02014XC0701(01) — SK — 20.04.2018 — 001.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:









▼B

Usmernenia Európskej únie o štátnej pomoci v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach na roky 2014 až 2020

2014/C 204/01

OBSAH ČASŤ I. SPOLOČNÉ USTANOVENIA Kapitola 1. Úvod Kapitola 2. Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov 2.1. Účinky SPP a politiky rozvoja vidieka na rozsah ich uplatňovania 2.2. Rozsah uplatňovania 2.3. Horizontálne predpisy a nástroje pomoci vzťahujúce sa na odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a na vidiecke oblasti 2.4. Vymedzenie pojmov 2.5. Pomoc, ktorá podlieha notifikácii Kapitola 3. Spoločné zásady posudzovania 3.1. Prínos k spoločnému cieľu 3.2. Potreba štátnej intervencie 3.3. Vhodnosť pomoci 3.4. Stimulačný účinok a potreba pomoci 3.5. Proporcionalita pomoci 3.6. Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod 3.7. Transparentnosť ČASŤ II. KATEGÓRIE POMOCI Kapitola 1. Pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v prvovýrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov 1.1. Opatrenia na rozvoj vidieka 1.1.1. Investičná pomoc 1.1.1.1. Pomoc na investície do hmotného majetku a nehmotného majetku poľnohospodárskych podnikov v súvislosti s poľnohospodárskou prvovýrobou 1.1.1.2. Pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch 1.1.1.3. Pomoc na investície týkajúce sa premiestnenia poľnohospodárskych budov 1.1.1.4. Pomoc na investície v súvislosti so spracovaním poľnohospodárskych výrobkov a odbytom poľnohospodárskych výrobkov 1.1.2. Pomoc mladým poľnohospodárom na začatie podnikateľskej činnosti a rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov 1.1.3. Pomoc pri prevode poľnohospodárskych podnikov 1.1.4. Pomoc na začatie činnosti pre skupiny a organizácie výrobcov v odvetví poľnohospodárstva 1.1.5. Pomoc týkajúca sa záväzkov v oblasti poľnohospodárstva, životného prostredia a klímy, ako aj dobrých podmienok zvierat 1.1.5.1. Pomoc týkajúca sa záväzkov v oblasti poľnohospodárstva, životného prostredia a klímy 1.1.5.2. Pomoc týkajúca sa záväzkov v súvislosti s dobrými podmienkami zvierat 1.1.6. Pomoc týkajúca sa znevýhodnení v súvislosti s oblasťami sústavy Natura 2000 a rámcovou smernicou o vode 1.1.7. Pomoc pre oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami 1.1.8. Pomoc týkajúca sa ekologického poľnohospodárstva 1.1.9. Pomoc na zapojenie výrobcov poľnohospodárskych výrobkov do systémov kvality 1.1.10. Pomoc na poskytovanie technickej podpory v odvetví poľnohospodárstva 1.1.10.1. Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie 1.1.10.2. Pomoc na poradenské služby 1.1.10.3. Pomoc na služby týkajúce sa zastupovania pracovníkov v rámci poľnohospodárskeho podniku 1.1.11. Pomoc určená na spoluprácu v odvetví poľnohospodárstva 1.2. Riadenie rizík a krízové riadenie 1.2.1. Pomoc na náhradu škôd v poľnohospodárskej výrobe alebo na prostriedkoch poľnohospodárskej výroby a pomoc určená na zabránenie škodám 1.2.1.1. Pomoc na náhradu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami 1.2.1.2. Pomoc na náhradu škody spôsobenej nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe 1.2.1.3. Pomoc na náklady na prevenciu, kontrolu a eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a pomoc na náhradu škôd spôsobených chorobami zvierat a škodcami rastlín 1.2.1.4. Pomoc na mŕtve hospodárske zvieratá 1.2.1.5. Pomoc na náhradu škôd spôsobených chránenými zvieratami 1.2.1.6. Pomoc na platby poistného 1.2.1.7. Pomoc na finančné príspevky do vzájomných fondov 1.2.2. Pomoc týkajúca sa uzavretia výrobnej kapacity 1.2.2.1. Uzavretie kapacity z dôvodov zdravia zvierat, rastlín alebo ľudí a zo sanitárnych, etických alebo environmentálnych dôvodov 1.2.2.2. Uzavretie kapacity z iných dôvodov 1.3. Iné druhy pomoci v odvetví poľnohospodárstva 1.3.1. Pomoc odvetviu chovu hospodárskych zvierat 1.3.2. Pomoc na propagačné opatrenia v prospech poľnohospodárskych výrobkov 1.3.3. Pomoc pre najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori 1.3.4. Pomoc na konsolidáciu poľnohospodárskej pôdy 1.3.5. Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach 1.3.6. Pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva Kapitola 2. Pomoc pre odvetvie lesného hospodárstva spolufinancovaná z EPFRV, ktorá sa v prípade takýchto spolufinancovaných opatrení poskytuje ako dodatočné vnútroštátne financovanie, alebo sa poskytuje výlučne ako štátna pomoc 2.1. Investície do rozvoja lesných oblastí a zlepšenia životaschopnosti lesov 2.1.1. Pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí 2.1.2. Pomoc na vytvorenie, regeneráciu alebo obnovu poľnohospodársko-lesníckych systémov 2.1.3. Pomoc na prevenciu a odstraňovanie škôd v lesoch spôsobených lesnými požiarmi, prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodnej katastrofe, inými nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami rastlín a katastrofickými udalosťami 2.1.4. Investičná pomoc na zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov 2.1.5. Pomoc na investície do lesníckych technológií a do spracovania, mobilizácie a odbytu lesníckych výrobkov 2.1.6. Pomoc na investície do infraštruktúry súvisiacej s rozvojom, modernizáciou alebo prispôsobením lesného hospodárstva 2.2. Pomoc týkajúca sa znevýhodnení v súvislosti s lesnými oblasťami sústavy Natura 2000 2.3. Pomoc na lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochranu lesa 2.4. Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie v odvetví lesného hospodárstva 2.5. Pomoc na poradenské služby v odvetví lesného hospodárstva 2.6. Pomoc určená na spoluprácu v odvetví lesného hospodárstva 2.7. Pomoc na začatie činnosti pre skupiny a organizácie výrobcov v odvetví lesného hospodárstva 2.8. Iná pomoc odvetviu lesného hospodárstva s ekologickým, ochranným a rekreačným cieľom 2.8.1. Pomoc na osobitné opatrenia a intervencie v odvetví lesného hospodárstva s hlavným cieľom prispieť k udržaniu alebo obnove lesného ekosystému a biologickej diverzity alebo tradičného krajinného rázu 2.8.2. Pomoc na udržiavanie a zlepšovanie kvality pôdy a zabezpečenie vyváženého a zdravého rastu stromov v odvetví lesného hospodárstva 2.8.3. Obnova a udržiavanie prírodných cestičiek, krajinných prvkov a vlastností a prirodzeného biotopu zvierat v odvetví lesného hospodárstva 2.8.4. Pomoc na udržiavanie ciest na účely predchádzania lesným požiarom 2.8.5. Pomoc na náhradu škôd v lesoch spôsobených zvieratami regulovanými právnymi predpismi 2.8.6. Pomoc na vypracovanie lesohospodárskych plánov 2.9. Pomoc v odvetví lesného hospodárstva zosúladená s opatreniami pomoci v odvetví poľnohospodárstva 2.9.1. Pomoc na výskum a vývoj v odvetví lesného hospodárstva 2.9.2. Pomoc na konsolidáciu lesnej pôdy Kapitola 3. Pomoc vo vidieckych oblastiach, ktorá sa spolufinancuje z prostriedkov EPFRV alebo sa poskytuje ako dodatočné vnútroštátne financovanie k takýmto spolufinancovaným opatreniam 3.1. Pomoc na investície týkajúce sa spracovania poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky, produkcie bavlny alebo investície do vytvárania a rozvoja nepoľnohospodárskych činností 3.2. Pomoc na základné služby a obnovu dedín vo vidieckych oblastiach 3.3. Pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre nepoľnohospodárske činnosti vo vidieckych oblastiach 3.4. Pomoc týkajúca sa záväzkov v oblasti poľnohospodárstva, životného prostredia a klímy určená iným pôdohospodárom a podnikom vo vidieckych oblastiach, ktoré nepôsobia v odvetví poľnohospodárstva 3.5. Pomoc týkajúca sa znevýhodnení v súvislosti s oblasťami sústavy Natura 2000 určená iným pôdohospodárom 3.6. Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie vo vidieckych oblastiach 3.7. Pomoc na poradenské služby vo vidieckych oblastiach 3.8. Pomoc na zapojenie aktívnych poľnohospodárov do systémov kvality pre bavlnu alebo potraviny 3.9. Pomoc na informačné a propagačné činnosti týkajúce sa bavlny a potravín, na ktoré sa vzťahuje systém kvality 3.10. Pomoc na spoluprácu vo vidieckych oblastiach 3.11. Pomoc na zriadenie vzájomných fondov ČASŤ III. PROCEDURÁLNE ZÁLEŽITOSTI 1. Trvanie schém pomoci a hodnotenie 2. Doložka o preskúmaní 3. Predkladanie správ a monitorovanie 4. Uplatňovanie týchto usmernení 5. Návrhy vhodných opatrení 6. Uplynutie platnosti

ČASŤ I. SPOLOČNÉ USTANOVENIA

Kapitola 1. Úvod

(1) V článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) sa stanovuje, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

(2) Napriek tomuto všeobecnému zákazu môže byť štátna pomoc potrebná na riešenie zlyhaní trhu v záujme zabezpečenia dobre fungujúceho a spravodlivého hospodárstva. Preto sa v zmluve ponecháva priestor na poskytnutie štátnej pomoci s prihliadnutím na niekoľko politických cieľov. S osobitným zreteľom na odvetvie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva je nevyhnutné, aby v prvom rade v súlade s článkom 107 ods. 2 písm. b) zmluvy bola pomoc určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami zlučiteľná s vnútorným trhom. Okrem toho na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy môže Komisia považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom štátnu pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja poľnohospodárskeho a lesníckeho odvetvia, ako aj vidieckych oblastí za podmienky, že nemá nepriaznivý vplyv na podmienky obchodu.

(3) Vzhľadom na špecifickosť odvetvia poľnohospodárstva sa okrem toho v článku 42 zmluvy stanovuje, že pravidlá hospodárskej súťaže sa uplatňujú na výrobu a obchod s poľnohospodárskymi výrobkami len v rozsahu, aký určia Európsky parlament a Rada.

(4) Komisia v týchto usmerneniach stanovuje podmienky a kritériá, na základe ktorých možno považovať pomoc pre odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a pre vidiecke oblasti za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pričom vymedzuje kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 107 ods. 3 zmluvy. Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú podľa článku 107 ods. 2 písm. b), Komisia týmto stanovuje podmienky, ktoré sa overia s cieľom určiť, či sa uvedený článok skutočne vzťahuje na opatrenie predstavujúce pomoc na náhradu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami.

(5) Štátna pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vidieckych oblastí je súčasťou širšej spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“). V rámci SPP poskytuje Únia finančnú podporu poľnohospodárskemu a lesníckemu odvetviu a vidieckym oblastiam. Keďže hospodárske účinky štátnej pomoci sa nemenia v závislosti od toho, či je pomoc (hoci len čiastočne) financovaná Úniou alebo či je financovaná iba členským štátom, Komisia zastáva názor, že medzi jej politikou, pokiaľ ide o kontrolu štátnej pomoci, a podporou poskytovanou na základe vlastnej spoločnej poľnohospodárskej politiky Únie by v zásade mal byť súlad a jednotnosť. V dôsledku toho môže byť využívanie štátnej pomoci odôvodnené iba vtedy, ak je v súlade s cieľmi tejto politiky a predovšetkým so základnými cieľmi reformy SPP do roku 2020 ( 1 ). Preto pri uplatňovaní a výklade pravidiel uvedených v týchto usmerneniach, ktoré sa týkajú osobitných schém pomoci, Komisia prihliada na predpisy a politiky SPP.

(6) Pre otázky štátnej pomoci v súvislosti s SPP majú osobitný význam tieto právne predpisy EÚ:

▼M1

a) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1144/2014 z 22. októbra 2014 o informačných a propagačných akciách týkajúcich sa poľnohospodárskych výrobkov uskutočňovaných na vnútornom trhu a v tretích krajinách a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 3/2008 ( 2 );

▼B

b) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 228/2013 z 13. marca 2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech najvzdialenejších regiónov Únie a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 247/2006 ( 3 ) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 229/2013 z 13. marca 2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1405/2006 ( 4 ). Podľa uvedených nariadení je možné zaviesť podporné programy, v ktorých sa zohľadnia zemepisné a hospodárske znevýhodnenia daných regiónov;

c) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 ( 5 );

d) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 ( 6 ), ktorého cieľom je podpora udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje SPP, ako sú priame platby a trhové opatrenia. Prispieva k rozvoju územne a environmentálne vyváženejšieho, konkurencieschopnejšieho a inovatívnejšieho poľnohospodárskeho odvetvia Únie, ktoré je šetrnejšie a odolnejšie voči klíme, ako aj k rozvoju vidieckych oblastí;

e) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 ( 7 );

f) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 ( 8 ), v ktorom sa stanovujú pravidlá pre priame platby poskytované priamo poľnohospodárom formou základnej podpory príjmov v rámci určitých systémov podpory;

g) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 ( 9 ), v ktorom sa stanovujú spoločné pravidlá pre poľnohospodárske trhy. Uvedené pravidlá sa týkajú najmä verejnej intervencie na trhoch, schém kvót a pomoci, noriem týkajúcich sa odbytu a výroby, ako aj obchodu s tretími krajinami.

