02013R0952 — SK — 14.04.2019 — 002.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (prepracované znenie) (Ú. v. ES L 269 10.10.2013, s. 1)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 952/2013

z 9. októbra 2013,

ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie

(prepracované znenie)







OBSAH HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA KAPITOLA 1 Rozsah pôsobnosti colných predpisov, úloha colných orgánov a vymedzenie pojmov KAPITOLA 2 Práva a povinnosti osôb vo vzťahu k colným predpisom Oddiel 1 Poskytovanie informácií Oddiel 2 Colné zastúpenie Oddiel 3 Rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania colných predpisov Oddiel 4 Schválený hospodársky subjekt Oddiel 5 Sankcie Oddiel 6 Odvolania Oddiel 7 Kontrola tovaru Oddiel 8 Uchovávanie dokladov a iných informácií a poplatky a náklady KAPITOLA 3 Menový prepočet a lehoty HLAVA II FAKTORY, NA ZÁKLADE KTORÝCH SA UPLATŇUJE DOVOZNÉ ALEBO VÝVOZNÉ CLO A INÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA OBCHODU S TOVAROM KAPITOLA 1 Spoločný colný sadzobník a nomenklatúrne zatriedenie tovaru KAPITOLA 2 Pôvod tovaru Oddiel 1 Nepreferenčný pôvod Oddiel 2 Preferenčný pôvod Oddiel 3 Určenie pôvodu určitého tovaru KAPITOLA 3 Hodnota tovaru na colné účely HLAVA III COLNÝ DLH A ZÁRUKY KAPITOLA 1 Vznik colného dlhu Oddiel 1 Colný dlh pri dovoze Oddiel 2 Colný dlh pri vývoze Oddiel 3 Spoločné ustanovenia pre colný dlh pri dovoze a vývoze CHAPTER 2 Záruka poskytnutá na colný dlh, ktorý vznikol alebo by mohol vzniknúť KAPITOLA 3 Vyberanie, platenie, vrátenie a odpustenie sumy dovozného alebo vývozného cla Oddiel 1 Určenie sumy dovozného alebo vývozného cla, oznámenie colného dlhu a zápis do účtovnej evidencie Oddiel 2 Platba sumy dovozného alebo vývozného cla Oddiel 3 Vrátenie a odpustenie KAPITOLA 4 Zánik colného dlhu HLAVA IV TOVAR VSTUPUJÚCI NA COLNÉ ÚZEMIE ÚNIE KAPITOLA 1 Predbežné colné vyhlásenie o vstupe KAPITOLA 2 Príchod tovaru Oddiel 1 Vstup tovaru na colné územie Únie Oddiel 2 Predloženie, vykládka a prehliadka tovaru Oddiel 3 Dočasné uskladnenie tovaru HLAVA V VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA COLNÉHO STATUSU, PREPUSTENIA TOVARU DO COLNÉHO REŽIMU, OVEROVANIA, PREPUSTENIA A NAKLADANIA S TOVAROM KAPITOLA 1 Colný status tovaru KAPITOLA 2 Prepustenie tovaru do colného režimu Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia Oddiel 2 Štandardné colné vyhlásenia Oddiel 3 Zjednodušené colné vyhlásenie Oddiel 4 Ustanovenia pre všetky colné vyhlásenia Oddiel 5 Iné zjednodušenia KAPITOLA 3 Overovanie a prepustenie tovaru Oddiel 1 Overovanie Oddiel 2 Prepustenie KAPITOLA 4 Nakladenie s tovarom HLAVA VI PREPUSTENIE DO VOĽNÉHO OBEHU A OSLOBODENIE OD DOVOZNÉHO CLA KAPITOLA 1 Prepustenie do voľného obehu KAPITOLA 2 Oslobodenie od dovozného cla Oddiel 1 Vrátený tovar Oddiel 2 Morský rybolov a produkty získané z mora HLAVA VII OSOBITNÉ COLNÉ REŽIMY KAPITOLA 1 Všeobecné ustanovenia KAPITOLA 2 Tranzit Oddiel 1 Vonkajší a vnútorný tranzit Oddiel 2 Tranzit Únie KAPITOLA 3 Skladovanie Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia Oddiel 2 Colné uskladňovanie Oddiel 3 Slobodné pásma KAPITOLA 4 Osobitné použitie Oddiel 1 Dočasné použitie Oddiel 2 Konečné použitie KAPITOLA 5 Zušľachťovací styk Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia Oddiel 2 Aktívny zušľachťovací styk Oddiel 3 Pasívny zušľachťovací styk HLAVA VIII TOVAR PREPRAVENÝ Z COLNÉHO ÚZEMIA ÚNIE KAPITOLA 1 Formality pred výstupom tovaru KAPITOLA 2 Formality pri výstupe tovaru KAPITOLA 3 Vývoz a spätný vývoz KAPITOLA 4 Predbežné colné vyhlásenie o výstupe KAPITOLA 5 Oznámenie o spätnom vývoze KAPITOLA 6 Oslobodenie od vývozného cla HLAVA IX ELEKTRONICKÉ SYSTÉMY, ZJEDNODUŠENIA, DELEGOVANIE PRÁVOMOCI, POSTUP VÝBORU A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA KAPITOLA 1 Vývoj elektronických systémov KAPITOLA 2 Zjednodušenie pri uplatňovaní colných predpisov KAPITOLA 3 Delegovanie právomoci a postup výboru KAPITOLA 4 Záverečné ustanovenia PRÍLOHA TABUĽKA ZHODY







HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA







KAPITOLA 1

Rozsah pôsobnosti colných predpisov, úloha colných orgánov a vymedzenie pojmov

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1. Týmto nariadením sa ustanovuje Colný kódex Únie (ďalej len „kódex“), ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá a postupy uplatniteľné na tovar, ktorý vstupuje na colné územie Únie alebo je z neho prepravený.

Bez toho, aby bolo dotknuté medzinárodné právo a medzinárodné dohovory, ako aj právne predpisy Únie v iných oblastiach, sa kódex uplatňuje jednotne na celom colnom území Únie.

2. Určité ustanovenia colných predpisov sa môžu uplatňovať mimo colného územia Únie v rámci právnych predpisov upravujúcich konkrétne oblasti alebo v rámci medzinárodných dohovorov.

3. Určité ustanovenia colných predpisov vrátane zjednodušení, ktoré sa v nich ustanovujú, sa uplatňujú na obchod s tovarom Únie medzi časťami colného územia Únie, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia smernice 2006/112/ES alebo smernice 2008/118/ES, a časťami tohto územia, na ktoré sa uvedené ustanovenia nevzťahujú, alebo na obchod medzi časťami tohto územia, na ktoré sa uvedené ustanovenia nevzťahujú.

