02018D0813 — SK — 08.06.2018 — 000.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2018/813 zo 14. mája 2018 o sektorovom referenčnom dokumente o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva, sektorových ukazovateľoch environmentálneho správania a referenčných kritériách excelentnosti v sektore poľnohospodárstva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 145 8.6.2018, s. 1)





Opravené a doplnené:









▼B

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2018/813

zo 14. mája 2018

o sektorovom referenčnom dokumente o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva, sektorových ukazovateľoch environmentálneho správania a referenčných kritériách excelentnosti v sektore poľnohospodárstva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS)

(Text s významom pre EHP)







Článok 1

Sektorový referenčný dokument o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva, sektorových ukazovateľoch environmentálneho správania a referenčných kritériách excelentnosti v sektore poľnohospodárstva na účely nariadenia (ES) č. 1221/2009 sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 5. októbra 2018.









PRÍLOHA

1. ÚVOD

Tento sektorový referenčný dokument (SRD) vychádza z podrobnej vedeckej a politickej správy ( 1 ) („správa o najlepších postupoch“), ktorú vypracovalo Spoločné výskumné centrum Európskej komisie (JRC).

Príslušný právny základ

Schéma Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), do ktorej organizácie vstupujú dobrovoľne, bola zavedená v roku 1993 nariadením Rady (EHS) č. 1836/93 ( 2 ). Následne bola dvakrát zásadne zrevidovaná:

— nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 ( 3 );

— nariadením (ES) č. 1221/2009.

Dôležitou novou súčasťou najnovšieho zrevidovaného znenia, ktoré nadobudlo účinnosť 11. januára 2010, je článok 46 o vytváraní sektorových referenčných dokumentov. Sektorové referenčné dokumenty musia obsahovať najlepšie postupy environmentálneho manažérstva (NPEM), ukazovatele environmentálneho správania pre konkrétne sektory a prípadne aj referenčné kritériá excelentnosti a systémy hodnotenia, ktorými sa určujú úrovne environmentálneho správania.

Ako rozumieť tomuto dokumentu a ako ho používať

Schéma Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) je schéma pre dobrovoľnú účasť organizácií, ktoré sa zaviazali sústavne zlepšovať svoje environmentálne správanie. V tomto kontexte sa v tomto SRD stanovuje sektorové usmernenie pre sektor poľnohospodárstva a uvádzajú sa v ňom viaceré možnosti zlepšenia, ako aj najlepšie postupy.

Predkladaný dokument vypracovala Európska komisia s použitím informácií od zainteresovaných strán. Najlepšie postupy environmentálneho manažérstva, špecifické sektorové ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti, ktoré sú v ňom opísané, prerokovala a definitívne odsúhlasila technická pracovná skupina zložená z odborníkov a zo zainteresovaných strán príslušného sektora pod vedením JRC. Za reprezentatívne z hľadiska úrovní environmentálneho správania dosahovaných organizáciami s najlepšími výsledkami v tomto sektore sa považovali predovšetkým spomínané referenčné kritériá.

Účelom sektorového referenčného dokumentu je poskytnúť pomoc a podporu všetkým organizáciám, ktoré majú v úmysle zlepšiť svoje environmentálne správanie, a to formou podnetov a inšpiratívnych myšlienok, ako aj praktických a technických usmernení.

Dokument je v prvom rade určený organizáciám, ktoré už sú zaregistrované v schéme EMAS, ďalej organizáciám, ktoré uvažujú o registrácii v schéme EMAS v budúcnosti a napokon všetkým organizáciám, ktoré sa chcú dozvedieť viac o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva s cieľom zlepšiť svoje environmentálne správanie. Cieľom tohto dokumentu je preto podporiť všetky organizácie v sektore poľnohospodárstva, aby sa zameriavali na dôležité priame aj nepriame environmentálne aspekty a aby získavali informácie o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva, ako aj vhodných sektorových ukazovateľoch environmentálneho správania na meranie svojho environmentálneho správania, ako aj o referenčných kritériách excelentnosti.

Ako majú organizácie zaregistrované v systéme EMAS zohľadňovať sektorové referenčné dokumenty:

Podľa nariadenia (ES) č. 1221/2009 majú organizácie registrované v systéme EMAS zohľadňovať sektorové referenčné dokumenty na dvoch odlišných úrovniach:

1. Pri rozvíjaní a implementovaní vlastného systému environmentálneho manažérstva na základe výsledkov environmentálnych preskúmaní [článok 4 ods. 1 písm. b)]:

Organizácie by mali použiť relevantné prvky sektorového referenčného dokumentu pri stanovovaní a preskúmavaní svojich krátkodobých a dlhodobých environmentálnych cieľov v súlade s príslušnými environmentálnymi aspektmi identifikovanými v environmentálnom preskúmaní a príslušnej politike, ako aj pri rozhodovaní o opatreniach, ktoré treba zaviesť na zlepšenie environmentálneho správania.

2. Pri príprave environmentálneho vyhlásenia [článok 4 ods. 1 písm. d) a článok 4 ods. 4]:

a) Organizácie by mali zvážiť príslušné sektorové ukazovatele environmentálneho správania uvedené v sektorovom referenčnom dokumente pri výbere ukazovateľov ( 4 ), ktoré použijú pri podávaní správ o svojom environmentálnom správaní.

Pri výbere súboru ukazovateľov na podávanie správ by sa mali zohľadniť ukazovatele navrhnuté v príslušnom sektorovom referenčnom dokumente a ich relevantnosť vzhľadom na významné environmentálne aspekty, ktoré organizácia určila vo svojom environmentálnom preskúmaní. Ukazovatele sa musia brať do úvahy len vtedy, keď sú relevantné pre environmentálne aspekty, ktoré sú v environmentálnom preskúmaní hodnotené ako najvýznamnejšie.

b) Organizácie by pri predkladaní správ o svojom environmentálnom správaní a o ostatných faktoroch týkajúcich sa ich environmentálneho správania mali v environmentálnom vyhlásení uviesť, akým spôsobom zohľadňujú príslušné najlepšie postupy environmentálneho manažérstva, a ak sú dostupné, aj referenčné kritériá excelentnosti.

Mali by opísať, ako sa príslušné najlepšie postupy environmentálneho manažérstva a referenčné kritériá excelentnosti (poukazujúce na úroveň environmentálneho správania, ktorú dosiahli organizácie s najlepšími výsledkami) použili na určenie opatrení a krokov, prípadne na stanovenie priorít, s cieľom (ďalej) zlepšovať environmentálne správanie. Vykonávanie najlepších postupov environmentálneho manažérstva či splnenie určených referenčných kritérií excelentnosti však nie je povinné, pretože schéma EMAS je dobrovoľná a posúdenie uskutočniteľnosti referenčných kritérií a vykonávania najlepších postupov, pokiaľ ide o náklady a prínosy, ponecháva na samotné organizácie.

Podobne ako pri ukazovateľoch environmentálneho správania by organizácia mala posudzovať relevantnosť a použiteľnosť najlepších postupov environmentálneho manažérstva a referenčných kritérií excelentnosti podľa významných environmentálnych aspektov, ktoré organizácia určila vo svojom environmentálnom preskúmaní, ako aj podľa technických a finančných aspektov.

V environmentálnom vyhlásení by sa nemali vykazovať ani opisovať prvky sektorových referenčných dokumentov (ukazovatele, NPEM alebo referenčné kritériá excelentnosti), ktoré sa nepovažujú za relevantné vzhľadom na významné environmentálne aspekty určené organizáciou v jej environmentálnom preskúmaní.

Účasť v schéme EMAS je nepretržitý proces. Vždy, keď organizácia plánuje zlepšiť svoje environmentálne správanie (a preskúmava svoje environmentálne správanie), informácie o konkrétnej problematike vyhľadáva v sektorovom referenčnom dokumente, kde hľadá inšpiráciu v súvislosti s otázkami, ktoré treba postupne riešiť.

Environmentálni overovatelia EMAS skontrolujú, či a ako organizácia zohľadnila sektorový referenčný dokument pri príprave svojho environmentálneho vyhlásenia [článok 18 ods. 5 písm. d) nariadenia (ES) č. 1221/2009].

Akreditovaní environmentálni overovatelia budú pri audite potrebovať od organizácie dôkazy o spôsobe výberu a zohľadnenia príslušných prvkov sektorového referenčného dokumentu na základe environmentálneho preskúmania. Nebudú kontrolovať súlad s opísanými referenčnými kritériami excelentnosti, ale overovať dôkazy o spôsobe použitia sektorového referenčného dokumentu ako návodu na určenie ukazovateľov a vhodných vlastných dobrovoľných opatrení, ktoré organizácia môže prijať s cieľom zlepšiť svoje environmentálne správanie.

Keďže EMAS a sektorový referenčný dokument sa uplatňujú na dobrovoľnom základe, organizácie by sa nemali neprimerane zaťažovať poskytovaním takýchto dôkazov. Overovatelia najmä nesmú vyžadovať individuálne odôvodnenie každého z najlepších postupov, sektorových ukazovateľov environmentálneho správania a referenčných kritérií excelentnosti, ktoré sú uvedené v sektorovom referenčnom dokumente a ktoré organizácia vzhľadom na svoje environmentálne preskúmanie nepovažuje za relevantné. Môžu však navrhnúť dodatočné relevantné prvky, ktoré by organizácia mala zohľadniť v budúcnosti ako ďalšie dôkazy jej záväzku sústavne zlepšovať svoje environmentálne správanie.

Štruktúra sektorového referenčného dokumentu

Tento dokument pozostáva zo štyroch kapitol. V kapitole 1 sa uvádza právny základ schémy EMAS a opisuje sa v nej, ako sa má tento dokument používať. V kapitole 2 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti tohto sektorového referenčného dokumentu. V kapitole 3 sa stručne opisujú rôzne NPEM ( 5 ) spolu s informáciami o ich použiteľnosti. Ak v prípade daného NPEM možno uviesť konkrétne ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti, takisto sa tu uvádzajú. Pri všetkých NPEM však nebolo možné vymedziť referenčné kritériá excelentnosti, pretože v istých oblastiach boli buď k dispozícii len obmedzené údaje, alebo sa v nich osobitné podmienky (typ poľnohospodárskeho podniku, obchodný model, klíma atď.) líšili natoľko, že referenčné kritérium excelentnosti by nemalo zmysel. Niektoré ukazovatele a referenčné kritériá sú relevantné pre viac ako jeden NPEM, takže sa v príslušných prípadoch opakujú. Na záver sa v kapitole 4 uvádza prehľadná tabuľka, v ktorej sa uvádza výber najvýznamnejších ukazovateľov environmentálneho správania, súvisiace vysvetlenia a príslušné referenčné kritériá excelentnosti.

2. ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tento SRD sa týka environmentálneho pôsobenia činností vykonávaných v sektore poľnohospodárstva. V tomto dokumente sa do sektora poľnohospodárstva zaraďujú organizácie patriace do divízií s kódom NACE A1.1 až A1.6 [podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností stanovenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ( 6 )]. Patrí sem všetka živočíšna výroba a všetka produkcia ročných a viacročných plodín.

Tieto organizácie sú cieľovou skupinou, ktorej je určený tento dokument. Obrázok 2.1 znázorňuje schematický prehľad rozsahu pôsobnosti tohto dokumentu, ako aj interakcie danej cieľovej skupiny s inými organizáciami.

Obrázok 2.1

Schematický prehľad rozsahu pôsobnosti tohto SRD: cieľové skupiny dokumentu sa uvádzajú tučným písmom v rámčekoch so svetlošedým pozadím, uvádzajú sa tu aj ich najrelevantnejšie interakcie s inými sektormi, sektory, na ktoré sa vzťahujú iné SRD, sa uvádzajú kurzívou v rámčekoch so svetlozeleným pozadím.

Tento SRD môže byť okrem svojej priamej cieľovej skupiny užitočný aj pre iných aktérov, ako sú poradcovia poľnohospodárskych podnikov.

Daný SRD je rozčlenený podľa jednotlivých poľnohospodárskych činností, ako sa uvádza v tabuľke 2.1.