(7) ►M1 SPP je založená na dvoch pilieroch, pričom prvý z nich pozostáva z nástrojov súvisiacich s fungovaním poľnohospodárskych trhov a potravinového dodávateľského reťazca [nariadenie (EÚ) č. 228/2013, nariadenie (EÚ) č. 229/2013, nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 a nariadenie (EÚ) č. 1144/2014], ako aj s priamymi platbami [nariadenie (EÚ) č. 1307/2013], ktoré sú podmienené splnením zákonných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia, ako aj dobrým poľnohospodárskym a environmentálnym stavom. ◄ Uvedené opatrenia spoločne tvoria podstatu podpory poľnohospodárov v Únii, ako aj základy fungujúceho udržateľného poľnohospodárstva v rámci celej Únie. Opatrenia prvého piliera sú pre členské štáty povinné a až na niekoľko málo výnimiek v ňom neexistuje spolufinancovanie. Vďaka tomu sa zabezpečuje uplatňovanie spoločnej politiky v rámci vnútorného trhu. Druhým pilierom SPP je politika rozvoja vidieka, ktorá sa riadi nariadením (EÚ) č. 1305/2013, ktorého cieľom je zlepšovať konkurencieschopnosť poľnohospodárstva, udržateľné spravovanie prírodných zdrojov, opatrenia na ochranu klímy, ako aj vyvážený územný rozvoj vidieckych oblastí. Opatrenia na rozvoj vidieka sú vo veľkej miere dobrovoľné, majú zmluvný charakter, sú spolufinancované a uskutočňované v rámci strategického rámca a vykonávajú sa prostredníctvom programov rozvoja vidieka, ktoré slúžia na dosahovanie priorít Únie v oblasti rozvoja vidieka na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

(8) Podľa článku 39 ods. 1 zmluvy má SPP za cieľ zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva, zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, stabilizovať trhy a zabezpečiť riadne zásobovanie spotrebiteľov za primerané ceny. Podľa článku 39 ods. 2 zmluvy sa pri vypracovávaní SPP a osobitných metód na jej uplatňovanie musí zohľadňovať osobitná povaha poľnohospodárskej činnosti vyplývajúca zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi oblasťami, nevyhnutnosť postupného vykonávania vhodných zmien a skutočnosť, že poľnohospodárstvo predstavuje odvetvie úzko späté s celým hospodárstvom.

(9) Poľnohospodárstvo sa musí prispôsobiť novým skutočnostiam a čeliť výzvam týkajúcim sa bezpečnosti potravín, životného prostredia, zmeny klímy a zachovania životaschopnosti vidieckeho hospodárstva. S cieľom riešiť tieto hlavné výzvy Komisia v oznámení venovanom rozvoju SPP do roku 2020 ( 10 ) navrhla tieto ciele SPP na roky 2014 – 2020: 1. životaschopná výroba potravín; 2. udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia v oblasti klímy a 3. vyvážený územný rozvoj.

(10) Politika rozvoja vidieka v rokoch 2014 – 2020 bude ako neoddeliteľná súčasť SPP prispievať k dosiahnutiu týchto cieľov: 1. podporovať konkurencieschopnosť poľnohospodárstva; 2. zabezpečovať udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia v oblasti klímy; a 3. dosiahnuť vyvážený územný rozvoj vidieckych hospodárstiev a komunít vrátane vytvárania a udržiavania pracovných miest. Dosiahnutie týchto cieľov rozvoja vidieka sa uskutočňuje prostredníctvom týchto priorít Únie v oblasti rozvoja vidieka: 1. podpora prenosu znalostí a inovácií v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vidieckych oblastiach; 2. posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov a konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch a presadzovanie inovačných poľnohospodárskych technológií a trvalo udržateľného obhospodarovania lesov; 3. podpora organizácie potravinového reťazca vrátane spracovania poľnohospodárskych výrobkov a ich odbytu, dobrých podmienok zvierat a riadenia rizík v poľnohospodárstve; 4. obnova, zachovanie a posilnenie ekosystémov, ktoré súvisia s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom; 5. propagácia efektívneho využívania zdrojov a podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy v odvetviach poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva; a 6. podpora sociálneho začleňovania, znižovania miery chudoby a hospodárskeho rozvoja vo vidieckych oblastiach ( 11 ).

(11) Ciele SPP zároveň spadajú pod ciele stanovené v oznámení Komisie z 3. marca 2010„Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ ( 12 ) a vzťahuje sa na ne jej hlavná iniciatíva za Európu efektívne využívajúcu zdroje ( 13 ), v ktorej sa stanovujú ciele v oblastiach, ako je napr. konkurencieschopnosť, klíma, energetika a biodiverzita.

(12) Je nevyhnutné, aby bola politika štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach pevne ukotvená v rámci celkovej iniciatívy Komisie týkajúcej sa modernizácie štátnej pomoci. Komisia vo svojom oznámení o modernizácii štátnej pomoci ( 14 ) vytýčila tieto tri ciele, ktoré sa majú sledovať prostredníctvom modernizácie kontroly štátnej pomoci: 1. podporiť udržateľný, inteligentný a inkluzívny rast na konkurenčnom vnútornom trhu, 2. zamerať kontroly ex ante uskutočnené Komisiou na prípady s najväčším vplyvom na vnútorný trh a súčasne posilňovať spoluprácu s členskými štátmi pri presadzovaní pravidiel štátnej pomoci a 3. racionalizovať pravidlá a urýchliť rozhodnutia. V oznámení sa vyzýva najmä k spoločnému prístupu k revízii jednotlivých usmernení a rámcov so zreteľom na posilňovanie vnútorného trhu, podporu zvyšovania účinnosti verejných výdavkov na základe lepšieho príspevku štátnej pomoci k cieľom spoločného záujmu, väčšej kontrole stimulačného účinku, obmedzeniu pomoci na minimum a predchádzaniu možným negatívnym účinkom pomoci na hospodársku súťaž a obchod. Podmienky zlučiteľnosti stanovené v týchto usmerneniach sú založené na daných spoločných zásadách posudzovania a sú uplatniteľné na schémy pomoci a na individuálnu pomoc, ktoré podliehajú notifikácii.

Kapitola 2. Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

2.1. Účinky SPP a politiky rozvoja vidieka na rozsah ich uplatňovania

(13) V súlade s článkom 42 zmluvy, pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky uvedené v prílohe I k zmluve, sa pravidlá týkajúce sa štátnej pomoci stanovené v článkoch 107 až 109 zmluvy uplatňujú len v rozsahu určenom Európskym parlamentom a Radou.

(14) Ako všeobecné pravidlo v zmysle článku 211 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa pravidlá štátnej pomoci môžu uplatňovať na výrobu poľnohospodárskych výrobkov a obchod s nimi. ►M1 Existujú však rôzne výnimky z tejto všeobecnej zásady, ktoré sú okrem iného stanovené v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 228/2013, článku 17 nariadenia (EÚ) č. 229/2013, článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, článku 211 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a článku 27 nariadenia (EÚ) č. 1144/2014. ◄

(15) Pokiaľ ide o podporu rozvoja vidieka, v článku 81 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 sa uvádza všeobecná zásada uplatniteľnosti pravidiel štátnej pomoci v danom kontexte. V článku 81 ods. 2 a v článku 82 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že pravidlá štátnej pomoci sa nevzťahujú na platby uskutočnené členskými štátmi na základe nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a v súlade s ním, ani na dodatočné vnútroštátne financovanie v rámci pôsobnosti článku 42 zmluvy.

(16) Preto sa pravidlá štátnej pomoci nevzťahujú na spolufinancovanie podpory rozvoja vidieka (ako v prípade časti financovania z EPFRV, tak aj v prípade časti vnútroštátneho financovania), ani na dodatočné vnútroštátne financovanie poskytnuté k takejto podpore navyše, pokiaľ sa predmetné opatrenie týka poľnohospodárskej činnosti patriacej do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy a je súčasťou programu rozvoja vidieka.

(17) Pravidlá štátnej pomoci sa však v plnom rozsahu uplatňujú na všetky spolufinancované opatrenia pomoci (tak v prípade časti financovania z EPFRV, ako aj v prípade časti vnútroštátneho financovania) a dodatočné vnútroštátne financovanie takýchto opatrení, ktoré sú mimo rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy a s ktorými sa počíta v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 v týchto prípadoch: a) opatrenia na podporu činností vo vidieckych oblastiach a b) opatrenia v lesnom hospodárstve.

(18) Ak má členský štát v úmysle financovať opatrenie, ktoré je koncipované do značnej miery v súlade s podmienkami určitého opatrenia na rozvoj vidieka („opatrenie podobné opatreniu na rozvoj vidieka“), výhradne z vnútroštátnych zdrojov (teda bez akéhokoľvek spolufinancovania z EPFRV), pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú v plnom rozsahu bez ohľadu na to, či dané opatrenie spadá do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy alebo nie.

2.2. Rozsah uplatňovania

(19) Komisia uplatní tieto usmernenia na schémy pomoci a v prípade individuálnej pomoci.

(20) Tieto usmernenia sa uplatňujú na štátnu pomoc pre poľnohospodársku prvovýrobu, spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, ktorého výsledkom je iný poľnohospodársky výrobok, a pre odbyt poľnohospodárskych výrobkov.

(21) Na základe všeobecných úvah opísaných časti I oddiele 2.1 týchto usmernení je s cieľom zabezpečiť súlad s politikou rozvoja vidieka a dosiahnuť zjednodušenie dodržiavania pravidiel štátnej pomoci vhodné zahrnúť do týchto usmernení aj niektoré opatrenia na rozvoj vidieka, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy a sú spolufinancované z EPFRV alebo prostredníctvom dodatočného vnútroštátneho financovania, ako aj opatrenia podobné opatreniam na rozvoj vidieka financované výlučne z vnútroštátnych finančných prostriedkov. Okrem odvetvia poľnohospodárstva sa preto v týchto usmerneniach stanovujú kritériá zlučiteľnosti pre štátnu pomoc v odvetví lesného hospodárstva a pomoc podnikom pôsobiacim vo vidieckych oblastiach, ktoré inak nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy.

(22) Komisia bude pri analýze štátnej pomoci a jej zlučiteľnosti so všeobecnými zásadami poskytovania štátnej pomoci prihliadať v čo najväčšej miere na podmienky stanovené v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 a v jeho vykonávacích ustanoveniach a delegovanom akte.

(23) Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tieto usmernenia vzťahujú na tieto kategórie pomoci:

a) opatrenia v odvetví poľnohospodárstva, ktoré sú financované výhradne z vnútroštátnych prostriedkov a medzi ktoré patria:

i) opatrenia podobné opatreniam na rozvoj vidieka, ktoré nepatria do rámca programu rozvoja vidieka (časť II oddiel 1.1 týchto usmernení);

ii) iné opatrenia ako opatrenia uvedené v bode i), ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, ako sú napríklad niektoré opatrenia týkajúce sa riadenia rizík a krízového riadenia, pomoc v odvetví chovu hospodárskych zvierat a určité propagačné opatrenia (časť II oddiely 1.2 a 1.3 týchto usmernení);

b) pomoc v odvetví lesného hospodárstva, ktorá sa môže:

i) poskytnúť ako časť programu rozvoja vidieka alebo ako dodatočné vnútroštátne financovanie takéhoto opatrenia na rozvoj vidieka (časť II oddiely 2.1 až 2.7 týchto usmernení);

ii) financovať výlučne z vnútroštátnych zdrojov ako

— lesnícke opatrenie podobné opatreniu na rozvoj vidieka stanovené v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 a poskytnuté v súlade s podmienkami uvedenými v týchto usmerneniach (časť II oddiely 2.1 až 2.7 týchto usmernení),

— iná pomoc v odvetví lesného hospodárstva s ekologickým, ochranným a rekreačným cieľom (časť II oddiel 2.8 týchto usmernení),

— pomoc v odvetví lesného hospodárstva zosúladená s opatreniami pomoci v odvetví poľnohospodárstva (časť II oddiel 2.9 týchto usmernení);

c) pomoc podnikom pôsobiacim vo vidieckych oblastiach, ktorá sa môže poskytnúť ako:

i) opatrenie pomoci zahrnuté do programu rozvoja vidieka spolufinancované z EPFRV podľa nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a v súlade s ním, ak je opatrenie štátnej pomoci podliehajúce notifikácii zhodné s opatrením programu rozvoja vidieka (časť II kapitola 3 týchto usmernení) alebo

ii) dodatočné vnútroštátne financovanie súvisiace s opatrením v rámci programu rozvoja vidieka (časť II kapitola 3 týchto usmernení).

