.3. Zaťaženie kolies (ustanovenie 4.2.3.2.2) 6.2.2.2.4. Brzdenie – bezpečnostné požiadavky (ustanovenie 4.2.4.2.2) 6.2.2.2.5. Núdzové brzdenie (ustanovenie 4.2.4.5.2) 6.2.2.2.6. Prevádzkové brzdenie (ustanovenie 4.2.4.5.3) 6.2.2.2.7. Systém protišmykovej ochrany kolies (ustanovenie 4.2.4.6.2) 6.2.2.2.8. Hygienické zariadenia (ustanovenie 4.2.5.1) 6.2.2.2.9. Kvalita vzduchu vo vnútri vozidla (ustanovenie 4.2.5.9 a ustanovenie 4.2.9.1.7) 6.2.2.2.10. Účinky tlakovej vlny na cestujúcich na nástupišti (ustanovenie 4.2.6.2.1) 6.2.2.2.11. Účinky tlakovej vlny na pracovníkov pozdĺž koľají (ustanovenie 4.2.6.2.2) 6.2.2.2.12. Tlakové impulzy čela súpravy (ustanovenie 4.2.6.2.3) 6.2.2.2.13. Maximálny príkon a prúd z nadzemného trolejového vedenia (ustanovenie 4.2.8.2.4) 6.2.2.2.14. Účinník (ustanovenie 4.2.8.2.6) 6.2.2.2.15. Dynamické správanie zberača (ustanovenie 4.2.8.2.9.6) 6.2.2.2.16. Usporiadanie zberačov (ustanovenie 4.2.8.2.9.7) 6.2.2.2.17. Čelné sklo (ustanovenie 4.2.9.2) 6.2.2.2.18. Protipožiarne bariéry (ustanovenie 4.2.10.5) 6.2.2.3. Fázy projektu, v ktorých sa vyžaduje posúdenie 6.2.3. Inovačné riešenia 6.2.4. Posudzovanie dokumentácie požadovanej v súvislosti s prevádzkou a údržbou 6.2.5. Jednotky, pre ktoré sa vyžaduje osvedčenie ES podľa HS RST TSI a podľa tejto TSI 6.2.6. Posudzovanie jednotiek určených na používanie vo všeobecnej prevádzke 6.2.7. Posudzovanie jednotiek určených na používanie vo vopred určenej(-ých) zostave(-ách) 6.2.8. Zvláštny prípad: posudzovanie jednotiek určených na začlenenie do existujúcej pevnej zostavy 6.2.8.1. Súvislosti 6.2.8.2. Prípad pevnej zostavy, ktorá zodpovedá TSI 6.2.8.3. Prípad pevnej zostavy, ktorá nezodpovedá TSI 6.3. Subsystém obsahujúci komponenty interoperability bez vyhlásenia ES 6.3.1. Podmienky 6.3.2. Dokumentácia 6.3.3. Údržba subsystémov certifikovaných podľa ustanovenia 6.3.1 7. VYKONÁVANIE 7.1. Všeobecné pravidlá vykonávania 7.1.1. Uplatňovanie na novovyrobené železničné koľajové vozidlá 7.1.1.1. Všeobecné ustanovenia 7.1.1.2. Prechodné obdobie 7.1.1.2.1. Úvod 7.1.1.2.2. Projekty v pokročilom štádiu vývoja 7.1.1.2.3. Zmluvy v čase plnenia 7.1.1.2.4. Železničné koľajové vozidlá s existujúcim konštrukčným riešením 7.1.1.3. Uplatňovanie na traťové stroje 7.1.1.4. Rozhranie s uplatňovaním iných TSI 7.1.2. Obnova a modernizácia existujúcich železničných koľajových vozidiel 7.1.2.1. Úvod 7.1.2.2. Obnova 7.1.2.3. Modernizácia 7.1.3. Pravidlá týkajúce sa osvedčení o typovej skúške alebo preskúmaní návrhu 7.1.3.1. Subsystém železničných koľajových vozidiel 7.1.3.2. Komponenty interoperability 7.2. Zlučiteľnosť s inými subsystémami 7.3. Špecifické prípady 7.3.1. Všeobecné ustanovenia 7.3.2. Zoznam špecifických prípadov 7.3.2.1. Hlavné špecifické prípady 7.3.2.2. Mechanické rozhrania – koncové spriahadlo (4.2.2.2.3) 7.3.2.3. Obrys (4.2.3.1) 7.3.2.4. Monitorovanie stavu nápravových ložísk (4.2.3.3.2) 7.3.2.5. Dynamické správanie železničných koľajových vozidiel (4.2.3.4) 7.3.2.6. Hraničné hodnoty zaťaženia koľaje (4.2.3.4.2.2) 7.3.2.7. Projektované hodnoty profilov nových kolies (4.2.3.4.3.1) 7.3.2.8. Dvojkolesia (4.2.3.5.2) 7.3.2.9. Geometrické vlastnosti kolies (4.2.3.5.2.2) 7.3.2.10. Účinky tlakovej vlny na cestujúcich na nástupištiach (4.2.6.2.1) 7.3.2.11. Tlakové impulzy čela súpravy (4.2.6.2.3) 7.3.2.12. Hladiny akustického tlaku výstražnej húkačky (4.2.7. 2.2) 7.3.2.13. Napájanie elektrickou energiou – všeobecné ustanovenia (4.2.8.2.1) 7.3.2.14. Prevádzka v rozsahu napätí a frekvencií (4.2.8.2.2) 7.3.2.15. Prevádzkový rozsah výšky zberača (4.2.8.2.9.1) 7.3.2.16. Geometria hlavy zberača (4.2.8.2.9.2) 7.3.2.17. Prítlačná sila a dynamické správanie zberača (4.2.8.2.9.6) 7.3.2.18. Viditeľnosť vpred (4.2.9.1.3.1) 7.3.2.19. Riadiaci pult rušňovodiča – ergonómia (4.2.9.1.6) 7.3.2.20. Požiadavky na materiály (4.2.10.2) 7.3.2.21. Rozhrania na dopĺňanie vody (4.2.11.5) a vyprázdňovanie toaliet (4.2.11.3) 7.3.2.22. Osobitné požiadavky na odstavenie vlakov (4.2.11.6) 7.3.2.23. Zariadenie na dopĺňanie paliva (4.2.11.7) 7.4. Špecifické environmentálne podmienky 7.5. Hľadiská, ktoré treba zohľadniť v procese revízie alebo pri iných činnostiach agentúry 7.5.1. Hľadiská týkajúce sa základného parametra v tejto TSI 7.5.1.1. Parameter zaťaženia nápravy (ustanovenie 4.2.3.2.1) 7.5.1.2. Hraničné hodnoty zaťaženia koľaje (ustanovenie 4.2.3.4.2.2) 7.5.1.3. Aerodynamické účinky (ustanovenie 4.2.6.2) 7.5.2. Hľadiská, ktoré sa netýkajú základného parametra v tejto TSI, ale sú predmetom výskumných projektov 7.5.2.1. Dodatočné požiadavky z dôvodov bezpečnosti 7.5.3. Hľadiská dôležité pre systém železníc EÚ, ale mimo rozsahu pôsobnosti TSI 7.5.3.1. Interakcia vozidlo – koľaj (ustanovenie 4.2.3) – mazanie okolesníkov alebo koľají PRÍLOHA A: NÁRAZNÍKY A ZÁVITOVÝ SPRIAHACÍ SYSTÉM A.1. Nárazníky A.2. Závitové spriahadlo A.3. Vzájomné pôsobenie ťahadlového mechanizmu a nárazníkov PRÍLOHA B: BODY NA ZDVÍHANIE A NAKOĽAJOVANIE B.1. Vymedzenie pojmov B.1.1. Nakoľajovanie B.1.2. Odtiahnutie B.1.3. Body na zdvíhanie a nakoľajovanie B.2. Vplyv nakoľajovania na konštrukčné riešenie železničného koľajového vozidla B.3. Umiestnenie bodov na nakoľajovanie na konštrukciách vozidiel B.4. Geometria bodov na nakoľajovanie/zdvíhanie B.4.1. Trvale zabudované body na nakoľajovanie/zdvíhanie B.4.2. Odnímateľné body na nakoľajovanie/zdvíhanie B.5. Upevnenie pojazdových mechanizmov k spodnému rámu B.6. Označenie bodov na nakoľajovanie (zdvíhanie) pri odťahovaní B.7. Pokyny na nakoľajovanie a zdvíhanie PRÍLOHA C: OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE MOBILNÉ ZARIADENIA NA VÝSTAVBU A ÚDRŽBU ŽELEZNIČNEJ INFRAŠTRUKTÚRY C.1. Pevnosť konštrukcie vozidla C.2. Zdvíhanie a nakoľajovanie C.3. Dynamické správanie pri jazde PRÍLOHA D: ZARIADENIE NA MERANIE ENERGIE PRÍLOHA E: ANTROPOMETRICKÉ MERANIA RUŠŇOVODIČA PRÍLOHA F: VIDITEĽNOSŤ VPRED F.1. Všeobecné ustanovenia F.2. Referenčná poloha vozidla vzhľadom na koľaje F.3. Referenčná poloha očí členov posádky F.4. Podmienky viditeľnosti PRÍLOHA G PRÍLOHA H: POSUDZOVANIE SUBSYSTÉMU ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL H.1. Rozsah pôsobnosti H.2. Vlastnosti a moduly PRÍLOHA I: HĽADISKÁ, PRE KTORÉ TECHNICKÁ ŠPECIFIKÁCIA NIE JE K DISPOZÍCII (OTVORENÉ BODY) PRÍLOHA J: NORMY ALEBO NORMATÍVNE DOKUMENTY, NA KTORÉ ODKAZUJE TÁTO TSI

1. ÚVOD

1.1. Technický rozsah pôsobnosti

Táto technická špecifikácia interoperability (ďalej len „TSI“) je špecifikácia, ktorá platí pre konkrétny subsystém a má zabezpečiť splnenie základných požiadaviek a interoperabilitu systému transeurópskych konvenčných železníc, ako sa uvádza v smernici 2008/57/ES.

Konkrétnym subsystémom sú železničné koľajové vozidlá systému transeurópskych konvenčných železníc, ako sa uvádza v oddiele 1 prílohy I k smernici 2008/57/ES.

Táto TSI zahŕňa subsystém železničných koľajových vozidiel, ako sa vymedzuje v oddiele 2.6 prílohy II k smernici 2008/57/ES a v súvisiacich častiach subsystému energia („vo vlaku umiestnená súčasť zariadenia na meranie elektrickej spotreby“, ako sa vymedzuje v oddiele 2.2 prílohy II k smernici 2008/57/ES), ktorý zodpovedá vozidlovej časti štrukturálneho subsystému energia.

Táto TSI sa uplatňuje na železničné koľajové vozidlá:

— ktoré sa prevádzkujú (alebo sú určené na prevádzku) v železničnej sieti vymedzenej v oddiele 1.2 „Územný rozsah pôsobnosti“ tejto TSI, — a

— ktoré patria k jednému z týchto typov (ako sa vymedzuje v oddiele 1.2 prílohy I k smernici 2008/57/ES): — — motorové dieselové alebo elektrické vlaky, — dieselové alebo elektrické hnacie vozidlá, — osobné vozne, — mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry.

Ďalšie informácie o železničných koľajových vozidlách v rozsahu pôsobnosti tejto TSI sa uvádzajú v oddiele 2 tejto prílohy.

1.2. Geografický rozsah pôsobnosti

— Geografickým rozsahom pôsobnosti tejto TSI je sieť systému transeurópskych konvenčných železníc (TEN), ako sa uvádza v oddiele 1.1 „Sieť“ prílohy I k smernici 2008/57/ES.

— Požiadavky na vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá navrhnuté na prevádzku v systéme transeurópskych vysokorýchlostných železníc, ako sa ustanovuje v oddiele 2.2 prílohy I k smernici 2008/57/ES, s maximálnou rýchlosťou plánovanou v tejto vysokorýchlostnej sieti, nie sú predmetom tejto TSI.