Článok 2

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty týkajúce sa vymedzenia ustanovení colných predpisov a ich zjednodušenia pre colné vyhlásenia, dôkazu colného statusu a použitia colného režimu vnútorný tranzit Únie, ktoré sa uplatňujú na obchod s tovarom Únie uvedený v článku 1 ods. 3, pokiaľ to nemá vplyv na riadne uplatňovanie príslušných fiškálnych opatrení. Uvedenými aktmi sa môžu riešiť osobitné okolnosti týkajúce sa obchodu s tovarom Únie, do ktorého je zapojený len jeden členský štát.

Článok 3

Úloha colných orgánov

Colné orgány zodpovedajú predovšetkým za dohľad nad medzinárodným obchodom Únie, čím prispievajú k spravodlivému a otvorenému obchodu, realizácii vonkajších aspektov vnútorného trhu, spoločnej obchodnej politiky a ďalších spoločných politík Únie s vplyvom na obchod, ako aj k celkovej bezpečnosti dodávateľského reťazca. Colné orgány zavádzajú opatrenia zamerané najmä na:

a) ochranu finančných záujmov Únie a jej členských štátov;

b) ochranu Únie pred nekalým a nezákonným obchodom pri súčasnej podpore legitímnej obchodnej činnosti;

c) zaistenie bezpečnosti a ochrany Únie a jej obyvateľov, ako aj ochranu životného prostredia, ak je to vhodné, v úzkej spolupráci s inými orgánmi; a

d) udržanie primeranej rovnováhy medzi colnými kontrolami a uľahčením zákonného obchodu.

Článok 4

Colné územie

1. Colné územie Únie zahŕňa tieto územia vrátane ich teritoriálnych vôd, vnútrozemských vôd a vzdušného priestoru:

— územie Belgického kráľovstva,

— územie Bulharskej republiky,

— územie Českej republiky,

— územie Dánskeho kráľovstva okrem Faerských ostrovov a Grónska,

— územie Spolkovej republiky Nemecko okrem ostrova Helgoland a územia Büsingenu (Zmluva z 23. novembra 1964 medzi Spolkovou republikou Nemecko a Švajčiarskou konfederáciou),

— územie Estónskej republiky,

— územie Írska,

— územie Helénskej republiky,

— územie Španielskeho kráľovstva okrem Ceuty a Melilly,

— územie Francúzskej republiky okrem francúzskych zámorských krajín a území, na ktoré sa uplatňujú ustanovenia štvrtej časti ZFEÚ,

— územie Chorvátskej republiky,

— územie Talianskej republiky okrem obcí Livigno a Campione d’Italia a pobrežných vôd jazera Lugano nachádzajúcich sa medzi brehom a politickou hranicou územia medzi obcami Ponte Tresa a Porto Ceresio,

— územie Cyperskej republiky v súlade s ustanoveniami Aktu o pristúpení z roku 2003,

— územie Lotyšskej republiky,

— územie Litovskej republiky,

— územie Luxemburského veľkovojvodstva,

— územie Maďarska,

— územie Malty,

— územie Holandského kráľovstva v Európe,

— územie Rakúskej republiky,

— územie Poľskej republiky,

— územie Portugalskej republiky,

— územie Rumunska,

— územie Slovinskej republiky,

— územie Slovenskej republiky,

— územie Fínskej republiky,

— územie Švédskeho kráľovstva, a

— územie Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a Normanských ostrovov a ostrova Man.

2. Za súčasť colného územia Únie sa vrátane ich teritoriálnych vôd, vnútrozemských vôd a vzdušného priestoru považujú nasledovné územia ležiace mimo územia členských štátov, berúc do úvahy dohovory a zmluvy, ktoré sa na tieto územia uplatňujú:

a) FRANCÚZSKO

územie Monaka v zmysle Colného dohovoru podpísaného v Paríži 18. mája 1963 (Journal officiel de la République française – Úradný vestník Francúzskej republiky) z 27. septembra 1963, s. 8679);

b) CYPRUS

územie výsostných území Spojeného kráľovstva Akrotíri a Dekéleia v zmysle Zmluvy o založení Cyperskej republiky podpísanej v Nikózii 16. augusta 1960 (United Kingdom Treaty Series No 4 (1961) Cmnd 1252).

Článok 5

Vymedzenie pojmov

Na účely kódexu sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1) „colné orgány“ sú colné správy členských štátov zodpovedné za uplatňovanie colných predpisov a akékoľvek iné orgány splnomocnené podľa vnútroštátneho práva uplatňovať určité colné predpisy;

2) „colné predpisy“ sú súborom právnych predpisov, ktorý pozostáva zo všetkých týchto právnych predpisov:

a) kódexu a ustanovení, ktorými sa kódex dopĺňa alebo vykonáva, prijatými na úrovni Únie alebo vnútroštátnej úrovni;

b) Spoločného colného sadzobníka;

c) právnych predpisov ustanovujúcich systém Únie na oslobodenie od cla;

d) medzinárodných dohôd, ktoré obsahujú colné ustanovenia, v rozsahu, v akom sú uplatniteľné v Únii;

3) „colné kontroly“ sú osobitné činnosti, ktoré vykonávajú colné orgány na zabezpečenie dodržiavania colných predpisov a iných právnych predpisov upravujúcich vstup, výstup, tranzit, pohyb, skladovanie a konečné použitie tovaru prepravovaného medzi colným územím Únie a krajinami alebo územiami mimo tohto územia Únie a prítomnosť a pohyb tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, a tovaru prepusteného do režimu konečné použitie v rámci colného územia Únie;

4) „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilá na právne úkony;

5) „hospodársky subjekt“ je osoba, ktorá sa v rámci svojej podnikateľskej činnosti podieľa na činnostiach, na ktoré sa vzťahujú colné predpisy;

6) „colný zástupca“ je každá osoba určená inou osobou na to, aby v jej styku s colnými orgánmi vykonávala úkony a formality ustanovené v colných predpisoch;

7) „riziko“ je pravdepodobnosť a vplyv udalosti, ktorá vznikne v súvislosti so vstupom, výstupom, tranzitom, pohybom alebo konečným použitím tovaru prepravovaného medzi colným územím Únie a krajinami alebo územiami mimo tohto územia a v súvislosti s prítomnosťou tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, v rámci colného územia Únie, a ktorá by:

a) zabránila správnemu uplatňovaniu opatrení Únie alebo vnútroštátnych opatrení;

b) nepriaznivo ovplyvnila finančné záujmy Únie a jej členských štátov; alebo

c) predstavovala ohrozenie bezpečnosti a ochrany Únie a jej obyvateľov, zdravia človeka, zvierat alebo rastlín, životného prostredia alebo spotrebiteľov;