(24) Tieto usmernenia sa môžu vzťahovať na pomoc pre miestny rozvoj LEADER uvedený v článku 35 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a v článkoch 42 až 45 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, ktorý zahŕňa špecifické projekty navrhnuté a vykonávané miestnymi partnerstvami na riešenie osobitných miestnych problémov, a to v takom rozsahu, v akom spĺňa podmienky týkajúce súvisiacich opatrení na rozvoj vidieka, ako sa stanovuje v týchto usmerneniach.

(25) Tieto usmernenia sa v zásade vzťahujú na pomoc MSP a veľkým podnikom. Veľké podniky majú tendenciu menej podliehať zlyhaniam trhu ako malé a stredné podniky. V prípade veľkých podnikov pôsobiacich v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach okrem toho existuje väčšia pravdepodobnosť, že sa stanú významnými hráčmi na trhu, a preto v osobitných prípadoch môže pomoc poskytnutá veľkým podnikom obzvlášť narušiť hospodársku súťaž a obchod na vnútornom trhu. Keďže pomoc veľkým podnikom v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach a iným veľkým podnikom môže potenciálne spôsobiť podobné narušenie hospodárskej súťaže, mali by sa pravidlá štátnej pomoci týkajúce sa veľkých podnikov uvedené v týchto usmerneniach zosúladiť so všeobecnými pravidlami pre poskytovanie štátnej pomoci a mali by podliehať spoločným zásadám posudzovania stanoveným v časti I kapitole 3 týchto usmernení. Bez toho, aby boli dotknuté uvedené spoločné zásady posudzovania, pokiaľ ide o opatrenia na rozvoj vidieka, mali by sa pravidlá štátnej pomoci pre veľké podniky na účely súladu a jednotnosti s politikou rozvoja vidieka zosúladiť s príslušnými pravidlami uvedenými v nariadení (EÚ) č. 1305/2013. Pokiaľ ide o opatrenia pomoci týkajúce sa odvetvia chovu hospodárskych zvierat, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, Komisia trvá na svojom predchádzajúcom stanovisku, že veľké podniky by mali byť schopné financovať si náklady na tieto opatrenia samy. Preto by sa pomoc v odvetví chovu hospodárskych zvierat mala obmedzovať na malé a stredné podniky.

(26) Podniky v ťažkostiach ( 15 ) sú v zásade vylúčené z rozsahu pôsobnosti týchto usmernení. Komisia sa domnieva, že ak sa podnik nachádza vo finančných ťažkostiach, nemožno ho vzhľadom na ohrozenie jeho samotnej existencie považovať za vhodný prostriedok na podporu iných cieľov verejnej politiky, a to dovtedy, kým sa nezabezpečí jeho životaschopnosť. Preto ak je príjemca pomoci vo finančných ťažkostiach v zmysle bodu (35).15, pomoc sa posúdi v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach ( 16 ) v zmenenom alebo nahradenom znení. Táto zásada sa nevzťahuje na pomoc týkajúcu sa kompenzácie škôd spôsobených prírodnými katastrofami a mimoriadnymi udalosťami uvedenú v časti II oddieloch 1.2.1.1 a 2.1.3 týchto usmernení, ktorá je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 písm. b) zmluvy. ►M1 Ak finančné ťažkosti podniku pôsobiaceho v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva nastali v dôsledku rizikovej udalosti uvedenej v časti II oddieloch 1.2.1.2, 1.2.1.3, 1.2.1.5, 2.1.3, 2.8.1 alebo 2.8.5 týchto usmernení, pomoc na kompenzáciu alebo náhradu strát alebo škôd spôsobených takýmito rizikovými udalosťami a na pokrytie nákladov na eradikáciu škodcov rastlín sa môže poskytnúť v súlade s týmito usmerneniami a môže byť naďalej považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Okrem toho by sa z dôvodov ochrany verejného zdravia a s prihliadnutím na núdzovú situáciu nemala, pokiaľ ide o pomoc na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat uvedenú v oddiele 1.2.1.4 a pomoc na opatrenia na kontrolu a eradikáciu v prípade chorôb zvierat uvedenú v časti II bode 375 oddiele 1.2.1.3 týchto usmernení, za určitých okolností brať do úvahy hospodárska situácia podniku. ◄

(27) Pri posudzovaní pomoci poskytnutej podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom, Komisia zohľadní výšku pomoci, ktorá sa ešte má vymôcť ( 17 ). ►M1 To sa nevzťahuje na pomoc na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami a mimoriadnymi udalosťami podľa článku 107 ods. 2 písm. b) zmluvy. ◄

(28) Komisia neschváli pomoc na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, ktorá by priamo súvisela s vyvážanými množstvami, pomoc podmienenú uprednostnením domáceho tovaru pred dovážaným tovarom, ani pomoc na vytvorenie a prevádzkovanie distribučnej siete alebo na pokrytie iných výdavkov spojených s vývoznými činnosťami. Pomoc na krytie nákladov spojených s účasťou na veľtrhoch, so štúdiami alebo poradenskými službami potrebnými na uvedenie nového alebo existujúceho výrobku na nový trh spravidla nepredstavuje pomoc na podporu vývozu.

(29) Členským štátom sa pripomína, že systém financovania, napríklad parafiškálnymi daňami, by sa mal notifikovať v prípade, že tento systém tvorí neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci (pozri vec T-275/11, odseky 41 až 44) ( 18 ).

(30) Komisia individuálne posúdi každé opatrenie pomoci, na ktoré sa nevzťahujú tieto usmernenia ani ďalšie príslušné pravidlá štátnej pomoci, a to priamo na základe článku 107 ods. 3 zmluvy a s prihliadnutím na pravidlá stanovené v článkoch 107, 108 a 109 zmluvy, spoločnú poľnohospodársku politiku a podľa možnosti analogicky k týmto usmerneniam. Členské štáty notifikujúce štátnu pomoc, na ktorú sa nevzťahujú tieto usmernenia, budú musieť preukázať, že predmetná štátna pomoc spĺňa spoločné zásady posudzovania, ako sa stanovuje časti I kapitole 3 týchto usmernení. Komisia také opatrenia schváli len vtedy, ak pozitívny prínos k rozvoju odvetvia jasne prevažuje nad rizikami narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a ovplyvňovania obchodu medzi členskými štátmi.

2.3. Horizontálne predpisy a nástroje pomoci vzťahujúce sa na odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a na vidiecke oblasti

(31) V záujme racionalizácie pravidiel štátnej pomoci a v dôsledku podobností medzi podnikmi pôsobiacimi v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach a inými podnikmi sú v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahujú tieto usmernenia, v zásade uplatniteľné všeobecné nástroje štátnej pomoci, v ktorých sa stanovujú kritériá zlučiteľnosti pomoci. Ide najmä o usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie ( 19 ) v zmenenom alebo nahradenom znení, usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a v energetike na roky 2014 – 2020 ( 20 ) v zmenenom alebo nahradenom znení, usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí ( 21 ) v zmenenom alebo nahradenom znení, usmernenia o štátnej pomoci na podporu rizikových finančných investícií ( 22 ) v zmenenom alebo nahradenom znení, oznámenie Komisie – Kritériá pre analýzu zlučiteľnosti štátnej pomoci na podporu vzdelávania podliehajúcej individuálnej notifikačnej povinnosti ( 23 ) v zmenenom alebo nahradenom znení, oznámenie Komisie – Kritériá pre analýzu zlučiteľnosti štátnej pomoci pre zamestnávanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím podliehajúcej individuálnej notifikačnej povinnosti ( 24 ) v zmenenom alebo nahradenom znení a nástroje súvisiace so službami všeobecného hospodárskeho záujmu ( 25 ).

(32) Ak sa v týchto usmerneniach nestanovujú osobitné pravidlá, vzťahujú sa uvedené horizontálne nástroje na výrobu, spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov. V týchto usmerneniach sa stanovujú osobitné opatrenia pomoci v oblasti životného prostredia, ako napríklad pomoc týkajúca sa záväzkov v oblasti poľnohospodárstva, životného prostredia a klímy, ako aj dobrých podmienok zvierat (časť II oddiel 1.1.5), pomoc týkajúca sa znevýhodnení v súvislosti s oblasťami sústavy Natura 2000 a rámcovou smernicou o vode ( 26 ) (časť II oddiel 1.1.6) a pomoc týkajúca sa ekologického poľnohospodárstva (časť II oddiel 1.1.8). Pomoc týkajúca sa investícií určených na environmentálne ciele v oblasti poľnohospodárskej prvovýroby sa hodnotí podľa pravidiel uvedených v časti II oddiele 1.1.1.1 týchto usmernení. Pomoc týkajúca sa ochrany životného prostredia v prospech podnikov pôsobiacich v oblasti spracovania poľnohospodárskych výrobkov a odbytu poľnohospodárskych výrobkov sa vyhlási za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, ak spĺňa podmienky uvedené v usmerneniach o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a v energetike na roky 2014 – 2020. Pomoc na investície do úspor energie, biopaliva a do energie z obnoviteľných zdrojov je vyňatá z rozsahu pôsobnosti časti II kapitol 2 a 3 týchto usmernení, keďže takáto pomoc by mala byť v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a v energetike na roky 2014 – 2020, a to okrem prípadov, keď je oslobodená od notifikačnej povinnosti. Pomoc na investície spojené s poľnohospodárskou prvovýrobou v súvislosti s výrobou energie z obnoviteľných zdrojov alebo výrobou biopalív v poľnohospodárskych podnikoch však môže patriť do rozsahu pôsobnosti týchto usmernení za predpokladu, že takáto výroba nepresahuje priemernú ročnú spotrebu paliva alebo energie dotknutého poľnohospodárskeho podniku (oddiel 1.1.1.1).

(33) Vzhľadom na špecifiká tohto odvetvia sa usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 ( 27 ) neuplatňujú na pomoc pri výrobe výrobkov z poľnohospodárskej prvovýroby. Uplatňujú sa však na spracovanie poľnohospodárskych výrobkov a odbyt poľnohospodárskych výrobkov v rozsahu stanovenom v týchto usmerneniach.

(34) Na podniky pôsobiace v odvetví lesného hospodárstva alebo vo vidieckych oblastiach sa môžu vzťahovať všeobecné pravidlá štátnej pomoci, ako aj konkrétnejšie ustanovenia uvedené v týchto usmerneniach. Pomoc pre podniky pôsobiace v odvetví lesného hospodárstva alebo vo vidieckych oblastiach sa prípadne môže považovať za zlučiteľnú aj za podmienok všeobecných pravidiel štátnej pomoci Únie (najmä usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020, rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie a usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia a v energetike na roky 2014 – 2020) a v súlade s nimi.

2.4. Vymedzenie pojmov

(35) Na účely týchto usmernení:

1. „pomoc“ je každé opatrenie, ktoré spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy;

2. „odvetvie poľnohospodárstva“ sú všetky podniky pôsobiace v prvovýrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov;

3. „poľnohospodársky výrobok“ sú výrobky uvedené v prílohe I k zmluve s výnimkou produktov rybolovu a akvakultúry uvedených v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1379/2013 ( 28 );

4. „schéma pomoci“ je každý akt, na základe ktorého možno bez toho, aby boli potrebné ďalšie vykonávacie opatrenia, poskytnúť individuálnu pomoc podnikom vymedzeným v danom akte všeobecným a abstraktným spôsobom a každý akt, na základe ktorého možno pomoc, ktorá nie je viazaná na konkrétny projekt, poskytnúť jednému alebo niekoľkým podnikom na neurčité obdobie a/alebo v neurčenej výške;

5. „najvzdialenejšie regióny“ sú regióny uvedené v prvom odseku článku 349 zmluvy;

6. „menšie ostrovy v Egejskom mori“ sú menšie ostrovy uvedené v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 229/2013 ( 29 );

7. „program rozvoja vidieka“ je program rozvoja vidieka stanovený v článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013;

8. „poľnohospodárska činnosť“ je výroba, spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov;

9. „les“ je pôda s plochou viac ako 0,5 hektára so stromami vyššími ako 5 metrov a s pokryvom koruny viac ako 10 % alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ, ktorej súčasťou nie je pôda, ktorá sa používa prevažne ako poľnohospodárska alebo mestská pôda. Členský štát alebo región sa môže rozhodnúť uplatňovať iné vymedzenie pojmu les na základe existujúcich vnútroštátnych právnych predpisov alebo inventárneho systému. Členské štáty alebo regióny musia takéto vymedzenie pojmu uviesť v notifikácii a v prípade, že sa vzťahuje na opatrenie na rozvoj vidieka, malo by byť uvedené v programe rozvoja vidieka;

10. „poľnohospodárska prvovýroba“ je výroba výrobkov rastlinnej a živočíšnej výroby uvedených v prílohe I k zmluve bez toho, aby došlo k akejkoľvek ďalšej operácii, ktorou by sa zmenila povaha takýchto výrobkov;