— Ďalšie požiadavky pre túto TSI, ktoré môžu byť potrebné na bezpečnú prevádzku konvenčných železničných koľajových vozidiel vo vysokorýchlostných sieťach s maximálnou rýchlosťou nižšou ako 190 km/h, ktoré sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tejto TSI (ako sa vymedzuje v ustanovení 2.3), sa v aktuálnej verzii tejto TSI uvádzajú ako otvorené body.

1.3. Obsah tejto TSI

V súlade s článkom 5 ods. 3 smernice 2008/57/ES sa v tejto TSI:

a) uvádza plánovaný rozsah pôsobnosti (oddiel 2);

b) stanovujú základné požiadavky na príslušný okruh železničných koľajových vozidiel a na jeho rozhrania s inými subsystémami (oddiel 3);

c) stanovujú funkčné a technické špecifikácie, ktoré má spĺňať subsystém a jeho rozhrania s inými subsystémami (oddiel 4);

d) určujú komponenty a rozhrania interoperability, ktoré sa musia zahrnúť do európskych špecifikácií vrátane európskych noriem, ktoré sú potrebné na dosiahnutie interoperability v rámci systému transeurópskych konvenčných železníc (oddiel 5);

e) v každom prípade, ktorý prichádza do úvahy, stanovuje, ktoré postupy sa majú používať na posudzovanie zhody alebo vhodnosti komponentov interoperability na používanie na jednej strane, alebo na overovanie subsystémov zo strany ES na strane druhej (oddiel 6);

f) určuje stratégia vykonávania tejto TSI (oddiel 7);

g) pre príslušný personál určuje odborná spôsobilosť a zdravotné i bezpečnostné podmienky pri práci, ktoré sa vyžadujú na prevádzku a údržbu subsystému, ako aj na vykonávanie tejto TSI (oddiel 4).

V súlade s článkom 5 ods. 5 smernice 2008/57/ES sa pre špecifické prípady môže prijať ustanovenie pre každú TSI; takéto ustanovenia sa uvádzajú v oddiele 7.

1.4. Referenčné dokumenty

— TSI „rušne a osobné železničné koľajové vozidlá“ (ďalej len „CR LOC&PAS TSI“) pre konvenčné železnice: tento dokument.

Platné legislatívne opatrenia:

— smernica 2008/57/ES,

▼M1

— TSI pre riadenie-zabezpečenie a návestenie,

▼B

— RST TSI pre vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá: rozhodnutie Komisie 2008/232/ES ( 7 ),

— TSI týkajúca sa prístupu osôb so zníženou pohyblivosťou (ďalej len „PRM TSI“): rozhodnutie Komisie 2008/164/ES ( 8 ),

— TSI týkajúca sa bezpečnosti v železničných tuneloch (ďalej len „SRT TSI“): rozhodnutie Komisie 2008/163/ES ( 9 ),

— TSI týkajúca sa hluku konvenčných železníc: rozhodnutie Komisie 2006/66/ES ( 10 ),

— TSI týkajúca sa nákladných vozňov konvenčných železníc (ďalej len „CR WAG TSI“): rozhodnutie Komisie 2006/861/ES ( 11 ), zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2009/107/ES ( 12 ),

— TSI týkajúca sa prevádzky a riadenia dopravy konvenčných železníc (ďalej len „CR OPE TSI“): rozhodnutie 2006/920/ES ( 13 ), zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2009/107/ES,

— spoločné bezpečnostné metódy: nariadenie Komisie (ES) č. 352/2009 ( 14 ).

Legislatívne opatrenia v procese prijímania:

— TSI týkajúca sa infraštruktúry konvenčných železníc (ďalej len „CR INF TSI“),

— TSI týkajúca sa energie konvenčných železníc (ďalej len „CR ENE TSI“),

— opis modulov posudzovania zhody,

— revízia TSI týkajúcej sa prevádzky (prílohy P a T).

Legislatívne opatrenia v štádiu vývoja:

— TSI týkajúca sa telematických aplikácií pre cestujúcich (ďalej len „TAP-TSI“).

2. SUBSYSTÉM ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL A JEHO FUNKCIE

2.1. Subsystém železničných koľajových vozidiel ako súčasť systému konvenčných železníc

Systém transeurópskych železníc pozostáva zo systému vysokorýchlostných železníc a zo systému konvenčných železníc.

Podľa smernice 2008/57/ES subsystém železničných koľajových vozidiel systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc zahŕňa vlaky určené na prevádzku v transeurópskej vysokorýchlostnej železničnej sieti (HS TEN), ktorá sa skladá zo špecializovaných vysokorýchlostných tratí alebo z tratí zmodernizovaných na vysokú rýchlosť (t. j. na rýchlosť rádovo 200 km/h alebo viac), ktoré sa takto uvádzajú v prílohe 1 k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ( 15 ).

Poznámka: V oddiele 1.1 TSI pre vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá je hranica rýchlosti stanovená na 190 km/h pre železničné koľajové vozidlá v rozsahu jej technickej pôsobnosti.

Podľa smernice 2008/57/ES Subsystém železničných koľajových vozidiel systému transeurópskych konvenčných železníc zahŕňa všetky vlaky, ktoré budú pravdepodobne premávať na všetkých alebo niektorých konvenčných tratiach TEN. Maximálna prevádzková rýchlosť týchto vlakov nie je stanovená.

Systém konvenčných železníc sa rozdeľuje na subsystémy a vymedzuje sa v oddiele 1 prílohy II k smernici 2008/57/ES takto:

Štrukturálne oblasti:

— infraštruktúra,

— energia,

— riadenie-zabezpečenie a návestenie,

— železničné koľajové vozidlá.

Funkčné oblasti:

— prevádzka a riadenie dopravy,

— údržba,

— telematické aplikácie v osobnej a nákladnej doprave.

S výnimkou údržby sa každým z týchto subsystémov zaoberá spracovaná jedna alebo niekoľko osobitných TSI.

Subsystém železničných koľajových vozidiel, ktorý je predmetom tejto TSI (ako sa vymedzuje v oddiele 1.1), má rozhrania so všetkými ostatnými uvedenými subsystémami systému konvenčných železníc. Tieto rozhrania sa posudzujú v rámci integrovaného systému, ktorý je v súlade so všetkými príslušnými TSI.

Po vytvorení druhej skupiny TSI existujú:

— dve TSI, v ktorých sa opisujú špecifické hľadiská systému železníc a týkajú sa niekoľkých subsystémov, pričom jedným z nich sú konvenčné železničné koľajové vozidlá: — a) bezpečnosť v železničných tuneloch; b) prístup osôb so zníženou pohyblivosťou; — a:

— dve TSI týkajúce sa subsystému konvenčné železničné koľajové vozidlá: — c) hluk; d) nákladné vozne.

Požiadavky týkajúce sa subsystému železničných koľajových vozidiel, uvedené v týchto štyroch TSI, sa v tejto TSI opakovane neuvádzajú.

2.2. Vymedzenie pojmov týkajúce sa železničných koľajových vozidiel

Na účely tejto TSI sa uplatňujú tieto definície:

Vlaková zostava: — „jednotka“ je všeobecný pojem na označenie železničného koľajového vozidla, ktoré podlieha uplatňovaniu tejto TSI, a preto sa preň vyžaduje osvedčenie o overení ES, — Jednotka sa môže skladať z niekoľkých „vozidiel“, ako sa vymedzuje v článku 2 písm. c) smernice 2008/57/ES. Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti tejto TSI, používanie pojmu „vozidlo“ v tejto TSI sa obmedzuje na subsystém železničných koľajových vozidiel. — „vlak“ je prevádzková zostava, ktorá pozostáva z jednej jednotky alebo viacerých jednotiek, — „osobný vlak“ je prevádzková zostava prístupná pre cestujúcich (vlak, ktorý pozostáva z osobných vozidiel, ale nie je prístupný pre cestujúcich, sa nepovažuje za osobný vlak), — „pevná zostava“ je vlaková zostava, ktorej usporiadanie možno zmeniť iba v dielenskom prostredí, — „vopred určená(-é) zostava(-y)“ je vlaková súprava (súpravy) zostavená z niekoľkých spriahnutých jednotiek, ktorá sa vymedzuje v štádiu projektovania a počas prevádzky možno jej usporiadanie meniť, — „viacnásobná trakcia“: keď sa vyžaduje „viacnásobná trakcia“: — — vlakové súpravy sa projektujú tak, aby sa niekoľko súprav (daného posudzovaného typu) mohlo spriahnuť a prevádzkovať ako jediný vlak riadený z jedného stanovišťa rušňovodiča, — rušne sa projektujú tak, aby sa niekoľko rušňov (daného posudzovaného typu) mohlo zapojiť do jedného vlaku riadeného z jedného stanovišťa rušňovodiča, — „všeobecná prevádzka“: jednotka je určená na všeobecnú prevádzku, keď sa má spriahnuť s inou jednotkou (jednotkami) do vlakovej zostavy, ktorá nie je vymedzená v štádiu projektovania.

Železničné koľajové vozidlá: A. Dieselové a/alebo elektrické motorové vlaky: Vlaková súprava je pevná zostava, ktorá sa môže prevádzkovať ako vlak. Podľa definície nie je určená nato, aby sa zmena jej usporiadania uskutočnila inde ako v dielenskom prostredí. Skladá sa z iba motorových alebo z motorových a nemotorových vozidiel. Elektrická a/alebo dieselová motorová jednotka je vlaková súprava, v ktorej sa vo všetkých vozidlách môžu prepravovať cestujúci alebo batožina/pošta. Elektrický motorový vozeň je vozidlo, ktoré môže pracovať samostatne a môže prepravovať cestujúcich alebo batožinu/poštu. B. Dieselové alebo elektrické hnacie jednotky: Rušeň je hnacie vozidlo (alebo kombinácia niekoľkých vozidiel), ktoré nie je určené na prepravu užitočného zaťaženia a za bežnej prevádzky sa môže odpojiť od vlaku a prevádzkovať samostatne. Posunovací rušeň je hnacia jednotka určená len na použitie,v zriaďovacích staniciach, staniciach a v depách. Na pohon vlaku môže slúžiť aj vozidlo s vlastným pohonom so stanovišťom rušňovodiča alebo bez neho, ktoré nie je určené na odpojenie počas bežnej prevádzky. Takéto vozidlo sa nazýva hnací vozeň všeobecne alebo predné vlečné vozidlo, ak je umiestnené na jednom konci vlakovej súpravy a je vybavené stanovišťom rušňovodiča. C. Osobné vozne a iné súvisiace vozne: Osobný vozeň je vozidlo bez vlastného pohonu v pevnej alebo meniteľnej zostave schopné prepravovať cestujúcich (v širšom význame slova požiadavky stanovené pre osobné vozne v tejto TSI sa považujú za platné aj pre reštauračné vozne, lôžkové vozne, ležadlové vozne atď.). Osobný vozeň môže byť vybavený stanovišťom rušňovodiča. Taký vozeň sa potom označuje ako riadiaci osobný vozeň. Batožinový vozeň je vozidlo bez vlastného pohonu schopné prepravovať užitočné zaťaženie iné ako cestujúcich, napríklad batožinu alebo poštu, určené na zapojenie do pevnej alebo meniteľnej zostavy, ktorá má slúžiť na prepravu cestujúcich. Batožinový vozeň môže byť vybavený stanovišťom rušňovodiča a vtedy sa označuje ako riadiaci batožinový vozeň. Riadiaci vozeň je vozidlo bez vlastného pohonu vybavené stanovišťom rušňovodiča. Vozeň na prepravu automobilov je vozidlo bez vlastného pohonu schopné prepravovať osobné motorové automobily cestujúcich bez prítomnosti ich vodičov, určené na zapojenie do osobného vlaku. Pevná súprava vozňov je iná ako hnacia zostava z niekoľkých „polotrvalo“ spriahnutých vozňov alebo súprava bez hnacieho vozidla, ktorej usporiadanie možno meniť iba mimo prevádzky. D. Mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry (alebo traťové stroje) Traťové stroje sú vozidlá špeciálne projektované na výstavbu a údržbu tratí a infraštruktúry. Traťové stroje sa používajú v rôznych režimoch: v pracovnom režime, v dopravnom režime ako motorové vozidlá, v dopravnom režime ako ťahané vozidlo. Revízne vozidlá na prehliadku infraštruktúry sa využívajú na monitorovanie stavu infraštruktúry a považujú sa za traťové stroje podľa uvedenej definície.