Tabuľka 2.1. Štruktúra SRD v sektore poľnohospodárstva Oddiel Opis Cieľová skupina 3.1. Udržateľné riadenie v oblasti poľnohospodárstva a pôdohospodárstva Tento oddiel sa vzťahuje na prierezové otázky súvisiace s krajinným plánovaním, energetickou účinnosťou a efektívnosťou využívania vody, biodiverzitou, využívaním systémov environmentálneho manažérstva a so zapojením zodpovedných spotrebiteľov. Všetky poľnohospodárske podniky 3.2. Riadenie kvality pôdy Tento oddiel je venovaný problematike riadenia v oblasti kvality pôdy. Zahŕňa posúdenie jej fyzického stavu a zavedenie plánu riadenia, ako aj praktické usmernenia týkajúce sa spôsobov zlepšovania kvality pôdy (napríklad používaním organických zúrodňujúcich látok), zachovávania štruktúry pôdy a jej odvodňovania. Všetky poľnohospodárske podniky 3.3. Plánovanie v oblasti hospodárenia so živinami Tento oddiel je venovaný problematike hospodárenia so živinami v pôde. Patria sem najlepšie postupy týkajúce sa bilancie živín na úrovni poľnohospodárskej plochy, striedania plodín, presnej aplikácie živín a výberu hnojív s menším vplyvom na životné prostredie. Všetky poľnohospodárske podniky 3.4. Príprava pôdy a osevné plány Tento oddiel je venovaný výberu vhodných operácií obrábania pôdy, minimalizovaniu narušenia pôdy, využívaniu šetrných postupov obrábania pôdy, efektívnemu striedaniu plodín a zakladaniu porastov krycích plodín a medziplodín. Všetky poľnohospodárske podniky 3.5. Správa trávnych porastov a pasienkov V tomto oddiele sa rozoberá problematika maximalizácie produkcie tráv a využívania pastvy, správy pasienkov v oblastiach s vysokou prírodnou hodnotou, obnovy pasienkov s využívaním ďateliny, ako aj využívania efektívnej výroby siláže. Podniky so živočíšnou výrobou 3.6. Chov hospodárskych zvierat V tomto oddiele sa opisujú najlepšie postupy týkajúce sa chovu hospodárskych zvierat. Uvádzajú sa tu predovšetkým postupy súvisiace s náležitým výberom plemien, bilanciou živín v poľnohospodárskom podniku, so znižovaním množstva vylučovaného dusíka vzhľadom na príjem potravy, zlepšovaním účinnosti konverzie krmiva, zeleným verejným obstarávaním krmív, s plánmi týkajúcimi sa zdravia zvierat a riadením profilu stáda/kŕdľa. Podniky so živočíšnou výrobou 3.7. Hospodárenie s maštaľným hnojom V tomto oddiele sa uvádzajú najlepšie postupy súvisiace s optimalizovaným hospodárením s hnojom prostredníctvom zníženia emisií a zlepšenia príjmu živín. Patrí sem budovanie nízkoemisných ustajňovacích systémov, realizácia a optimalizácia anaeróbnej digescie, separácia hnojovice alebo digestátu, zabezpečovanie vhodných skladovacích zariadení na pevný a tekutý hnoj, ako aj techník na aplikáciu hnojovice a hnoja. Podniky so živočíšnou výrobou 3.8. Riadenie v oblasti zavlažovania Tento oddiel je venovaný stratégiám účinného zavlažovania. Uvádzajú sa v ňom usmernenia týkajúce sa agronomických metód, optimalizácie prívodu závlahy a efektívneho riadenia zavlažovacích systémov. Rieši sa v ňom aj otázka zdroja vody využívanej na zavlažovanie. Poľnohospodárske podniky využívajúce zavlažovanie 3.9. Ochrana plodín V tomto oddiele sa rozoberajú postupy udržateľnej ochrany plodín s nízkym obsahom pesticídov v rámci ochrany proti škodcom. Medzi jej ciele patrí predchádzanie výskytu škodcov, zníženie závislosti od chemických prípravkov na ochranu plodín, optimalizácia využívania prípravkov na ochranu rastlín a optimalizácia stratégií zameraných na znižovanie odolnosti škodcov. Všetky poľnohospodárske podniky 3.10. Záhradníctvo v krytých priestoroch V tomto oddiele sa uvádzajú najlepšie postupy týkajúce sa záhradníctva v krytých priestoroch. Rieši sa tu predovšetkým problematika energetickej efektívnosti, hospodárenia s vodou a nakladania s odpadom, ako aj výberu rastových médií. Záhradnícke podniky v krytých priestoroch

V tabuľke 2.2 sa uvádzajú najdôležitejšie environmentálne aspekty pre poľnohospodárske podniky, pričom sa rozlišuje medzi rastlinnou a záhradníckou výrobou a živočíšnou výrobou. V súvislosti s každým aspektom sa v tabuľke uvádzajú súvisiace hlavné potenciálne environmentálne tlaky, ako aj ich riešenia uvedené v tomto dokumente. Tieto environmentálne aspekty boli vybrané ako všeobecne najvýznamnejšie v danom sektore. Environmentálne aspekty, ktoré majú riadiť konkrétne organizácie, by sa však mali posudzovať individuálne.







Tabuľka 2.2 Najvýznamnejšie environmentálne aspekty z hľadiska poľnohospodárskych podnikov a ich riešenia uvedené v SRD Environmentálne aspekty Súvisiace hlavné environmentálne tlaky () Príslušné oddiely SRD Rastlinná a záhradnícka výroba Operácie v rámci poľnohospodárskeho podniku Využívanie energie Oddiel 3.1: Udržateľné riadenie v oblasti poľnohospodárstva a pôdohospodárstva, NPEM 3.1.5 Oddiel 3.10: Záhradníctvo v krytých priestoroch, NPEM 3.10.1. Hospodárenie s pôdou Degradácia pôdy (erózia, zhutnenie pôdy) Bod 3.2: Riadenie kvality pôdy, všetky NPEM Aplikácia živín Emisie NH3 a N2O Únik živín do vody Strata biodiverzity Akumulácia ťažkých kovov Oddiel 3.3: Hospodárenie so živinami, všetky NPEM Obrábanie pôdy Strata pôdneho uhlíka a dusíka Erózia Potenciálna tvorba sedimentov vo vode Emisie skleníkových plynov Oddiel 3.4: Príprava pôdy a osevné plány, NPEM 3.4.1 – 3.4.3 Pasienky Emisie NH3 a N2O Erózia a zhutnenie pôdy Únik živín do vody Strata biodiverzity Strata uhlíka z biomasy, ak došlo k zmene vo využívaní pôdy z lesnej pôdy na iný druh pôdy Oddiel 3.4: Príprava pôdy a osevné plány, všetky NPEM Oddiel 3.5: Správa trávnych porastov a pasienkov, všetky NPEM Ochrana plodín Účinky ekotoxicity Strata biodiverzity Oddiel 3.9: Prípravky na ochranu plodín, všetky NPEM Zavlažovanie a ďalšie operácie spojené s využívaním vody v poľnohospodárskom podniku Stres z nedostatku vody Salinizácia Straty živín Oddiel 3.1: Udržateľné riadenie v oblasti poľnohospodárstva a pôdohospodárstva, NPEM 3.1.5 Oddiel 3.8: Zavlažovanie, všetky NPEM Oddiel 3.10: Záhradníctvo v krytých priestoroch, NPEM 3.10.2. Záhradníctvo v krytých priestoroch Vznik plastového odpadu Ohrozenie biodiverzity Využívanie energie a vody Oddiel 3.10: Záhradníctvo v krytých priestoroch, všetky NPEM Živočíšna výroba Krmivo Emisie CH4 z enterickej fermentácie Oddiel 3.6: Chov hospodárskych zvierat, všetky NPEM Ustajnenie zvierat Emisie NH3 a CH4 Straty živín Využívanie vody Oddiel 3.1: Udržateľné riadenie v oblasti poľnohospodárstva a pôdohospodárstva, NPEM 3.1.6 Oddiel 3.7: Hospodárenie s hnojom, NPEM 3.7.1 – 3.7.3 Skladovanie hnoja Emisie CH4, NH3 a N2O Oddiel 3.7: Hospodárenie s hnojom, NPEM 3.7.4 a 3.7.5 Rozmetávanie hnoja Emisie NH3 a N2O Oddiel 3.7: Hospodárenie s hnojom, NPEM 3.7.6 a 3.7.7 Pasienky Emisie NH3 a N2O Erózia a zhutnenie pôdy Únik živín do vody Strata biodiverzity (alebo potenciálny rast biodiverzity) Strata uhlíka z biomasy, ak došlo k zmene vo využívaní pôdy z lesnej pôdy na iný druh pôdy Oddiel 3.5: Správa trávnych porastov a pasienkov, všetky NPEM Zdravotné ošetrenie v poľnohospodárskom podniku Účinky ekotoxicity Odolnosť voči antibiotikám Oddiel 3.6: Chov hospodárskych zvierat, NPEM 3.6.6 (1) Ďalšie informácie o environmentálnych tlakoch uvedených v tejto tabuľke sú k dispozícii v správe o najlepších postupoch, ktorú uverejnilo JRC a ktorá je dostupná online na adrese: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/AgricultureBEMP.pdf.

Sektor poľnohospodárstva charakterizuje rozmanitosť – možno v ňom nájsť celú škálu produktov, rôzne typy poľnohospodárskych podnikov, ak aj odlišné úrovne intenzity počnúc veľkými, vysoko mechanizovanými poľnohospodárskymi podnikmi s intenzívnou poľnohospodárskou výrobou až po veľmi malé podniky s extenzívnou výrobou. Bez ohľadu na typ poľnohospodárskeho podniku a obchodný model existuje priestor na výrazné environmentálne zlepšenie, hoci sa to môže prejaviť odlišnými súbormi opatrení na podporu rôznych cieľov v závislosti od daného typu poľnohospodárskeho podniku a obchodného modelu. Cieľom schémy EMAS je podporovať neustále zlepšovanie environmentálneho správania bez ohľadu na začiatok celého procesu. V súlade s touto myšlienkou obsahuje tento dokument najlepšie postupy, ktoré sú zamerané na realizáciu všetkých uvedených možností zlepšenia. V kapitole venovanej správe trávnych porastov a pasienkov sa v predmetnom dokumente napríklad uvádza NPEM (oddiel 3.5.1), ktorý je zameraný na zlepšenie efektívnosti pestovania tráv a príjmu živín hospodárskymi zvieratami, ako aj NPEM (oddiel 3.5.2), ktorý je venovaný intenzite spásania primeranej potrebám biodiverzity v prípade trávnych porastov s vysokou prírodnou hodnotou. Prvý z nich má väčší význam pre podniky s intenzívnym chovom pasúcich sa hospodárskych zvierat a slúži na zlepšenie efektívnosti systému. Druhý postup viac zodpovedá potrebám poľnohospodárskych podnikov s extenzívnym hospodárením, ktoré kladú dôraz na zlučiteľnosť poľnohospodárskej činnosti s prírodným prostredím, ktorého sú súčasťou. Spomínané najlepšie postupy však možno často s náležitou úpravou vzhľadom na konkrétnu situáciu uplatniť pri všetkých poľnohospodárskych podnikoch. Napríklad v kapitole venovanej príprave pôdy sa uvádza NPEM (oddiel 3.4.2), ktorý sa týka minimalizácie prípravy pôdy využívaním neinverzného obrábania pôdy (bez jej obracania) alebo špecializovaných sejacích strojov a ktorý je prínosný bez ohľadu na úroveň intenzity poľnohospodárskych postupov v danom zariadení.

V každom z NPEM uvedených v tomto dokumente sa konkrétne uvádza, či je daný postup relevantný pre špecifický typy poľnohospodárskeho podniku a pre podniky s intenzívnou a/alebo extenzívnou výrobou. Tieto informácie sú okrem toho zhrnuté aj v tabuľke 2.3, kde sa uvádza prehľad jednotlivých NPEM v rámci 12 hlavných typov poľnohospodárskych podnikov. Samozrejme, muselo sa pristúpiť k istému zjednodušeniu, a preto je možné, že sa v prípade mnohých podnikov uvádzajú prvky viacerých typov poľnohospodárskych podnikov (napr. kombinácia oblastí s intenzívnou a extenzívnou poľnohospodárskou výrobou, kombinácia živočíšnej a rastlinnej výroby). Toto usmernenie má orientačný charakter, a preto by mala samotná organizácia individuálne posúdiť, aký reálny význam pre ňu majú jednotlivé NPEM.

▼C1







Tabuľka 2.3 Význam NPEM opísaných v tomto dokumente pre 12 hlavných typov poľnohospodárskych podnikov (tmavé pozadie: veľmi významné, sivé pozadie: pravdepodobne významné, biele pozadie: nie je významné alebo je len čiastočne významné) NPEM Intenzívna produkcia mlieka (1) Extenzívna produkcia mlieka (1) Intenzívny chov hovädzieho dobytka (1) Extenzívny chov hovädzieho dobytka Chov oviec Intenzívny chov ošípaných (1) Intenzívny chov hydiny (1) Extenzívny chov ošípaných a hydiny Obilniny a olejnaté plodiny Okopaniny Ovocie a zelenina pestované na poľnohospodárskych plochách Ovocie a zelenina pestovanév skleníkoch 3.1.1. 3.1.2. 3.1.3. 3.1.4. 3.1.5. 3.1.6. 3.1.7. 3.2.1. 3.2.2. 3.2.3. 3.2.4. 3.3.1. 3.3.2. 3.3.3. 3.3.4. 3.4.1. 3.4.2. 3.4.3. 3.4.4. 3.4.5. 3.5.1. 3.5.2. 3.5.3. 3.5.4. 3.6.1. 3.6.2. 3.6.3. 3.6.4. 3.6.5. 3.6.6. 3.6.7. 3.7.1. 3.7.2. 3.7.3. 3.7.4. 3.7.5. 3.7.6. 3.7.7. 3.8.1. 3.8.2. 3.8.3. 3.8.4. 3.9.1. 3.9.2. 3.10.1. 3.10.2. 3.10.3. 3.10.4. (*1) Najlepšie postupy týkajúce sa rastlinnej výroby sa môžu vzťahovať na plochy poľnohospodárskeho podniku určené na produkciu krmiva, alebo na poľnohospodárske podniky, ktoré získaný hnoj ošípaných a hydiny aplikujú ako hnojovicu.

▼B

3. NAJLEPŠIE POSTUPY ENVIRONMENTÁLNEHO MANAŽÉRSTVA, SEKTOROVÉ UKAZOVATELE ENVIRONMENTÁLNEHO SPRÁVANIA A REFERENČNÉ KRITÉRIÁ EXCELENTNOSTI V SEKTORE POĽNOHOSPODÁRSTVA

3.1. Udržateľné riadenie v oblasti poľnohospodárstva a pôdohospodárstva

Tento oddiel je určený pre všetkých poľnohospodárov, poradcov poľnohospodárskych podnikov a všetky typy poľnohospodárskych podnikov. Zaoberá sa vysokoúrovňovým plánovaním a riadením poľnohospodárskeho podniku, a to aj v širšom kontexte krajinného plánovania v oblasti, kde sa nachádza daný poľnohospodársky podnik. Tento oddiel poskytuje rámec prioritných opatrení na dosiahnutie poľnohospodárskych postupov, ktoré sú zdrojovo efektívne, a pritom ekologické. Neuvádzajú sa tu však osobitné opatrenia týkajúce sa rôznych environmentálnych aspektov – tie sa podrobne opisujú v oddieloch (3.2 – 3.10).

3.1.1. Strategický plán riadenia poľnohospodárskeho podniku

Cieľom NPEM je zaviesť strategický plán riadenia poľnohospodárskeho podniku obsahujúci aj tieto prvky:

— vykonávanie strategického podnikateľského plánu pre daný poľnohospodársky podnik, ktorý rieši trhové, regulačné, environmentálne a etické aspekty počas obdobia najmenej piatich rokov,

— identifikovanie a dosahovanie akreditácie v rámci príslušných systémov týkajúcich sa udržateľného poľnohospodárstva alebo certifikácie potravín, ktoré zvyšujú hodnotu poľnohospodárskych výrobkov a preukazujú záväzok podniku týkajúci sa udržateľného riadenia,

— uplatňovanie náležitého posudzovania životného cyklu (LCA) alebo vhodných ukazovateľov ekosystémových služieb, a to s využitím vhodnej metriky na monitorovanie a meranie neustáleho zlepšovania environmentálneho správania poľnohospodárskeho podniku (pozri NPEM 3.1.2),

— spolupráca so susednými poľnohospodármi a verejnými orgánmi s cieľom koordinovať zabezpečovanie kľúčových ekosystémových služieb v kontexte danej krajinnej oblasti.