11. „spracovanie poľnohospodárskych výrobkov“ je akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky výrobok, výsledkom ktorého je takisto poľnohospodársky výrobok, s výnimkou poľnohospodárskych činností potrebných na prípravu živočíšneho alebo rastlinného výrobku na prvý predaj;

12. „odbyt poľnohospodárskych výrobkov“ je prechovávanie alebo vystavovanie výrobku na účely jeho predaja, ponúkanie výrobku na predaj, jeho dodanie alebo akýkoľvek iný spôsob jeho umiestňovania na trh, s výnimkou prvého predaja zo strany prvovýrobcu obchodníkom alebo spracovateľom a každej činnosti, ktorou sa výrobok pripravuje na prvý predaj. Predaj od prvovýrobcu konečným spotrebiteľom sa považuje za odbyt poľnohospodárskych výrobkov, ak sa uskutoční v osobitných priestoroch vyhradených na tento účel;

13. „MSP“ alebo „mikropodniky, malé a stredné podniky“ sú podniky, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v prílohe I k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 702/2014 ( 30 );

14. „veľké podniky“ sú podniky, ktoré nespĺňajú kritériá stanovené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 702/2014;

15. „podnik v ťažkostiach“ je podnik, v súvislosti s ktorým sa vyskytne aspoň jedna z týchto okolností:

a) v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným (inej ako MSP, ktorý existuje menej ako tri roky), ak v dôsledku akumulovaných strát došlo k zániku viac ako polovice jej upísaného základného imania. Ide o prípad, keď odpočet akumulovaných strát od rezerv (a všetkých ostatných prvkov, ktoré sa vo všeobecnosti považujú za súčasť vlastných zdrojov spoločnosti) má za následok negatívnu kumulovanú sumu, ktorá presahuje polovicu upísaného základného imania. Na účely tohto ustanovenia „spoločnosť s ručením obmedzeným“ označuje najmä tie druhy spoločností, ktoré sú uvedené v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ ( 31 ), a „základné imanie“ zahŕňa, ak je to vhodné, akékoľvek emisné ážio.

b) v prípade spoločnosti, v ktorej aspoň niektorí spoločníci majú neobmedzené ručenie za dlh spoločnosti (inej ako MSP, ktorý existuje menej ako tri roky), ak v dôsledku akumulovaných strát došlo k zániku viac ako polovice jej imania, ako je zaznamenané v účtovnej závierke spoločnosti. Na účely tohto ustanovenia „spoločnosť, v ktorej aspoň niektorí spoločníci majú neobmedzené ručenie za dlh spoločnosti“ označuje najmä tie druhy spoločností, ktoré sú uvedené v prílohe II k smernici 2013/34/EÚ;

c) ak je podnik predmetom kolektívneho konkurzného konania alebo spĺňa kritériá domácich právnych predpisov na to, aby sa stal predmetom kolektívneho konkurzného konania na žiadosť svojich veriteľov;

d) ak podnik dostal pomoc na záchranu a ešte neuhradil úver alebo nevypovedal záruku, alebo ak dostal pomoc na reštrukturalizáciu a stále podlieha reštrukturalizačnému plánu;

e) v prípade podniku, ktorý nie je MSP, ak za posledné dva roky:

i) účtovný pomer dlhu podniku k vlastnému kapitálu je vyšší než 7,5 a

ii) pomer EBITDA podniku k úrokovému krytiu je nižší ako 1,0 ;

16. „poľnohospodársky podnik“ je jednotka pozostávajúca z pozemkov, priestorov a zariadení používaných na poľnohospodársku prvovýrobu;

17. „intenzita pomoci“ je hrubá výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov;

18. „individuálna pomoc“ je pomoc ad hoc a poskytnutie pomoci jednotlivým príjemcom na základe schémy pomoci;

19. „pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci;

20. „ekvivalent hrubého grantu“ je výška pomoci, ak bola príjemcovi poskytnutá formou grantu, pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov;

21. „dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď je príjemcovi priznané zákonné právo prijať pomoc v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právnym poriadkom;

22. „skupina a organizácia výrobcov“ je skupina alebo organizácia, ktorá bola vytvorená na účely:

a) prispôsobenia výroby a objemu výroby výrobcov, ktorí sú členmi takejto skupiny alebo organizácie výrobcov, trhovým požiadavkám alebo

b) spoločného umiestňovania tovaru na trh vrátane prípravy na predaj, centralizácie predaja a dodávok pre veľkoodberateľov alebo

c) vytvorenia spoločných pravidiel pre informácie o výrobe, najmä o zbere úrody a dostupnosti alebo

d) iných činností, ktoré môžu vykonávať skupiny alebo organizácie výrobcov, ako je napríklad rozvoj obchodných a marketingových zručností a organizácia a uľahčovanie inovačných procesov;

23. „vratný preddavok“ je úver na projekt, ktorý sa poskytne v jednej splátke alebo vo viacerých splátkach a ktorého podmienky úhrady závisia od výsledku projektu;

24. „škodca rastlín“ je škodlivý organizmus podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. e) smernice Rady 2000/29/ES ( 32 );

25. „začatie prác na projekte alebo činnosti“ je buď začiatok činností alebo stavebných prác týkajúcich sa investície, alebo prvý právny záväzok k objednaniu zariadenia alebo využitiu služieb, alebo akýkoľvek iný záväzok, na základe ktorého je projekt alebo činnosť nezvratná, podľa toho, čo nastane skôr. Nákup pozemku a prípravné práce, ako je získanie povolení a vypracovanie štúdií uskutočniteľnosti, sa nepokladá za začatie prác alebo činnosti. Za začatie prác na projekte alebo činnosti sa považuje nákup pôdy uvedený v bode (144) písm. a) druhej vete, bode (502) písm. a) druhej vete a bode (635) písm. a), pri ktorom sa oprávnené náklady v súvislosti s kúpou pôdy rovnajú 100 % oprávnených investičných nákladov;

26. „následná fiškálna schéma“ je schéma vo forme daňového zvýhodnenia, ktorá je upravenou verziou predtým existujúcej schémy vo forme daňového zvýhodnenia a ktorá ju nahrádza;

27. „mŕtve hospodárske zvieratá“ sú zvieratá usmrtené eutanáziou s konečnou diagnózou alebo bez nej alebo zvieratá, ktoré uhynuli vrátane mŕtvonarodených alebo nenarodených zvierat v priestoroch poľnohospodárskeho podniku alebo v iných priestoroch, alebo počas prepravy, ale neboli zabité na ľudskú spotrebu;

28. „chránené zviera“ je akékoľvek zviera chránené právnymi predpismi Únie alebo vnútroštátnymi právnymi predpismi;

29. „mladý poľnohospodár“ je osoba, ktorá nemá v čase podania žiadosti o pomoc viac ako 40 rokov, má primerané zručnosti a kompetencie potrebné na výkon zamestnania a prvýkrát zakladá poľnohospodársky podnik ako vedúci tohto podniku;

30. „veľký investičný projekt“ je investícia vo vidieckych oblastiach, ako je uvedené v časti II kapitole 3 týchto usmernení, ktorej oprávnené náklady vypočítané na základe cien a výmenných kurzov platných v čase poskytnutia pomoci presahujú 50 miliónov EUR;

31. „upravená výška pomoci“ je maximálna prípustná výška pomoci pre veľký investičný projekt, ktorá sa vypočíta podľa tohto vzorca: maximálna výška pomoci = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), kde R je maximálna intenzita pomoci uplatniteľná v dotknutej oblasti s výnimkou zvýšenej intenzity pomoci pre MSP. B je časť oprávnených nákladov v rozmedzí od 50 miliónov EUR do 100 miliónov EUR. C je časť oprávnených nákladov nad 100 miliónov EUR;

32. „hmotný majetok“ je majetok pozostávajúci z pozemkov, budov a závodov, strojov a zariadení;

33. „nehmotný majetok“ je majetok, ktorý nemá fyzickú ani finančnú podobu, ako napr. patenty, licencie, know-how alebo iné duševné vlastníctvo;

34. „nepriaznivá poveternostná udalosť, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe“ sú nepriaznivé poveternostné podmienky, ako je napríklad mráz, búrky a krupobitie, námraza, silný alebo dlhotrvajúci dážď alebo veľké sucho, ktoré zničia viac ako 30 % priemernej produkcie vypočítanej za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov bez najvyššieho a najnižšieho údaja;

35. „iná nepriaznivá poveternostná udalosť“ sú nepriaznivé poveternostné podmienky, ktoré nespĺňajú podmienky uvedené v bode (35).34 týchto usmernení;

36. „environmentálna nehoda“ je špecifické znečistenie, kontaminácia alebo zhoršenie kvality životného prostredia, ktoré sa vyskytne v súvislosti so špecifickou udalosťou a má obmedzený geografický rozsah a v dôsledku ktorého dôjde k zničeniu viac ako 30 % priemernej ročnej produkcie podniku pôsobiaceho v odvetví poľnohospodárstva za predchádzajúce trojročné obdobie alebo trojročného priemeru za predchádzajúce päťročné obdobie bez najvyššieho a najnižšieho údaja. Tento pojem nezahŕňa všeobecné environmentálne riziká, ktoré nesúvisia so špecifickou udalosťou, ako je napríklad zmena klímy alebo znečistenie ovzdušia;

37. „katastrofická udalosť“ je nepredvídaná udalosť biotického alebo abiotického charakteru spôsobená ľudským konaním, ktorá vedie k významnému narušeniu lesných štruktúr, v dôsledku čoho môže dôjsť k významným hospodárskym škodám v odvetví lesného hospodárstva;

38. „norma Únie“ je záväzná norma stanovená v právnych predpisoch Únie, v ktorej sa určuje úroveň, ktorú jednotlivé podniky musia dosiahnuť, a to najmä v oblasti životného prostredia, hygieny a dobrých podmienok zvierat. Normy alebo ciele stanovené na úrovni Únie, ktoré sú záväzné pre členské štáty, nie však pre jednotlivé podniky, sa preto nepovažujú za normy Únie;

39. „nevýrobné investície“ sú investície, ktoré nevedú k významnému nárastu hodnoty alebo ziskovosti podniku;

40. „investície na dosiahnutie súladu s normou Únie“ sú investície uskutočňované s cieľom dodržiavať normu Únie po uplynutí prechodného obdobia stanoveného v právnych predpisoch Únie;

41. „poradenstvo“ je úplné poradenstvo poskytované v rámci jednej a tej istej zmluvy;

42. „plemenná kniha“ je akákoľvek kniha, register, kartotéka alebo nosič dát:

a) ktorú vedie organizácia alebo združenie chovateľov oficiálne uznané členským štátom, v ktorom boli organizácia alebo združenie chovateľov založené a

b) v ktorej sú zapísané alebo zaregistrované čistokrvné plemenné jedince určitého plemena s údajom o ich predkoch;

43. „aktívny poľnohospodár“ je aktívny poľnohospodár v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;

44. „menej rozvinuté regióny“ sú regióny, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa predstavuje menej ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;

45. „EÚ-25“ je 25 členských štátov Únie, ktoré boli členskými štátmi Únie v máji 2005;

46. „EÚ-27“ je 27 členských štátov Únie, ktoré boli členskými štátmi Únie v januári 2007;

47. „investičné práce“ sú práce, ktoré uskutočňuje samotný poľnohospodár alebo jeho pracovníci a ktoré vytvárajú majetok;

48. „infraštruktúra malého rozsahu“ je infraštruktúra s oprávnenými nákladmi obmedzenými na 2 milióny EUR,

49. „biopalivo získané z potravín“ je biopalivo vyrábané z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín podľa vymedzenia v návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie ( 33 );

50. „poľnohospodárska plocha“ je akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalý trávny porast a trvalé pastviny alebo trvalé plodiny podľa vymedzenia v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;

51. „iný pôdohospodár“ je podnik, ktorý hospodári s pôdou, iný ako podnik pôsobiaci v odvetví poľnohospodárstva;

52. „transakčné náklady“ sú ďalšie náklady spojené s plnením záväzku, ktoré sa však nedajú pripísať priamo jeho plneniu ani nie sú zahrnuté do nákladov alebo straty príjmu, ktoré sa nahrádzajú priamo. Môžu sa vypočítať na základe štandardných nákladov;

53. na účely ochrany genetických zdrojov v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve:

a) „ochrana in situ“ v poľnohospodárstve je ochrana genetického materiálu v ekosystémoch a prirodzených biotopoch, ako aj udržiavanie a obnova životaschopnej populácie druhov alebo voľne žijúcich plemien v ich prirodzenom prostredí a v prípade zdomácnených zvieracích plemien alebo pestovaných druhov rastlín v obhospodarovanom prostredí, kde sa rozvinuli ich osobité vlastnosti;

b) „ochrana in situ“ v lesnom hospodárstve je ochrana genetického materiálu v ekosystémoch a prirodzených biotopoch, ako aj udržiavanie a obnova životaschopnej populácie druhov v ich prirodzenom prostredí;

c) „ochrana v poľnohospodárskom alebo v lesníckom podniku“ je ochrana in situ a rozvoj na úrovni poľnohospodárskeho alebo lesníckeho podniku;

d) „ochrana ex situ“ je ochrana genetického materiálu pre poľnohospodárstvo alebo lesné hospodárstvo mimo jeho prirodzeného biotopu;

e) „zhromažďovanie ex situ“ je zhromažďovanie genetického materiálu pre poľnohospodárstvo alebo lesné hospodárstvo udržiavaného mimo jeho prirodzeného biotopu;