2.3. Železničné koľajové vozidlá v rozsahu pôsobnosti tejto TSI

Rozsah pôsobnosti tejto TSI týkajúcej sa železničných koľajových vozidiel klasifikovaných podľa typov železničných koľajových vozidiel vymedzených v oddiele 1.1 je takýto:

A. Dieselové a/alebo elektrické motorové vlaky: Tento typ zahŕňa všetky osobné vlaky v pevnej alebo vopred určenej zostave. Dieselové alebo elektrické trakčné zariadenie sa inštaluje do niektorých vozidiel vlaku a vlak sa vybaví stanovišťom rušňovodiča. Vyňatie z rozsahu pôsobnosti: Železničné koľajové vozidlá určené predovšetkým na prevádzku v mestskej sieti električkovej dopravy alebo sieti mestských dráh určené na prepravu cestujúcich v mestských a prímestských oblastiach nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI v tejto aktuálnej verzii. Elektrické motorové vozne alebo elektrické a/alebo dieselové motorové jednotky určené na prevádzku v presne určených miestnych (prímestských alebo regionálnych) sieťach, ktoré nie sú súčasťou tratí TEN, nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI v tejto aktuálnej verzii. Keď sú tieto typy železničných koľajových vozidiel určené na prevádzku na veľmi krátke vzdialenosti na tratiach TEN v dôsledku miestneho usporiadania železničnej siete, uplatňujú sa články 24 a 25 smernice 2008/57/ES (s odkazom na vnútroštátne predpisy).

B. Dieselové alebo elektrické hnacie jednotky: Tento typ zahŕňa hnacie vozidlá, ktoré nie sú schopné prepravovať užitočné zaťaženie, ako napríklad dieselové alebo elektrické rušne alebo predné vlečné vozidlá. Príslušné hnacie vozidlá sú určené pre nákladnú a/alebo osobnú dopravu. Vyňatie z rozsahu pôsobnosti: Posunovacie rušne, ktoré podľa definície nie sú určené na prevádzku na hlavných tratiach TEN, nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI v tejto aktuálnej verzii. Keď sú určené na posun (na krátke vzdialenosti) na hlavných tratiach TEN, uplatňujú sa články 24 a 25 smernice 2008/57/ES (s odkazom na vnútroštátne predpisy).

C. Osobné vozne a iné súvisiace vozne: — Osobné vozne: — Tento typ zahŕňa iné ako hnacie vozidlá na prepravu cestujúcich, ktoré sa prevádzkujú v meniteľných zostavách s vozidlami kategórie „dieselové alebo elektrické hnacie jednotky“ podľa uvedenej definície, ktoré zabezpečujú hnaciu funkciu. — Vozidlá, ktoré nie sú určené na prepravu cestujúcich a ktoré sú zapojené do osobného vlaku: — — iné ako hnacie vozidlá zapojené do osobných vlakov (napríklad batožinové alebo poštové vozne, vozne na prepravu automobilov, servisné vozidlá …) patria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI na základe rozšíreného pojmu osobné vozne. — Vyňatie z rozsahu pôsobnosti: — — nákladné vozne nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI. Patria do TSI „nákladné vozne“, aj keď sú zapojené do osobných vlakov (zloženie vlaku je v tomto prípade otázkou prevádzky), — vozidlá, ktoré sú určené na prepravu cestných motorových vozidiel s osobami na palube, nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

D. Mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry Tento typ železničných koľajových vozidiel patrí do rozsahu pôsobnosti TSI iba ak: — sa pohybuje na vlastných kolesách, — je konštruovaný tak, aby sa jeho prítomnosť dala zistiť traťovým systémom detekcie vlakov na účely riadenia dopravy, a — je v dopravnom (jazdnom) usporiadaní na vlastných kolesách, je vybavený vlastným pohonom alebo je ťahaný. Pracovná konfigurácia nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY

3.1. Všeobecné ustanovenia

Podľa článku 4 ods. 1 smernice 2008/57/ES musí systém transeurópskych konvenčných železníc, jeho subsystémy a komponenty interoperability spĺňať základné požiadavky stanovené vo všeobecných podmienkach v prílohe III k smernici 2008/57/ES.

V rozsahu pôsobnosti tejto TSI sa dodržaním špecifikácií uvedených v oddiele 4 pre subsystémy alebo v oddiele 5 pre komponenty interoperability ktoré sa preukáže kladným výsledkom posudzovania, ako sa uvádza v oddiele 6.1 v prípade posudzovania zhody a/alebo vhodnosti komponentov interoperability na používanie alebo v oddiele 6.2 v prípade overovania subsystémov, zabezpečí plnenie príslušných základných požiadaviek uvedených v oddiele 3.2 tejto prílohy.

Ak je však časť základných požiadaviek upravená vo vnútroštátnymi predpismi v dôsledku existencie otvorených bodov uvedených v TSI alebo špecifických prípadov uvedených v oddiele 7.3 tejto prílohy, príslušné vnútroštátne predpisy musia obsahovať posudzovanie zhody, ktoré sa vykoná v rámci zodpovednosti príslušného členského štátu.

3.2. Prvky subsystému železničných koľajových vozidiel, ktoré zodpovedajú základným požiadavkám

Pokiaľ ide o subsystém železničných koľajových vozidiel, v tabuľke sa uvádzajú základné požiadavky podľa vymedzenia a číslovania v prílohe III k smernici 2008/57/ES, ktoré zodpovedajú špecifikáciám stanoveným v oddiele 4 tejto TSI.







Prvky železničných koľajových vozidiel, ktoré zodpovedajú základným požiadavkám Prvok subsystému železničných koľajových vozidiel Referenčné ustanovenie Bezpečnosť Spoľahlivosť – použiteľnosť Zdravie Ochrana životného prostredia Technická zlučiteľnosť Vnútorné spriahadlo 4.2.2.2.2 1.1.3 2.4.1 Koncové spriahadlo 4.2.2.2.3 1.1.3 2.4.1 Spriahadlo na odtiahnutie 4.2.2.2.4 2.4.2 2.5.3 Prístup personálu pri spriahaní a odpájaní 4.2.2.2.5 1.1.5 2.5.1 2.5.3 Prechodové lávky 4.2.2.3 1.1.5 Pevnosť konštrukcie vozidla 4.2.2.4 1.1.3 2.4.1 Pasívna bezpečnosť 4.2.2.5 2.4.1 Zdvíhanie a nakoľajovanie 4.2.2.6 2.5.3 Upevňovanie zariadení na konštrukciu vozňovej skrine 4.2.2.7 1.1.3 Prístupové dvere pre personál a náklad 4.2.2.8 1.1.5 2.4.1 Mechanické vlastnosti skla 4.2.2.9 2.4.1 Podmienky zaťaženia a vážená hmotnosť 4.2.2.10 1.1.3 Rozchod – kinematický obrys 4.2.3.1 2.4.3 Zaťaženie nápravy 4.2.3.2.1 2.4.3 Zaťaženie kolies 4.2.3.2.2 1.1.3 Parametre železničných koľajových vozidiel, ktoré majú vplyv na subsystém CCS 4.2.3.3.1 1.1.1 2.4.3 2.3.2 Monitorovanie stavu nápravových ložísk 4.2.3.3.2 1.1.1 1.2 Zabezpečenie proti vykoľajeniu na skrútených koľajach 4.2.3.4.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Dynamické správanie pri jazde 4.2.3.4.2 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Hraničné hodnoty pre bezpečnosť jazdy 4.2.3.4.2.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Hraničné hodnoty zaťaženia koľaje 4.2.3.4.2.2 2.4.3 Ekvivalentná kužeľovitosť 4.2.3.4.3 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Projektované hodnoty profilov nových kolies 4.2.3.4.3.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Prevádzkové hodnoty ekvivalentnej kužeľovitosti dvojkolesí 4.2.3.4.3.2 1.1.2 1.2 2.4.3 Konštrukčný návrh rámu podvozku 4.2.3.5.1 1.1.1 1.1.2 Mechanické a geometrické vlastnosti dvojkolesí 4.2.3.5.2.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Mechanické a geometrické vlastnosti kolies 4.2.3.5.2.2 1.1.1 1.1.2 Dvojkolesia s meniteľným rozchodom 4.2.3.5.2.3 1.1.1 1.1.2 Minimálny polomer oblúka 4.2.3.6 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Ochranné zmetadlá 4.2.3.7 1.1.1 Brzdenie – funkčné požiadavky 4.2.4.2.1 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 Brzdenie – bezpečnostné požiadavky 4.2.4.2.2 1.1.1 1.2 2.4.2 Typ brzdového systému 4.2.4.3 2.4.3 Príkaz na núdzové brzdenie 4.2.4.4.1 2.4.1 2.4.3 Príkaz na prevádzkové brzdenie 4.2.4.4.2 2.4.3 Príkaz na priame brzdenie 4.2.4.4.3 2.4.3 Prílaz na dynamické brzdenei 4.2.4.4.4 1.1.3 Príkaz na zaisťovacie brzdenie 4.2.4.4.5 2.4.3 Brzdiaci účinok – všeobecné požiadavky 4.2.4.5.1 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 Núdzové brzdenie 4.2.4.5.2 2.4.1 2.4.3 Prevádzkové brzdenie 4.2.4.5.3 2.4.3 Výpočty súvisiace s tepelnou kapacitou 4.2.4.5.4 2.4.1 2.4.3 Zaisťovacia brzda 4.2.4.5.5 2.4.1 2.4.3 Hraničná hodnota adhézie kolesa kolesa ku koľajnici 4.2.4.6.1 2.4.1 1.2 2.4.2 Systém protišmykovej ochrany kolies 4.2.4.6.2 2.4.1 1.2 2.4.2 Dynamická brzda – brzdový systém spojený s trakčným systémom 4.2.4.7 1.2 2.4.2 Brzdový systém nezávislý od adhéznych podmienok – všeobecné ustanovenia 4.2.4.8.1. 1.2 2.4.2 Magnetická koľajová brzda 4.2.4.8.2. 2.4.3 Koľajová brzda na vírivý prúd 4.2.4.8.3 2.4.3 Signalizácia stavu a porúch bŕzd 4.2.4.9 1.1.1 1.2 2.4.2 Požiadavky na brzdy na účely odtiahnutia 4.2.4.10 2.4.2 Hygienické zariadenia 4.2.5.1 1.4.1 Vlakový rozhlasový systém: systém zvukovej komunikácie 4.2.5.2 2.4.1 Výstražný systém pre cestujúcich: funkčné požiadavky 4.2.5.3 2.4.1 Bezpečnostné pokyny pre cestujúcich – označenia 4.2.5.4 1.1.5 Komunikačné zariadenia pre cestujúcich 4.2.5.5 2.4.1 Vonkajšie dvere: vstup do železničného koľajového vozidla a výstup z neho 4.2.5.6 2.4.1 Vonkajšie dvere: konštrukcia systému 4.2.5.7 1.1.3 2.4.1 Dvere medzi jednotkami 4.2.5.8 1.1.5 Kvalita vzduchu vo vnútri vozidla 4.2.5.9 1.3.2 Bočné okná vozidla 4.2.5.10 1.1.5 Environmentálne podmienky 4.2.6.1 2.4.2 Účinky tlakovej vlny na cestujúcich na nástupišti 4.2.6.2.1 1.1.1 1.3.1 Účinky tlakovej vlny na pracovníkov pozdĺž koľají 4.2.6.2.2 1.1.1 1.3.1 Tlakové impulzy čela súpravy 4.2.6.2.3 2.4.3 Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch 4.2.6.2.4 2.4.3 Bočný vietor 4.2.6.2.5 1.1.1 Svetlomety 4.2.7.1.1 2.4.3 Návestné svetlá 4.2.7.1.2 1.1.1 2.4.3 Koncové svetlá 4.2.7.1.3 1.1.1 2.4.3 Ovládanie svetiel 4.2.7.1.4 2.4.3 Húkačka – všeobecné ustanovenia 4.2.7.2.1 1.1.1 2.4.3 2.6.3 Hladiny akustického tlaku výstražnej húkačky 4.2.7.2.2 1.1.1 1.3.1 Ochrana 4.2.7.2.3 2.4.3 Ovládanie húkačky 4.2.7.2.4 1.1.1 2.4.3 Trakčný výkon 4.2.8.1 2.4.3 2.6.3 Napájanie elektrickou energiou 4.2.8.2 4.2.8.2.1 až 4.2.8.2.7 1.5 2.4.3 2.2.3 Elektrická ochrana vlaku 4.2.8.2.10 2.4.1 Dieselové a iné tepelné hnacie systémy 4.2.8.3 2.4.1 1.4.1 Ochrana proti elektrickému nebezpečenstvu 4.2.8.4 2.4.1 Stanovište rušňovodiča – všeobecné ustanovenia 4.2.9.1.1 — — — — — Vstup a výstup 4.2.9.1.2 1.1.5 2.4.3 Vonkajšia viditeľnosť 4.2.9.1.3 1.1.1 2.4.3 Vnútorné usporiadanie 4.2.9.1.4 1.1.5 Sedadlo rušňovodiča 4.2.9.1.5 1.3.1 Riadiaci pult rušňovodiča – ergonómia 4.2.9.1.6 1.1.5 1.3.1 Ovládanie klimatizácie a kvalita vzduchu 4.2.9.1.7 1.3.1 Vnútorné osvetlenie 4.2.9.1.8 2.6.3 Čelné sklo – mechanické vlastnosti 4.2.9.2.1 2.4.1 Čelné sklo – optické vlastnosti 4.2.9.2.2 2.4.3 Čelné sklo – vybavenie 4.2.9.2.3 2.4.3 Funkcia kontroly činností rušňovodiča 4.2.9.3.1 1.1.1 2.6.3 Ukazovateľ rýchlosti 4.2.9.3.2 1.1.5 Zobrazovacia jednotka a monitory rušňovodiča 4.2.9.3.3 1.1.5 Ovládacie prvky a ukazovatele 4.2.9.3.4 1.1.5 Označovanie 4.2.9.3.5 2.6.3 Funkcia diaľkového ovládania 4.2.9.3.6 1.1.1 Palubné nástroje a prenosné vybavenie 4.2.9.4 2.4.1 2.4.3 2.6.3 Skladovací priestor pre osobné veci personálu 4.2.9.5 — — — — — Záznamové ariadenie 4.2.9.6 2.4.4 Požiarna bezpečnosť – požiadavky na materiály 4.2.10.2 1.1.4 1.3.2 1.4.2 Osobitné opatrenia pre horľavé kvapaliny 4.2.10.3 1.1.4 Evakuácia cestujúcich 4.2.10.4 2.4.1 Požiarne bariéry 4.2.10.5 1.1.4 Vonkajšie čistenie vlaku 4.2.11.2 1.5 Systém vyprázdňovania toaliet 4.2.11.3 1.5 Zariadenie na dopĺňanie vody 4.2.11.4 1.3.1 Rozhranie na dopĺňanie vody 4.2.11.5 1.5 Osobitné požiadavky na odstavenie vlakov 4.2.11.6 1.5 Zariadenie na dopĺňanie paliva 4.2.11.7 1.5 Všeobecná dokumentácia 4.2.12.2 1.5 Dokumentácia v týkajúca sa údržby 4.2.12.3 1.1.1 2.5.1 2.5.2 2.6.1 2.6.2 Prevádzková dokumentácia 4.2.12.4 1.1.1 2.4.2 2.6.1 2.6.2 Diagram zdvíhania a pokyny na zdvíhanie 4.2.12.5 2.5.3 Opisy týkajúce sa odťahovania 4.2.12.6 2.4.2 2.5.3 Poznámka: Uvádzajú sa iba tie ustanovenia oddielu 4.2, ktoré obsahujú požiadavky.