8) „colné formality“ sú všetky operácie, ktoré musí osoba a colné orgány vykonať na účely dodržiavania colných predpisov;

9) „predbežné colné vyhlásenie o vstupe“ je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme, predpísaným spôsobom a v stanovenej lehote informuje colné orgány o tom, že tovar vstúpi na colné územie Únie;

10) „predbežné colné vyhlásenie o výstupe“ je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme, predpísaným spôsobom a v stanovenej lehote informuje colné orgány o tom, že tovar sa má prepraviť z colného územia Únie;

11) „vyhlásenie na dočasné uskladnenie“ je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme a predpísaným spôsobom informuje, že tovar je dočasne uskladnený;

12) „colné vyhlásenie“ je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme a predpísaným spôsobom prejavuje svoju vôľu, aby bol tovar prepustený do navrhovaného colného režimu, a ak je to vhodné, uvedie všetky konkrétne opatrenia, ktoré sa majú uplatniť;

13) „vyhlásenie o spätnom vývoze“ je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme a predpísaným spôsobom prejavuje svoju vôľu prepraviť tovar, ktorý nie je tovarom Únie s výnimkou tovaru, ktorý je v colnom režime slobodné pásmo alebo dočasné uskladnenie, z colného územia Únie;

14) „oznámenie o spätnom vývoze“ je úkon, ktorým osoba v predpísanej forme a predpísaným spôsobom prejavuje svoju vôľu prepraviť tovar, ktorý nie je tovarom Únie a ktorý je v colnom režime slobodné pásmo alebo v dočasné uskladnenie, z colného územia Únie;

15) „deklarant“ je osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie, vyhlásenie na dočasné uskladnenie, predbežné colné vyhlásenie o vstupe, predbežné colné vyhlásenie o výstupe, vyhlásenie o spätnom vývoze alebo oznámenie o spätnom vývoze vo vlastnom mene, alebo osoba, v ktorej mene sa takéto vyhlásenie alebo oznámenie podáva;

16) „colný režim“ je ktorýkoľvek z nasledujúcich režimov, do ktorého sa tovar môže prepustiť v súlade s kódexom:

a) prepustenie do voľného obehu;

b) osobitné colné režimy;

c) vývoz;

17) „dočasné uskladnenie“ je postavenie tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, dočasne uskladneného pod colným dohľadom v dobe medzi jeho predložením colným orgánom a jeho prepustením do colného režimu alebo spätným vývozom;

18) „colný dlh“ je povinnosť osoby zaplatiť sumu dovozného alebo vývozného cla, ktorá sa vzťahuje na konkrétny tovar podľa platných colných predpisov;

19) „dlžník“ je každá osoba zodpovedná za colný dlh;

20) „dovozné clo“ je clo, ktoré sa má zaplatiť pri dovoze tovaru;

21) „vývozné clo“ je clo, ktoré sa má zaplatiť pri vývoze tovaru;

22) „colný status“ je status tovaru, ktorý vyjadruje, či ide o tovar Únie alebo o tovar, ktorý nie je tovarom Únie;

23) „tovar Únie“ je tovar, ktorý patrí do ktorejkoľvek z týchto kategórií:

a) tovar úplne získaný na colnom území Únie bez toho, aby bol k nemu pridaný tovar dovezený z krajín alebo území mimo colného územia Únie;

b) tovar, ktorý vstúpil na colné územie Únie z krajín alebo území mimo tohto územia a bol prepustený do voľného obehu;

c) tovar získaný alebo vyrobený na colnom území Únie výlučne z tovaru uvedeného v písmene b) alebo z tovaru uvedeného v písmenách a) a b);

24) „tovar, ktorý nie je tovarom Únie“ je tovar iný ako tovar, ktorý je uvedený v bode 23 alebo tovar, ktorý stratil status tovaru Únie;

25) „riadenie rizika“ je systematické zisťovanie rizík, a to aj prostredníctvom náhodných kontrol, a vykonávanie všetkých potrebných opatrení na obmedzenie vystavenia riziku;

26) „prepustenie tovaru“ je úkon, ktorým colné orgány umožňujú nakladať s tovarom za podmienok ustanovených pre colný režim, do ktorého je tovar prepustený;

27) „colný dohľad“ je činnosť vykonávaná vo všeobecnosti colnými orgánmi, ktorou sa zabezpečuje dodržiavanie colných predpisov a prípadne i ďalších ustanovení, ktoré sa vzťahujú na tovar podliehajúci takejto činnosti;

28) „vrátenie“ je vrátenie sumy dovozného alebo vývozného cla, ktoré bolo zaplatené;

29) „odpustenie“ je upustenie od povinnosti zaplatiť sumu dovozného alebo vývozného cla, ktoré nebolo zaplatené;

30) „zušľachtené výrobky“ znamenajú tovar prepustený do colného režimu zušľachťovací styk, ktorý prešiel spracovateľskými operáciami;

31) „osoba usadená na colnom území Únie“ je:

a) v prípade fyzickej osoby každá osoba, ktorá má na colnom území Únie obvyklé bydlisko;

b) v prípade právnickej osoby alebo združenia osôb akákoľvek osoba, ktorá má na colnom území Únie svoje registrované sídlo, centrálu alebo stálu prevádzkareň;

32) „stála prevádzkareň“ je stále miesto podnikania, na ktorom sú trvalo prítomné potrebné ľudské i technické zdroje a prostredníctvom ktorého sa úplne alebo čiastočne vykonávajú činnosti danej osoby súvisiace s colníctvom;

33) „predloženie tovaru colným orgánom“ je oznámenie colným orgánom o príchode tovaru na colný úrad alebo na akékoľvek iné miesto určené alebo schválené colnými orgánmi a že sa môže vykonať colná kontrola tohto tovaru;

34) „držiteľ tovaru“ je osoba, ktorá je vlastníkom tovaru, alebo osoba, ktorá má k tovaru podobné dispozičné právo, alebo osoba, ktorá má nad ním fyzickú kontrolu;

35) „držiteľ colného režimu“ je:

a) osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie, alebo osoba, na ktorej účet sa uvedené vyhlásenie podáva; alebo

b) osoba, na ktorú sa previedli práva a povinnosti vyplývajúce z colného režimu;

36) „obchodnopolitické opatrenia“ sú nesadzobné opatrenia ustanovené ako súčasť spoločnej obchodnej politiky formou ustanovení Únie upravujúcich medzinárodný obchod s tovarom;

37) „spracovateľské operácie“ sú:

a) prepracovanie tovaru vrátane jeho montáže, zostavenia alebo pripojenia k inému tovaru;

b) zušľachtenie tovaru;

c) zničenie tovaru;

d) oprava tovaru vrátane jeho obnovy a uvedenia do funkčného stavu;

e) použitie tovaru, ktorý nie je obsiahnutý v zušľachtených výrobkoch, ale ktorý umožňuje alebo uľahčuje výrobu týchto výrobkov, a to aj vtedy, keď je úplne alebo čiastočne spotrebovaný v tomto procese (výrobné príslušenstvo);