54. „potraviny“ sú potraviny, ktoré nie sú poľnohospodárskymi výrobkami a ktoré sú uvedené v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 ( 34 );

55. „fixné náklady vyplývajúce zo zapojenia do systému kvality“ sú náklady, ktoré vznikli v súvislosti so vstupom do podporovaného systému kvality a ročným príspevkom na zapojenie do tohto systému kvality, prípadne vrátane výdavkov na kontroly požadované na overenie súladu so špecifikáciami systému kvality;

56. „krátky dodávateľský reťazec“ je dodávateľský reťazec s obmedzeným počtom hospodárskych subjektov, ktoré sa zaviazali spolupracovať, rozvíjať miestne hospodárstvo a vytvárať úzke geografické a sociálne vzťahy medzi výrobcami, spracovateľmi a spotrebiteľmi;

57. „člen poľnohospodárskej domácnosti“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva, s výnimkou poľnohospodárskych pracovníkov. Ak sa právnická osoba alebo skupina právnických osôb považuje za člena poľnohospodárskej domácnosti, tento člen poľnohospodárskej domácnosti musí v čase žiadosti o pomoc vykonávať poľnohospodársku činnosť v rámci poľnohospodárskeho podniku;

58. „klaster“ je zoskupenie nezávislých podnikov vrátane začínajúcich, malých, stredných a veľkých podnikov, ako aj poradných subjektov a/alebo výskumných organizácií, ktoré sa zameriavajú na stimuláciu ekonomickej/inovačnej činnosti podporou intenzívnych interakcií, spoločným využívaním zariadení a výmenou poznatkov a odborných znalostí, ako aj efektívnym prispievaním k prenosu znalostí, vytváraniu sietí a šíreniu informácií medzi podnikmi v klastri;

59. „malý hospodársky subjekt“ je mikropodnik podľa vymedzenia v odporúčaní Komisie 2003/361 ( 35 ) alebo fyzická osoba, ktorá v čase predloženia žiadosti o pomoc nevykonáva hospodársku činnosť;

60. „miestne trhy“ sú:

a) trhy v okruhu 75 km od poľnohospodárskeho podniku pôvodu výrobku, v ktorom sa musia uskutočňovať činnosti súvisiace so spracovaním a predajom konečnému spotrebiteľovi alebo

b) trhy, v prípade ktorých sa v príslušnom programe rozvoja vidieka stanovuje okruh v kilometroch od poľnohospodárskeho podniku pôvodu výrobku, v ktorom sa musia uskutočňovať činnosti súvisiace so spracovaním a predajom konečnému spotrebiteľovi alebo

c) trhy, v prípade ktorých sa v príslušnom programe rozvoja vidieka stanovuje presvedčivé alternatívne vymedzenie;

61. „náklady na test prenosnej spongiformnej encefalopatie (TSE) a bovinnej spongiformnej encefalopatie (BSE)“ sú všetky náklady vrátane nákladov na testovacie súpravy, odoberanie, prepravu, testovanie, uskladňovanie a zničenie vzoriek, nevyhnutné vzorkovanie a laboratórne testy v súlade s kapitolou C prílohy X k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ( 36 );

62. „organizácia venujúca sa výskumu a šíreniu poznatkov“ je subjekt (ako sú univerzity alebo výskumné ústavy, agentúry technologického transferu, sprostredkovatelia v oblasti inovácií, fyzické a/alebo virtuálne spolupracujúce subjekty zamerané na výskum) bez ohľadu na jeho právne postavenie (verejnoprávny alebo súkromnoprávny subjekt) alebo spôsob financovania, ktorého primárnym cieľom je nezávisle vykonávať základný výskum, priemyselný výskum alebo experimentálny vývoj, ako sa vymedzuje v rámci pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie, alebo vo veľkej miere šíriť výsledky takýchto činností prostredníctvom vyučovania, publikačnej činnosti alebo prenosu znalostí. Ak takýto subjekt vykonáva aj hospodárske činnosti, financovanie, náklady a príjmy z hospodárskych činností sa musia účtovať osobitne. Podniky, ktoré môžu ovplyvňovať takýto subjekt, napríklad v postavení akcionárov alebo členov, nesmú mať prednostný prístup k výskumným kapacitám daného subjektu, ani k výsledkom, ku ktorým dospel;

63. „trhový odstup“ znamená, že podmienky transakcie medzi zmluvnými stranami sa nelíšia od tých, ktoré by boli stanovené medzi nezávislými podnikmi, a neobsahujú žiadny prvok kolúzie. Za transakciu spĺňajúcu zásadu trhového odstupu sa považuje akákoľvek transakcia, ktorej predchádzal otvorený, transparentný a bezpodmienečný postup;

64. „udržateľné obhospodarovanie lesov“ je využívanie lesov a lesnej pôdy takým spôsobom a v takej miere, aby sa zachovala ich biologická diverzita, produktivita, regeneračná kapacita, životaschopnosť a ich potenciál plniť v súčasnosti aj v budúcnosti zodpovedajúce ekologické, hospodárske a sociálne funkcie na miestnej, národnej a celosvetovej úrovni a aby sa nepoškodzovali iné ekosystémy;

65. „poľnohospodársko-lesnícke systémy“ sú systémy využívania pôdy, v rámci ktorých sa na tej istej pôde spája pestovanie stromov a poľnohospodárstvo;

66. „rýchlo rastúce stromy“ sú rýchlo rastúce lesné dreviny, v prípade ktorých minimálny čas pred výrubom nesmie byť kratší ako 8 rokov a maximálny čas pred výrubom nesmie presiahnuť 20 rokov;

67. „stromy na výmladkovú plantáž rýchlo rastúcich drevín“ sú druhy stromov s číselným kódom KN 0602 90 41 , ktoré majú vymedziť členské štáty, pozostávajúce z drevnatých viacročných plodín, z ktorých po ťažbe zostávajú v zemi vrúble alebo výhonky a z nich nasledujúci rok vyrastú nové výhonky, s maximálnym cyklom ťažby, ktorý určia členské štáty podľa článku 4 ods. 1 písm. k) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;

68. „riedko osídlené oblasti“ sú oblasti, ktoré Komisia za také oblasti uznala v individuálnych rozhodnutiach o mapách regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020;

69. „oblasti podľa písmena a)“ sú tie oblasti, ktoré sú určené v schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020 v súlade s ustanoveniami článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy;

70. „oblasti podľa písmena c)“ sú tie oblasti, ktoré sú určené v schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020 v súlade s ustanoveniami článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy;

71. „oblasť NUTS 3“ je región špecifikovaný na úrovni 3 spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ( 37 );

72. „vopred nevymedzené oblasti podľa písmena c)“ sú oblasti, ktoré členský štát určí ako oblasti podľa písmena c) podľa vlastného uváženia za predpokladu, že členský štát preukáže, že tieto oblasti spĺňajú určité sociálno-ekonomické kritériá, a že tieto oblasti sú určené v schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020 v súlade s ustanoveniami článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy;

73. „bývalé oblasti podľa písmena a)“ sú oblasti vymedzené ako oblasti podľa písmena a) v schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. januára 2011 do 30. júna 2014;

74. „mapa regionálnej pomoci“ je zoznam oblastí určených členským štátom v súlade s podmienkami stanovenými v usmerneniach o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 a schválených Komisiou;

75. „spracovanie poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky“ je každá operácia vykonávaná na poľnohospodárskom výrobku, ktorej výsledkom je výrobok, ktorý nie je poľnohospodárskym výrobkom;

76. „plán hodnotenia“ je dokument obsahujúci aspoň tieto minimálne prvky: ciele schémy pomoci, ktorá sa má vyhodnotiť; hodnotiace otázky; ukazovatele výsledkov; plánovanú metodiku na uskutočnenie hodnotenia; požiadavky na zhromažďovanie údajov; navrhovaný časový harmonogram hodnotenia vrátane dátumu predloženia záverečnej hodnotiacej správy; opis nezávislého orgánu, ktorý uskutočňuje hodnotenie, alebo kritériá, ktoré sa použijú na jeho výber, a spôsoby zabezpečenia zverejnenia hodnotenia.

2.5. Pomoc, ktorá podlieha notifikácii

(36) Ak sú splnené podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy, členské štáty musia Komisii notifikovať pomoc v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, pričom navrhované opatrenie, s výnimkou opatrení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinových výnimkách, nesmú uviesť do účinnosti až dovtedy, kým tento postup nevyústi do konečného rozhodnutia.

(37) Individuálna pomoc poskytnutá na základe schémy pomoci naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, ak pomoc presiahne tieto stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť:

a) v prípade individuálnej investičnej pomoci na spracovanie poľnohospodárskych výrobkov a odbyt poľnohospodárskych výrobkov podľa časti II oddielu 1.1.1.4 týchto usmernení: oprávnené náklady presahujúce 25 miliónov EUR alebo ak ekvivalent hrubého grantu presahuje 12 miliónov EUR;

b) v prípade pomoci týkajúcej sa propagačných kampaní podľa časti II oddielu 1.3.2. týchto usmernení: propagačné kampane s ročným rozpočtom presahujúcim 5 miliónov EUR;

c) v prípade individuálnej investičnej pomoci poskytnutej podľa časti II kapitoly 3 oddielov 3.1, 3.2, 3.6 a 3.10 týchto usmernení:







Intenzita pomoci Strop vymedzujúci notifikačnú povinnosť 10 % 7,5 mil. EUR 15 % 11,25 mil. EUR 25 % 18,75 mil. EUR 35 % 26,25 mil. EUR 50 % a viac 37,5 mil. EUR

Kapitola 3. Spoločné zásady posudzovania

(38) V záujme posúdenia zlučiteľnosti notifikovaného opatrenia pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 zmluvy Komisia vypracuje všeobecnú analýzu návrhu opatrenia pomoci s cieľom overiť, či pozitívny vplyv pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu prevažuje nad jeho možnými negatívnymi účinkami na obchod a hospodársku súťaž.

(39) V oznámení o modernizácii štátnej pomoci sa vyzýva k určeniu a vymedzeniu spoločných zásad, na základe ktorých Komisia posudzuje zlučiteľnosť všetkých opatrení pomoci. Na tento účel bude Komisia považovať opatrenie pomoci za zlučiteľné so zmluvou iba vtedy, ak spĺňa každé z týchto kritérií:

a) prínos k vytýčenému cieľu spoločného záujmu: opatrenie štátnej pomoci sa musí zameriavať na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu v súlade s článkom 107 ods. 3 zmluvy;

b) potreba štátnej intervencie: opatrenie štátnej pomoci sa musí zameriavať na situácie, kde vďaka pomoci môže dôjsť k významnému zlepšeniu, ktoré samotný trh nedokáže priniesť, a to nápravou presne vymedzeného zlyhania trhu;

c) vhodnosť opatrenia pomoci: navrhované opatrenie pomoci musí byť primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu;

d) stimulačný účinok: pomoc musí zmeniť správanie dotknutého podniku (podnikov) takým spôsobom, že sa príslušný podnik zapojí do vykonávania doplnkovej činnosti, ktorú by bez danej pomoci nevykonával alebo by ju vykonával v obmedzenej miere či iným spôsobom;

e) proporcionalita pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum): výška pomoci sa musí obmedziť na minimum potrebné na podnietenie činnosti v príslušnom odvetví;

f) zamedzenie neprimeraných neprípustných negatívnych účinkov na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi: negatívne účinky pomoci musia byť dostatočne obmedzené v záujme celkovej pozitívnej bilancie daného opatrenia;

g) transparentnosť pomoci: členské štáty, Komisia, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať jednoduchý prístup k všetkým relevantným právnym predpisom a príslušným informáciám o pomoci, ktorá sa na ich základe poskytuje.

(40) Celková vyváženosť určitých kategórií schém môže ďalej podliehať požiadavke hodnotenia ex post, ako je uvedené v bodoch (720) až (723). V takých prípadoch môže Komisia obmedziť trvanie týchto schém (zvyčajne na štyri roky alebo menej) s možnosťou neskoršieho opätovného notifikovania ich predĺženia.

(41) Okrem toho, ak opatrenie štátnej pomoci alebo s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak je neoddeliteľnou súčasťou opatrenia) predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov Únie, pomoc nemožno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom ( 38 ). Za pomoc predstavujúcu neoddeliteľné porušenie právnych predpisov EÚ sa považuje predovšetkým takáto pomoc:

a) pomoc, ktorej poskytnutie je podmienené povinnosťou, aby mal príjemca sídlo v príslušnom členskom štáte alebo aby bol usadený prevažne v tomto členskom štáte;

b) pomoc, ktorej poskytnutie je podmienené povinnosťou, aby príjemca používal domáce výrobky alebo služby;

c) pomoc, ktorá obmedzuje možnosť príjemcov využívať výsledky výskumu, vývoja a inovácií v iných členských štátoch.