3.3. Základné požiadavky nezahrnuté do tejto TSI

Niektoré základné požiadavky klasifikované ako „všeobecné požiadavky“ alebo „požiadavky špecifické pre každý subsystém“ v prílohe III k smernici 2008/57/ES majú v niektorých prípadoch vplyv na subsystém železničných koľajových vozidiel. Požiadavky, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI alebo patria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI s obmedzeniami, sa uvádzajú ďalej v texte.

3.3.1. Všeobecné požiadavky, požiadavky týkajúce sa údržby A PREVÁDZKY

Číslovanie odsekov a základné požiadavky v tomto dokumente sú také, ako sa ustanovuje v prílohe III k smernici 2008/57/ES.

Základné požiadavky, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI, sú tieto:

1.4. Ochrana životného prostredia

1.4.1. „Ekologický vplyv zariadení a prevádzkovania systému železníc sa musí posúdiť, zhodnotiť a brať do úvahy už v projekčnom štádiu tohto systému v súlade s účinnými ustanoveniami Spoločenstva.“ Táto základná požiadavka je zahrnutá v príslušných platných európskych ustanoveniach.

1.4.3. „Vozový park a napájacie systémy sa musia projektovať a vyrábať takým spôsobom, aby boli zlučiteľné so zariadeniami, vybavením a verejnými alebo súkromnými sieťami, pri ktorých môže nastať elektromagnetické rušenie.“ Táto základná požiadavka je zahrnutá v príslušných platných európskych ustanoveniach.

1.4.4. „Prevádzka systému železníc musí rešpektovať povolenú hranicu hluku.“ Táto základná požiadavka je zahrnutá v platnej TSI pre hluk.

1.4.5. „Prevádzka systému železníc nesmie spôsobovať neprípustnú úroveň pozemných vibrácií neprijateľných pre činnosti a oblasti v blízkosti infraštruktúry a za normálneho stavu údržby.“ Táto základná požiadavka je zahrnutá v TSI pre infraštruktúru konvenčných železníc (otvorený bod v aktuálnej verzii).

2.5. Údržba

Podľa oddielu 3.2 tejto TSI sú tieto základné požiadavky relevantné v rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI iba v oblasti dokumentácie technickej údržby v súvislosti so subsystémom železničné koľajové vozidlá. Do rozsahu pôsobnosti tejto TSI nepatria požiadavky týkajúce sa zariadení na údržbu.

2.6. Prevádzka

Podľa oddielu 3.2 tejto TSI sú tieto základné požiadavky relevantné v rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI v oblasti prevádzkovej dokumentácie týkajúcej sa subsystému železničných koľajových vozidiel (základné požiadavky 2.6.1 a 2.6.2) a technickej zlučiteľnosti železničných koľajových vozidiel s prevádzkovými predpismi (základné požiadavky 2.6.3).

3.3.2. Požiadavky špecifické pre každý subsystém

Požiadavky na príslušné iné subsystémy sú potrebné na splnenie týchto základných požiadaviek na celý systém železníc.

Požiadavky na subsystém železničných koľajových vozidiel, ktorými sa prispieva k plneniu týchto základných požiadaviek, sú uvedené v oddiele 3.2 tejto TSI a sú to požiadavky stanovené v oddieloch 2.2.3 a 2.3.2 prílohy III k smernici 2008/57/ES.

Ďalšie základné požiadavky nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

4. CHARAKTERISTIKA SUBSYSTÉMU ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL

4.1. Úvod

4.1.1. Všeobecné ustanovenia

Systém transeurópskych konvenčných železníc, na ktorý sa uplatňuje smernica 2008/57/ES a ktorého súčasťou je subsystém železničných koľajových vozidiel, je integrovaný systém, ktorého konzistentnosť sa musí overiť. Táto konzistentnosť sa musí kontrolovať najmä so zreteľom na špecifikácie subsystému železničných koľajových vozidiel, jeho rozhrania v súvislosti s inými subsystémami systému konvenčných železníc, do ktorého je začlenený, ako aj na prevádzkové predpisy a predpisy týkajúce sa údržby.

Základné parametre subsystému železničných koľajových vozidiel sa vymedzujú v oddiele 4 tejto TSI.

S výnimkou prípadov, keď je to nevyhnutne potrebné pre interoperabilitu systému transeurópskych konvenčných železníc, sa vo funkčných a technických špecifikáciách subsystému a jeho rozhraní, ako sa uvádzajú v oddieloch 4.2 a 4.3, neukladá povinnosť používať žiadne špecifické technológie ani technické riešenia.

Inovačné riešenia, ktoré nespĺňajú požiadavky špecifikované v tejto TSI a/alebo sa nedajú posúdiť tak, ako sa stanovuje v tejto TSI, si vyžadujú nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania. S cieľom umožniť technické inovácie sa tieto špecifikácie a metódy posudzovania vytvárajú v procese „inovačné riešenie“, ktorý sa uvádza v oddiele 6.

Charakteristiky, ktoré sa musia uvádzať v Európskom registri povolených typov vozidiel, sa vymedzujú v oddiele 4.8 tejto TSI.

4.1.2. Opis železničných koľajových vozidiel, na ktoré sa vzťahuje táto TSI

Železničné koľajové vozidlá, na ktoré sa vzťahuje táto TSI (v kontexte tejto TSI označované ako jednotka), sa uvádzajú v osvedčení o overení ES s použitím jednej z týchto charakteristík:

— vlaková súprava s pevnou zostavou a, ak sa požaduje, vopred určená(-é) zostava(-y) niekoľkých vlakových súprav typu, ktorý sa posudzuje z hľadiska viacnásobnej trakcie,

— jediné vozidlo alebo pevná súprava vozidiel pre vopred určenú(-é) zostavu(-y),

— jediné vozidlo alebo pevná súprava vozidiel na všeobecnú prevádzku a, ak sa požaduje, pre vopred určenú(-é) zostavu(-y) niekoľkých vozidiel (rušňov) typu, ktorý sa posudzuje z hľadiska viacnásobnej trakcie.

Poznámka: Viacnásobná trakcia jednotky, ktorá sa posudzuje, s inými typmi železničných koľajových vozidiel nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

Vymedzenia týkajúce sa vlakových zostáv a jednotiek sa uvádzajú v oddiele 2.2 tejto TSI.

Ak sa posudzuje jednotka určená na používanie v pevnej(-ých) alebo vopred určenej(-ých) zostave(-ách), zostavy, pre ktoré platí toto posudzovanie, musí vymedziť tá strana, ktorá toto posúdenie požaduje, a uvedie sa to aj v osvedčení o overení ES. Definícia každej zostavy zahŕňa typové označenie každého vozidla, počet vozidiel a ich usporiadanie v zostave. Podrobnosti sa uvádzajú v oddiele 6.2.

Niektoré charakteristiky alebo niektoré hodnotenia jednotky určenej na používanie vo všeobecnej prevádzke budú vyžadovať stanovenie obmedzení v súvislosti s vlakovými zostavami. Tieto obmedzenia sa ustanovujú v oddiele 4.2 a v ustanovení 6.2.6.

4.1.3. Hlavná kategorizácia železničných koľajových vozidiel NA uplatňovanie požiadaviek TSI

Systém technickej kategorizácie železničných koľajových vozidiel sa používa v ďalších ustanoveniach tejto TSI na vymedzenie príslušných požiadaviek platných pre jednotku.

Technickú(-é) kategóriu(-ie) relevantnú pre jednotku, ktorá podlieha uplatňovaniu tejto TSI, musí určiť tá strana, ktorá požaduje posúdenie. Túto kategorizáciu musí použiť notifikovaný orgán zodpovedný za posudzovanie na účely posúdenia príslušných požiadaviek tejto TSI a musí sa uviesť aj v osvedčení o overení ES.