38) „výťažnosť“ je množstvo alebo percentuálny podiel zušľachtených výrobkov získaných zo zušľachtenia daného množstva tovaru prepusteného do colného režimu zušľachťovací styk;

39) „rozhodnutie“ je akýkoľvek úkon colných orgánov týkajúci sa colných predpisov, ktorým sa rozhoduje v konkrétnom prípade a ktorý má právne účinky na dotknutú osobu alebo osoby;

40) „dopravca“ je:

a) v kontexte vstupu, osoba, ktorá tovar prepravuje na colné územie Únie alebo ktorá preberá zodpovednosť za prepravu tovaru na toto územie. Avšak,

i) v prípade kombinovanej dopravy je „dopravca“ osoba, ktorá prevádzkuje dopravný prostriedok, ktorý sa po vstupe na colné územie Únie pohybuje samostatne ako aktívny dopravný prostriedok;

ii) v rámci dojednaní o spoločnom využívaní plavidiel a iných zmluvných dojednaní v prípade námornej alebo leteckej dopravy je „dopravca“ osoba, ktorá uzatvára zmluvu a vydáva nákladný list alebo letecký nákladný list na prepravu tovaru na colné územie Únie;

b) v prípade výstupu, osoba, ktorá tovar prepravuje z colného územia Únie alebo ktorá preberá zodpovednosť za prepravu tovaru z tohto územia. Avšak:

i) v prípade kombinovanej dopravy, keď aktívny dopravný prostriedok, ktorý opúšťa colné územie Únie, iba prepravuje iný dopravný prostriedok, ktorý sa bude po príchode aktívneho dopravného prostriedku na miesto určenia samostatne pohybovať ako aktívny dopravný prostriedok, je „dopravca“ osoba, ktorá bude prevádzkovať dopravný prostriedok, ktorý sa bude samostatne pohybovať po tom, čo dopravný prostriedok opúšťajúci colné územie Únie dôjde na miesto svojho určenia;

ii) v rámci dojednaní o spoločnom využívaní plavidiel a iných zmluvných dojednaní v prípade námornej alebo leteckej dopravy je „dopravca“ osoba, ktorá uzatvára zmluvu a vydáva nákladný list alebo letecký nákladný list na prepravu tovaru z colného územia Únie;

41) „nákupná provízia“ je platba, ktorú vypláca dovozca sprostredkovateľovi za jeho zastupovanie pri kúpe tovaru, ktorého hodnota sa určuje.







KAPITOLA 2

Práva a povinnosti osôb vo vzťahu k colným predpisom







Oddiel 1

Poskytovanie informácií

Článok 6

Prostriedky výmeny a uchovávania informácií a spoločné požiadavky na údaje

1. Každá výmena informácií medzi colnými orgánmi a medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi, akými sú napr. colné vyhlásenia, žiadosti alebo rozhodnutia, a uchovávanie takýchto informácií podľa požiadaviek colných predpisov sa uskutočňuje s využitím techník elektronického spracovania údajov.

2. Na účely výmeny a uchovávania informácií podľa odseku 1 sa vypracujú spoločné požiadavky na údaje.

3. Prostriedky výmeny a uchovávania informácií iné než techniky elektronického spracovania údajov uvedené v odseku 1 možno používať:

a) trvalo, ak je to riadne odôvodnené druhom prepravy alebo ak použitie techník elektronického spracovania údajov nie je pre príslušné colné formality vhodné;

b) dočasne v prípade dočasného zlyhania počítačového systému colných orgánov alebo hospodárskych subjektov;

4. Odchylne od odseku 1, Komisia môže vo výnimočných prípadoch prijímať rozhodnutia, ktorými sa jednému alebo viacerým členským štátom povoľuje používať iné prostriedky výmeny a uchovávania informácií než techniky elektronického spracúvania údajov.

Takéto rozhodnutie o výnimke musí byť odôvodnené špecifickou situáciou členského štátu, ktorý o ňu žiada, a výnimka sa udeľuje na určité časové obdobie. Táto výnimka podlieha pravidelnému preskúmaniu a na základe ďalšej žiadosti členského štátu, ktorému je určená, sa môže predĺžiť o ďalšie určité časové obdobia. Keď dôvody jej udelenia pominú, zruší sa.

Touto výnimkou nie je dotknutá výmena informácií medzi členským štátom, ktorému je určená, a inými členskými štátmi ani výmena a uchovávanie informácií v iných členských štátoch na účely uplatňovania colných predpisov.

Článok 7

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť:

a) spoločné požiadavky na údaje uvedené v článku 6 ods. 2, pričom sa zohľadní potreba splniť colné formality ustanovené v colných predpisoch, ako aj povaha a účel výmeny a uchovávania informácií, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1;

b) osobitné prípady, v ktorých sa v súlade s článkom 6 ods. 3 písm. a) môžu použiť iné prostriedky výmeny a uchovávania informácií než techniky elektronického spracúvania údajov;

c) typy informácií a údaje, ktoré majú byť obsiahnuté v záznamoch uvedených v článku 148 ods. 4 a článku 214 ods. 1.

Článok 8

Prenos vykonávacích právomocí

1. Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov:

a) v prípade potreby, formát a kódy spoločných požiadaviek na údaje uvedených v článku 6 ods. 2;

b) procesné pravidlá vzťahujúce sa na výmenu a uchovávanie informácií, ktoré sa môžu uskutočniť inými prostriedkami než sú techniky elektronického spracovania údajov uvedené v článku 6 ods. 3.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

2. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia týkajúce sa výnimiek uvedené v článku 6 ods. 4.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 285 ods. 2.

Článok 9

Registrácia

1. Hospodárske subjekty usadené na colnom území Únie sa zaregistrujú u colných orgánov príslušných pre miesto, kde sú usadené.

2. V osobitných prípadoch sa hospodárske subjekty, ktoré nie sú usadené na colnom území Únie, zaregistrujú u colných orgánov príslušných pre miesto, v ktorom tieto hospodárske subjekty po prvýkrát podajú vyhlásenie alebo žiadosť o rozhodnutie.

3. Pokiaľ nie je ustanovené inak, osoby iné ako hospodárske subjekty sa nemusia registrovať u colných orgánov.

Ak sa osoby uvedené v prvom pododseku musia registrovať, uplatňuje sa nasledovné:

a) ak sú usadené na colnom území Únie, zaregistrujú sa u colných orgánov príslušných pre miesto, kde sú usadené;

b) ak nie sú usadené na colnom území Únie, zaregistrujú sa u colných orgánov príslušných pre miesto, v ktorom po prvýkrát podajú vyhlásenie alebo žiadosť o rozhodnutie.