(42) Spoločné zásady posudzovania je potrebné vnímať v špecifickom kontexte SPP. Preto sa tieto všeobecné úvahy týkajúce sa politiky hospodárskej súťaže vzťahujú na každú pomoc poskytovanú podľa týchto usmernení, ak sa v časti I oddieloch 3.1 až 3.7 týchto usmernení vzhľadom na konkrétne aspekty uplatniteľné v odvetví poľnohospodárstva nestanovujú výnimky.

3.1. Prínos k spoločnému cieľu

(43) Cieľom pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach je zabezpečiť životaschopnú výrobu potravín a podporovať efektívne a udržateľné využívanie zdrojov s cieľom dosiahnuť inteligentný a udržateľný rast.

(44) Pomoc v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach by mala byť v úzkom vzťahu s SPP, mala by byť v súlade s cieľmi rozvoja vidieka uvedenými v bode (10) týchto usmernení a mala by byť zlučiteľná s pravidlami o spoločnej organizácii trhov s poľnohospodárskymi výrobkami.

Ciele rozvoja vidieka

(45) Pri posudzovaní zlučiteľnosti pomoci sa budú brať do úvahy ciele rozvoja vidieka spoločne so všeobecnými zásadami poskytovania štátnej pomoci.

(46) Komisia vychádza z toho, že opatrenia vykonávané na základe nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a jeho vykonávacích predpisov a delegovaných aktov a v súlade s nimi alebo ako dodatočné vnútroštátne financovanie v rámci programu rozvoja vidieka sú samy o sebe v súlade s cieľmi rozvoja vidieka a prispievajú k ich dosiahnutiu.

(47) Pokiaľ ide o opatrenia podobné opatreniam na rozvoj vidieka financované výhradne z vnútroštátnych prostriedkov, členské štáty by mali v záujme zabezpečenia súladu s opatreniami na rozvoj vidieka spolufinancovanými z EPFRV v rámci programov rozvoja vidieka preukázať, ako posudzovaná štátna pomoc zodpovedá príslušným programom rozvoja vidieka a či je s nimi v súlade. Takúto dokumentáciu je nutné pripojiť ku každej notifikácii.

▼M1

(48) Komisia sa domnieva, že zásada prínosu k dosiahnutiu cieľov rozvoja vidieka je splnená v prípade opatrení pomoci uvedených v časti II oddieloch 1.1.10.3, 1.2, 1.3, 2.8 a 2.9 týchto usmernení, ktoré sú mimo rozsahu pôsobnosti rozvoja vidieka, pretože Komisia nadobudla dostatočné skúsenosti, pokiaľ ide o prínos týchto opatrení k cieľom rozvoja vidieka.

▼B

Dodatočné podmienky pre pomoc na základe schémy podliehajúcu individuálnej notifikácii

(49) Pri poskytovaní pomoci na investičné projekty na základe schémy podliehajúce individuálnej notifikácii musí orgán poskytujúci pomoc preukázať, že vybraný projekt prispeje k dosiahnutiu cieľa schémy, a teda aj k dosiahnutiu cieľov pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach. Na tento účel sa členské štáty môžu opierať o informácie, ktoré uvedie žiadateľ o pomoc a v rámci ktorých je potrebné opísať pozitívne účinky investície.

Pravidlá spoločnej organizácie trhov s poľnohospodárskymi výrobkami

(50) Aj napriek tomu, že pravidlá štátnej pomoci sú všeobecne uplatniteľné na odvetvie poľnohospodárstva ( 39 ), vzhľadom na špecifickosť tohto odvetvia ich uplatňovanie podlieha ustanoveniam nariadení v rámci prvého piliera SPP. Inými slovami, ak sa členské štáty rozhodnú využiť opatrenia štátnej pomoci, ich uplatňovanie nemôže mať prednosť pred ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 ( 40 ). Z toho vyplýva, že Komisia neschváli štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s ustanoveniami upravujúcimi spoločnú organizáciu trhu alebo ktorá by narúšala riadne fungovanie spoločnej organizácie.

(51) Ďalšie špecifické podmienky týkajúce sa dodržiavania zásad spoločnej organizácie trhov s poľnohospodárskymi výrobkami sú uvedené v časti II týchto usmernení, a to v oddiele 1.1.1.1 o investičnej pomoci poľnohospodárskym podnikom v súvislosti s poľnohospodárskou prvovýrobou, v oddiele 1.1.4 o pomoci na začatie činnosti pre skupiny a organizácie výrobcov a v oddiele 1.2.2 o pomoci týkajúcej sa uzavretia výrobnej kapacity.

Environmentálne ciele

(52) V článku 11 zmluvy sa stanovuje, že „požiadavky ochrany životného prostredia musia byť začlenené do vymedzenia a uskutočňovania politík Únie a činností, a to predovšetkým s ohľadom na podporu trvalo udržateľného rozvoja“. Právnym základom kľúčových environmentálnych opatrení 1. a 2. piliera SPP je článok 11 zmluvy. V súlade s touto požiadavkou by sa pri dosahovaní priorít Únie v oblasti rozvoja vidieka mal rešpektovať rámec udržateľného rozvoja. Únia v rámci svojej podpory cieľa ochrany životného prostredia v súlade s článkom 11 zmluvy prihliada aj na zásadu „znečisťovateľ platí“ ( 41 ). Preto je potrebné venovať pri budúcich notifikáciách štátnej pomoci osobitnú pozornosť práve otázkam životného prostredia. Všetky notifikácie štátnej pomoci by v budúcnosti mali obsahovať posúdenie, či sa od činnosti, na ktorú sa vzťahuje pomoc, očakáva vplyv na životné prostredie. V prípadoch, kde dochádza k vplyvu na životné prostredie, by sa v notifikáciách štátnej pomoci mali uvádzať informácie preukazujúce, že v dôsledku opatrenia pomoci nedôjde k porušeniu uplatniteľných právnych predpisov Únie v oblasti ochrany životného prostredia. ►M1 Napríklad v prípade schémy pomoci týkajúcej sa investícií, ktoré sú určené na zvýšenie výroby a v ktorých sa počíta so zvýšeným využívaním obmedzených zdrojov alebo s nárastom znečistenia, bude potrebné preukázať, že v dôsledku danej schémy nedôjde k porušeniu príslušných právnych predpisov Únie vrátane právnych predpisov týkajúcich sa ochrany životného prostredia ( 42 ) či dodržiavania dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu (GAEC) v rámci krížového plnenia podľa nariadenia (EÚ) č. 1306/2013. ◄ V prípade notifikácie štátnej pomoci, ktorá je súčasťou programu rozvoja vidieka, by environmentálna požiadavka týkajúca sa takéhoto opatrenia štátnej pomoci mala byť totožná s environmentálnou požiadavkou týkajúcou sa opatrenia na rozvoj vidieka.

3.2. Potreba štátnej intervencie

(53) S cieľom posúdiť, či je na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu potrebná štátna pomoc, je nevyhnutné najprv definovať problém, ktorý sa má riešiť. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh samotný dosiahnuť nemôže.

(54) Opatrenia štátnej pomoci môžu za určitých podmienok skutočne korigovať zlyhania trhu, čím prispievajú k efektívnemu fungovaniu trhov a zlepšeniu konkurencieschopnosti. Okrem toho, ak trhy prinášajú efektívne výsledky, ale tieto výsledky sa považujú za neuspokojivé z hľadiska spravodlivého prístupu alebo súdržnosti, štátna pomoc sa môže použiť na dosiahnutie žiaducejších, vyrovnanejších výsledkov na trhu.

(55) Na účely týchto usmernení Komisia vychádza z toho, že trh nedosahuje očakávané ciele bez štátnej intervencie týkajúcej sa opatrení pomoci, ktoré spĺňajú osobitné podmienky stanovené v časti II týchto usmernení. Preto by sa takáto pomoc mala považovať za potrebnú na dosiahnutie cieľov spoločného záujmu uvedených v časti I oddiele 3.1 týchto usmernení.

3.3. Vhodnosť pomoci

(56) Navrhované opatrenie pomoci musí byť vhodným politickým nástrojom na dosiahnutie daného politického cieľa. Opatrenie pomoci sa nebude považovať za zlučiteľné, ak možno rovnaký pozitívny prínos k cieľom SPP, a najmä rozvoja vidieka, dosiahnuť inými menej rušivými nástrojmi politiky alebo inými menej rušivými druhmi pomoci. Je dôležité si uvedomiť, že na dosiahnutie uvedených cieľov môžu existovať aj iné, vhodnejšie nástroje, medzi ktoré patrí napríklad regulácia, trhovo orientované nástroje, rozvoj infraštruktúry a zlepšenie podnikateľského prostredia.

Vhodnosť nástroja spomedzi alternatívnych nástrojov politiky

(57) Komisia sa domnieva, že pomoc poskytovaná v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach, ktorá spĺňa osobitné podmienky stanovené v príslušných oddieloch časti II týchto usmernení, je vhodným politickým nástrojom.

(58) Ak sa členský štát rozhodne zaviesť opatrenie pomoci podobné opatreniam na rozvoj vidieka financované výhradne z vnútroštátnych prostriedkov, a pritom v príslušnom programe rozvoja vidieka existuje rovnaké opatrenie, členský štát by mal preukázať výhody zvoleného nástroja vnútroštátnej pomoci v porovnaní s predmetným opatrením v rámci programu rozvoja vidieka.

Vhodnosť nástroja spomedzi rôznych nástrojov pomoci

(59) Pomoc sa môže poskytovať v rôznych formách. Členský štát by však mal zabezpečiť, aby sa pomoc poskytla vo forme, v prípade ktorej je najmenšia pravdepodobnosť narušenia obchodu a hospodárskej súťaže.

(60) Ak sa v prípade opatrenia pomoci opísaného v časti II týchto usmernení predpokladá osobitná forma, táto forma sa na účely týchto usmernení považuje za vhodný nástroj pomoci.

(61) Pokiaľ ide o opatrenia na rozvoj vidieka, ktoré sú spolufinancované z EPFRV alebo sa na ne poskytujú prostriedky ako dodatočné financovanie takýchto spolufinancovaných opatrení na rozvoj vidieka, Komisia vchádza z toho, že pomoc poskytnutá vo forme stanovenej v príslušnom opatrení na rozvoj vidieka je vhodným nástrojom pomoci.

(62) Pokiaľ ide o investičnú pomoc, na ktorú sa nevzťahuje nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 a ktorá je súčasťou programu rozvoja vidieka alebo dodatočným financovaním takéhoto opatrenia na rozvoj vidieka, ak sa pomoc poskytne vo formách poskytujúcich priamu finančnú výhodu (napr. priame granty, oslobodenia od dane alebo zníženia daní, príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo iných povinných poplatkov atď.), členský štát musí preukázať, prečo sú menej vhodné iné potenciálne menej rušivé formy pomoci, napr. vratné preddavky alebo formy pomoci, ktoré sú založené na dlhových alebo kapitálových nástrojoch (napr. nízkoúročené úvery alebo bonifikácia úrokov, štátne záruky alebo náhradné poskytnutie kapitálu za výhodných podmienok).

(63) So zreteľom na lesnícke opatrenia v časti II oddiele 2.8 týchto usmernení musia členské štáty preukázať, že ekologické, ochranné a rekreačné ciele, na ktoré sú tieto opatrenia zamerané, nemožno dosiahnuť pomocou lesníckych opatrení podobných opatreniam na rozvoj vidieka uvedených v časti II kapitolách 2.1 až 2.7 týchto usmernení.

(64) V prípade niektorých kategórií pomoci, ako je pomoc týkajúca sa nákladov na činnosti prieskumu trhu, koncepciu a návrh výrobku a na prípravu žiadostí o uznanie systémov kvality, pomoc na prenos znalostí a informačné akcie, pomoc na poradenské služby, pomoc na služby týkajúce sa zastupovania pracovníkov v rámci poľnohospodárskeho podniku, pomoc na propagačné opatrenia, pomoc na kompenzáciu nákladov na prevenciu a eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a pomoc na podporu odvetvia chovu hospodárskych zvierat, sa pomoc musí poskytnúť konečným príjemcom pomoci nepriamo, ako vecné plnenie prostredníctvom subvencovaných služieb. V týchto prípadoch sa pomoc vypláca poskytovateľovi príslušnej služby alebo činnosti.

(65) Posúdením zlučiteľnosti opatrenia pomoci s vnútorným trhom nie sú dotknuté uplatniteľné pravidlá verejného obstarávania ani zásady týkajúce sa transparentnosti, otvorenosti a nediskriminácie v rámci výberu poskytovateľa služby.

3.4. Stimulačný účinok a potreba pomoci

(66) Pomoc v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom len vtedy, ak má stimulačný účinok. Stimulačný účinok je prítomný, keď sa v dôsledku pomoci správanie podniku zmení tak, že sa podnik zapojí do ďalšej činnosti prispievajúcej k rozvoju odvetvia, do ktorej by sa bez tejto pomoci nezapojil alebo by sa do nej zapojil len obmedzene či iným spôsobom. Pomoc však nesmie slúžiť na subvencovanie nákladov na činnosť, ktoré by podniku vznikli v každom prípade, a nesmie slúžiť na kompenzáciu bežného podnikateľského rizika hospodárskej činnosti.