Technické kategórie železničných koľajových vozidiel sú:

— jednotka určená na prepravu cestujúcich,

— jednotka určená na prepravu nákladu súvisiaceho s prepravou cestujúcich (batožina, automobily atď.),

— jednotka vybavená stanovišťom rušňovodiča,

— jednotka vybavená trakčným zariadením,

— elektrická jednotka vymedzená ako jednotka napájaná elektrickou energiou z elektrifikačnej sústavy špecifikovanej v TSI CR Energia,

— rušeň nákladného vlaku: jednotka určená na ťahanie nákladných vozňov,

— rušeň osobného vlaku: jednotka určená na ťahanie osobných vozňov,

— zariadenie na výstavbu a údržbu tratí (ďalej len „traťové stroje“).

Jednotka môže patriť do jednej alebo niekoľkých uvedených kategórií.

Ak sa v ustanoveniach oddielu 4.2 neuvádza inak, požiadavky uvedené v tejto TSI sa uplatňujú na všetky technické kategórie železničných koľajových vozidiel podľa uvedeného vymedzenia.

Na prevádzkovú konfiguráciu jednotky je potrebné prihliadať aj pri posudzovaní. Rozlišuje sa medzi:

— jednotkou, ktorú možno prevádzkovať ako vlak,

— jednotkou, ktorú nemožno prevádzkovať samostatne a ktorá sa musí spriahnuť s inou jednotkou (inými jednotkami), aby sa mohla prevádzkovať ako vlak (pozri aj ustanovenia 4.1.2, 6.2.6 a 6.2.7).

4.1.4. Kategorizácia železničných koľajových vozidiel z hľadiska požiarnej bezpečnosti

Vzhľadom na požiadavky požiarnej bezpečnosti sa v ustanovení 4.2.10 tejto TSI vymedzujú a špecifikujú tri kategórie železničných koľajových vozidiel.

V súlade so špecifikáciou HS RST TSI a SRT TSI sa všetky železničné koľajové vozidlá v rozsahu pôsobnosti tejto TSI zaraďujú (minimálne) do jednej z týchto kategórií:

— kategória A požiarnej bezpečnosti,

— kategória B požiarnej bezpečnosti,

— rušeň nákladného vlaku a traťový stroj.

4.2. Funkčná a technická špecifikácia subsystému

4.2.1. Všeobecné ustanovenia

4.2.1.1. Rozdelenie

Vzhľadom na základné požiadavky v oddiele 3 sú funkčné a technické špecifikácie subsystému železničných koľajových vozidiel zoskupené a usporiadané v nasledujúcich ustanoveniach tohto oddielu:

— Konštrukcie a mechanické časti

— Vzájomné pôsobenie vozidla a koľaje a obrys vozidla

— Brzdenie

— Prvky týkajúce sa cestujúcich

— Environmentálne podmienky

— Vonkajšie svetlá a zvukové a vizuálne výstražné zariadenia

— Trakčné a elektrické zariadenie

— Stanovište rušňovodiča a rozhranie rušňovodič – stroj

— Požiarna bezpečnosť a evakuácia

— Servis

— Dokumentácia týkajúca sa prevádzky a údržby

Pokiaľ ide o konkrétne technické hľadiská, funkčná a technická špecifikácia jednoznačne odkazuje na ustanovenie normy EN alebo iného technického dokumentu, ako to umožňuje článok 5 ods. 8 smernice 2008/57/ES. Zoznam týchto odkazov je uvedený v prílohe J k tejto TSI.

Informácie, ktoré potrebuje vlakový personál vo vlaku, aby poznal prevádzkový stav vlaku (bežný stav, zariadenie mimo prevádzku, zhoršená situácia …), sa uvádzajú v ustanovení pre príslušnú funkciu a v ustanovení 4.2.12 „Dokumentácia, ktorá sa vyžaduje pre prevádzku a údržbu.“

4.2.1.2. Otvorené body

Ak pre určitý technický aspekt nebola vytvorená funkčná a technická špecifikácia potrebná na splnenie základných požiadaviek, a preto nie je zahrnutá v tejto TSI, tento aspekt sa v príslušnom ustanovení označí ako otvorený bod. Príloha I k tejto TSI obsahuje zoznam všetkých otvorených bodov, ako sa vyžaduje v článku 5 ods. 6 smernice 2008/57/ES.

V prílohe I sa takisto uvádza, či otvorené body súvisia s technickou zlučiteľnosťou alebo so sieťou. Na tento účel sa príloha I rozdeľuje na 3 časti:

— všeobecné otvorené body, ktoré sa týkajú celej siete,

— otvorené body, ktoré sa týkajú technickej zlučiteľnosti medzi vozidlom a sieťou,

— otvorené body, ktoré sa netýkajú technickej zlučiteľnosti medzi vozidlom a sieťou.

Podľa článku 17 ods. 3 smernice 2008/57/ES, otvorené body sa riešia uplatňovaním vnútroštátnych technických predpisov.

4.2.1.3. Bezpečnostné hľadiská

Funkcie, ktoré prispievajú k plneniu základných požiadaviek v oblasti „bezpečnosť“, sa uvádzajú v oddiele 3.2 tejto TSI.

Väčšina bezpečnostných požiadaviek, ktoré sa týkajú týchto funkcií, je zahrnutá v technických špecifikáciách uvedených v oddiele 4.2 (napr. „pasívna bezpečnosť“, „kolesá“…).

Pokiaľ ide o nasledujúce funkcie týkajúce sa bezpečnosti, technické špecifikácie je potrebné doplniť o bezpečnostné požiadavky, na ktoré sa pri preukazovaní zhody môžu uplatňovať zásady uvedené v spoločnej bezpečnostnej metóde na hodnotenie a posudzovanie rizík (podobnosť s referenčným(-i) systémom(-ami), uplatňovanie kódexov správania, prístup na základe pravdepodobnosti):

— dynamické správanie (keď sa využíva aktívne riadenie), ako sa uvádza v ustanovení 4.2.3.4.2,

— výkon núdzového brzdenia (vrátane odpojenia trakcie), ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.4.2, 4.2.4.7 a 4.2.4.8.1. Bezpečnostné požiadavky sa špecifikujú v bode 4.2.4.2.2,

— zaisťovacia brzda, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.4.2, ustanovení 4.2.4.4.5 a v ustanovení 4.2.4.5.5. Bezpečnostné požiadavky sa špecifikujú v bode 4.2.4.2.2,

— signalizácia stavu a porúch bŕzd, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.4.9,

— výstražný systém pre cestujúcich, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.5.3,

— ovládanie vonkajších dverí pre cestujúcich, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.5.6,

— vypnutie napájania elektrickou energiou, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.8.2.10,

— kontrola činností rušňovodiča, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.9.3.1,

— požiarne bariéry (iné ako plné priečky v celom priereze vozidla), ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.10.5.

Keď tieto funkcie označené ako funkcie súvisiace s bezpečnosťou, neriešia dostatočne bezpečnostné hľadiská alebo sa v nich bezpečnosť vôbec neuvádza, tento stav sa označí ako otvorený bod v príslušnom ustanovení špecifikujúcom funkciu.

Programové vybavenie, ktoré sa používa na plnenie funkcií v súvislosti s bezpečnosťou, sa musí vyvíjať a posudzovať podľa metodiky vhodnej pre programové vybavenie týkajúce sa bezpečnosti.

To sa týka programového vybavenia, ktoré má vplyv na funkcie označené ako funkcie súvisiace s bezpečnosťou v oddiele 4.2 tejto TSI.

4.2.2. Konštrukcia a mechanické časti

4.2.2.1. Všeobecné ustanovenia

Táto časť je zameraná na požiadavky, ktoré súvisia s konštrukciou karosérie vozidla (pevnosť konštrukcie vozidla) a mechanických spojov (mechanické rozhrania) medzi vozidlami alebo medzi jednotkami.

Väčšina týchto požiadaviek sa zameriava na zabezpečenie mechanickej neporušenosti vlaku v prevádzke a pri odťahovaní, ako aj ochranu priestorov pre cestujúcich a personál v prípade zrážky alebo vykoľajenia.

4.2.2.2. Mechanické rozhrania

4.2.2.2.1. všeobecné ustanovenia a vymedzeniE pojmov

Na vytvorenie vlakovej zostavy (ako sa vymedzuje v oddiele 2.2) sa vozidlá navzájom spriahnu tak, aby sa umožnila ich spoločná prevádzka. Spriahadlo je mechanické rozhranie, ktoré to umožňuje. Existuje niekoľko typov spriahadiel:

— „vnútorné“ spriahadlo (označuje sa aj „medziľahlé“ spriahadlo) je spriahacie zariadenie medzi vozidlami na zostavenie jednotky zloženej z niekoľkých vozidiel (napr. pevnej skupiny vozňov alebo vlakovej súpravy),

— koncové spriahadlo („vonkajšie“ spriahadlo) jednotiek je spriahacie zariadenie, ktoré sa používa na spriahnutie dvoch (alebo viacerých) jednotiek s cieľom zostaviť vlak. Montáž koncového spriahadla na konce jednotiek nie je povinná. Ak jednotka nemá na žiadnom konci nijaké spriahadlo, na tento koniec sa pripojí zariadenie, ktoré umožní spriahnutie pri odťahovaní. — Koncové spriahadlo môže byť „automatické“, „poloautomatické“ alebo „manuálne“. — V rámci tejto TSI je „manuálne“ spriahadlo koncový spriahací systém, ktorý vyžaduje, aby jedna osoba alebo niekoľko osôb stálo medzi jednotkami, ktoré sa majú spriahnuť alebo odpojiť na mechanické spriahnutie týchto jednotiek,

— spriahadlo na odtiahnutie je spriahacie zariadenie, ktoré umožňuje odtiahnuť jednotku pomocou odťahovacej jednotky s pohonom vybavenej „štandardným“ manuálnym spriahadlom podľa ustanovenia 4.2.2.2.3, pričom jednotka, ktorá sa má odtiahnuť, je vybavená iným spriahacím systémom alebo nemá žiadny spriahací systém.

4.2.2.2.2. Vnútorné spriahadlo

Vnútorné spriahadlá medzi rôznymi vozidlami jednotky obsahujú pružný systém schopný odolať pôsobeniu síl vyvolaných plánovanými prevádzkovými podmienkami.

Ak má vnútorný spriahací systém medzi vozidlami nižšiu pozdĺžnu pevnosť ako koncové spriahadlo(-á) jednotky, musia sa vykonať opatrenia na odtiahnutie jednotky v prípade pretrhnutia ktoréhokoľvek vnútorného spriahadla. Tieto opatrenia sa špecifikujú v dokumentácii vyžadovanej v ustanovení 4.2.12.6.

Kĺbové jednotky: kĺbový spoj medzi dvoma vozidlami, ktoré majú spoločný pojazdový mechanizmus, musí spĺňať požiadavky uvedené v oddiele 6.5.3 a 6.7.5 normy EN12663-1:2010.

4.2.2.2.3. Koncové spriahadlo

a) Koncové spriahadlo – všeobecné ustanovenia

Keď je na ktoromkoľvek konci jednotky koncové spriahadlo, pre všetky typy koncových spriahadiel (automatické, poloautomatické alebo manuálne) platia tieto požiadavky:

— koncové spriahadlá musia obsahovať pružný spriahací systém schopný odolať pôsobeniu síl vyvolaných plánovanými prevádzkovými a odťahovacími podmienkami,

— typ mechanického spriahadla, spolu s jeho menovitými maximálnymi konštrukčnými hodnotami ťažnej a tlakovej sily, sa zaznamená do registra železničných koľajových vozidiel vymedzeného v ustanovení 4.8 tejto TSI.

Táto TSI neobsahuje žiadne iné požiadavky na automatické a poloautomatické spriahacie systémy.

b) „Manuálny“ spriahací systém

Tieto opatrenia sa konkrétne týkajú jednotiek vybavených „manuálnym“ spriahacím systémom:

— spriahací systém musí byť projektovaný tak, aby sa nevyžadovala prítomnosť ľudí medzi jednotkami, ktoré sa majú spriahnuť/odpojiť, pokiaľ je ktorákoľvek z nich v pohybe,

— osobné vozne s manuálnym spriahacím systémom musia byť vybavené nárazníkom, ťahadlovým mechanizmom a závitovým spriahacím systémom, ktoré spĺňajú požiadavky tých častí noriem EN15551:2009 a EN15566:2009, ktoré sa týkajú osobných vozňov. Iné jednotky ako vozne s manuálnym spriahacím systémom sa vybavia nárazníkom, ťahadlovým mechanizmom a závitovým spriahacím systémom, ktoré spĺňajú požiadavky príslušných častí noriem EN15551:2009 a EN15566:2009.