Použiteľnosť

Tento NPEM obsahuje rôzne prvky, ktoré možno všeobecne použiť vo všetkých typoch poľnohospodárskych podnikov, ktoré sú predmetom tohto SRD. Tento NPEM sa však bude dať pravdepodobne ľahšie použiť vo veľkých poľnohospodárskych podnikoch, a to vďaka dostupnosti viacerých zdrojov a zrejme aj lepšiemu prehľadu o operáciách, ktoré sa v daných poľnohospodárskych podnikoch vykonávajú. Dôležitým prvkom, ktorý ovplyvňuje celkové environmentálne správanie poľnohospodárskeho podniku a ktorý je vhodnejší pre veľké poľnohospodárske podniky, je aj spolupráca so susednými poľnohospodármi a verejnými orgánmi stanovujúcimi kľúčové poradie činností, ktoré sa majú vykonať na úrovni krajinnej oblasti.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i1) Strategický plán riadenia poľnohospodárskeho podniku (Á/N) (i2) Účasť v existujúcich akreditačných systémoch týkajúcich sa na udržateľného poľnohospodárstva alebo certifikácie potravín (Á/N) (b1) Podnik má zavedený strategický plán riadenia,: i) v ktorom sa počíta s najmenej päťročným obdobím; ii) ktorým sa zlepšuje udržateľné správanie poľnohospodárskeho podniku vo všetkých troch sférach: hospodárskej, sociálnej a environmentálnej; iii) v ktorom sa uvažuje o zabezpečovaní ekosystémových služieb v miestnom, regionálnom a globálnom kontexte, a to s uplatnením vhodných a jednoduchých ukazovateľov

3.1.2. Referenčné kritériá ako súčasť environmentálneho manažérstva poľnohospodárskych podnikov

Cieľom NPEM je v rámci vykonávania systému environmentálneho manažérstva (EMS) konkrétneho poľnohospodárskeho podniku uplatňovať referenčné kritériá. Zámerom je referenčne porovnávať environmentálne správanie poľnohospodárskeho podniku oproti najlepšiemu dosiahnuteľnému správaniu s cieľom umožniť riadiacim pracovníkom poľnohospodárskych podnikov a/alebo poradcom poľnohospodárskych podnikov identifikovať oblasti excelentnosti, ako aj oblasti, v ktorých je potrebné ďalšie zlepšenie. Túto úlohu možno vykonávať prostredníctvom systematického monitorovania a vykazovania environmentálneho správania poľnohospodárskeho podniku na úrovni procesov. Vďaka tomu sa môže systém EMS účinnejšie zameriavať na výkonnostne najslabšie oblasti alebo oblasti s najvyšším potenciálom na zlepšenie. Medzi hlavné aspekty systému EMS určené na základe referenčného porovnávania patrí:

— systematické vykazovanie na úrovni procesov: pravidelný zber údajov a vykazovanie podľa jednotlivých ukazovateľov uvedených v tomto SRD,

— identifikácia oblastí, na ktoré sa treba zamerať na základe porovnania správania meraného prostredníctvom dostupných referenčných kritérií, ako sú kritériá zahrnuté v tomto SRD,

— vypracovanie zrozumiteľného protokolu zameraného na hlavné operácie a oblasti zamerania s prihliadnutím na najlepšie dostupné postupy: poľnohospodárov môžu o nových dostupných najlepších postupoch informovať ďalší poľnohospodári, poradcovia poľnohospodárskych podnikov a sektorové združenia, no môžu sa o nich dozvedieť aj vďaka referenčným dokumentom, akým je aj tento SRD,

— využívanie nástrojov na podporu rozhodovania: využívanie vhodných nástrojov na účely informovania v súvislosti s realizáciou, ako aj hodnotením výkonnosti špecifických najlepších postupov,

— odborná príprava zamestnancov: všetkým zamestnancom bola poskytnutá náležitá odborná príprava v oblasti environmentálneho manažérstva a boli im jasne vysvetlené prepojenia, ktoré existujú medzi ich individuálnymi činnosťami a súvisiacim celkovým environmentálnym správaním.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť vo všetkých typoch poľnohospodárskych podnikov. Je pravdepodobné, že tento NPEM sa bude dať ľahšie použiť vo veľkých podnikoch, v ktorých už funguje rozsiahle pravidelné vykazovanie údajov, a ktoré môžu mať k dispozícii zdroje na realizáciu vymedzených činností (napr. si môžu dovoliť nákup potrebného zariadenia). Tento NPEM sa však môže uplatniť aj v malých poľnohospodárskych podnikoch pod podmienkou prístupu poľnohospodárov k vhodnej odbornej príprave a poradenstvu, a tak môže vďaka podpore systematického monitorovania správania a optimalizácie napokon viesť k výraznejšiemu zlepšeniu environmentálneho správania v týchto poľnohospodárskych podnikoch.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i3) Je zavedený EMS vychádzajúci z referenčného porovnávania na účely náležitého výberu ukazovateľov (Á/N) (i4) Zamestnancom sa poskytuje odborná príprava v oblasti environmentálneho manažérstva (Á/N) (b2) Na účely referenčného porovnania jednotlivých procesov, ako aj celého systému daného poľnohospodárskeho podniku so všetkými referenčnými kritériami najlepších postupov uvedenými v tomto SRD sa uplatňujú príslušné ukazovatele. (b3) Stáli zamestnanci sa pravidelne zúčastňujú na programoch povinnej odbornej prípravy v oblasti environmentálneho manažérstva, dočasným zamestnancom sa poskytujú informácie o cieľoch environmentálneho manažérstva, ako aj odborná príprava týkajúca sa príslušných opatrení.

3.1.3. Prínos k riadeniu v oblasti kvality vody v povodí

Cieľom NPEM je podnikať poľnohospodárske opatrenia šetrné k povodiu, ktoré sú plánované na úrovni celého povodia, s cieľom minimalizovať znečistenie vody živinami, agrochemikáliami, sedimentmi a odtokom patogénnych látok.

Patrí sem:

— vytváranie nárazníkových zón, t. j. oblastí susediacich s vodnými tokmi, v ktorých sa nepoužívajú hnojivá a neuskutočňujú agrochemické operácie, predovšetkým vytváranie nárazníkových zón so stromami alebo voľne rastúcimi druhmi tráv, čím sa zabezpečí maximálny úžitok z hľadiska biodiverzity a zlepší zachytávanie odtoku vody,

— vytváranie integrovaných umelo vybudovaných mokradí situovaných v strategických oblastiach povodia na účely zachytávania prúdu odtokovej vody,

— budovanie odvodňovacích systémov vhodných pre danú lokalitu s prihliadnutím na typ pôdy a hydrogeologické prepojenie s vodnými útvarmi,

— identifikovanie znakov erózie a zhutnenia pôdy na základe vizuálnej kontroly poľnohospodárskej plochy,

— prispievanie k vytváraniu plánu manažmentu povodia, a to vrátane koordinácie na úrovni manažmentu pôdy medzi poľnohospodárskymi podnikmi.

Použiteľnosť

Poľnohospodárske postupy šetrné k povodiu možno všeobecne použiť vo všetkých typoch poľnohospodárskych podnikov. Ľahšie sa dajú realizovať v menších oblastiach povodia, kde je spravidla menej vlastníkov pôdy. Praktické vykonávanie tohto NPEM bude závisieť aj od štruktúry správy v danej oblasti povodia, kde sa môže nachádzať predmetný poľnohospodársky podnik.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i5) Celková koncentrácia dusíka a/alebo dusičnanov vo vodnom toku (mg N, NO3/l) (i6) Koncentrácia tuhých častíc rozptýlených vo vodnom toku (mg/l) (i7) Šírka nárazníkových zón m) (b4) Poľnohospodári konajú v spolupráci so susednými poľnohospodármi a správcami povodí pôsobiacimi v príslušných orgánoch pri minimalizovaní rizika znečistenia vôd, a to napríklad vytváraním strategicky situovaných vybudovaných mokradí. (b5) V bezprostrednej blízkosti všetkých povrchových tokov sa vytvárajú nárazníkové zóny so šírkou aspoň 10 m, v ktorých sa nevykonáva žiadne obrábanie pôdy alebo spásaniu pastvín.

3.1.4. Riadenie v oblasti biodiverzity na úrovni krajinnej oblasti

Cieľom NPEM je navrhnúť a realizovať akčný plán na ochranu biodiverzity, ktorý slúži na podporu prirodzených biotopov a miestnej biodiverzity a obsahuje opatrenia ako:

— uplatňovanie integrovaného riadenia poľnohospodárskeho podniku, v ktorom sa prihliada na biodiverzitu na úrovni daného poľnohospodárskeho podniku, ako aj krajinnej oblasti,

— rozvoj sietí biotopov v okolí poľnohospodárskych podnikov a medzi nimi, ktoré prispievajú k vytváraniu „biologických koridorov“ spájajúcich oblasti s významnou biodiverzitou,

— vyňatie okrajovej poľnohospodárskej pôdy z produkcie a podpora obnovy prirodzených biotopov,

— znižovanie konverzie prirodzených biotopov na poľnohospodárske oblasti a ochrana prioritných oblastí, akými sú povodia, lesné fragmenty, rieky a mokrade,

— osobitné prihliadanie na biodiverzitu v rámci správy trávnych porastov s vysokou prírodnou hodnotou, ako aj jazierok, bystrín a potokov s vysokou prírodnou hodnotou, napríklad prevencia vytvárania nových jazierok v mokradiach s hojným výskytom kvetín, obmedzovanie pastvy na trávnatých plochách v čase kvitnutia väčšiny rastlín (napr. od mája do júna), zachovávanie vtáčích hniezdnych biotopov v prípade vtáctva žijúceho na poľnohospodárskej pôde.

Použiteľnosť

Zásady tohto NPEM možno uplatniť na všetky typy, veľkosti a lokality poľnohospodárskych podnikov. Tieto opatrenia majú zvyčajne väčší význam pre poľnohospodárske podniky s extenzívnou výrobou (ako sú výrobcovia v rámci ekologického poľnohospodárstva), ale opatrenia prispievajúce k dosiahnutiu týchto cieľov môžu realizovať aj poľnohospodárske podniky s intenzívnejšou výrobou. Tak či tak, osobitné opatrenia, ktoré sa majú zahrnúť do akčného plánu, závisia vo veľkej miere od miestnych okolností, nákladov práce, ako aj od obchodného modelu a intenzity výroby daného poľnohospodárskeho podniku.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i8) Miera aplikácie živín (kg N/P/K/ha/rok) (i9) Priemerný počet hospodárskych zvierat na hektár (i10) Abundancia druhov s miestnym významom () (počet kľúčových druhov/m2) (b6) Akčný plán na ochranu biodiverzity sa v poľnohospodárskom podniku vykonáva s cieľom udržiavať a zvyšovať počet a abundanciu druhov s miestnym významom. (1) „Druhy s miestnym významom“ zahŕňajú miestne endemické druhy a vzácne alebo ohrozené druhy. Poľnohospodári si môžu informácie o kľúčových druhoch s miestnym významom vyhľadať v uplatniteľných vnútroštátnych/regionálnych predpisoch týkajúcich sa biodiverzity a biotopov, alebo o tieto informácie môžu požiadať miestne mimovládne organizácie.

3.1.5. Efektívnosť využívania energie a vody

Cieľom NPEM je navrhovať a realizovať vhodné plány monitorovania a hospodárenia s energiou a vodou v rámci poľnohospodárskeho podniku. Ďalej v texte sa uvádza súhrn kľúčových prvkov takýchto plánov zvlášť v prípade energie a zvlášť v prípade vody.

Energia:

Cieľom NPEM je realizovať plán energetického manažérstva určený pre celý poľnohospodársky podnik, ktorý vychádza z celkového využívania energie zmapovaného pri hlavných procesoch využívajúcich energiu vrátane nepriamej spotreby energie, a to s prihliadnutím na ciele v oblasti znižovania spotreby energie. Medzi príklady opatrení, ktoré možno zahrnúť do plánu, patrí:

— výpočet celkového využívania energie na úrovni poľnohospodárskeho podniku, a to na hektár, dobytčiu jednotku alebo tonu produkcie a uplatňovanie týchto metrík na referenčné porovnávanie energetickej náročnosti,

— meranie a zaznamenávanie spotreby energie na úrovni procesov aspoň raz mesačne v prípade všetkých hlavných procesov, pri ktorých sa využíva energia, používanie meračov elektrickej energie na individuálne meranie takých procesov, ako je chladenie mlieka či osvetlenie,

— odhad nepriamej spotreby energie ( 7 ) v poľnohospodárskom podniku, t. j. energie spotrebovanej pri výrobe vstupných materiálov využívaných v danom podniku (ako krmivá alebo hnojivá),

— uplatňovanie zásad zeleného verejného obstarávania na zariadenia využívajúce energiu a na dodávky energie, ako je nákup energeticky účinných zariadení a certifikovanej energie z obnoviteľných zdrojov,

— využívanie systémov výmenníkov tepla a systémov rekuperácie tepla, ak je to realizovateľné (napr. chladiče mlieka),

— integrácia výroby energie z obnoviteľných zdrojov v budovách a/alebo areáli poľnohospodárskeho podniku (napr. inštalácia solárnych tepelných systémov, fotovoltaických panelov, veterných turbín, kotlov na biomasu získavanú udržateľným spôsobom).