(67) Ak nie sú v právnych predpisoch Únie ani v týchto usmerneniach výslovne stanovené výnimky, jednostranné opatrenia štátnej pomoci, ktorých cieľom je jednoducho zlepšenie finančnej situácie podnikov, ale ktoré žiadnym spôsobom neprispievajú k rozvoju odvetvia, a predovšetkým pomoc, ktorá sa poskytuje iba na základe ceny, množstva, jednotky výroby alebo jednotky výrobných prostriedkov, sa považujú za prevádzkovú pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Takáto pomoc okrem toho už svojou podstatou môže zasahovať do mechanizmov, ktorými sa reguluje organizácia vnútorného trhu.

(68) Rovnaké dôvody viedli Komisiu k tomu, aby povolila pomoc na uľahčenie dodržiavania povinných noriem len do tej miery, v akej spĺňa ciele politiky rozvoja vidieka.

(69) Z tých istých dôvodov by sa pomoc poskytnutá v súlade s časťou II oddielmi 1.2 a 2.8.5 týchto usmernení mala obmedziť na pomoc podnikom pôsobiacim v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ktoré stoja pred rôznymi problémami napriek tomu, že vynaložili primerané úsilie na minimalizovanie takýchto rizík. Štátna pomoc by nemala viesť k navádzaniu podnikov na podstupovanie zbytočného rizika. Dôsledky neobozretného výberu výrobných metód alebo výrobkov by mali znášať samotné podniky pôsobiace v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva.

(70) Z rovnakých dôvodov Komisia zastáva názor, že pomoc nemá na príjemcu stimulačný účinok v prípadoch, v ktorých sa práce na príslušnom projekte alebo činnosti začali vykonávať skôr, ako príjemca podal žiadosť o pomoc vnútroštátnym orgánom.

(71) Žiadosť o pomoc musí obsahovať prinajmenšom meno/názov žiadateľa a informácie o veľkosti podniku, opis projektu alebo činnosti vrátane miesta, kde sa uskutočnia, dátumu začatia a ukončenia realizácie, výšku pomoci potrebnú na realizáciu a oprávnené náklady.

(72) Veľké podniky musia okrem toho v žiadosti opísať situáciu, ktorá by nastala bez poskytnutia pomoci a ktorá sa označuje ako kontrafaktuálny scenár alebo alternatívny projekt či činnosť, a predložiť dokumentáciu na doloženie kontrafaktuálneho scenára opísaného v žiadosti.

(73) Pri doručení žiadosti musí orgán poskytujúci pomoc vykonať kontrolu vierohodnosti kontrafaktuálneho scenára a potvrdiť, že pomoc má požadovaný stimulačný účinok. Kontrafaktuálny scenár sa považuje za vierohodný, ak je autentický a súvisí s faktormi rozhodovania prevládajúcimi v čase rozhodovania príjemcu o predmetnom projekte alebo činnosti.

(74) Odchylne od bodov (70) až (73) sa pomoc vo forme daňových výhod poskytnutých MPS považuje za pomoc so stimulačným účinkom, ak sa v schéme pomoci stanovuje nárok na pomoc v súlade s objektívnymi kritériami a bez ďalšieho uplatnenia voľného uváženia členského štátu a ak schéma pomoci bola prijatá a nadobudla účinnosť pred začatím práce na projekte alebo činnosti, na ktoré sa pomoc poskytuje. Posledne uvedená požiadavka neplatí v prípade následných fiškálnych schém za predpokladu, že na danú činnosť sa už vzťahovali predchádzajúce schémy vo forme daňových výhod.

(75) Odchylne od bodov (70) až (74) sa v prípade nasledujúcich kategórií pomoci uvedených v týchto usmerneniach nevyžaduje stimulačný účinok alebo sa považujú za kategórie pomoci, ktoré takýto účinok majú:

a) schémy pomoci na konsolidáciu pôdy v súlade s oddielom 1.3.4 a oddielom 2.9.2 a schémy pomoci s ekologickým, ochranným a rekreačným cieľom v súlade s časťou II oddielom 2.8 a ak:

i) schéma pomoci vytvára nárok na pomoc v súlade s objektívnymi kritériami a bez ďalšieho uplatnenia voľného rozhodnutia členského štátu;

ii) schéma pomoci bola prijatá a nadobudla účinnosť pred tým, než príjemca vynaložil oprávnené náklady podľa oddielov 1.3.4, 2.9.2 a 2.8; a

iii) schéma pomoci sa vzťahuje iba na MSP;

b) pomoc týkajúca sa znevýhodnení v súvislosti s oblasťami sústavy Natura 2000 a rámcovou smernicou o vode poskytovaná MSP v súlade s časťou II oddielom 1.1.6;

c) pomoc pre oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami v súlade s časťou II oddielom 1.1.7;

d) pomoc na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami v súlade s časťou II oddielom 1.2.1.1;

e) pomoc na náhradu škody spôsobenej nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodnej katastrofe, v súlade s časťou II oddielom 1.2.1.2;

▼M1

f) pomoc na náhradu nákladov na prevenciu, kontrolu a eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a strát spôsobených týmito chorobami zvierat a škodcami rastlín v súlade s časťou II oddielom 1.2.1.3;

▼B

g) pomoc na úhradu nákladov na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat v súlade s časťou II oddielom 1.2.1.4;

h) pomoc na náhradu škody spôsobenej chránenými zvieratami v súlade s časťou II oddielom 1.2.1.5;

i) pomoc na náhradu škôd v lesoch spôsobených zvieratami regulovanými právnymi predpismi v súlade s časťou II oddielom 2.8.5;

j) investičná pomoc na splnenie noriem v súlade bodom (148) písm. a) a b);

k) investičná pomoc na splnenie noriem poskytnutá MSP v súlade s bodom (148) písm. c); investičná pomoc na splnenie noriem poskytnutá veľkým podnikom v súlade s bodom (148) písm. c) sa môže považovať za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, ak dotknutý podnik môže dokázať, že bez pomoci by čelil riziku ukončenia prevádzky;

l) pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva v poľnohospodárskom podniku v súlade s časťou II oddielom 1.1.1.2, s výnimkou individuálnej pomoci, ktorá prevyšuje 500 000 EUR na jeden podnik a jeden investičný projekt;

▼M1

m) pomoc na propagačné opatrenia v súlade s bodom 464. písm. b), c) a d);

▼B

n) pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva v súlade s časťou II oddielom 1.3.6 a oddielom 2.9.1;

o) pomoc na udržiavanie, obnovu a skvalitňovanie kultúrneho a prírodného dedičstva dedín, vidieckych oblastí a lokalít s vysokou prírodnou hodnotou v súlade s bodom (644) písm. e). Táto výnimka sa nevzťahuje na investičnú pomoc súvisiacu s kultúrnym a prírodným dedičstvom dedín, vidieckych oblastí a lokalít s vysokou prírodnou hodnotou, ktorá presahuje stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť stanovené v bode (37) písm. c);

p) pomoc na návrh a aktualizáciu plánov rozvoja obcí a dedín vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb, ako aj plánov ochrany a riadenia týkajúcich sa lokalít sústavy Natura 2000 a iných oblastí s vysokou prírodnou hodnotou v súlade s bodom (644) písm. a);

q) pomoc na odstraňovanie škôd v lesoch spôsobených lesnými požiarmi, prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami rastlín, chorobami zvierat, katastrofickými udalosťami a udalosťami spojenými so zmenou klímy v súlade s časťou II oddielom 2.1.3;

▼M1

r) pomoc na náklady na ošetrenie proti škodcom a chorobám stromov a na prevenciu šírenia škodcov a chorôb stromov a pomoc na náhradu škody spôsobenej škodcami a chorobami stromov v súlade s časťou II oddielom 2.8.1;

▼M2

s) pomoc na zapojenie aktívnych poľnohospodárov do systémov kvality pre bavlnu a potraviny v súlade s časťou II oddielom 3.8.

▼B

Ďalšie podmienky týkajúce sa investičnej pomoci podliehajúcej individuálnej notifikácii

(76) Okrem splnenia uvedených požiadaviek musí členský štát v prípade investičnej pomoci podliehajúcej individuálnej notifikácii poskytnúť jasný dôkaz o tom, že daná pomoc má na rozhodnutie o investícii skutočne vplyv. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, členský štát musí poskytnúť nielen informácie o projekte, na ktorý sa žiada pomoc, ale aj podrobný opis kontrafaktuálneho scenára, podľa ktorého by žiadny verejný orgán príjemcovi pomoc neposkytol.

(77) Členským štátom sa odporúča, aby vychádzali z dokumentov, ako sú úradné dokumenty správnej rady, posúdenia rizík vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou, finančné správy, interné podnikateľské plány, stanoviská odborníkov a iné štúdie týkajúce sa posudzovaného investičného projektu. Pri preukazovaní stimulačného účinku by mohli členským štátom pomôcť dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a v ktorých sa uvádzajú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným inštitúciám.

(78) V tejto súvislosti sa môže ohodnotiť úroveň ziskovosti na základe metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom odvetví a ktoré môžu obsahovať metódy na zistenie čistej aktuálnej hodnoty projektu (net present value, NPV) ( 43 ), vnútornej miery návratnosti (internal rate of return, IRR) ( 44 ) alebo priemernej návratnosti investovaného kapitálu (return on capital employed, ROCE). Ziskovosť projektu sa porovná s bežnými mierami návratnosti, ktoré podnik uplatňuje v iných podobných investičných projektoch. Ak tieto miery nie sú k dispozícii, ziskovosť projektu sa porovná s kapitálovými nákladmi podniku ako celku alebo s mierami návratnosti bežne zaznamenanými v príslušnom odvetví.

(79) Ak nie je známy žiadny konkrétny kontrafaktuálny scenár, stimulačný účinok možno predpokladať v prípade likvidnej medzery, teda keď investičné náklady presahujú čistú aktuálnu hodnotu predpokladaných prevádzkových ziskov investície na základe podnikateľského plánu ex ante.

(80) Ak pomoc nezmení správanie príjemcu stimulovaním ďalších investícií, nemá žiadne pozitívne účinky na rozvoj príslušného odvetvia. Pomoc teda nebude schválená v prípadoch, keď sa zdá, že rovnaké investície by sa realizovali aj bez tejto pomoci.

3.5. Proporcionalita pomoci

(81) Pomoc v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach sa považuje za proporcionálnu, ak je výška pomoci na príjemcu obmedzená na minimum potrebné na dosiahnutie spoločného vytýčeného cieľa.

Maximálna intenzita pomoci a maximálna výška pomoci

(82) V záujme proporcionality pomoci Komisia zastáva názor, že výška pomoci by mala byť v zásade nižšia ako výška oprávnených nákladov. Týmto nie sú dotknuté pravidlá týkajúce sa environmentálnych alebo iných verejných stimulov, ktoré sa výslovne uvádzajú v časti II oddieloch 1.1.3 a 1.2.2 týchto usmernení.

(83) S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké podmienky Komisia v týchto usmerneniach v prípade pomoci naďalej uplatňuje maximálne intenzity pomoci. Ak nie je možné určiť maximálnu intenzitu pomoci, napríklad v prípade pomoci mladým poľnohospodárom na začatie podnikateľskej činnosti a rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov, stanovuje sa v záujme zabezpečenia proporcionality pomoci maximálna výška pomoci definovaná v nominálnom vyjadrení.

(84) V prípade správneho výpočtu oprávnených nákladov a pri dodržaní maximálnej intenzity pomoci alebo maximálnej výšky pomoci uvedenej v časti II týchto usmernení sa kritérium proporcionality považuje za splnené.

(85) Maximálnu intenzitu pomoci a výšku pomoci na projekt musí orgán poskytujúci pomoc vypočítať pri poskytovaní pomoci. Oprávnené náklady je potrebné doložiť príslušnou dokumentáciou, ktorá by mala byť prehľadná, konkrétna a aktuálna. Na účely výpočtu intenzity pomoci a oprávnených nákladov sa musia použiť číselné údaje pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov.

(86) Daň z pridanej hodnoty (DPH) nepredstavuje oprávnené náklady na pomoc s výnimkou prípadu, ak nie je vratná podľa vnútroštátnych právnych predpisov o DPH.

(87) Ak sa pomoc poskytuje inou formou ako formou grantu, výška pomoci sa rovná ekvivalentu hrubého grantu pomoci.

(88) Pomoc splatná v niekoľkých splátkach je diskontovaná na svoju hodnotu v čase poskytnutia pomoci. Oprávnené náklady sú diskontované na svoju hodnotu v čase poskytnutia pomoci. Ako úroková miera na diskontné účely sa použije diskontná sadzba uplatniteľná v čase poskytnutia pomoci.

(89) Ak sa pomoc poskytuje formou daňových zvýhodnení, diskontácia tranží pomoci sa uskutočňuje na základe diskontných sadzieb uplatniteľných vždy v tom čase, keď daňové zvýhodnenie nadobudlo účinnosť.