Vo všetkých prípadoch sa nárazníky a závitové spriahadlo musia inštalovať podľa ustanovení A.1 až A.3 prílohy A.

Na všetky jednotky určené na prevádzku iba v sieťach so štandardným rozchodom 1 435 mm a vybavené manuálnym spriahadlom a pneumatickou brzdou UIC sa uplatňujú tieto požiadavky:

— Rozmery a usporiadanie brzdových potrubí a hadíc, spriahadiel a ventilov musia spĺňať požiadavky uvedené v prílohe I k špecifikácii CR WAG TSI. Pozdĺžne a zvislé uloženie brzdových potrubí a ventilov vzhľadom na tanier nárazníka musí spĺňať príslušné požiadavky uvedené v prospekte UIC 541-1:nov 2003 príloha B2 obrázok 16b alebo 16c. — Poznámka: Budú predmetom normy EN, ktorá je v súčasnosti v procese navrhovania.

— Bočné umiestnenie brzdových potrubí a ventilov môže spĺňať požiadavky UIC 648:sep 2001.

c) Manuálny spriahací systém – zlučiteľnosť medzi jednotkami určenými na prevádzku v sieťach s rôznym rozchodom koľají

Jednotky určené na prevádzku v sieťach s niekoľkými rozchodmi koľají (napr. 1 435 mm a 1 520/1 524 mm alebo 1 435 mm a 1 668 mm), vybavené „manuálnym“ spriahadlom a pneumatickým brzdovým systémom UIC, musia spĺňať:

— požiadavky na rozhranie v ustanovení 4.2.2.2.3. Koncové spriahadlo pre siete s rozchodom 1 435 mm a

— súvisiaci špecifický prípad pre sieť s rozchodom „iným ako 1 435 mm“, ako sa opisuje v ustanovení 7.3 tejto TSI.

4.2.2.2.4. Spriahadlo na odtiahnutie

Na koncoch jednotiek, ktoré nie sú vybavené žiadnym koncovým spriahadlom, alebo sú vybavené spriahacím systémom, ktorý nie je zlučiteľný s manuálnym spriahacím systémom podľa ustanovenia 4.2.2.2.3 tejto TSI, sa musia vykonať opatrenia, ktoré umožnia obnoviť prevádzku trate v prípade poruchy odtiahnutím alebo odtlačením jednotky, ktorá sa má odtiahnuť:

— keď jednotka, ktorá sa má odtiahnuť, je vybavená koncovým spriahadlom: pomocou zariadenia s pohonom vybaveného rovnakým typom koncového spriahacieho systému a

— pomocou odťahovacej jednotky, t. j. jednotky s pohonom, ktorá má na svojich koncoch na účely odťahovania: — — manuálny spriahací systém a pneumatickú brzdu v súlade s ustanovením 4.2.2.2.3, — bočné uloženie brzdových potrubí a ventilov podľa UIC 648:sep 2001, — voľný priestor 395 mm nad osou háku na upevnenie odťahovacieho adaptéra, ako sa uvádza ďalej v texte.

To sa vykoná buď pomocou trvale nainštalovaného zlučiteľného spriahacieho systému, alebo pomocou spriahadla na odtiahnutie (označuje sa aj ako adaptér na odtiahnutie).

V tom prípade jednotka, ktorá sa má posudzovať, musí byť projektovaná tak, aby sa spriahadlo na odtiahnutie mohlo prepravovať na palube.

Spriahadlo na odtiahnutie:

— musí byť projektovaná tak, aby bolo možné odťahovanie rýchlosťou najmenej 30 km/h na železničných tratiach, ktoré zodpovedajú CR INF TSI,

— po namontovaní na odťahovaciu jednotku sa musí zaistiť tak, aby sa zabránilo jeho odpojeniu pri odťahovaní,

— musí odolať pôsobeniu síl, ktoré vzniknú v plánovaných podmienkach odťahovania,

— musí byť projektovaná tak, aby si nevyžadovalo prítomnosť ľudí v priestore medzi odťahovacou jednotkou a jednotkou, ktorá sa má odtiahnuť, pokiaľ je ktorákoľvek z jednotiek v pohybe,

— žiadne spriahadlo na odtiahnutie ani brzdová hadica nesmie obmedzovať priečny pohyb háku, keď je upevnený na odťahovacie zariadenie.

Na brzdové rozhranie sa vzťahujú požiadavky ustanovenia 4.2.4.10 tejto TSI.

4.2.2.2.5. Prístup personálu pri spriahaní a odpájaní

Jednotky musia byť projektované tak, aby personál nebol vystavený zbytočnému riziku pri spriahaní a odpájaní alebo pri odťahovaní.

Na splnenie tejto požiadavky musia jednotky vybavené manuálnymi spriahacími systémami podľa ustanovenia 4.2.2.2.3 zodpovedať týmto požiadavkám („bernský priestor“):

— v požadovaných priestoroch, ako sa znázorňuje na obrázku A2 prílohy A, nesmú byť žiadne pevné časti. Pokiaľ ide o túto požiadavku, súčasti spriahacích systémov sú bočne v strednej polohe. — Spojovacie káble a pružné hadice, ako aj pružné deformovateľné časti prechodových lávok, môžu byť v tomto priestore. Pod nárazníkmi nesmú byť žiadne zariadenia, ktoré by bránili v prístupe do tohto priestoru,

— ak je nainštalované kombinované automatické a závitové spriahadlo, hlava automatického spriahadla môže zasahovať do bernského priestoru na ľavej strane (ako vidno na obrázku A2), keď je zložená a používa sa závitové spriahadlo,

— pod každým nárazníkom musí byť držadlo. Držadlá musia zniesť pôsobenie sily 1,5 kN.

4.2.2.3. Prechodové lávky

Keď je k dispozícii prechodová lávka na prechod cestujúcich z jedného vozňa do druhého alebo z jednej vlakovej súpravy do druhej, cestujúci nesmú byť pri prechode vystavení zbytočnému riziku.

Ak sa predpokladá prevádzka s nepripojenou prechodovou lávkou, musí existovať možnosť zabrániť vstupu cestujúcich na prechodovú lávku.

Požiadavky týkajúce sa dverí vedúcich na prechodovú lávku, keď sa prechodová lávka nepoužíva, sa uvádzajú v ustanovení 4.2.5.8 „Prvky týkajúce sa cestujúcich – vnútorné dvere jednotky.“

Ďalšie požiadavky sa uvádzajú v PRM TSI (ustanovenie 4.2.2.7 PRM TSI „Voľne priechodné priestory“).

Tieto požiadavky sa neuplatňujú na konce vozidiel, keďže tento priestor nie je určený pre cestujúcich na bežné používanie.

4.2.2.4. Pevnosť konštrukcie vozidla

Toto ustanovenie sa uplatňuje na všetky jednotky.

Pre mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry (OTM) sa alternatívne požiadavky k požiadavkám uvedeným v tomto ustanovení pre statické zaťaženie, kategóriu a zrýchlenie stanovujú v prílohe C ustanovení C.1.

Statická a dynamická pevnosť (únava materiálu) skríň vozidiel je dôležitá na zaistenie bezpečnosti, ktorá sa vyžaduje pre cestujúce osoby a pre neporušenosť konštrukcie vozidiel vlaku a pri posune.

Konštrukcia každého vozidla preto musí spĺňať požiadavky normy EN 12663-1:2010 „Konštrukčné požiadavky na skrine koľajových vozidiel – časť 1: Rušne a osobné železničné koľajové vozidlá (a alternatívna metóda pre nákladné vagóny).“ Kategórie železničných koľajových vozidiel, ktoré sa majú zohľadniť, musia zodpovedať kategórii L pre rušne a jednotky s pohonom a kategóriám PI alebo PII pre všetky ostatné typy vozidiel v rámci pôsobnosti tejto TSI, ako sa vymedzuje v oddiele 5.2 normy EN 12663-1:2010.

Najmä schopnosť skrine vozidla odolávať pôsobeniu trvalých deformácií a zlomov sa môže preukazovať výpočtami alebo skúšaním podľa podmienok vymedzených v ustanovení 9.2.3.1 normy EN 12663-1:2010.

Podmienky zaťaženia, na ktoré je potrebné prihliadať, musia byť v súlade s ustanovením 4.2.2.10 tejto TSI.

Predpoklady pre aerodynamické zaťaženie musia byť také, ako sa uvádza v ustanovení 4.2.6.2.3 tejto TSI.

Spojovacie metódy sú zahrnuté v uvedených požiadavkách. Overovacím postupom sa v etape výroby musí zabezpečiť, aby žiadne poruchy nemohli spôsobiť zhoršenie mechanických vlastností konštrukcie.

4.2.2.5. Pasívna bezpečnosť

S výnimkou jednotiek, ktoré sú určené na prepravu cestujúcich alebo personálu počas prevádzky, a s výnimkou traťových strojov sa táto požiadavka uplatňuje na všetky jednotky.

Okrem toho jednotky, ktoré nie sú schopné prevádzky až do kolíznych rýchlostí stanovených v každom uvedenom kolíznom scenári, nepodliehajú ustanoveniam, ktoré sa týkajú príslušného kolízneho scenára.

Pasívna bezpečnosť je zameraná na doplnenie opatrení aktívnej bezpečnosti, keď všetky ostatné opatrenia zlyhali.

Na tento účel musí mechanická konštrukcia vozidiel poskytnúť ochranu cestujúcim v prípade kolízie tým, že sa zabezpečia prostriedky na:

— obmedzenie spomalenia,

— zachovanie núdzového priestoru a konštrukčnej neporušenosti priestorov, v ktorých sa nachádzajú cestujúci,

— zníženie rizika navrstvenia,

— zníženie rizika vykoľajenia,

— obmedzenie následkov nárazu do prekážky na trati.

Na to, aby sa splnili tieto funkčné požiadavky, jednotky musia spĺňať požiadavky, ktoré sa podrobne špecifikujú v norme EN15227:2008 pre kategóriu odolnosti konštrukcie proti nárazu C-I (podľa oddielu 4 tabuľky 1 normy EN15227:2008), ak sa ďalej v texte neuvádza inak.

Musia sa posudzovať tieto štyri referenčné kolízne scenáre:

— scenár 1: čelná zrážka dvoch rovnakých jednotiek,

— scenár 2: čelná zrážka s nákladným vozňom,

— scenár 3: zrážka jednotky s veľkým cestným vozidlom na úrovňovom priecestí,

— scenár 4: náraz jednotky do nízkej prekážky (napr. do osobného auta na úrovňovom priecestí, zvieraťa, skaly atď.).

Opis týchto scenárov sa uvádza v tabuľke 2 oddielu 5 normy EN15227:2008.

V rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI sa pravidlá uplatňovania v tabuľke 2 dopĺňajú takto:

— uplatňovanie požiadaviek v súvislosti so scenárom 1 a 2 pre rušne ťahajúce ťažký náklad, ktoré sa používajú iba pri nákladnej prevádzke, sú vybavené stredovými spriahadlami spĺňajúcimi zásadu Willison (napr. SA3) alebo Janney (norma AAR) a sú určené na prevádzku na tratiach konvenčných železníc TEN, je otvoreným bodom,

— posudzovanie zhody rušňov s centrálne umiestnenými stanovišťami rušňovodiča s požiadavkami týkajúcimi sa scenáru 3 je otvoreným bodom.

V tejto TSI sa špecifikujú požiadavky na odolnosť proti nárazu platné v rozsahu jej pôsobnosti. Preto sa neuplatňuje príloha A normy EN 15227:2008. Požiadavky v oddiele 6 normy EN15227:2008 sa uplatňujú vo vzťahu k uvedeným referenčným kolíznym scenárom.