Voda:

Cieľom NPEM je realizovať vodohospodársky plán určený pre celý poľnohospodársky podnik, ktorý vychádza z celkového využívania zmapovaného pri hlavných procesoch využívajúcich vodu vrátane nepriamej spotreby vody, a to s prihliadnutím na ciele v oblasti znižovania čerpania vody. Medzi príklady opatrení, ktoré možno zahrnúť do plánu, patrí:

— výpočet celkového využívania vody z rôznych zdrojov (pitná voda, čerpanie sladkej vody, recyklovaná voda ( 8 ) atď.) na hektár, dobytčiu jednotku alebo tonu produkcie a uplatňovanie týchto metrík na referenčné porovnávanie,

— samostatné meranie a zaznamenávanie spotreby vody v súvislosti s ustajňovaním zvierat, s ich napájaním, ako aj so zavlažovaním plodín (podľa zdroja vody), a to aspoň raz mesačne pomocou vhodných meračov spotreby vody,

— odhad nepriamej spotreby vody v poľnohospodárskom podniku, t. j. vody potrebnej pri produkcii surovín využívaných v danom podniku (ako dovezené krmivo pre hospodárske zvieratá),

— uskladnenie a využívanie dažďovej vody na napájanie a umývanie zvierat a/alebo zavlažovanie.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť vo všetkých typoch poľnohospodárskych podnikov. Uvedené opatrenia (ako v oblasti energetiky, tak aj vodohospodárstva) sa však pravdepodobne budú ľahšie realizovať v poľnohospodárskych podnikoch, ktoré majú spravidla veľký rozsah a v ktorých sú už zavedené systémy monitorovania, a teda majú možnosť vypracúvať a realizovať podrobnejšie plány.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i11) Konečná spotreba energie v poľnohospodárskom podniku (v kWh alebo litroch nafty na hektár) (i12) Efektívnosť využívania vody v poľnohospodárskom podniku (m3 na hektár a rok alebo na dobytčiu jednotku alebo tonu produkcie) (b7) Plán energetického manažérstva sa vykonáva a reviduje každých päť rokov, a to vrátane: i) mapovania priameho využívania energie v rámci hlavných procesov, pri ktorých sa využíva energia; ii) mapovania nepriameho využívania energie prostredníctvom spotreby hnojív a krmív; iii) referenčného porovnávania spotreby energie na hektár, dobytčiu jednotku alebo tonu produkcie; iv) opatrení na zvýšenie efektívnosti pri využívaní energie; v) opatrení týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. (b8) Vodohospodársky plán sa vykonáva a reviduje každých päť rokov, a to vrátane: i) mapovania priamej spotreby vody podľa zdroja v rámci hlavných procesov; ii) referenčného porovnávania spotreby vody na hektár, dobytčiu jednotku alebo tonu produkcie; iii) opatrení na zvýšenie efektívnosti využívania vody; iv) zberu dažďovej vody.

3.1.6. Nakladanie s odpadom

Cieľom NPEM je realizovať interné postupy ( 9 ) týkajúce sa nakladania s odpadom vzhľadom na hierarchiu odpadového hospodárstva ( 10 ). Patria medzi ne tieto postupy:

— predchádzanie vzniku odpadov vždy, keď je to možné,

— anaeróbna digescia alebo kompostovanie organického odpadu vždy, kde je to možné,

— starostlivá manipulácia s nebezpečnými chemikáliami a ich obalmi: úplné vyprázdnenie obalu, triedenie pri zdroji a správne skladovanie tohto nebezpečného odpadu,

— starostlivá manipulácia a skladovanie hnoja a hnojovice.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť vo všetkých typoch poľnohospodárskych podnikov bez ohľadu na ich veľkosť. Vzdialenosť medzi poľnohospodárskym podnikom a zariadením, kde dochádza k anaeróbnej digescii alebo kompostovaniu, môže pre podniky predstavovať isté obmedzenie, a to najmä pre podniky menšej veľkosti (ak k spracovaniu organického odpadu dochádza mimo areálu podniku), keďže (na účely spracovania v areáli podniku) je potrebný priestor v rámci daného poľnohospodárskeho podniku. Nakladanie s plastovým odpadom má mimoriadny význam z hľadiska záhradníckych podnikov v krytých priestoroch (ako sa uvádza v NPEM 3.10.3), ako aj poľnohospodárskych podnikov vyrábajúcich silážne baly.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i13) Vznik odpadu podľa druhu (t/ha/rok) (i14) Percentuálny podiel odpadu triedeného na recyklovateľné frakcie (%) (i15) Percentuálny podiel organického odpadu, ktorý sa spracúva buď anaeróbne alebo aeróbne (%) (b9) Uplatňujú sa zásady týkajúce sa predchádzania vzniku odpadu, jeho opätovného využitia, recyklácie a zhodnotenia s cieľom dosiahnuť, aby sa na skládku neodosielal žiaden odpad.

3.1.7. Zapojenie spotrebiteľov so zodpovedným prístupom k výrobe a spotrebe

Cieľom BPEM je zapojiť do diania spotrebiteľov – priblížiť im výrobu potravín a zodpovedné poľnohospodárske postupy, a pritom ich podnietiť k zodpovednej spotrebe, a to:

— účasťou na komunitou podporovanom poľnohospodárstve,

— predajom výrobkov priamo z poľnohospodárskych podnikov, miestnych poľnohospodárskych trhov alebo programov dodávok ekologickej zeleniny či ovocia v debničkách,

— umožnením osobného zberu (napr. sa ľuďom umožní, aby si priamo v poľnohospodárskom podniku nazbierali prebytočné plodiny, ktoré nemožno pozbierať na predaj z dôvodu nízkych cien alebo nesplnenia určitých požiadaviek),

— nadviazaním spolupráce s miestnymi spracovateľmi potravín, napríklad pekárňami alebo mliekarňami,

— usporiadaním dní otvorených dverí v poľnohospodárskych podnikoch a prehliadok pre verejnosť,

— používaním sociálnych médií na účely informovania o poľnohospodárskom podniku, organizovania podujatí alebo zriaďovania schém priameho predaja určených pre verejnosť.

Použiteľnosť

Všetky poľnohospodárske podniky sa môžu rozhodnúť o forme zapojenia spotrebiteľov, a to napríklad formou dní otvorených dverí pre verejnosť, zriaďovaním schém priameho predaja alebo prostredníctvom sociálnych médií slúžiacich na informovanie verejnosti o poľnohospodárskom podniku (ide o informácie o pestovaní nových plodín, zbere úrody, druhoch a harmonograme podnikaných operácií, predajných miestach atď.). Tento NPEM možno predovšetkým použiť v menších podnikoch s extenzívnou výrobou, akými sú podniky zaoberajúce sa ekologickou malovýrobou, ktoré dodávajú výrobky na miestny trh (vrátane záhradníckych podnikov). Spolupráca s miestnymi spracovateľmi potravín má osobitný význam pre poľnohospodárske podniky zaoberajúce sa pestovaním obilnín a chovom hospodárskych zvierat.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i16) Percentuálny podiel výrobkov, ktoré sa predávajú na vymedzenom (miestnom) trhu () (%) (i17) Počet dní otvorených dverí v poľnohospodárskom podniku za rok (počet za rok) neuplatňuje sa (1) Ide o výrobky, ktoré sa predávajú priamo z poľnohospodárskeho podniku, a to buď priamo v podniku alebo na miestnom poľnohospodárskom trhu, ako aj o výrobky predávané prostredníctvom programov dodávok ekologickej zeleniny či ovocia v debničkách alebo ďalšie formy komunitou podporovaného poľnohospodárstva.

3.2. Riadenie kvality pôdy

Tento oddiel sa vzťahuje na podniky so zmiešanou, s rastlinnou a so záhradníckou výrobou, a ako na intenzívnu, tak aj na extenzívnu poľnohospodársku výrobu. Týka sa posudzovania a zmierňovania pôdnych rizík, plánovania opatrení na udržiavanie alebo zlepšovanie kvality pôdy a monitorovania pôdnych podmienok.

3.2.1. Plán riadenia v oblasti posudzovania a udržiavania fyzického stavu pôdy

Cieľom NPEM je vytvoriť a realizovať plán ochrany pôdy, ktorý je zameraný na udržiavanie kvality a funkčnosti pôdy. Daný plán by mal obsahovať opatrenia, ako napríklad:

— vypracovanie výročnej správy týkajúcej sa znakov erózie, zhutnenia pôdy a vytvárania povrchových kaluží na základe vizuálnych kontrol poľnohospodárskej plochy, ako aj výpočet sypnej hmotnosti pôdy,

— mapovanie rôznych typov pôd, ktoré sa vyskytujú v predmetnom poľnohospodárskom podniku s cieľom identifikovať pôdy, ktoré sú najvhodnejšie z hľadiska jednotlivých druhov využívania pôdy,

— výpočet pôdnej organickej hmoty na úrovni poľnohospodárskej plochy, ako aj pravidelná kontrola zásob pôdnych živín a hodnoty pH v kontexte danej poľnohospodárskej plochy podľa zásad uvedených v NPEM 3.3.1,

— vykonávanie konkrétnych opatrení slúžiacich na udržiavanie kvality pôdy a organickej hmoty v rámci daných poľnohospodárskych plôch (tieto sú podrobne opísané v NPEM 3.2.2, 3.2.3 a 3.2.4).

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť vo všetkých zmiešaných, poľnohospodárskych a záhradníckych podnikoch so zmiešanou, s rastlinnou a so záhradníckou výrobou, ako s intenzívnou, tak aj extenzívnou poľnohospodárskou výrobou. Väčšina opatrení zahrnutých v pláne ochrany pôdy má relatívne nízke investičné náklady a napriek istému oneskoreniu môže byť značne prínosná z hľadiska produktivity.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i18) Infiltračná kapacita pôdy (mm/hodina) (i19) Vizuálne hodnotenie štruktúry pôdy z hľadiska znakov erózie a zhutnenia v rámci poľnohospodárskych plôch (Á/N) (i20) Sypná hmotnosť pôdy (g/cm3) (i21) Vodoretenčná kapacita pôdy (obsah vody v m3/suchá pôda v m3 alebo obsah vody v g/100 g suchej pôdy) (b10) V danom poľnohospodárskom podniku sa vykonáva plán hospodárenia s pôdou, ktorý zahŕňa: i) výročnú správu týkajúcu sa znakov erózie a zhutnenia, ktoré vyplývajú zo zistení kontrol poľnohospodárskej plochy; ii) analýzu sypnej hmotnosti pôdy a analýzu organickej hmoty, ktoré sa vykonávajú najmenej každých päť rokov; iii) vykonávanie konkrétnych opatrení zameraných na zachovanie kvality pôdy a organickej hmoty

3.2.2. Zachovanie/zlepšenie organickej hmoty ornej pôdy

Cieľom NPEM je začleniť pôdne organické zúrodňujúce látky, a to dopĺňaním vysokokvalitných organických látok, ktoré prispejú k zlepšeniu štruktúry pôdy. Organickú hmotu možno do poľnohospodárskej pôdy doplniť:

— zapracovaním zvyškov plodín a krycích plodín a medziplodín, napr. rastlín čeľade bôbovité do pôdy,

— rozkladom vegetačného odpadu na neobrábaných pôdach,

— aplikáciou hnoja (pozri NPEM 3.7.6),

— zakladaním dočasných zatrávnených úhorových plôch (pozri NPEM 3.4.4),

— použitím alternatívnych zdrojov organickej hmoty, napríklad certifikovaných kompostovaných materiálov, digestátu zo zariadení na anaeróbnu digesciu a iného organického odpadu.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť v poľnohospodárskych podnikoch s rastlinnou výrobou, a to ako v podnikoch s intenzívnym, tak aj v podnikoch s extenzívnym hospodárením za predpokladu, že všetky pridané organické látky sa zaznamenajú v pláne bilancie živín na úrovni poľnohospodárskej plochy (pozri NPEM 3.3.1).

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i22) Miera aplikácie organickej sušiny (t/ha/rok) (i23) Pôdny organický uhlík (% C) (i24) Pomer uhlíka a dusíka (C/N) (b11) Zabezpečenie, aby sa v prípade všetkej ornej pôdy v poľnohospodárskom podniku dopĺňala organická hmota, napr. vo forme zvyškov plodín, hnoja, medziplodín/krycích plodín, kompostu alebo digestátov, a to najmenej raz za tri roky, a/alebo vytvorenie zatrávnených úhorových plôch na jeden až tri roky.

3.2.3. Zachovanie štruktúry pôdy a zabránenie erózii a zhutneniu pôdy

Cieľom NPEM je:

— včas a náležitým spôsobom kultivovať pôdu tak, aby sa zachovávala jej štruktúra a minimalizoval odtok a erózia v dôsledku vodných, ako aj veterných vplyvov: — — zvoliť systém kultivácie pôdy s minimálnym počtom prejazdov, ktorý zodpovedá tvorbe pôdnych podmienok vhodných z hľadiska pestovania danej plodiny, — realizovať plytké kultivačné postupy s cieľom zabrániť dvíhaniu podložia alebo poškodeniu drenáží, — zvážiť systém priamej sejby alebo systém redukovaného obrábania pôdy a využívať pri orbe valec na utláčanie brázdy,

— zachovať osivové lôžko na účely vsakovania vody,

— vykonávať prevzdušňovanie pôdy zabraňujúce jej zhutneniu,

— znižovať vplyv strojov na štruktúru pôdy (napr. na účely minimalizovania zhutňovania pôdy možno využívať flotačné pneumatiky).