4. V osobitných prípadoch colné orgány zrušia platnosť registrácie.

Článok 10

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť:

a) prípady uvedené v článku 9 ods. 2, v ktorých sa hospodárske subjekty, ktoré nie sú usadené na colnom území Únie, musia registrovať u colných orgánov;

b) prípady uvedené v článku 9 ods. 3 prvom pododseku, v ktorých sa osoby iné ako hospodárske subjekty musia registrovať u colných orgánov;

c) prípady uvedené v článku 9 ods. 4, v ktorých colné orgány rušia platnosť registrácie.

Článok 11

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov colné orgány príslušné na registráciu podľa článku 9.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

Článok 12

Oznamovanie informácií a ochrana údajov

1. Na všetky informácie, ktoré získali colné orgány pri plnení svojich povinností, a ktoré majú dôverný charakter alebo boli poskytnuté ako dôverné, sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva. Colné orgány ich nemôžu zverejniť bez výslovného súhlasu osoby alebo orgánu, ktorý tieto údaje poskytol, okrem prípadov podľa článku 47 ods. 2 a druhého pododseku tohto odseku.

Takéto informácie sa môžu zverejniť bez súhlasu v prípadoch, ak sú tak príslušné colné orgány povinné alebo oprávnené konať na základe platných ustanovení, najmä v súvislosti s ochranou údajov alebo právnym procesom.

2. Colným orgánom a iným príslušným orgánom krajín alebo území mimo colného územia Únie, sa môžu oznamovať dôverné informácie uvedené v odseku 1 na účely colnej spolupráce s týmito krajinami alebo územiami v rámci medzinárodnej dohody alebo právnych predpisov Únie v oblasti spoločnej obchodnej politiky.

3. Pri akomkoľvek zverejnení alebo oznámení informácií podľa odsekov 1 a 2 sa musí zabezpečiť primeraná úroveň ochrany údajov v úplnom súlade s platnými ustanoveniami o ochrane údajov.

Článok 13

Výmena dodatočných informácií medzi colnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi

1. Colné orgány a hospodárske subjekty si môžu vymieňať akékoľvek informácie, ktoré sa podľa colných predpisov nevyžadujú predovšetkým na účely vzájomnej spolupráce pri určovaní a potláčaní rizika. Táto výmena sa môže uskutočniť na základe písomnej dohody a môže zahŕňať prístup colných orgánov k počítačovým systémom hospodárskeho subjektu.

2. Každá informácia, ktorú počas spolupráce uvedenej v odseku 1 poskytla jedna strana druhej, je dôverná, pokiaľ sa obidve strany nedohodnú inak.

Článok 14

Poskytovanie informácií colnými orgánmi

1. Každá osoba môže od colných orgánov požadovať informácie týkajúce sa uplatňovania colných predpisov. Takáto žiadosť sa môže zamietnuť, ak sa nevzťahuje na skutočne predpokladanú činnosť v rámci medzinárodného obchodu s tovarom.

2. Colné orgány udržiavajú pravidelnú komunikáciu s hospodárskymi subjektmi a inými orgánmi, ktoré sa podieľajú na medzinárodnom obchode s tovarom. Podporujú transparentnosť sprístupňovaním colných predpisov, všeobecných správnych rozhodnutí a voľne dostupných formulárov žiadostí, podľa možností bez poplatku a prostredníctvom internetu.

Článok 15

Poskytovanie informácií colným orgánom

1. Každá osoba, ktorá sa priamo alebo nepriamo podieľa na vykonávaní colných formalít alebo na colných kontrolách, poskytuje colným orgánom na ich žiadosť v stanovenej lehote a vhodnou formou všetky požadované doklady a informácie, ako aj akúkoľvek pomoc potrebnú na vykonanie týchto formalít alebo kontrol.

2. Osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie, vyhlásenie na dočasné uskladnenie, predbežné colné vyhlásenie o vstupe, predbežné colné vyhlásenie o výstupe, vyhlásenie o spätnom vývoze alebo oznámenie o spätnom vývoze colným orgánom alebo predkladá žiadosť o povolenie alebo akékoľvek iné rozhodnutie, zodpovedá za všetky tieto body:

a) presnosť a úplnosť informácií uvedených vo vyhlásení, oznámení alebo žiadosti;

b) pravosť, presnosť a platnosť akéhokoľvek sprievodného dokladu k vyhláseniu, oznámeniu alebo žiadosti;

c) ak to možno uplatniť, splnenie všetkých povinností, ktoré sa týkajú prepustenia daného tovaru do príslušného colného režimu alebo vykonávania povolených operácií.

Prvý pododsek sa uplatňuje aj na poskytovanie akýchkoľvek informácií v akejkoľvek inej forme, ktoré požadujú colné orgány alebo ktoré sa im poskytujú.

V prípade, že colný zástupca dotknutej osoby, ako sa uvádza v článku 18, podal vyhlásenie alebo oznámenie, predložil žiadosť alebo poskytol informácie, aj na tohto colného zástupcu sa vzťahujú povinnosti, ktoré sú ustanovené v prvom pododseku tohto odseku.

Článok 16

Elektronické systémy

1. Členské štáty spolupracujú s Komisiou na vývoji, správe a využívaní elektronických systémov na výmenu informácií medzi colnými orgánmi a s Komisiou a uchovávanie takýchto informácií v súlade s kódexom.

2. Členské štáty, ktorým bola udelená výnimka v súlade s článkom 6 ods. 4, nie sú povinné v rámci tejto výnimky vyvíjať, spravovať a využívať elektronické systémy uvedené v odseku 1 tohto článku.

Článok 17

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov technické dojednania pre vývoj, správu a využívanie elektronických systémov uvedených v článku 16 ods. 1.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.







Oddiel 2

Colné zastúpenie

Článok 18

Colný zástupca

1. Každá osoba si môže určiť colného zástupcu.

Takéto zastúpenie môže byť buď priame, pri ktorom colný zástupca koná v mene a na účet inej osoby, alebo nepriame, pri ktorom colný zástupca koná vo vlastnom mene, ale na účet inej osoby.

2. Colný zástupca musí byť usadený na colnom území Únie.

Pokiaľ nie je ustanovené inak, od tejto požiadavky sa upustí, ak colný zástupca koná na účet osôb, ktoré nie sú povinné byť usadené na colnom území Únie.

3. Členský štát môže v súlade s právom Únie určiť podmienky, za ktorých môže colný zástupca poskytovať služby v členskom štáte, v ktorom je usadený. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie miernejších kritérií zo strany dotknutého členského štátu, je však colný zástupca, ktorý spĺňa kritériá ustanovené v článku 39 písm. a) až d), oprávnený poskytovať takéto služby aj v členskom štáte, v ktorom nie je usadený.