V cieľom obmedziť následky nárazu do prekážky na trati musia byť čelá rušňov, predné vlečné vozidlá, hnacie osobné vozne a vlakové súpravy vybavené deflektorom prekážok. Požiadavky, ktoré musí spĺňať deflektor prekážok sa vymedzujú v norme EN15227:2008 článku 5 tabuľke 3 a v oddiele 6.5.

4.2.2.6. Zdvíhanie a nakoľajovanie

S výnimkou traťových strojov (mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry) sa toto ustanovenie uplatňuje na všetky jednotky.

Ustanovenia, ktoré sa týkajú zdvíhania a nakoľajovania traťových strojov, sa špecifikujú v prílohe C ustanovení C.2.

Musí existovať možnosť bezpečne zdvihnúť alebo nakoľajiť každé vozidlo tvoriace jednotku na účely odtiahnutia (po vykoľajení alebo po inej nehode či udalosti) a na účely údržby.

Musí existovať aj možnosť zdvihnúť alebo nakoľajiť ktorýkoľvek koniec vozidla (vrátane jeho pojazdového mechanizmu), pričom druhý koniec zostane na zvyšnom(-ých) pojazdovom(-ých) mechanizme(-och).

Na tento účel sa musia určiť a označiť body na zdvíhanie/nakoľajovanie.

Geometria a umiestnenie bodov na zdvíhanie musí byť v súlade s prílohou B.

Označenie bodov na zdvíhanie sa uskutočňuje pomocou značiek v súlade s prílohou B.

Konštrukcia musí byť odolná proti zaťaženiam, ktoré sa špecifikujú v norme EN 12663-1:2010 (oddiel 6.3.2 a 6.3.3).

Najmä schopnosť skrine vozidla odolávať pôsobeniu trvalých deformácií a zlomov sa môže preukázať výpočtami alebo skúšaním podľa podmienok vymedzených v ustanovení 9.2.3.1 normy EN 12663-1:2010.

4.2.2.7. Upevňovanie zariadení na konštrukciu vozňovej skrine

S výnimkou traťových strojov (mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry) sa toto ustanovenie uplatňuje na všetky jednotky.

Opatrenia, ktoré sa týkajú pevnosti konštrukcie traťových strojov, sa špecifikujú v prílohe C ustanovení C.1.

Na zmenšenie následkov nehody sa pevné zariadenia vrátane zariadení vo vnútri priestorov pre cestujúcich upevňujú na konštrukciu vozňovej skrine tak, aby sa zabránilo uvoľneniu týchto pevných zariadení a riziku zranenia cestujúcich alebo vykoľajeniu. Na tento účel sa upevnenie týchto zariadení projektuje podľa oddielu 6.5.2 normy EN 12663-1:2010 pre kategórie vymedzené v ustanovení 4.2.2.4.

4.2.2.8. Prístupové dvere pre personál a náklad

Dvere, ktoré používajú cestujúci, sú zahrnuté v ustanovení 4.2.5 tejto TSI: „Prvky týkajúce sa cestujúcich.“ Dvere stanovišťa rušňovodiča sú predmetom ustanovenia 4.2.9 tejto TSI.

Toto ustanovenie je zamerané na dvere pre náklad a pre posádku vlaku (iné ako dvere stanovišťa rušňovodiča).

Vozidlá vybavené oddelením vyhradeným pre posádku vlaku alebo pre náklad musia byť vybavené zariadením na zatvorenie a uzamknutie dverí. Dvere zostanú zatvorené a uzamknuté, pokiaľ sa zámerne neodblokujú.

4.2.2.9. Mechanické vlastnosti skla (iného ako čelné sklá)

Keď sa sklo použije na zasklenie (vrátane zrkadiel), musí to byť vrstvené alebo tvrdené sklo, ktoré je v súlade s príslušnou vnútroštátnou alebo medzinárodnou normou, pokiaľ ide o kvalitu a oblasť použitia, čím sa minimalizuje riziko zranenia cestujúcich a personálu rozbitým sklom.

4.2.2.10. Podmienky zaťaženia a vážená hmotnosť

Musia sa stanoviť tieto podmienky zaťaženia vymedzené v ustanovení 3.1 normy EN 15663:2009:

— konštrukčná hmotnosť pri výnimočnom užitočnom zaťažení,

— konštrukčná hmotnosť pri bežnom užitočnom zaťažení,

— konštrukčná hmotnosť v prevádzkovom stave.

Predpoklad použitý pri stanovení týchto podmienok zaťaženia musí byť v súlade s normou EN 15663:2009 (vlak pre diaľkovú dopravu, iný vlak, užitočné zaťaženie na 1 m2 plochy v priestoroch na státie a v služobných priestoroch). Podmienky sa musia zdôvodniť a zdokumentovať vo všeobecnej dokumentácii, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.12.2.

Pre traťové stroje sa môžu používať iné podmienky zaťaženia (minimálna hmotnosť, maximálna hmotnosť), aby sa zohľadnilo voliteľné vybavenie na palube.

Pre každú vymedzenú podmienku zaťaženia sa musia v technickej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12 uviesť tieto informácie:

— celková hmotnosť vozidla (pre každé vozidlo jednotky),

— hmotnosť na nápravu (pre každú nápravu),

— hmotnosť na koleso (pre každé koleso).

Podmienka zaťaženia „konštrukčná hmotnosť v prevádzkovom stave“ sa meria vážením vozidla. Ostatné podmienky zaťaženia sa môžu odvodiť na základe výpočtu.

Keď sa vozidlo vyhlási ako vozidlo zodpovedajúce určitému typu (v súlade s ustanoveniami 6.2.2.1 a 7.1.3), vážením stanovená celková hmotnosť vozidla v podmienke zaťaženia „konštrukčná hmotnosť v prevádzkovom stave“ nesmie presiahnuť o viac ako 3 % deklarovanú hmotnosť vozidla daného typu, ktorá sa uvádza v osvedčení o overení ES týkajúcom sa typovej skúšky alebo preskúmania návrhu.

Konštrukčná hmotnosť jednotky v prevádzkovom stave, konštrukčná hmotnosť jednotky pri bežnom užitočnom zaťažení a maximálne zaťaženie každej jednotlivej nápravy v každom z 3 prípadov zaťaženia sa zaznamená do registra železničných koľajových vozidiel, ktorý sa vymedzuje v ustanovení 4.8 tejto TSI.

4.2.3. Vzájomné pôsobenie vozidla a koľaje a obrys vozidla

4.2.3.1. Obrys

Obrys je rozhranie medzi jednotkou (vozidlom) a infraštruktúrou, ktoré sa opisuje podľa spoločného referenčného obrysu a súvisiacich pravidiel výpočtu. Obrys je výkonnostný parameter, ktorý sa špecifikuje v ustanovení 4.2.2 CR INF TSI a závisí od kategórie trate.

Kinematický referenčný obrys so súvisiacimi pravidlami uvádza vonkajšie rozmery jednotky. Je v rozsahu jedného z referenčných priechodných prierezov GA, GB alebo GC (podľa ustanovenia 4.2.2 CR INF TSI). Predpokladaný koeficient kolísania (alebo pružnosti) vozidla na výpočet obrysu sa musí zdôvodniť výpočtom alebo meraniami podľa ustanovení normy EN 15273-2:2009.

Pre elektrické jednotky sa priechodný prierez zberača overí výpočtom podľa ustanovenia A.3.12 normy EN 15273-2:2009 s cieľom zabezpečiť, aby obalová krivka zberača bola v súlade s mechanickým kinematickým obrysom zberača, ktorý sa určí podľa prílohy E k CR ENE TSI a závisí od výberu geometrie hlavy zberača: dve prípustné možnosti sa vymedzujú v ustanovení 4.2.8.2.9.2 tejto TSI.

V prípade priechodného prierezu infraštruktúry sa posudzuje napätie napájacieho zdroja s cieľom zabezpečiť vhodné izolačné vzdialenosti medzi zberačom a pevnými zariadeniami.

Kolísanie zberača, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.14 CR TSI Energia, ktorý sa používa na výpočet mechanického kinematického rozchodu, sa musí zdôvodniť výpočtami alebo meraniami podľa ustanovení normy EN 15273-2:2009.

Referenčný obrys (t. j. obrys), ktorému zodpovedá jednotka (GA, GB alebo GC), sa zaznamená do registra železničných koľajových vozidiel vymedzeného v ustanovení 4.8 tejto TSI.

Každý obrys, ktorého kinematický referenčný prierez je menší ako GC, sa tiež môže zaznamenať do registra spolu s harmonizovaným príslušným obrysom (GA, GB alebo GC) za predpokladu, že sa posudzuje s použitím kinematickej metódy.

4.2.3.2. Zaťaženie nápravy a kolies

4.2.3.2.1. Parameter zaťaženia nápravy

Zaťaženie nápravy je rozhranie medzi jednotkou a infraštruktúrou. Zaťaženie nápravy je výkonnostný parameter infraštruktúry, ktorý sa špecifikuje v ustanovení 4.2.2 CR INF TSI a závisí od kategórie trate. Musí sa posudzovať v spojení so vzdialenosťou medzi nápravami, dĺžkou vlaku a s maximálnou povolenou rýchlosťou pre danú jednotku na posudzovanej trati.

Vlastnosti, ktoré sa majú používať ako rozhranie s infraštruktúrou a musia byť súčasťou všeobecnej dokumentácie vypracovanej pri posudzovaní jednotky, ako sa uvádza v ustanovení 4.2.12.2, sú tieto:

— hmotnosť na nápravu (pre každú nápravu) pre 3 podmienky zaťaženia (ako sa vymedzujú a vyžadujú ako súčasť dokumentácie v ustanovení 4.2.2.10),

— umiestnenie náprav pozdĺž jednotky (vzdialenosť medzi nápravami),

— dĺžka jednotky,

— maximálna konštrukčná rýchlosť (vyžaduje sa ako súčasť dokumentácie v ustanovení 4.2.8.1.2).

Používanie týchto informácií na prevádzkovej úrovni pre kontrolu zlučiteľnosti medzi železničnými koľajovými vozidlami a infraštruktúrou (mimo rozsahu pôsobnosti tejto TSI):

Zaťaženie nápravy pre každú jednotlivú nápravu jednotky, ktoré sa má použiť ako parameter rozhrania s infraštruktúrou, musí vymedziť železničný podnik, podľa ustanovenia 4.2.2.5 CR OPE TSI, s prihliadnutím na predpokladané zaťaženie pre plánovanú službu (nevymedzuje sa pri posudzovaní jednotky). Zaťaženie nápravy pri podmienke zaťaženia „konštrukčná hmotnosť pri výnimočnom užitočnom zaťažení“ predstavuje maximálnu možnú hodnotu uvedeného zaťaženia nápravy.

4.2.3.2.2. Zaťaženie kolies

Pomer rozdielu zaťaženia kolies na nápravu Pqj sa hodnotí meraním zaťaženia kolies pri podmienke zaťaženia „konštrukčná hmotnosť v prevádzkovom stave.“ Rozdiel zaťaženia kolies vyšší ako 5 % zaťaženia nápravy je prípustný iba vtedy, ak sa ukáže ako prijateľný pri skúšaní na preukázanie zabezpečenia proti vykoľajeniu na skrútenej koľaji, ako sa špecifikuje v ustanovení 4.2.3.4.1 tejto TSI.

4.2.3.3. Parametre železničných koľajových vozidiel, ktoré majú vplyv na pozemné systémy

▼M1

4.2.3.3.1. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémami detekcie vlakov

Súbor vlastností železničných koľajových vozidiel potrebných z hľadiska zlučiteľnosti s cieľovými systémami detekcie vlakov sa uvádza v ustanoveniach 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 a 4.2.3.3.1.3.

Uvádza sa odkaz na ustanovenia špecifikácie uvedenej v prílohe A číslo 77 CCS TSI.

Súbor vlastností, s ktorými sú železničné koľajové vozidlá zlučiteľné, sa zaznamenáva do registra železničných koľajových vozidiel vymedzeného v ustanovení 4.8 tejto TSI.