Použiteľnosť

Techniky slúžiace na kontrolu erózie a zhutnenia pôdy a zachovávanie pôdnej štruktúry možno všeobecne použiť vo všetkých typoch poľnohospodárskych podnikov nachádzajúcich sa vo väčšine lokalít. Vodná erózia je všeobecným problémom, ktorému čelí celá Európa. K veternej erózii zase dochádza častejšie v suchších oblastiach južnej a východnej Európy. Daný NPEM možno zjavne uplatniť skôr vo veľkých poľnohospodárskych podnikoch, a to z dôvodu, že vďaka potenciálne dostupnejším zdrojom možno realizovať stanovené opatrenia, zakúpiť nevyhnutné zariadenia/stroje a/alebo získať zručnosti/znalosti potrebné na úspešné podnikanie uvedených opatrení.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i19) Vizuálne hodnotenie štruktúry pôdy z hľadiska znakov erózie a zhutnenia v rámci poľnohospodárskych plôch (Á/N) (i20) Sypná hmotnosť pôdy (g/cm3) (i25) Straty v dôsledku erózie (t/ha/rok) (b10) V danom poľnohospodárskom podniku sa vykonáva plán hospodárenia s pôdou, ktorý zahŕňa: i) výročnú správu týkajúcu sa znakov erózie a zhutnenia na základe kontrol poľnohospodárskej plochy; ii) analýzu sypnej hmotnosti pôdy a organickej hmoty, ktorá sa vykonáva najmenej každých päť rokov; iii) vykonávanie konkrétnych opatrení zameraných na kvalitu pôdy a organickú hmotu

3.2.4. Riadenie týkajúce sa odvodňovania pôdy

Cieľom NPEM je riadenie týkajúce sa odvodňovania pôdy zamerané na zachovávanie úrodnosti a minimalizovanie strát živín, a to:

— mapovaním drenáží v rámci každej poľnohospodárskej plochy,

— prevenciou saturácie pôdy vodou, a to: — — zabezpečením primeraného vsakovania vody, — minimalizovaním zhutnenia pôdy v súlade so zásadami opísanými v NPEM 3.2.3, — podporou prirodzeného odvodňovania, a to okrem iného i prostredníctvom výsadby stromov a plodín s hlbokými koreňmi, ako aj striedania plodín, — udržiavaním a v prípade potreby vytváraním záchytných odtokov na odvedenie vody,

— zavádzaním systémov povrchového odvodňovania, v ktorých sú zakomponované poloprírodné prvky, ako sú profily s premenlivým prierezom, meandre, žľaby a jazierka, ako aj prirodzená vegetácia, ktorých cieľom je zvýšiť heterogénnosť hĺbky a rýchlosti odvodňovania a zároveň zlepšiť stav prirodzených biotopov,

— minimalizovaním odvodňovania rašelinových pôd a v oblastiach náchylných na stratu živín, všetky neodvodnené plochy s rašelinovou pôdou alebo pôdou s obsahom rašeliny by sa mali ponechať v podobe prírodných alebo poloprírodných oblastí, alebo v podobe tradične obhospodarovaných pastvín.

Použiteľnosť

Použiteľnosť tohto NPEM vo veľkej miere závisí od miestnych parametrov, medzi ktoré patrí topografia danej plochy (jej sklon a dĺžka, typ pôdy a veľkosť pôdneho agregátu, rozsah plochy odvodňovanej do povodia) a systém pestovania. Zlepšené odvodňovacie postupy sú všeobecne použiteľné v prípade väčšiny nepiesočnatej a konvenčnej ornej pôdy a pôdy s trávnym porastom, pričom v prípade rašelinových pôd a mokradí by sa mala zabezpečiť prevencia alebo minimalizácia ich odvodňovania.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i26) Vytváranie odtokových kanálov na pôde s trávnym porastom a ornej pôde (Á/N) (i27) Mapovanie odtokových kanálov na poľnohospodárskej ploche (Á/N) (i28) Minimalizovanie odvodňovania rašelinových pôd (Á/N) (b12) Maximalizovanie využívania prirodzeného odvodňovania vďaka dôslednému riadeniu s ohľadom na pôdnu štruktúru, zachovanie efektívnosti existujúcich odtokových kanálov, podľa potreby vytváranie nových odtokových kanálov v minerálnych pôdach. (b13) Odvodňovanie pôdy sa využíva čo najmenej v prípade rašelinových pôd a pôd s vysokým rizikom zvýšeného úniku živín do vody prostredníctvom drenáže.

3.3. Hospodárenie so živinami

Tento oddiel sa týka všetkých typov poľnohospodárskych podnikov (vrátane podnikov so živočíšnou výrobou). Rozoberajú sa v ňom postupy, ktorými sa zabezpečí, aby aplikácia živín zodpovedala potrebám rastlín a živočíchov s cieľom dosiahnuť optimalizáciu výnosov, ako aj maximálnu prínosnosť použitých živín, a pritom zabezpečiť úplné dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa zaťaženia životného prostredia.

3.3.1. Bilancia živín na úrovni poľnohospodárskej plochy

Cieľom NPEM je prostredníctvom bilancie pôdnych živín na úrovni poľnohospodárskej plochy zabezpečiť splnenie požiadaviek plodín na živiny a súčasne sa vyhýbať nadmernej aplikácii živín. Hlavným cieľom tohto NPEM je dosiahnuť ekonomicky optimálnu hodnotu výnosu plodín a ich kvality popri minimalizovaní vstupných nákladov, a pritom chrániť pôdne a vodné zdroje a zabraňovať úniku emisií do ovzdušia. Možno to dosiahnuť:

— systematickým pravidelným testovaním pôdy s cieľom udržiavať pH pôdy v optimálnom rozsahu (6,5 – 7,5 ) a fosfor (P) a draslík (K) na vhodnej úrovni: odporúča sa pôdu testovať aspoň raz za tri až päť rokov v prípade trvalých pasienkov a každé tri roky v prípade plodín a úhorových plôch;

— zaznamenávaním všetkých živín pridaných do pôdy, ako aj rezíduí dusičnanov v koreňovej zóne a aplikáciou správnych množstiev živín (N, P a K) na účely optimálneho výnosu: malo by sa prihliadať na množstvo živín pridaných v podobe organickej hmoty a ich dostupnosť pre plodiny (podľa NPEM 3.2.2);

— vypočítaním nadbytku živín na úrovni danej poľnohospodárskej plochy, a to spočítaním prijatých živín (N, P a K) a odpočítaním odobratých živín (N, P a K) na hektár (vysoké nadbytky živín vedú k riziku znečistenia prostredia mimo danej lokality),

— vypočítaním efektívnosti využívania živín (nutrient use efficiency, NUE) na úrovni poľnohospodárskej plochy alebo poľnohospodárskeho podniku: NUE na úrovni poľnohospodárskeho podniku je pomer medzi živinami (N, P a K), ktoré sú obsiahnuté v plodinách a živočíšnych výrobkoch vyvážaných z poľnohospodárskeho podniku, a živinami, ktoré sa do daného poľnohospodárskeho podniku dostávajú (napr. vo forme hnojív a krmív). Na výpočet všetkých vstupov a výstupov týkajúcich sa živín možno použiť príslušné záznamy poľnohospodárskeho podniku.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť vo všetkých typoch poľnohospodárskych podnikov. Ide o kľúčový postup, ktorý výrazne ovplyvňuje environmentálne správanie a produktivitu podniku. Opatrenia zamerané na bilanciu živín na úrovni poľnohospodárskej plochy majú relatívne nízke investičné náklady a môžu byť značne prínosné z hľadiska efektívnosti výroby. Orientačný rozsah nákladov týkajúci sa celkovej bilancie vstupu a výstupu pôdneho dusíka sa pohybuje v rozmedzí od 200 do 500 EUR ročne na poľnohospodársky podnik, a to v závislosti od veľkosti a typu poľnohospodárskeho systému a od úrovne požadovaného externého poradenstva.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i8) Miera aplikácie živín (kg N/P/K/ha/rok) (i29) Nadbytok živín na úrovni poľnohospodárskej plochy (v kg N/P/K/ha/rok) (i30) Hodnota NUE vypočítaná pre N/P/K (%) (i31) Hrubá bilancia dusíka () (kg/ha) (b14) Živiny obsiahnuté v aplikovaných hnojivách nepresahujú množstvo, ktoré je potrebné na dosiahnutie ekonomicky optimálnej hodnoty výnosu plodín. (b15) Nadbytok živín alebo efektívnosť využívania živín sa odhaduje v prípade dusíka, fosforu a draslíka, a to v súvislosti s jednotlivými obhospodarovanými pozemkami, na ktorých sa pestujú plodiny alebo vyskytuje trávny porast. (1) Hrubá bilancia dusíka predstavuje nadbytok alebo úbytok dusíka v poľnohospodárskej pôde. Vypočíta sa odpočítaním množstva dusíka pridaného do poľnohospodárskeho systému od množstva dusíka odobratého z tohto systému na hektár poľnohospodárskej pôdy.

3.3.2. Striedanie plodín v záujme efektívneho kolobehu živín

Cieľom NPEM je optimalizovať kolobeh dusíka začlenením rastlín čeľade bôbovité do cyklov striedania plodín ( 11 ). Rastliny čeľade bôbovité optimalizujú dopĺňanie dusíka prostredníctvom jeho biologického viazania a maximalizujú jeho prísun k následným plodinám, pričom dochádza k minimálnym stratám v dôsledku vyplavovania dusíka. V záujme maximálneho zúročenia biologického viazania dusíka by mala byť v cykle striedania plodín v priebehu päťročného obdobia zaradená aspoň jedna rastlina čeľade bôbovité a jedna zlepšujúca predplodina ( 12 ) (napr. úhorová plocha s trávou a ďatelinou ako hlavnou plodinou alebo medziplodinou ( 13 )). Pri stanovovaní celkového prísunu živín do pôdy a pri aplikácii živín by sa malo prihliadať na výskyt plodín viažucich atmosférický dusík v rámci striedania plodín.

Použiteľnosť

Biologické viazanie dusíka prostredníctvom rastlín čeľade bôbovité možno všeobecne využiť vo všetkých poľnohospodárskych systémoch. Má osobitný význam pre systémy ekologického poľnohospodárstva alebo systémy využívajúce nízku mieru aplikovania hnojív a je veľmi dôležité aj v prípade ornej pôdy s nedostatočnými zdrojmi organických živín. Tento NPEM však nemožno uplatniť v prípade poľnohospodárskych systémov, kde sa nachádzajú pôdy s obsahom rašeliny, ktoré majú nízku hodnotu pH, pretože kyslosť pôdy má nepriaznivý vplyv na mechanizmus biologického viazania dusíka.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i31) Hrubá bilancia dusíka (kg/ha) (i32) Cykly striedania plodín zahŕňajú rastliny čeľade bôbovité a zlepšujúce predplodiny (Á/N) (i33) Dĺžka cyklov striedania plodín (v rokoch) (b16) V rámci každého striedania trávneho porastu a plodín je počas päťročného obdobia zaradená aspoň jedna rastlina čeľade bôbovité a jedna zlepšujúca predplodina.

3.3.3. Presná aplikácia živín

Cieľom NPEM je:

— zosúladiť aplikáciu hnoja a (v prípade potreby) hnojív tak, aby sa zabezpečilo splnenie požiadaviek plodín: na každú živinu (N, P a K) v správnom čase a miere v súlade s požiadavkami plodín na živiny ( 14 );

— v prípade potreby rozdeliť aplikácie s cieľom maximalizovať vstrebávanie živín a zabrániť ich stratám: aplikáciou živín v rámci viac ako jednej aplikácie sa znižuje celkové množstvo živín, ktoré treba aplikovať, pričom sa minimalizuje ich vyplavovanie;

— na účely presnej aplikácie živín (N, P a K), ako aj rôznych mier aplikácie živín v rámci poľnohospodárskych plôch využívať systémy navádzania pomocou GPS, ktoré vychádzajú z údajov o vývoji plodinového porastu či údajov o predchádzajúcej úrode; tieto systémy umožňujú presne lokálne aplikovať hnojivá s prihliadnutím na koľajové riadky;

— realizovať priamu aplikáciu živín (N, P a K) k semenám: granuly so živinami sa umiestnia priamo do koreňovej zóny alebo vedľa nej.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť v podnikoch so zmiešanou, s rastlinnou a so záhradníckou výrobou. Rozdelenie živín do viacnásobnej aplikácie sa využíva najmä v prípade obilnín.

S presnou aplikáciou sa spájajú významné investičné a prevádzkové náklady, a to náklady na vybavenie a náklady práce (napr. náklady na získanie georeferenčných údajov o nutričných potrebách, na viacnásobné aplikovanie živín riadené prostredníctvom GPS). Tento postup je teda vhodnejší pre veľké poľnohospodárske podniky, v prípade ktorých by sa mal čas dosiahnutia návratnosti investícií skrátiť. Malé a stredné poľnohospodárske podniky alebo podniky s obmedzenou investičnou kapacitou však často môžu využiť možnosť prenájmu vybavenia potrebného na vykonanie presnej aplikácie alebo majú možnosť poveriť touto úlohou špecializovanú spoločnosť, ktorá takéto vybavenie vlastní a využíva.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i34) Využívanie poľnohospodárskych nástrojov určených na presnú aplikáciu, medzi ktoré patria technológie navádzania pomocou GPS slúžiace na optimalizáciu dodávania živín (Á/N) (i29) Nadbytok živín na úrovni poľnohospodárskej plochy (v kg N/P/K/ha/rok) (i30) Hodnota NUE vypočítaná pre N/P/K (%) neuplatňuje sa

3.3.4. Výber syntetických hnojív s menším vplyvom na životné prostredie

Výroba minerálneho dusíka si vyžaduje veľké množstvo energie a spôsobuje značné emisie skleníkových plynov (GHG) v závislosti od druhu zlúčeniny, efektívnosti výrobných závodov a využívania techník odlučovania oxidu dusného (N2O). ( 15 ) Cieľom NPEM je preto vždy vtedy, keď poľnohospodári musia použiť syntetické dusíkaté hnojivá, vybrať výrobky so zdokumentovanou nižšou uhlíkovou stopou ( 16 ).

Okrem toho vždy, keď sa poľnohospodár rozhodne zvoliť hnojivo na báze močoviny, cieľom NPEM je vybrať výrobky vo forme granúl potiahnutých inhibítorom nitrifikácie. Inhibítor nitrifikácie spomaľuje rýchlosť hydrolýzy na amónny katión a voľný amoniak. Okrem toho umožňuje presnú aplikáciu dusíka a jeho prísun k plodinám, a to vďaka tomu, že sa tempo produkcie dusičnanov spomalí tak, že lepšie zodpovedá tempu absorbovania živín plodinou.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť v podnikoch so zmiešanou, s rastlinnou a so záhradníckou výrobou, v ktorých sa využívajú minerálne hnojivá.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i35) Uhlíková stopa použitých dusíkatých hnojív (v kg CO2e/kg N) (i36) Aplikované syntetické hnojivá majú nízke poaplikačné emisie amoniaku a skleníkových plynov (Á/N) (b17) V dôsledku použitia minerálnych hnojív v poľnohospodárskom podniku nevznikli emisie prekračujúce 3 kg CO2e na kg vyrobeného dusíka, čo sa musí preukázať prostredníctvom objektívneho výpočtu, ktorý poskytol dodávateľ. (b18) Aplikované syntetické hnojivá majú nízke poaplikačné emisie amoniaku.