4. Členské štáty môžu uplatňovať podmienky určené v súlade s prvou vetou odseku 3, na colných zástupcov, ktorí nie sú usadení na colnom území Únie.

Článok 19

Splnomocnenie

1. Colný zástupca v konaní pred colnými orgánmi vyhlási, že koná na účet osoby, ktorú zastupuje, a uvedie, či je zastúpenie priame alebo nepriame.

Osoby, ktoré neurobia vyhlásenie, že konajú ako colný zástupca, alebo vyhlásia, že konajú ako colný zástupca bez toho, aby boli na to splnomocnené, sa považujú za osoby konajúce vo vlastnom mene a na vlastný účet.

2. Colné orgány môžu vyžadovať od osôb, ktoré vyhlasujú, že konajú ako colný zástupca, aby poskytli dôkaz o svojom splnomocnení od zastupovanej osoby.

V osobitných prípadoch colné orgány poskytnutie takéhoto dôkazu nevyžadujú.

3. Colné orgány od osoby konajúcej ako colný zástupca, ktorá vykonáva úkony a formality pravidelne, nevyžadujú, aby dôkaz o svojom splnomocnení predkladala pri každej príležitosti, ak je takáto osoba schopná predložiť takýto dôkaz na ich požiadanie.

Článok 20

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť:

a) prípady, v ktorých sa upustenie od povinnosti podľa článku 18 ods. 2 druhého pododseku neuplatňuje;

b) prípady, v ktorých colné orgány nevyžadujú dôkaz o splnomocnení uvedený v článku 19 ods. 2 prvom pododseku.

Článok 21

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov procesné pravidlá vzťahujúce sa na udelenie a preukazovanie oprávnenia uvedeného v článku 18 ods. 3.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.







Oddiel 3

Rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania colných predpisov

Článok 22

Rozhodnutia vydané na základe žiadosti

1. Ak osoba žiada o rozhodnutie týkajúce sa uplatňovania colných predpisov, poskytne všetky informácie, ktoré príslušné colné orgány vyžadujú, aby mohli vydať takéto rozhodnutie.

O rozhodnutie môže požiadať aj niekoľko osôb a môže sa vzťahovať aj na niekoľko osôb v súlade s podmienkami stanovenými v colných predpisoch.

Pokiaľ nie je ustanovené inak, príslušnými colnými orgánmi sú colné orgány miesta, kde sa vedie hlavná účtovná evidencia žiadateľa na colné účely alebo kde je takáto evidencia prístupná a kde sa má vykonávať aspoň časť činností, na ktoré sa má rozhodnutie vzťahovať.

2. Colné orgány bezodkladne a najneskôr do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti o rozhodnutie overia, či sú splnené podmienky pre prijatie tejto žiadosti.

Ak colné orgány konštatujú, že žiadosť obsahuje všetky požadované informácie, ktoré potrebujú na vydanie rozhodnutia, v lehote uvedenej v prvom pododseku informujú žiadateľa o prijatí žiadosti.

3. Príslušný colný orgán vydá a žiadateľovi oznámi rozhodnutie uvedené v odseku 1 bezodkladne a najneskôr 120 dní odo dňa prijatia žiadosti, pokiaľ nie je ustanovené inak.

Ak colné orgány nemôžu dodržať lehotu na vydanie rozhodnutia, informujú o tom žiadateľa pred uplynutím tejto lehoty, pričom uvedú dôvody a ďalšiu lehotu, ktorú považujú za potrebnú na vydanie rozhodnutia. Pokiaľ nie je ustanovené inak, uvedená ďalšia lehota nie je dlhšia ako 30 dní.

Bez toho, aby bol dotknutý druhý pododsek, colné orgány môžu predĺžiť lehotu na vydanie rozhodnutia, ako sa stanovuje v colných predpisoch, pokiaľ žiadateľ žiada o predĺženie na vykonanie úprav s cieľom zabezpečiť splnenie podmienok a kritérií. Takéto úpravy a ďalšia lehota nevyhnutná na ich vykonanie sa oznámia colným orgánom, ktoré rozhodujú o predĺžení.

4. Ak nie je v rozhodnutí alebo colných predpisoch uvedené inak, rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom, keď je doručené alebo sa považuje za doručené žiadateľovi. Okrem prípadov uvedených v článku 45 ods. 2 sú vydané rozhodnutia od toho dňa vykonateľné colnými orgánmi.

5. Pokiaľ nie je v colných predpisoch ustanovené inak, platnosť rozhodnutia nie je časovo obmedzená.

6. Pred vydaním rozhodnutia, ktoré by bolo v neprospech žiadateľa, oznámia colné orgány dôvody, ktoré budú podkladom ich rozhodnutia, žiadateľovi, ktorému sa umožní, aby v stanovenej lehote, ktorá plynie odo dňa, keď mu bolo uvedené oznámenie doručené alebo sa považuje za doručené, predložil svoje stanovisko. Po uplynutí tejto lehoty sa žiadateľovi vhodným spôsobom oznámi rozhodnutie.

Prvý pododsek sa neuplatňuje v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

a) ak sa vzťahuje na rozhodnutie uvedené v článku 33 ods. 1;

b) v prípade zamietnutia čerpania colnej kvóty, ak sa dosiahne ustanovený objem colnej kvóty, ako sa uvádza v článku 56 ods. 4 prvom pododseku;

c) ak si to vyžaduje povaha alebo úroveň ohrozenia bezpečnosti a ochrany Únie a jej obyvateľov, zdravia ľudí, zvierat alebo rastlín, životného prostredia alebo spotrebiteľov;

d) ak je cieľom rozhodnutia zabezpečiť výkon iného rozhodnutia, v prípade ktorého sa uplatnil prvý pododsek, bez toho, aby bolo dotknuté právo dotknutého členského štátu;

e) ak by sa ním ovplyvnili vyšetrovania, ktoré sa začali viesť na účely boja proti podvodom;

f) v iných osobitných prípadoch.

7. V rozhodnutí, ktoré je v neprospech žiadateľa, sa uvedú dôvody, ktoré boli podkladom pre rozhodnutie a uvedené rozhodnutie musí obsahovať poučenie o možnosti odvolania podľa článku 44.

Článok 23

Právny režim rozhodnutí vydaných na základe žiadosti

1. Držiteľ rozhodnutia plní povinnosti vyplývajúce z tohto rozhodnutia.

2. Držiteľ rozhodnutia bezodkladne informuje colné orgány o akejkoľvek skutočnosti, ktorá nastane po vydaní rozhodnutia a ktorá môže mať vplyv na jeho ďalšiu platnosť alebo obsah.

3. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia právnych predpisov v iných oblastiach, ktorými sa vymedzujú prípady, v ktorých sú rozhodnutia neplatné alebo sa stali nulitnými, colné orgány, ktoré vydali rozhodnutie, ho môžu kedykoľvek vyhlásiť za nulitné, zmeniť alebo zrušiť v prípadoch, v ktorých nie je v súlade s colnými predpismi.

4. V osobitných prípadoch colné orgány:

a) opätovne posúdia rozhodnutie;

b) pozastavia účinnosť rozhodnutia, ktoré sa nemá vyhlásiť za nulitné, zrušiť ani zmeniť.

5. Colné orgány dohliadajú na podmienky a kritériá, ktoré má držiteľ rozhodnutia splniť. Dohliadajú tiež na plnenie povinností, ktoré z tohto rozhodnutia vyplývajú. Ak držiteľ rozhodnutia vznikol pred menej ako tromi rokmi, colné orgány vykonávajú podrobný dohľad počas prvého roka po vydaní rozhodnutia.

Článok 24

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť:

a) výnimky z článku 22 ods. 1 tretieho pododseku;

b) podmienky prijatia žiadosti uvedené v článku 22 ods. 2;

c) lehotu na vydanie osobitného rozhodnutia vrátane možného predĺženia uvedenej lehoty v súlade s článkom 22 ods. 3;

d) prípady uvedené v článku 22 ods. 4, v ktorých rozhodnutie nadobúda účinnosť od iného dňa než je deň, v ktorom sa žiadateľovi toto rozhodnutie doručí alebo sa považuje za doručené;

e) prípady uvedené v článku 22 ods. 5, v ktorých je platnosť rozhodnutia časovo obmedzená;

f) dĺžku lehoty uvedenej v článku 22 ods. 6 prvom pododseku;

g) osobitné prípady uvedené v článku 24 ods. 4 druhom pododseku písm. f), keď sa žiadateľovi neposkytne možnosť predložiť stanovisko;

h) prípady a pravidlá opätovného posúdenia a pozastavenia účinnosti rozhodnutí v súlade s článkom 23 ods. 4.

Článok 25

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov procesné pravidlá vzťahujúce sa na:

a) predkladanie a prijatie žiadostí o rozhodnutie, ako sa uvádza v článku 22 ods. 1 a 2;

b) vydávanie rozhodnutí uvedených v článku 22, v prípade potreby vrátane konzultácií s dotknutými členskými štátmi;

c) dohľad nad rozhodnutím v súlade s článkom 23 ods. 5.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

Článok 26

Platnosť rozhodnutí v celej Únii

S výnimkou prípadov, keď je účinok rozhodnutia obmedzený na jeden alebo viaceré členské štáty, sú rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania colných predpisov platné na celom colnom území Únie

Článok 27

Vyhlásenie rozhodnutí vydaných v prospech dotknutej osoby za nulitné

1. Colné orgány vyhlásia za nulitné rozhodnutie vydané v prospech držiteľa rozhodnutia, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

a) rozhodnutie bolo vydané na základe nesprávnych alebo neúplných informácií;

b) držiteľ rozhodnutia vedel o nesprávnosti alebo neúplnosti informácií alebo to vzhľadom na okolnosti vedieť mal;

c) rozhodnutie by bolo iné, ak by informácie boli správne a úplné.

2. Vyhlásenie rozhodnutia za nulitné sa oznamuje držiteľovi rozhodnutia.

3. Ak nie je v rozhodnutí v súlade s colnými predpismi uvedené inak, vyhlásenie rozhodnutia za nulitné nadobúda účinnosť dňom, keď nadobudlo účinnosť pôvodné rozhodnutie.

Článok 28

Zrušenie a zmena rozhodnutí vydaných v prospech dotknutej osoby

1. Rozhodnutie v prospech dotknutej osoby sa zruší alebo zmení, ak v prípadoch iných, ako sú uvedené v článku 27:

a) nebola splnená alebo sa už prestala plniť jedna alebo viacero podmienok na vydanie uvedeného rozhodnutia; alebo

b) o to požiada držiteľ rozhodnutia.

2. Ak nie je ustanovené inak, môže sa rozhodnutie vydané v prospech viacerých osôb zrušiť iba vo vzťahu k osobe, ktorá nesplní povinnosť uloženú na základe tohto rozhodnutia.

3. Zrušenie alebo zmena rozhodnutia sa oznámia držiteľovi rozhodnutia.

4. Článok 22 ods. 4 sa vzťahuje na zrušenie alebo zmenu rozhodnutia.

Vo výnimočných prípadoch, ak to vyžadujú oprávnené záujmy držiteľa rozhodnutia, však colné orgány môžu účinnosť zrušenia alebo zmeny rozhodnutia odložiť najviac o jeden rok. Tento dátum sa uvedie v rozhodnutí o zrušení alebo zmene.

Článok 29

Rozhodnutia vydané bez predchádzajúcej žiadosti

Okrem prípadov, keď colný orgán koná ako súdny orgán, sa článok 22 ods. 4, 5, 6 a 7, článok 23 ods. 3 a články 26, 27 a 28 uplatňujú aj pri rozhodnutiach vydaných colnými orgánmi bez predchádzajúcej žiadosti dotknutej osoby.

Článok 30

Obmedzenia uplatniteľné na rozhodnutia o tovare prepustenom do colného režimu alebo dočasne uskladnenom tovare

S výnimkou prípadu, keď o to žiada dotknutá osoba, zrušenie, zmena ani pozastavenie účinnosti rozhodnutia v prospech dotknutej osoby nemá vplyv na tovar, ktorý vo chvíli, keď zrušenie, zmena alebo pozastavenie nadobúda účinnosť, už bol na základe predmetného zrušeného alebo zmeneného rozhodnutia alebo rozhodnutia, ktorého účinnosť bola pozastavená, prepustený do colného režimu a stále sa nachádza v colnom režime alebo je dočasne uskladnený.

Článok 31

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť:

a) prípady uvedené v článku 28 ods. 2, v ktorých sa rozhodnutia vydané v prospech viacerých osôb môžu zrušiť aj vo vzťahu k iným osobám než k osobe, ktorá neplní povinnosť uloženú na základe tohto rozhodnutia;

b) výnimočné prípady, v ktorých môžu colné orgány účinnosť zrušenia alebo zmeny rozhodnutia odložiť v súlade s článkom 28 ods. 4 druhým pododsekom.