4.2.3.3.1.1. VLASTNOSTI ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL POTREBNÉ Z HĽADISKA ZLUČITEĽNOSTI SO SYSTÉMAMI DETEKCIE VLAKOV VYUŽÍVAJÚCIMI KOĽAJOVÉ OBVODY

— Geometria vozidla — — Maximálna vzdialenosť medzi dvomi susediacimi nápravami je stanovená v ustanovení 3.1.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI (vzdialenosť ai na obrázku 1). — Maximálna vzdialenosť medzi čelom nárazníka a krajnou nápravou je stanovená v ustanovení 3.1.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI (vzdialenosť b1 na obrázku 1).

— Konštrukcia vozidla — — Minimálna nápravová hmotnosť pri všetkých podmienkach zaťaženia je stanovená v ustanovení 3.1.7 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Elektrický odpor medzi jazdnými plochami kolies dvojkolesia sa stanovuje v ustanovení 3.1.9 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI a meracia metóda sa špecifikuje v tom istom ustanovení. — Pre elektrické vozidlá vybavené zberačom je minimálna impedancia medzi zberačom a každým kolesom vlaku otvoreným bodom v ustanovení 3.2.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

— Obmedzenia pre vozidlá týkajúce sa izolácie — — Obmedzenia na používanie pieskovacieho zariadenia sa uvádzajú v ustanovení 3.1.4 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Obmedzenia na používanie kompozitných brzdových klátikov sa uvádzajú v ustanovení 3.1.6 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

— EMC — — Požiadavky týkajúce sa elektromagnetickej zlučiteľnosti sú otvoreným bodom v ustanoveniach 3.2.1 a 3.2.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Limitné hodnoty elektromagnetického rušenia pôsobením trakčného prúdu sú otvoreným bodom v ustanovení 3.2.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

4.2.3.3.1.2. VLASTNOSTI ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL POTREBNÉ Z HĽADISKA ZLUČITEĽNOSTI SO SYSTÉMAMI DETEKCIE VLAKOV VYUŽÍVAJÚCIMI POČÍTAČE NÁPRAV

— Geometria vozidla — — Maximálna vzdialenosť medzi dvomi susediacimi nápravami sa stanovuje v ustanovení 3.1.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Minimálna vzdialenosť medzi dvomi susediacimi nápravami vlaku sa stanovuje v ustanovení 3.1.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Minimálna vzdialenosť medzi čelom vozidla a krajnou nápravou na čele vozidla určeného na spriahnutie zodpovedá polovici z hodnoty stanovenej v ustanovení 3.1.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Maximálna vzdialenosť medzi čelom vozidla a krajnou nápravou sa stanovuje v ustanovení 3.1.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI (vzdialenosť b1 na obrázku 1). — Minimálna vzdialenosť medzi krajnými nápravami jednotky sa stanovuje v ustanovení 3.1.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

— Geometria kolies — — Geometria kolies sa špecifikuje v ustanovení 4.2.3.5.2.2 tejto TSI. — Minimálny priemer kolesa (v závislosti od rýchlosti) sa stanovuje v ustanovení 3.1.3 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

— Konštrukcia vozidla — — Nekovový priestor okolo kolies je otvoreným bodom v ustanovení 3.1.3.5 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Vlastnosti materiálu kolies vzhľadom na magnetické pole sa stanovujú v ustanovení 3.1.3.6 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

— EMC — — Požiadavky týkajúce sa elektromagnetickej zlučiteľnosti sa stanovujú v ustanoveniach 3.2.1 a 3.2.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI. — Hraničné úrovne elektromagnetického rušenia pôsobením koľajnicových bŕzd na vírivý prúd alebo magnetických koľajnicových bŕzd sú otvoreným bodom v ustanovení 3.2.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

4.2.3.3.1.3. VLASTNOSTI ŽELEZNIČNÝCH KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL POTREBNÉ Z HĽADISKA ZLUČITEĽNOSTI SO SLUČKOVÝM ZARIADENÍM

— Konštrukcia vozidla — Kovová hmotnosť vozidiel je otvoreným bodom v ustanovení 3.1.7.2 špecifikácie číslo 77, na ktorú sa odkazuje v prílohe A k CCS TSI.

▼B

4.2.3.3.2. Monitorovanie stavu nápravových ložísk

Musí sa umožniť monitorovanie stavu nápravových ložísk.

To možno dosiahnuť pomocou palubného zariadenia alebo s použitím traťového zariadenia.

Požiadavka na palubné zariadenia je otvoreným bodom v tejto TSI.

V prípade monitorovania nápravových ložísk s použitím traťového zariadenia musia železničné koľajové vozidlá spĺňať tieto požiadavky:

— zóna na železničných koľajových vozidlách viditeľná pre traťové zariadenie je oblasť vymedzená v norme EN 15437-1:2009 ustanoveniach 5.1 a 5.2,

— rozsah prevádzkovej teploty nápravového ložiska je otvoreným bodom.

Poznámka: pozri aj informácie o ložiskových skriniach v ustanovení 4.2.3.5.2.1.

4.2.3.4. Dynamické správanie železničných koľajových vozidiel

4.2.3.4.1. Zabezpečenie proti vykoľajeniu pri jazde na skrútených koľajach

Jednotka (alebo vozidlá, ktoré tvoria jednotku) musí(-ia) byť skonštruovaná(-é) tak, aby sa zaistila bezpečná jazda po skrútených koľajach, pričom sa prihliada najmä na prechodovú fázu medzi prevýšeným a rovným úsekom trate a na odchýlky priečneho sklonu. Súlad s touto požiadavkou sa musí overiť v rámci postupu, ktorý sa vymedzuje v ustanovení 4.1 normy EN 14363:2005.

Zabezpečenie traťových strojov proti vykoľajeniu pri jazde na skrútených koľajach je prípustné preukazovať pomocou schválenej metódy výpočtu. Ak to nie je možné, musia sa vykonať skúšky podľa požiadaviek normy EN 14363:2005.

Pre jazdu na skrútených koľajach sa skúšobné podmienky podľa normy EN 14363:2005 ustanovenia 4.1 uplatňujú na stroje s podvozkami, ako aj na stroje s jednotlivými dvojkolesiami.

4.2.3.4.2. Dynamické správanie pri jazde

a) Úvod

Toto ustanovenie 4.2.3.4.2 sa uplatňuje na jednotky konštruované na rýchlosť vyššiu ako 60 km/h.

Neuplatňuje sa na traťové stroje (mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry). Požiadavky na traťové stroje sa stanovujú v prílohe C ustanovení C.3.

Dynamické správanie vozidla má veľký vplyv na zabezpečenie proti vykoľajeniu, bezpečnosť jazdy a na zaťaženie koľají. Je to funkcia týkajúca sa bezpečnosti, pre ktorú platia technické požiadavky tohto ustanovenia. Keď sa používa programové vybavenie, úroveň bezpečnosti, na ktorú je potrebné prihliadať pri vývoji programového vybavenia, je otvoreným bodom

b) Požiadavky

Na overenie jazdných dynamických vlastností jednotky (bezpečnosť pri jazde a zaťaženie koľají) je potrebné dodržať postup, ktorý sa stanovuje v norme EN 14363:2005 ustanovení 5, a v prípade vlakov s naklápacou vozňovou skriňou navyše v norme EN 15686:2010, pričom zmeny a doplnenia sa uvádzajú ďalej (v tomto ustanovení a jeho odsekoch). Parametre, ktoré sa uvádzajú v ustanoveniach 4.2.3.4.2.1 a 4.2.3.4.2.2, sa posudzujú s použitím kritérií vymedzených v norme EN 14363:2005.

Ako alternatíva k vykonaniu skúšok na trati na dvoch rôznych sklonoch koľajnice, ako sa uvádza v odseku 5.4.4.4 normy EN 14363:2005, je prípustné vykonať skúšku iba s jedným sklonom koľajnice, ak sa preukáže, že tieto skúšky zahŕňajú uvedený rozsah podmienok styku:

— parameter ekvivalentnej kužeľovitosti tan γe pre priamu trať a oblúky s veľkým polomerom sa rozloží tak, že tan γe = 0,2 ± 0,05 je v rozsahu amplitúd y) bočného vychýlenia dvojkolies medzi +/– 2 a +/– 4 mm minimálne na 50 % traťových úsekov,

— kritérium nestability v norme EN14363:2005 sa posudzuje pre pohyby vozňovej skrine s nízkou frekvenciou najmenej na dvoch traťových úsekoch s ekvivalentnou kužeľovitosťou menšou ako 0,05 (priemerná hodnota na traťovom úseku),

— kritérium nestability v norme EN14363:2005 sa posudzuje najmenej na dvoch traťových úsekoch s ekvivalentnou kužeľovitosťou v súlade s tabuľkou 1: —



Tabuľka 1 Podmienky styku týkajúce sa skúšania na trati Maximálna rýchlosť vozidla Ekvivalentná kužeľovitosť 60 km/h < V ≤ 140 km/h ≥ 0,50 140 km/h < V ≤ 200 km/h ≥ 0,40 200 km/h < V ≤ 230 km/h ≥ 0,35 230 km/h < V ≤ 250 km/h ≥ 0,30

Okrem požiadaviek, ktoré sa týkajú skúšobného protokolu podľa ustanovenia 5.6 normy EN 14363:2005, skúšobný protokol musí obsahovať aj tieto informácie:

— kvalitu trate, na ktorej sa jednotka skúšala, zaznamenanú monitorovaním konzistentného súboru niektorých parametrov uvedených v norme EN 13848-1:2003/A1:2008, pričom výber súboru parametrov závisí od dostupných prostriedkov merania,

— ekvivalentnú kužeľovitosť, na ktorú sa jednotka skúšala.

Skúšobný protokol musí byť súčasťou dokumentácie, ktorá sa uvádza v ustanovení 4.2.12.

c) Kvalita trate na skúšanie a skúšanie na trati:

Skúšobné podmienky: v norme EN14363 sa vymedzujú skúšobné podmienky na skúšanie na trati, ktoré boli schválené ako referenčné. V dôsledku obmedzení danej zóny, kde sa skúšanie vykonáva, sa však tieto skúšobné podmienky nedajú vždy dosiahnuť v týchto oblastiach:

— geometrická kvalita trate,

— kombinácie rýchlosti, zakrivenia, nedostatočného prevýšenia (ustanovenie 5.4.2 normy EN 14363).

Pokiaľ ide o geometrickú kvalitu trate, špecifikácia referenčnej trate na skúšky vrátane hraničných hodnôt kvalitatívnych parametrov trate, ktoré sa vymedzujú v norme EN 13848-1, je otvoreným bodom. Na vymedzenie týchto hraničných hodnôt sa preto uplatňujú vnútroštátne predpisy tak, aby hraničné hodnoty boli v súlade s normou EN 13848-1 s cieľom posúdiť, či je už vykonaná skúškaprijateľná.

4.2.3.4.2.1. HRANIČNÉ HODNOTY PRE BEZPEČNOSŤ JAZDY

Hraničné hodnoty pre bezpečnosť jazdy, ktoré musí jednotka spĺňať, sa špecifikujú v norme EN 14363:2005 ustanovení 5.3.2.2 a v prípade vlakov s naklápacou vozňovou skriňou navyše v norme EN 15686:2010, s touto úpravou pomeru vodiacej sily a sily kolesa (Y/Q):

ak sa prekročí hraničná hodnota pomeru vodiacej sily a sily kolesa (Y/Q), predpokladaná maximálna hodnota Y/Q sa môže prepočítať podľa nasledovného postupu: — vytvorí sa alternatívna skúšobná zóna, ktorá pozostáva zo všetkých traťových úsekov s 300 m ≤ R ≤ 500 m, — na štatistické spracovanie jednotlivého úseku sa použije xi (97,5 %) namiesto xi (99,85 %), — na štatistické spracovanie jednotlivej zóny sa nahradí k = 3 (keď sa používa jednorozmerná metóda) alebo Studentov koeficient t (N – 2; 99 %) (keď sa používa dvojrozmerná metóda) Studentovým koeficientom t (N– 2; 95 %).

Obidva výsledky (pred prepočtom a po ňom) sa zaznamenajú do skúšobného protokolu.

4.2.3.4