3.4. Príprava pôdy a osevné plány

Tento oddiel sa vzťahuje na podniky so zmiešanou, s rastlinnou, ako aj so záhradníckou výrobou. Týka sa techník a výberu v rámci prípravy pôdy a osevných plánov, ktoré sú určené na ochranu pôdy a zlepšenie jej kvality.

3.4.1. Zosúladenie operácií pri obrábaní pôdy s pôdnymi podmienkami

Cieľom NPEM je prispôsobiť operácie pri obrábaní pôdy typom pôdy a pôdnym podmienkam v záujme optimalizácie zakladania porastov plodín a ochrany pôdy.

Výberom kultivačných techník, ako je napríklad minimálne obrábanie pôdy a priama sejba (do neobrobenej pôdy), sa znižuje intenzita kultivácie, ako aj hĺbka a rozsah narušenia pôdy, čím dochádza k ochrane pôdy vďaka tomu, že sa zabraňuje:

— vnoreniu organickej hmoty a živín do hlbokých vrstiev pôdy, ktoré sú nižšie ako hlavná koreňová zóna;

— fragmentácii pôdnych agregátov, v dôsledku čoho dochádza k mineralizácii organickej hmoty [zmyv pôdy s obsahom CO2 a dusičnanového dusíka (NO3-N)];

— prerušeniu kontinuity prirodzených kanálov, ktoré umožňujú vsakovanie vody a prenikanie kyslíka.

Okrem toho treba starostlivo načasovať operácie súvisiace s obrábaním pôdy a sejbou vzhľadom na vlhkosť pôdy, typ pôdy a poveternostné podmienky:

— poveternostné podmienky: vďaka tomu, že sa skoro na jeseň zrealizuje výsev jesenných plodín, môže dôjsť k vstrebávaniu dusíka ešte pred začiatkom zimného odvodňovania. Počas zimných mesiacov sa tak zabezpečí dobrá vegetačná pokrývka (aspoň 25 – 30 %), ktorá bude slúžiť na ochranu pôdy pred povrchovým odtokom spôsobeným dažďom a s ním spojenou eróziou ( 17 );

— vlhkosť pôdy: vďaka tomu, že sa neobrába mokrá pôda, dochádza v menšej miere k jej zhutňovaniu a odtoku sedimentov a živín, ako aj k erózii a problémom súvisiacim s vývojom koreňovej sústavy;

— typ pôdy: piesočnaté pôdy sa v porovnaní s ílovitými pôdami ľahšie obrábajú za mokra.

Vzhľadom na vysoké riziko vyplavovania živín a oxidácie uhlíka by sa rašelinové pôdy nemali obrábať. Je potrebné, aby rašelinové pôdy predstavovali úhorové plochy s dlhodobým trávnym porastom s cieľom zachovať obsah pôdnej organickej hmoty, operácie pri obrábaní pôdy zamerané na opätovné vysiatie úhorovej plochy by sa mali realizovať najviac raz za päť rokov.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť v podnikoch so zmiešanou, s rastlinnou a so záhradníckou výrobou.

Na účely skorej zimnej sejby sa odporúča realizovať techniky minimálneho obrábania pôdy a priamej sejby. Odporúčajú sa aj v prípade hlinito-ílovitých pôd, no nie sú vhodné pre piesočnaté pôdy alebo pôdy so zlou štruktúrou.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i37) Percentuálny podiel pokrytia pôdy v zime (%) (i38) Percentuálny podiel kultivovaných rašelinových pôd (%) (i23) Pôdny organický uhlík (% C) (i24) Pomer uhlíka a dusíka (C/N) (b19) Polia s rašelinovými pôdami musia byť pokryté úhorovými plochami s dlhodobým trávnym porastom, Najmenej raz za päť rokov sa uskutočňuje obrábanie rašelinových pôd s cieľom opätovne vysiať úhorovú plochu.

3.4.2. Minimalizovanie operácie pri príprave pôdy

Cieľom NPEM je pri zakladaní porastov plodín využívať namiesto bežnej orby neinverzné obrábanie pôdy (t. j. bez jej obracania pôdy) alebo špecializované sejacie stroje. Medzi operácie pri príprave pôdy, ktorými sa môže udržiavať a zlepšovať štruktúra pôdy, jej poréznosť a mikrobiálna aktivita, patrí:

— priama sejba, pri ktorej nedochádza k obracaniu pôdy alebo jej obrábaniu a pri ktorej sa plodiny vysievajú bez akéhokoľvek predchádzajúceho kyprenia pôdy,

— pásové obrábanie, kde sa príprava pôdy obmedzuje na úzke pruhy pôdy, v ktorých sa vytvoria osiate riadky, pričom medzi týmito riadkami ostáva pôda pokrytá rastlinnými zvyškami,

— redukované alebo minimálne obrábanie pôdy (dlátovým kypričom), kde dochádza k hlbokej orbe bez obracania pôdy, jej účelom je uvoľniť a prekypriť pôdu a pritom ponechať na povrchu pôdy zvyšky plodín.

Použiteľnosť

Operácie pri príprave pôdy uvedené v tomto NPEM sú všeobecne použiteľné v poľnohospodárskych podnikoch s rastlinnou výrobou. Priamou sejbou do neobrobenej pôdy sa znižujú pôdne straty, uchováva sa vlhkosť pôdy, zvyšuje sa vsakovanie vody a znižujú povrchové toky. Tento postup sa najlepšie uskutočňuje na stabilnej pôde, ktorá si počas vegetačného obdobia udržiava štruktúru, ako sú napríklad ílovité, ílovito-hlinité či hlinité pôdy. Nemal by sa však realizovať na piesočnatých pôdach, zhutnených pôdach, poľnohospodárskych plochách so závažným výskytom burín a na poliach s plodinami, ktoré si vyžadujú osobitné pestovateľské podmienky (napr. zemiaky). Obdobne by sa pásové obrábanie nemalo využívať v prípade mokrých pôd, pretože by v jeho dôsledku mohlo dôjsť k zhutneniu pôdy. Redukované obrábanie pôdy môže vyústiť do jej zaburinenia, no vďaka zručnému striedaniu plodín a uplatňovaniu postupov ako použitie falošných osivových lôžok ho možno primerane realizovať. Operácie redukovaného obrábania pôdy okrem toho nie sú vhodné pre piesočnaté pôdy.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i18) Infiltračná kapacita pôdy (mm/hodina) (i20) Sypná hmotnosť pôdy (g/cm3) (i25) Straty v dôsledku erózie (kg/ha/rok) (i39) Percentuálny podiel vysievanej plochy, na ktorej sa vykonáva priama sejba (%) (i40) Percentuálny podiel plochy so zakladaním porastov plodín pri využití neinverzného obrábania pôdy (t. j. bez jej obracania) (%) (b20) Inverznému obrábaniu pôdy (t. j. s jej obracaním) sa predchádza využitím napr. priamej sejby, pásového obrábania a redukovaného obrábania pôdy (dlátovým kypričom).

3.4.3. Zmierňovanie vplyvov obrábania pôdy

Cieľom NPEM je vykonávať postupy, ktorými sa zmierňujú vplyvy obrábania pôdy, vďaka čomu sa znižuje erózia pôdy a zvyšuje alebo zachováva obsah organického uhlíka v pôde. Ide o tieto postupy ( 18 ):

— Kultivácia pôdy a priama sejba naprieč svahom (vrstevnicové obrábanie) s cieľom znížiť riziko vzniku povrchového odtoku. Vytvorené vrstevnicové hrebene naprieč svahom zvyšujú členitosť plochy a fungujú ako bariéra povrchového odtoku, v dôsledku čoho dochádza k poklesu strát sedimentov.

— Vytváranie členitých svahov a výsadba živých plotov s cieľom zachytiť odtok a úbytok živín. Členitosť dlhých svahovitých terénov možno dosiahnuť vytvorením priekop, výsadbou živých plotov alebo vytváraním (čo najširších) trávnatých pásov po vrstevniciach. Dlhodobú členitosť svahovitého terénu možno dosiahnuť živými plotmi, ktoré ešte efektívnejšie pôsobia vtedy, ak sa vysádzajú na širokej ploche ležiacej po vrstevnici. Slúžia na zachytávanie pôdnych sedimentov a zabraňovanie prenikaniu jemných častíc do vodných tokov.

— Kultivácia koľajových riadkov spôsobených obrábaním strojovými zariadeniami.

— Využívanie riadeného pohybu strojov v záujme obmedzenia všetkej strojovej záťaže tak, aby postihovala čo najmenšiu plochu, napríklad na účely prevencie zhutnenia pôdy a poškodenia úrody využívanie trvalých koľají a navádzania pomocou GPS.

— Vytváranie zdrsnených osivových lôžok s cieľom zvýšiť plochu povrchu dostupnú pre dažďové kvapky, a tak znížiť tvorbu prísušku a odtok živín. Vďaka tomu, že sa osivové lôžka ponechajú na jeseň členité, dôjde k zlepšeniu vsakovania vody a poklesu rizika povrchového odtoku a strát sedimentov.

Použiteľnosť

Opatrenia, ktoré sú súčasťou tohto NPEM možno všeobecne použiť v podnikoch so zmiešanou, s rastlinnou a so záhradníckou výrobou. Je možné, že v prípade kultivácie pôdy a priamej sejby naprieč svahom (vrstevnicové obrábanie), nebude vhodné siatie plodín, ktoré si vyžadujú brázdenie.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i20) Sypná hmotnosť pôdy (g/cm3) (i21) Kapacita zadržiavania vody v pôde (g obsahu vody/100 g suchej pôdy alebo m3 obsahu vody/m3 suchej pôdy) (i25) Straty v dôsledku pôdnej erózie (kg/ha/rok) neuplatňuje sa

3.4.4. Striedanie plodín ako opatrenie na ochranu pôdy

V tomto NPEM sa uvádzajú hlavné zásady plánovania, ktorými sa riadia systémy striedania plodín a ktoré slúžia na ochranu pôdy a zlepšenie jej kvality. Cieľom NPEM je:

— zvoliť druh a poradie plodín v rámci striedania plodín na účely: — i) zosynchronizovania prísunu dusíka s potrebami plodín, ii) zvýšenia obsahu organických látok v pôde, iii) zabezpečenia fytosanitárnych prínosov a iv) prevencie pôdnej erózie;

— vykonávať dlhšie cykly striedania plodín vrátane cyklu rastlín čeľade bôbovité (pozri najlepší postup NPEM 3.3.2);

— v prípade najcitlivejších pôd zvoliť skoré odrody plodín, vďaka čomu sa zabezpečí zber ešte pred obdobím vlhka a uľahčí sa zakladanie porastov krycích plodín;

— v prípade podnikov so zmiešanou výrobou vytvoriť dočasné trávnaté úhorové plochy: úhorové plochy fungujú ako zlepšujúce predplodiny – znižujú riziko erózie ornej pôdy, pričom zároveň zlepšujú jej úrodnosť, a to najmä dopĺňaním dusíka;

— začleniť reguláciu zaburinenosti do cyklov striedania plodín s cieľom zabrániť zaburineniu: ide napr. o obmieňanie listových plodín a obilnín, obmieňanie zimných a jarných plodín, zahrnutie koreňových plodín, využívanie pastvy a kosby na účely regulácie viacročných burín a využívanie krycích plodín;

— začleniť plodiny s biofumigačným pôsobením (napr. plodiny čeľade Brassicaceae) do cyklov striedania plodín, a to s cieľom obmedziť výskyt chorôb: v prípade biofumigácie ide o použitie špecifických plodín, ktoré počas rozkladu uvoľňujú do pôdy prchavé látky s toxickým účinkom na niektoré pôdne organizmy, a ktoré tak napomáhajú regulácii pôdnych patogénov alebo škodcov.

Popri využívaní systému striedania plodín v čase je cieľom tohto NPEM na danej ploche zabezpečovať priestorovú rozmanitosť, a to aj za hranicami poľnohospodárskeho podniku. Na priľahlých plochách na území daného poľnohospodárskeho podniku alebo iných podnikov by sa mali pestovať rozmanité plodiny s cieľom zabrániť rozmnožovaniu patogénov a škodcov a znížiť riziko erózie.

Použiteľnosť

Tento NPEM možno všeobecne použiť v podnikoch so zmiešanou, s rastlinnou a so záhradníckou výrobou. Opísané opatrenia sú obzvlášť účinné, ak existuje potenciál ich rozvoja v dlhodobom horizonte.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i33) Dĺžka cyklov striedania plodín (v rokoch) (i41) Počet zlepšujúcich plodín (úhorové plochy, rastliny čeľade bôbovité, olejniny) v rámci cyklov striedania plodín (počet plodín/cyklus striedania plodín) (i42) Pri výbere plodín sa prihliada na priestorovú rozmanitosť na danej ploche (Á/N) (i43) Výber skorých odrôd v prípade najcitlivejších pôd (Á/N) (b21) V poľnohospodárskych podnikoch, v ktorých sa využíva striedanie plodín s dominantným pestovaním obilnín, sa zlepšujúce plodiny vysádzajú aspoň na dva roky v rámci sedemročného striedania plodín a aspoň na jeden rok v rámci šesťročného alebo kratšieho striedania plodín. (b22) V rámci poľnohospodárskych podnikov sa obmieňajú plodiny pestované na susediacich poliach v záujme zvýšenia priestorovej rozmanitosti osevných postupov na úrovni danej krajinnej oblasti. (b23) Vyberajú sa skoré odrody plodín, vďaka čomu sa zabezpečí zber ešte pred obdobím vlhka a uľahčí sa zakladanie porastov krycích plodín.