(90) Pokiaľ ide o investičnú pomoc vo vidieckych oblastiach, maximálna intenzita pomoci pre veľké investičné projekty sa musí znížiť na upravenú výšku pomoci, ako sa vymedzuje v bode (35).31. Veľké investičné projekty navyše nemôžu využívať zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP.

(91) Ak sú záväzky podľa časti II oddielov 1.1.5.1, 1.1.8, 2.3 a 3.4 týchto usmernení vyjadrené v iných jednotkách, ako sú jednotky uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1305/2013, môžu členské štáty vypočítať platby na základe týchto iných jednotiek. V takýchto prípadoch musia členské štáty zabezpečiť, aby bola dodržaná maximálna ročná výška.

(92) S výnimkou pomoci na záväzky týkajúce sa chovu miestnych plemien, ktorých chov je ohrozený, uvedené v oddiele 1.1.5.1, nemôže byť pomoc podľa časti II oddielov 1.1.5.1, 1.1.8, 2.3 a 3.4 týchto usmernení poskytnutá na dobytčiu jednotku. Prepočítavacie koeficienty rôznych kategórií zvierat na dobytčie jednotky sú uvedené v prílohe II k vykonávaciemu aktu k nariadeniu (EÚ) č. 1305/2013.

(93) ►M2 Členské štáty môžu stanoviť výšku pomoci pre opatrenia alebo druhy operácií uvedené v časti II oddieloch 1.1.5, 1.1.6, 1.1.7, 1.1.8, 2.1.1, 2.1.2, 2.2, 2.3, 3.4 a 3.5 týchto usmernení na základe štandardných predpokladov dodatočných nákladov a straty príjmu. ◄ Členské štáty by mali zabezpečiť, aby výpočty a príslušná pomoc a) obsahovali iba prvky, ktoré sú overiteľné, b) boli založené na číselných údajoch získaných náležitou expertízou, c) jednoznačne označovali zdroj použitých číselných údajov, d) boli diferencované tak, aby zohľadňovali regionálne alebo miestne podmienky lokalít a prípadne skutočné využívanie pôdy a e) neobsahovali prvky spojené s investičnými nákladmi.

(94) Pri posudzovaní zlučiteľnosti pomoci bude Komisia prihliadať na všetky poistenia, ktoré príjemca pomoci uzavrel alebo mohol uzavrieť. Pokiaľ ide o pomoc na kompenzáciu strát spôsobených nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodnej katastrofe, mala by sa z dôvodu prevencie rizika narušenia hospodárskej súťaže poskytnúť pomoc v maximálnej intenzite pomoci len takému podniku, ktorému sa takto spôsobené straty nemôžu uhradiť z poistného krytia. V záujme dosiahnutia ďalšieho zlepšenia riadenia rizík preto príjemcovia musia byť motivovaní uzatvoriť poistenie vždy, keď to je možné.

Dodatočné podmienky pre investičnú pomoc podliehajúcu individuálnej notifikácii a investičnú pomoc veľkým podnikom podľa notifikovaných schém

(95) Investičná pomoc podliehajúca individuálnej notifikácii sa spravidla bude považovať za obmedzenú na minimum, ak výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v predmetnej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnym scenárom v prípade absencie pomoci. Podobne v prípade investičnej pomoci poskytovanej veľkým podnikom podľa notifikovaných schém musia členské štáty zabezpečiť, aby bola výška pomoci obmedzená na minimum na základe „prístupu s uplatnením čistých dodatočných nákladov“.

(96) Výška pomoci by nemala presiahnuť minimum potrebné na zabezpečenie dostatočnej ziskovosti projektu, napríklad by nemala viesť k zvýšeniu jeho vnútornej miery návratnosti nad rámec bežných mier návratnosti, ktoré dotknutý podnik uplatňuje v iných podobných investičných projektoch alebo, ak tieto miery nie sú k dispozícii, k zvýšeniu jeho vnútornej miery návratnosti nad rámec kapitálových nákladov podniku ako celku alebo nad rámec mier návratnosti bežne zaznamenávaných v danom odvetví.

(97) V prípade investičnej pomoci veľkým podnikom podľa notifikovaných schém musí členský štát zabezpečiť, aby výška pomoci zodpovedala čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v predmetnej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnym scenárom v prípade absencie pomoci. Metóda vysvetlená v bode (96) sa musí použiť na stanovenie stropu spolu s maximálnymi intenzitami pomoci.

(98) V prípade investičnej pomoci podliehajúcej individuálnej notifikácii Komisia overí, či výška pomoci presahuje minimum potrebné na to, aby bol projekt dostatočne ziskový, a to pomocou metódy uvedenej v bode (96). Výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, sa môžu použiť aj pri posudzovaní proporcionality pomoci. Členský štát musí preukázať proporcionalitu na základe dokumentácie, ako napr. dokladov uvedených v bode (77). Táto požiadavka sa nevzťahuje na investičnú pomoc súvisiacu s poľnohospodárskou prvovýrobou.

Kumulácia pomoci

(99) Pomoc sa môže poskytovať súčasne podľa niekoľkých schém alebo sa môže kumulovať s pomocou ad hoc za predpokladu, že celková výška štátnej pomoci na činnosť alebo projekt nepresiahne stropy pomoci stanovené v týchto usmerneniach.

(100) Pomoc s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi sa môže kumulovať s ktoroukoľvek inou štátnou pomocou, pokiaľ sa uvedené pomoci týkajú rozdielnych identifikovateľných oprávnených nákladov. Pomoc s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi možno kumulovať s ktoroukoľvek inou štátnou pomocou v súvislosti s rovnakými oprávnenými nákladmi, ktoré sa čiastočne alebo úplne prekrývajú, iba vtedy, ak takáto kumulácia nevedie k prekročeniu maximálnej intenzity pomoci alebo výšky pomoci uplatniteľnej na tento druh pomoci podľa týchto usmernení.

(101) Pomoc bez identifikovateľných oprávnených nákladov podľa časti II oddielov 1.1.2 a 3.3 týchto usmernení sa môže kumulovať s ktorýmkoľvek iným opatrením štátnej pomoci s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi. Pomoc bez identifikovateľných oprávnených nákladov sa môže kumulovať s inou štátnou pomocou bez identifikovateľných oprávnených nákladov až do výšky najvyššieho príslušného celkového stropu financovania stanoveného za osobitných okolností každého prípadu v týchto usmerneniach alebo v iných usmerneniach o štátnej pomoci, v nariadení o skupinových výnimkách alebo rozhodnutí prijatom Komisiou.

(102) Štátna pomoc v prospech odvetvia poľnohospodárstva by sa nemala kumulovať s platbami uvedenými v článkoch 81 ods. 2 a 82 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 v súvislosti s tými istými oprávnenými nákladmi, ak by v dôsledku takejto kumulácie intenzita pomoci alebo výška pomoci presiahla hodnotu stanovenú v týchto usmerneniach.

(103) Ak sa financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členského štátu, kombinuje so štátnou pomocou, tak sa pri zisťovaní toho, či sú dodržané stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť a maximálne intenzity a stropy pomoci, zohľadňuje len táto štátna pomoc, za predpokladu, že celková suma verejného financovania poskytnutá vo vzťahu k tým istým oprávneným nákladom nepresahuje najpriaznivejšiu mieru financovania stanovenú (najpriaznivejšie miery financovania stanovené) v uplatniteľných právnych predpisoch Únie.

(104) Pomoc schválená v zmysle týchto usmernení by sa v súvislosti s tými istými oprávnenými nákladmi nemala kumulovať s pomocou de minimis, ak by výsledkom takejto kumulácie bola intenzita alebo výška pomoci presahujúca hodnoty stanovené v týchto usmerneniach.

(105) Pomoc týkajúca sa investícií, ktorých cieľom je obnovenie potenciálu poľnohospodárskej výroby podľa bodu (143) písm. e) by sa nemala kumulovať s pomocou na náhradu materiálnych škôd podľa oddielov 1.2.1.1, 1.2.1.2 a 1.2.1.3 týchto usmernení.

(106) Je potrebné vylúčiť dvojité financovanie poľnohospodárskych postupov, ktoré sú prospešné pre klímu a životné prostredie podľa časti II oddielov 1.1.5.1., 1.1.6, 1.1.8 a 3.5 týchto usmernení, ako aj rovnocenných postupov, ktoré sa uvádzajú v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Doložkou o revízii uvedenou v bode (724) týchto usmernení by sa takisto malo zabrániť dvojitému financovaniu.

(107) Pomoc na začatie činnosti pre skupiny a organizácie výrobcov v odvetví poľnohospodárstva uvedená v časti II oddiele 1.1.4 týchto usmernení by sa nemala kumulovať s pomocou na zakladanie skupín a organizácií výrobcov v odvetví poľnohospodárstva stanovenou v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013. Pomoc mladým poľnohospodárom na začatie podnikateľskej činnosti a rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov uvedená v oddiele 1.1.2 by sa nemala kumulovať s pomocou na začatie podnikateľskej činnosti pre mladých poľnohospodárov alebo rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov uvedenou v článku 19 ods. 1 písm. a) bodoch i) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, ak by v dôsledku takejto kumulácie výška pomoci presiahla hodnotu stanovenú v týchto usmerneniach.

3.6. Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

(108) Negatívne účinky opatrenia pomoci týkajúce sa narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi sa musia v záujme zlučiteľnosti pomoci obmedziť a vyvážiť pozitívnymi účinkami prispievajúcimi k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu.

Všeobecné úvahy

(109) Pri posudzovaní negatívnych účinkov opatrenia pomoci sa Komisia bude v rámci svojej analýzy týkajúcej sa narušení hospodárskej súťaže zameriavať na predvídateľný vplyv pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach na hospodársku súťaž medzi podnikmi na príslušných tovarových trhoch ( 45 ).

(110) V prvom rade treba zdôrazniť, že ak je pomoc vhodne zameraná, proporcionálna a obmedzená na čisté dodatočné náklady, negatívny vplyv pomoci sa zmierni a riziko neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže vplyvom pomoci sa viac obmedzí. Okrem toho Komisia stanovuje maximálne intenzity pomoci. Tie predstavujú základnú požiadavku zlučiteľnosti, cieľom ktorej je predísť použitiu štátnej pomoci na projekty, v prípade ktorých sa pomer výšky pomoci k oprávneným nákladom považuje za veľmi vysoký a s veľkou pravdepodobnosťou rušivý. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že čím sú výraznejšie pozitívne účinky, ktoré sa vďaka podporovanému projektu pravdepodobne prejavia, a čím je väčšia pravdepodobná potreba pomoci, tým vyšší bude strop intenzity pomoci.

(111) Aj v prípade, ak je pomoc nevyhnutná a proporcionálna, však môže spôsobiť takú zmenu správania príjemcov, ktorá naruší hospodársku súťaž. Táto situácia je pravdepodobnejšia v odvetví poľnohospodárstva, ktoré sa odlišuje od iných trhov osobitnou štruktúrou poľnohospodárskej prvovýroby, pre ktorú je charakteristický veľký počet v nej pôsobiacich malých podnikov. Riziko narušenia hospodárskej súťaže je na takýchto trhoch vysoké dokonca aj vtedy, keď sa poskytnú len malé výšky pomoci.

(112) Pomoc pre odvetvie poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a pre vidiecke oblasti môže byť príčinou dvoch hlavných potenciálnych narušení hospodárskej súťaže a obchodu. Ide o narušenie tovarového trhu a účinky na lokalitu. Oba druhy môžu viesť k neefektívnemu prideľovaniu zdrojov, ktoré oslabuje hospodársku výkonnosť vnútorného trhu, a k obavám v súvislosti s distribúciou, vzhľadom na to, že pomoc ovplyvňuje distribúciu hospodárskej činnosti medzi regiónmi.

(113) Komisia sa v zásade vzhľadom na priaznivé účinky pomoci na rozvoj odvetvia domnieva, že ak pomoc spĺňa podmienky a nepresahuje príslušné maximálne intenzity pomoci stanovené v uplatniteľných oddieloch časti II týchto usmernení, negatívny účinok pomoci na hospodársku súťaž a obchod sa obmedzuje na minimum.

(114) Keďže investičná pomoc podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania poľnohospodárskych výrobkov a odbytu poľnohospodárskych výrobkov a podnikom, ktoré pôsobia v iných odvetviach, napr. v odvetví spracovania potravín ( 46 ), má tendenciu vyvolávať podobné rušivé účinky na hospodársku súťaž a obchod, mali by sa na všetky tieto odvetvia rovnako vzťahovať všeobecné aspekty politiky hospodárskej súťaže týkajúce sa účinkov na hospodársku súťaž a obchod. Preto sa, pokiaľ ide o investičnú pomoc na spracovanie poľnohospodárskych výrobkov a odbyt poľnohospodárskych výrobkov, v odvetví lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach, musia dodržiavať podmienky opísané v bodoch (115) až (127).

Schémy investičnej pomoci na spracovanie poľnohospodárskych výrobkov a odbyt poľnohospodárskych výrobkov, v odvetví lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach

(115) Schémy pomoci nesmú viesť k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu. Ide najmä o také situácie, kedy sa narušenia síce pokladajú za obmedzené na individuálnej úrovni (za pre