3.4.5. Zakladanie porastov krycích plodín a medziplodín

Cieľom NPEM je predchádzať tomu, aby počas zimy zostávala orná pôda bez porastu, a to zakladaním porastov krycích plodín a medziplodín. Vďaka medziplodinám sa živiny uchovávajú v koreňovej zóne. Krycie plodiny chránia pôdu pred eróziou a tým, že sa vďaka nim zlepšuje vsakovanie vody do pôdy, minimalizujú riziko povrchového odtoku. Krycie plodiny môžu niekedy fungovať ako medziplodiny, a to vďaka tomu, že zachytávajú na jar zmývanú pôdu s obsahom dusičnanového dusíka.

Cieľom NPEM je posúdiť potenciál zaradenia medziplodín/krycích plodín do osevných plánov a ponechať pôdu počas zimy bez porastu jedine v riadne odôvodnených prípadoch.

Použiteľnosť

Krycie plodiny a medziplodiny sú vhodné pre každý systém pestovania na obrábanej pôde, ktorá je v prípade, že je bez porastu, teda v období po zbere hlavných plodín, náchylná na odplavovanie živín, eróziu alebo je vystavená povrchovému odtoku. Medziplodiny a krycie plodiny možno podsievať pod predchádzajúcu hlavnú plodinu alebo okamžite po jej zbere. Využívajú sa najmä pred na jar vysievanými plodinami.

Je možné, že v niektorých lokalitách si poľnohospodári a regionálni vodohospodári neželajú sejbu krycích plodín, a to z dôvodu nimi spôsobovaného zvýšenia evapotranspirácie. Všeobecnejšie povedané, sú účinné v oblastiach s nadmernými zrážkami v zimnom období, no nemali by sa siať v oblastiach, kde by pestovanie krycích plodín mohlo viesť k následnému vysušeniu pôdy.

Ak sa krycie plodiny vysádzajú neskoro alebo za mokra, môžu okrem toho spôsobiť poškodenie štruktúry pôdy. V dôsledku toho dochádza k tomu, že krycie plodiny, ako aj následne vysádzané plodiny nedokážu dostatočne zužitkovať pôdny dusík, ako aj k zvýšenému riziku straty fosforu naviazaného na pôdne častice a straty sedimentov.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i5) Celková koncentrácia dusíka a/alebo dusičnanov v toku (mg N, NO3/l) (i44) Percentuálny podiel pôdy, ktorá sa počas zimy ponechá bez porastu (%) (i45) Percentuálny podiel pôdy s výsadbou medziplodín/krycích plodín (%) (b24) Poľnohospodársky podnik poskytuje dôkazy o úplnom posúdení potenciálu zaradenia krycích plodín/medziplodín do osevných plánov, pričom uvádza odôvodnenie vždy, keď v zime dôjde k ponechaniu pôdy bez porastu.

3.5. Správa trávnych porastov a pasienkov

Tento oddiel je venovaný postupom správy trávnych porastov a týka sa poľnohospodárskych podnikov s chovom hospodárskych zvierat. Uvádzajú sa v ňom najlepšie postupy týkajúce sa podnikov s intenzívnou, ako aj extenzívnou poľnohospodárskou výrobou.

3.5.1. Správa trávnych porastov

Cieľom NPEM je čo najlepšie využívať trávnaté plochy slúžiace ako pasienky pre hospodárske zvieratá v poľnohospodárskych podnikoch, a to maximalizáciou miery rastu a kvality pasienkov, ako aj maximalizáciou využívania týchto pastvín hospodárskymi zvieratami, pričom je potrebné zabezpečiť, aby sa v kritických obdobiach roka dosiahla priemerná úroveň pokrytia trávnym porastom. Tento postup slúži na zlepšenie stráviteľnosti a výživovej hodnoty (a teda aj produkcie) krmiva, pričom vďaka nemu klesá potreba nakupovať krmivo, čím dochádza k potenciálnemu zníženiu emisií metánu a amoniaku, ako aj prevencii environmentálnych vplyvov súvisiacich s počiatočnými fázami výroby krmiva.

K splneniu týchto cieľov môžu prispieť tieto opatrenia:

— monitorovanie výšky trávneho porastu vo všetkých spásaných oblastiach,

— identifikácia optimálnych časov pasenia a uplatňovanie predĺženého obdobia pasenia (trvanie dňa pasenia a počet dní pasenia za rok) s prihliadnutím na miestne okolnosti a monitorovanie výšky trávneho porastu,

— zosúladenie miery intenzity chovu s rastom trávy,

— vykonávanie rotačnej a oplôtkovej (alebo výbehovej) pastvy: hospodárske zvieratá sa často presúvajú buď cez viaceré oblasti (rotačná pastva) alebo cez celý rad oplôtkov resp. výbehov (oplôtková alebo výbehová pastva), a to na základe nameranej výšky trávy alebo hustoty trávneho porastu s cieľom zosúladiť spásanie s maximálnou dostupnosťou a stráviteľnosťou trávy. Tieto stratégie týkajúce sa pastvy, a to najmä oplôtkovej a výbehovej pastvy, slúžia na zvýšenie príjmu trávy, ako aj jej stráviteľnosti.

Použiteľnosť

Tento NPEM má osobitný význam pre poľnohospodárske podniky s intenzívnym pastvinovým chovom hospodárskych zvierat, a to najmä mäsového a mliekového dobytka a oviec. Oplôtková pastva je vhodná pre hovädzí a mliekový dobytok.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i46) Počet dní pasenia za rok (počet za rok) (i47) Percentuálny podiel príjmu sušiny obsiahnutej v tráve hospodárskymi zvieratami (%) () (i48) Priemerná miera intenzity chovu vypočítaná ako pomer dobytčích jednotiek na hektár využívanej poľnohospodárskej plochy (LU/UAA) (b25) 80 % príjem sušiny obsiahnutej v tráve pasúcimi sa hospodárskymi zvieratami počas obdobia pastvy. (1) Príjem sušiny obsiahnutej v tráve môže poľnohospodár odhadnúť pomocou pravidelných meraní výšky trávneho porastu počas vegetačného obdobia. Zo záznamov meraní výšky trávneho porastu pred a po pasení môžu vyplynúť údaje o množstve trávy, ktoré hospodárske zvieratá skonzumovali počas obdobia pastvy.

3.5.2. Správa trávnych porastov s vysokou prírodnou hodnotou

Cieľom NPEM v oblastiach s vysokou prírodnou hodnotou je udržiavať nízku intenzitu chovu tak, aby intenzita pastvy, ako aj čas kosenia (v prípade senáže) zodpovedali potrebám biodiverzity. Pri výbere vhodných opatrení týkajúcich sa ochrany trávnych porastov vrátane rôznych režimov kosenia a/alebo spásania možno využívať špeciálny softvér. Vďaka mozaike rôznych režimov kosby sa zvyšuje rozmanitosť druhov na úrovni krajinnej oblasti, keďže rôznym organizmom vyhovujú rôzne časy kosenia, pričom všeobecne možno konštatovať, že zníženie ročnej frekvencie kosenia má kladný vplyv na rastliny a bezstavovce nachádzajúce sa vo voľnej prírode.

Použiteľnosť

Tento NPEM má význam pre extenzívnu správu trávnych porastov s vysokou prírodnou hodnotou, ako sú napríklad a vysokohorské územia, pahorkatiny, mokrade, pobrežné plochy, lokality osobitného vedeckého záujmu, lokality sústavy Natura 2000 či osobitné chránené územia.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i10) Abundancia druhov s miestnym významom () (počet kľúčových druhov/m2) (i48) Priemerná miera intenzity chovu vypočítaná ako pomer dobytčích jednotiek na hektár využívanej poľnohospodárskej plochy (LU/UAA) neuplatňuje sa (1) „Druhy s miestnym významom“ zahŕňajú miestne endemické druhy a vzácne alebo ohrozené druhy. Poľnohospodári si môžu informácie o kľúčových druhoch s miestnym významom vyhľadať v uplatniteľných vnútroštátnych/regionálnych predpisoch týkajúcich sa biodiverzity a biotopov, alebo o tieto informácie môžu požiadať miestne mimovládne organizácie.

3.5.3. Rekultivácia pasienkov a zaradenie rastlín čeľade bôbovité do porastu trvalých pasienkov a úhorových plôch

Cieľom tohto NPEM je v prípade, že došlo k poklesu produkcie sušiny alebo nastoleniu potreby zlepšenia kvality, pristúpiť k prísevu alebo v prípade potreby opätovnému výsevu s cieľom zachovať alebo obnoviť vysoké výnosy a zabezpečiť dobrú kvalitu pastvy (napr. stráviteľnosť, ktorá sa meria „hodnotou D“ týkajúcou sa pastvy).

Prísev predstavuje prístup minimálneho obrábania pôdy, pri ktorom dochádza k výsevu nového osiva priamo na pôvodný trávny porast, a to bez poškodenia existujúceho trávneho porastu alebo pôdy, čím sa zlepšuje kvalita a produkcia pasienka bez toho, aby došlo k poškodeniu kŕmnej hodnoty pastvy. Pri tomto postupe „napomáhajú“ samotné hospodárske zvieratá, ktoré osivo pri chôdzi zatláčajú do zeme, a tak zlepšujú jeho kontakt s pôdou. Opätovný výsev súvisí s orbou a výsevom úplne nového trávneho porastu. V istých podmienkach ide o postup nevyhnutný na zabezpečenie kvalitného založenia porastu.

Kľúčovým aspektom rekultivácie pasienkov je výber najvhodnejšieho odrôd. V tejto súvislosti zohrávajú kľúčovú zúrodňovaciu úlohu rastliny čeľade bôbovité, pretože viažu dusík. V záujme dosiahnutia maximálnej produktivity sa za plodinu ideálne kombinovateľnú s rastlinami čeľade bôbovité, vďaka ktorým sa dusičnany produkované ďatelinou menia na stráviteľnú biomasu, považuje mätonoh, pri ktorom sa dosahujú vyššie výnosy a solídna efektívnosť využitia dusíka. Zvlášť chutné a stráviteľné odrody, medzi ktoré patria trávy s vysokým obsahom sacharidov, môžu v prípade dobytka výrazne zvýšiť príjem sušiny, ako aj mieru konverzie krmiva. Vďaka pestovaniu zmesi štyroch druhov (rýchlorastúca tráva neviažuca dusík, napr. mätonoh, rýchlorastúca rastlina čeľade bôbovité viažuca dusík, napr. ďatelina lúčna, dočasne trvácna kvitnúca tráva neviažuca dusík, napr. reznačka a dočasne trvácna rastlina čeľade bôbovité viažuca dusík, napr. ďatelina plazivá) možno dosiahnuť vyššie výnosy v porovnaní s pestovaním monokultúr bez ohľadu na typ pôdy, jej úrodnosť a klimatické podmienky.

Použiteľnosť

Tento NPEM je zameraný najmä na podniky s intenzívnou poľnohospodárskou výrobou. K rekultivácii pasienkov málokedy dochádza v extenzívne spásaných a kosených oblastiach, ktoré sa nespravujú s cieľom maximalizovať produkciu.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i49) Percentuálny podiel plochy vysadenej rastlinami čeľade bôbovité (%) (i50) Hodnota D týkajúca sa pasienkov (b26) K rekultivácii pasienkov (napr. prísevom) sa pristupuje v záujme maximalizácie produkcie krmovín, zachovania vysokého podielu rastlín čeľade bôbovité, ako aj zavádzania nových kvitnúcich druhov.

3.5.4. Efektívna produkcia siláže

Cieľom NPEM je maximalizovať produkciu siláže uplatňovaním dobrých pestovateľských podmienok, správneho načasovania zberu a využívania optimálnych techník konzervovania a uskladňovania. Dosahuje sa to týmito opatreniami:

— udržiavanie trávnych porastov v optimálnej kondícii, ako sa uvádza v NPEM 3.5.3.

— Maximalizácia kvality siláže načasovaním zberu s cieľom optimalizovať výživovú kvalitu a výťažnosť, t. j. zber trávy v náležitom štádiu zrelosti a s primeraným obsahom sušiny. K prvému koseniu by malo dôjsť vtedy, keď hodnota D dosahuje vysokú úroveň ( 19 ) (približne koncom mája, keď je tráva bohatá na energiu a namiesto semien produkuje listy). Dostatočne fermentovanou trávnou silážou možno značne znížiť potrebu jadrového krmiva.

— Vykonanie laboratórnej analýzy siláže s cieľom odhadnúť obsah sušiny, celkový obsah bielkovín a hodnotu pH.

— Správne skladovanie siláže s cieľom zabrániť stratám sušiny: balením siláže tak, aby sa v bale udržala primeraná hustota, čím sa eliminuje pôsobenie vzduchu, a teda aj výskyt nežiaducich aeróbnych mikroorganizmov. Veľký bal sa musí dôkladne obaliť viacerými vrstvami, pričom je nevyhnutné náležite utiahnuť a zapečatiť svorky a to tak, aby bola počas kŕmenia vystavená vzduchu čo najmenšia plocha siláže v bale.

— Obalové vrstvy siláže: výber kvalitných obalov s dobrými mechanickými vlastnosťami, vysokou úrovňou priľnavosti (lepivosti) a UV ochranou, Na účely dobrej kyslíkovej bariéry a minimalizácie strát sušiny, ako aj výtoku (silážnych štiav) je potrebné siláž obaliť štyrmi až šiestimi vrstvami.

Použiteľnosť

Tento NPEM má osobitný význam pre poľnohospodárske podniky s intenzívnou výrobou, ktoré sa predovšetkým zameriavajú na produkciu trávnej siláže. Niektoré jeho aspekty sa však vzťahujú aj na podniky s chovom dobytka s produkciou iných druhov siláže.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i51) miera konverzie krmiva () [spotreba krmiva (sušina v kg)/produkcia mäsa (v kg) alebo mlieka (v l)] (i52) Percentuálny podiel straty sušiny po silážovaní (%) neuplatňuje sa (1) Miera konverzie krmiva je schopnosť hospodárskych zvierat premeniť hmotu krmiva na telesnú hmotnosť alebo iný výstup (napr. mlieko v prípade mliekového dobytka).

3.6. Chov hospodárskych zvierat

Tento oddiel sa týka podnikov so živočíšnou výrobou so zameraním na prežúvavce. Najlepšie postupy pre neprežúvavce sú predmetom referenčného dokumentu o najlepších dostupných technikách pre intenzívny chov hydiny a ošípaných (IRPP BREF) ( 20 ). Táto časť sa zaoberá extenzívnym aj intenzívnym systémom chovu hospodárskych zvierat.

3.6.1. Plemená adaptované na miestne podmienky

Cieľom NPEM je zvoliť ( 21 ) plemená alebo línie zvierat, ktoré sú vhodné podľa druhu poľnohospodárskeho podniku a ktoré sú adaptované na miestne podmienky. Sledovať možno rôzne ciele:

— výber plemien adaptovaných na miestne podmienky, ktoré majú väčšiu schopnosť konverzie nekvalitného krmiva, ktoré je k dispozícii na miestnej úrovni, na mäso alebo mlieko, alebo znášať špecifické podnebie,

— chov miestnych plemien, a to podľa vhodnosti najmä vzácnych miestnych plemien. Miestne a tradičné plemená predstavujú dôležité dedičstvo biodiverzity, ako aj jedinečný genetický zdroj zlepšovania zdravia a znakov úžitkovosti v budúcnosti. Genetická diverzita takisto zabezpečuje lepšiu odolnosť proti chorobám alebo zdravotným problémom, ako aj lepšiu adaptabilitu zvierat na potenciálne extrémne podmienky,

— výber a vývoj plemien efektívnych z hľadiska využívania zdrojov. Toto sa dá dosiahnuť využívaním genetických indexov určených na vymedzenie vplyvov génov, životného prostredia a faktorov riadenia s cieľom vybrať zvieratá, ktoré majú vysokú genetickú hodnotu a ktoré v regionálnych podmienkach a za „typických“ riadiacich postupov dosahujú dobré výsledky. Produktívne plemená vo všeobecnosti vedú k vyšším výnosom s nižšou intenzitou emisií skleníkových plynov.

Použiteľnosť

Výber plemien adaptovaných na miestne podmienky možno vo veľkej miere realizovať v podnikoch so živočíšnou výrobou. Je obzvlášť relevantný v prípade spásania marginálnych pozemkov alebo poľnohospodárskych podnikov nachádzajúcich sa v náročných klimatických podmienkach.

Pre extenzívne chovy hospodárskych zvierat, v ktorých môže byť ochrana biodiverzity a zachovanie trávneho porastu prioritou, majú väčší význam miestne, vzácne a tradičné plemená. Je to tak preto, lebo v dobrých chovateľských podmienkach majú miestne, vzácne a tradičné plemená sklon byť menej produktívne ako tie plemená, ku ktorých voľbe sa pristupuje z dôvodu vysokej produktivity a efektívnosti využívania zdrojov.

Naopak, pre intenzívne systémy chovu hospodárskych zvierat zamerané na maximálny výnos má väčší význam výber a vývoj plemien efektívnejších z hľadiska využívania zdrojov.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i53) Percentuálny podiel zvierat vzácneho genetického pôvodu (%) (i54) Percentuálny podiel jedincov plemien adaptovaných na miestne podmienky (%) (i51) Miera konverzie krmiva [spotreba krmiva (sušina v kg)/produkcia mäsa (v kg) alebo mlieka (v l)] (b27) Plemená adaptované na miestne podmienky predstavujú aspoň 50 % a vzácne plemená aspoň 5 % stavu hospodárskych zvierat poľnohospodárskeho podniku

3.6.2. Bilancovanie živín v podnikoch so živočíšnou výrobou

Cieľom NPEM je monitorovať toky živín na úrovni poľnohospodárskeho podniku a optimalizovať prebytky živín tak, že sa zohľadní vstup všetkých živín [dusík (N), fosfor (P) a draslík (K)] do poľnohospodárskeho podniku a výstup živín vo forme vyvezených živočíšnych produktov a na úrovni poľnohospodárskeho podniku sa vypočítajú nadbytky živín a efektívnosť využívania živín (NUE) ( 22 ). NUE na úrovni poľnohospodárskeho podniku umožňuje porovnávať systémy poľnohospodárskej výroby z hľadiska jej celkovej efektívnosti.

Použiteľnosť

Všetky podniky so živočíšnou výrobou môžu vykonávať bilancovanie živín na úrovni poľnohospodárskeho podniku a mať z neho prospech, toto bilancovanie je však najrelevantnejšie pre zmiešané chovateľské systémy a intenzívny chov hospodárskych zvierat. Náklady na zavedenie bilancovania živín na úrovni poľnohospodárskeho podniku v podnikoch so živočíšnou výrobou sú pomerne nízke.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i55) Nadbytok živín na úrovni poľnohospodárskeho podniku (v kg N, P/ha/rok) (i56) NUE (N a P) vypočítaná na úrovni poľnohospodárskeho podniku (%) (b28) Nadbytok dusíka na úrovni poľnohospodárskeho podniku je najviac 10 % požiadaviek na dusík v poľnohospodárskom podniku (b29) Nadbytok fosforu na úrovni poľnohospodárskeho podniku je najviac 10 % požiadaviek na fosfor v poľnohospodárskom podniku

3.6.3. Dietetické znižovanie vylučovania dusíka

Cieľom NPEM je znížiť vylučovanie dusíka zavedením výživových opatrení:

— používanie tráv s vysokým obsahom cukru a/alebo kukuričnej siláže pre prežúvavce: trávy s vysokým obsahom cukru majú vysoký obsah sacharidov rozpustných vo vode, čo zvyšuje pomer uhlíka a dusíka (C/N) ( 23 ) substrátu pre mikroflóru bachora, čo následne vedie k zlepšeniu imobilizácie a využitia dusíka. Výsledkom uvedeného procesu je zvýšená efektívnosť využívania dusíka, zlepšená syntéza mikrobiálnych bielkovín a znížená exkrécia dusíka,

— uplatňovanie fázového kŕmenia, v ktorom sa nutričné zloženie krmiva v priebehu času upravuje v záujme splnenia nutričných požiadaviek zvieraťa. Ako ukazovateľ slúžiaci na reguláciu nutričného zloženia krmiva dojníc možno použiť úroveň močoviny, a tým aj dusíka (dusík močoviny) v mlieku,

— používanie nízkobielkovinových krmív, napr. siláže z lucerny s nízkym obsahom sušiny, ktoré zlepšujú efektívnosť využívania dusíka a znižujú emisie amoniaku ( 24 ).

Použiteľnosť

Tento NPEM možno vo všeobecnosti použiť v prípade polygastrických aj monogastrických hospodárskych zvierat a je najrelevantnejší pre intenzívne poľnohospodárske systémy. Niektoré opatrenia, ako je zavedenie nízkobielkovinových krmív, možno použiť iba v prípade ustajnených zvierat a môžu priniesť riziko poklesu produktivity.

Náklady spojené s vykonávaním tohto NPEM sú zvyčajne obmedzené. Ak sa napríklad v poľnohospodárskom podniku uprednostňuje pestovanie kukurice na siláž pred škrobovými koncentrátmi, tento NPEM má za následok zníženie nákladov z dôvodu zníženia potreby dovozu krmív do poľnohospodárskeho podniku.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i57) Dusík močoviny v mlieku (mg/100 g) (i51) Miera konverzie krmiva [spotreba krmiva (sušina v kg)/produkcia mäsa (v kg) alebo mlieka (v l)] neuvádza sa

3.6.4. Dietetické znižovanie črevného metánu prežúvavcov

Cieľom NPEM je používať také krmivo, ktoré znižuje emisie metánu prežúvavcov z črevnej fermentácie zvyšovaním stráviteľnosti krmív rastlinného pôvodu a príjmom takýchto krmív. Realizovať to možno napríklad nahradením tráv silážou z rastlín čeľade bôbovité, ktorá obsahuje menej vlákniny a stimuluje vyšší príjem sušiny a zvýšenú mieru prechodu cez bachor ( 25 ).

Použiteľnosť

Tento NPEM je relevantný iba pre prežúvavce. Zavedenie výroby siláže z rastlín čeľade bôbovité v teplom podnebí môže byť účinné, hoci za významné agronomické obmedzenia možno považovať nízku úroveň stálosti siláže a dlhý čas jej prípravy.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i58) Emisie črevného metánu na kilogram mäsa alebo liter mlieka (i51) Miera konverzie krmiva [spotreba krmiva (sušina v kg)/produkcia mäsa (v kg) alebo mlieka (v l)] neuvádza sa

3.6.5. Zelené verejné obstarávanie krmiva

Cieľom NPEM je:

— zvoliť krmivá s malým vplyvov v počiatočných fázach, a to vrátane nepriamej zmeny využívania pôdy, napríklad sa minimalizuje využívanie krmív s obsahom sóje a palmového oleja,

— pri nákupe krmiva s veľkým potenciálnym vplyvom v počiatočných fázach zvoliť krmivá, ktoré sú vyrobené udržateľným spôsobom a ktoré uznaný orgán (napr. okrúhly stôl venovaný zodpovednej produkcii sóje) certifikoval ako krmivá z oblastí, ktoré neboli nedávno konvertované z prirodzených biotopov.

Použiteľnosť

Zelené obstarávanie krmiva možno vo všeobecnosti použiť vo všetkých podnikoch so živočíšnou výrobou. Dostupnosť certifikovaného krmiva však môže byť niekedy obmedzená. Okrem toho sa s osvedčenými krmivami často spája malý cenový príplatok.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i59) Percentuálny podiel obstarávaného krmiva, ktoré je certifikované z hľadiska udržateľnosti (%) (i60) Ekvivalent CO2 týkajúceho sa krmiva (v kg) na kilogram krmiva alebo kilogram mäsa alebo liter mlieka (b30) Minimalizovaný dovoz krmív s obsahom sóje a palmového oleja a v prípade ich využívania je 100 % podiel takýchto krmív certifikovaný ako nepochádzajúci z oblastí, v ktorých nedávno došlo k zmene využívania pôdy.

3.6.6. Zachovanie zdravia zvierat

Cieľom NPEM je vykonávať postupy na zachovanie zdravia zvierat, zníženie potreby veterinárnych ošetrení a minimalizovanie chorobnosti a úmrtnosti hospodárskych zvierat:

— vypracovanie programu preventívnej zdravotnej starostlivosti vrátane bežných preventívnych prehliadok (aspoň jedna preventívna prehliadka ročne), ktoré vykonáva veterinárny lekár zodpovedný za zvieratá a s prihliadnutím na epidemiologické údaje z daného regiónu, prehliadky (a v prípade potreby ošetrenia) možno organizovať v spolupráci so susednými poľnohospodárskymi podnikmi,

— zodpovedné používanie liekov, napríklad zníženie frekvencie podávania na nevyhnutné minimum a rotácia veterinárnych produktov, aby sa zabránilo rezistencii patogénov,

— zabezpečenie dobrej výživy zvierat,

— predchádzanie miešaniu zvierat, ktoré nie sú v príbuzenskom vzťahu a ktoré sa nepoznajú, na tom istom pasienku: mladé zvieratá sú náchylnejšie na endoparazity a mali by sa umiestňovať na čisté ( 26 ) pasienky (t. j. pasienky bez výskytu parazitov),

— za najlepšie riešenie zamerané na lepšiu reguláciu endoparazitov sa považuje zmiešaná alebo rotačná pastva rôznych druhov hospodárskych zvierat, napr. dobytka a jahniat, po ktorej nasleduje pastva oviec spolu s hovädzím dobytkom a koňmi,

— zavedenie karantény zvierat privezených na farmu,

— vylúčenie hospodárskych zvierat z mokrých oblastí s cieľom prelomiť vývojový cyklus motolice pečeňovej,

— zabezpečenie jednoduchého prístupu k vode a kontrola kvality vody (napr. pH, celkové rozpustné látky, kľúčové minerály, baktérie),

— zachovávanie dobrých životných podmienok zvierat na základe zásady piatich slobôd ( 27 ) a dodržiavanie vnútroštátnych a európskych usmernení týkajúcich sa chovu hospodárskych zvierat.

Použiteľnosť

Zachovávanie zdravia zvierat je dôležitým opatrením pre všetky podniky so živočíšnou výrobou. Dáva to zmysel aj z ekonomických dôvodov, keďže zdravé zvieratá sú produktívnejšie.

S cieľom znížiť náklady a zlepšiť účinnosť môžu susediace poľnohospodárske podniky spoločne vypracovať program preventívnej zdravotnej starostlivosti a vytvoriť spoločné poskytovanie veterinárnych služieb.

Súvisiace ukazovatele environmentálneho správania a referenčné kritériá excelentnosti







Ukazovatele environmentálneho správania Referenčné kritériá excelentnosti (i61) Prírastok hmotnosti zvierat v chove (v kg/kus/jednotku času) (i62) Výskyt veterinárneho ošetrenia na kus za rok (v počte kusov/rok) (i63) Program preventívnej zdravotnej starostlivosti (Á/N) (b31) V chove sa zdravie a dobré životné podmienky zvierat systematicky monitorujú a je zavedený program preventívnej zdravotnej starostlivosti, v rámci ktorého veterinárny lekár aspoň raz ročne vykoná preventívnu prehliadku

3.6.7. Riadenie profilu stáda/kŕdľa

Cieľom NPEM je optimalizovať riadenie profilu stáda/kŕdľa s cieľom zmierniť emisie metánu z črevnej fermentácie a optimalizovať efektívnosť využívania zdrojov zvýšením produktivity. Možno to dosiahnuť takto:

— optimalizáciou veku pri vyradení na základe rastových kriviek, ktoré vyjadrujú vzťah denného prírastku hmotnosti a črevnej fermentácie,

— zvyšovaním dĺžky života zvierat zlepšovaním ich zdravia (pozri NPEM 3.6.6),

— optimalizáciou miery plodnosti: vysoká miera plodnosti prispieva k zníženiu emisií skleníkových plynov tým, že znižuje počet náhradných zvierat chovaných v poľnohospodárskom podni