Článok 32

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov procesné pravidlá vzťahujúce sa na vyhlásenie rozhodnutí vydaných v prospech dotknutej osoby za nulitné, ich zrušenie alebo zmenu.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

Článok 33

Rozhodnutia týkajúce sa záväzných informácií

1. Colné orgány vydávajú na základe žiadosti rozhodnutia, ktoré sa týkajú záväznej informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru (ďalej len „rozhodnutia ZINZ“) alebo rozhodnutia, ktoré sa týkajú záväznej informácie o pôvode tovaru (ďalej len „rozhodnutia ZIPT“).

Takáto žiadosť sa neprijme za týchto okolností:

a) ak držiteľ rozhodnutia týkajúceho sa rovnakého tovaru a v prípade rozhodnutí ZIPT za rovnakých okolností rozhodujúcich pre získanie pôvodu podáva alebo už podal na tom istom alebo inom colnom úrade žiadosť alebo sa žiadosť podáva alebo bola podaná na jeho účet;

b) ak sa žiadosť netýka zamýšľaného použitia rozhodnutia ZINZ alebo rozhodnutia ZIPT ani akéhokoľvek zamýšľaného použitia colného režimu.

2. Rozhodnutia ZINZ a ZIPT sú záväzné – iba na účely nomenklatúrneho zatriedenia tovaru alebo určenia pôvodu tovaru – pre:

a) colné orgány vo vzťahu k držiteľovi rozhodnutia, iba ak ide o tovar, pri ktorom sa colné formality ukončili po dni nadobudnutia účinnosti rozhodnutia;

b) držiteľa rozhodnutia vo vzťahu k colným orgánom iba s účinnosťou odo dňa, keď sa mu doručí oznámenie o rozhodnutí alebo sa toto oznámenie považuje za doručené.

3. Rozhodnutia ZINZ a ZIPT sú platné po dobu troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia.

4. S cieľom uplatniť rozhodnutie ZINZ alebo ZIPT v kontexte konkrétneho colného režimu, držiteľ rozhodnutia schopný preukázať, že:

a) v prípade rozhodnutia ZINZ zodpovedá tovar uvedený v colnom vyhlásení v každom ohľade tovaru opísanému v rozhodnutí;

b) v prípade rozhodnutia ZIPT zodpovedá daný tovar a okolnosti rozhodujúce na získanie pôvodu tovaru v každom ohľade tovaru a okolnostiam opísaným v rozhodnutí.

Článok 34

Právny režim rozhodnutí týkajúcich sa záväzných informácií

1. Rozhodnutie ZINZ stráca platnosť pred koncom doby uvedenej v článku 33 ods. 3, ak už nie je v súlade s právom, v dôsledku jedného z týchto prípadov:

a) prijatia zmeny nomenklatúr uvedených v článku 56 ods. 2 písm. a) a b);

b) prijatia opatrení uvedených v článku 57 ods. 4;

s účinnosťou odo dňa uplatňovania takejto zmeny alebo takýchto opatrení.

2. Rozhodnutie ZIPT stráca platnosť pred koncom doby uvedenej v článku 33 ods. 3 v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

a) ak sa prijme nariadenie alebo uzavrie dohoda a ak sa takéto nariadenie alebo dohoda začne v Únii uplatňovať a rozhodnutie ZIPT už nie je viac v súlade s právom ustanoveným v takomto nariadení alebo dohode, a to s účinnosťou odo dňa uplatňovania takéhoto nariadenia alebo dohody;

b) ak už nie je zlučiteľné s Dohodou o pravidlách pôvodu zavedenou Svetovou obchodnou organizáciou (WTO) alebo s vysvetľujúcimi poznámkami alebo stanoviskom o pôvode prijatými na účely výkladu uvedenej dohody, a to s účinnosťou odo dňa ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

3. Rozhodnutia ZINZ alebo ZIPT nestrácajú platnosť so spätnou účinnosťou.

4. Odchylne od článku 23 ods. 3 a článku 27 sa rozhodnutia ZINZ a ZIPT vyhlasujú za nulitné, ak boli vydané na základe nesprávnych alebo neúplných informácií poskytnutých žiadateľom.

5. Rozhodnutia ZINZ a ZIPT sa zrušia v súlade s článkom 23 ods. 3 a článkom 28. Na žiadosť ich držiteľa sa však takéto rozhodnutia nezrušia.

6. Rozhodnutia ZINZ a ZIPT nie je možné zmeniť.

7. Colné orgány zrušia rozhodnutia ZINZ:

a) ak už nie sú v súlade s výkladom akejkoľvek z nomenklatúr uvedených v článku 56 ods. 2 písm. a) a b), ktorý vyplýva z ktorékoľvek z týchto prípadov:

i) vysvetľujúcich poznámok uvedených v článku 9 ods. 1 písm. a) druhej zarážke nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku ( 1 ) s účinnosťou odo dňa ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie;

ii) rozsudku Súdneho dvora Európskej únie s účinnosťou odo dňa uverejnenia výrokovej časti rozsudku v Úradnom vestníku Európskej únie;

iii) rozhodnutí a stanovísk týkajúcich sa zatriedenia alebo zo zmien vysvetľujúcich poznámok k nomenklatúre Harmonizovaného systému opisu a číselného označovania tovaru, ktorý prijala organizácia zriadená Dohovorom, ktorým sa zriaďuje Rada pre colnú spoluprácu, podpísaným 15. decembra 1950 v Bruseli, s účinnosťou odo dňa uverejnenia oznámenia Komisie v sérii C Úradného vestníka Európskej únie; alebo

b) v iných osobitných prípadoch.

8. Rozhodnutia ZIPT sa zrušia:

a) ak už nie sú v súlade s rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie s účinnosťou od o dňa uverejnenia výrokovej časti rozsudku v Úradnom vestníku Európskej únie; alebo

b) v iných osobitných prípadoch.

▼M2

9. Ak rozhodnutie ZINZ alebo ZIPT stratí platnosť v súlade s odsekom 1 písm. b) alebo odsekom 2, alebo sa zruší v súlade s odsekmi 5, 7 alebo 8, rozhodnutie ZINZ alebo ZIPT možno ešte stále používať v súvislosti so záväznými zmluvami, ktoré boli založené na tomto rozhodnutí a uzavreté pred tým, ako toto rozhodnutie stratilo platnosť alebo bolo zrušené. Toto predĺžené používanie sa neuplatňuje, ak je rozhodnutie ZIPT vydané na tovar, ktorý má byť vyvezený.

▼B

Predĺžené používanie uvedené v prvom pododseku nie je dlhšie ako šesť mesiacov odo dňa, keď rozhodnutie ZINZ alebo ZIPT stratí platnosť alebo sa zruší. Opatrením uvedeným v článku 57 ods. 4 alebo článku 67 sa však môže vylúčiť uvedené predĺžené používanie alebo ustanoviť kratšia časová lehota. V prípade výrobkov, pri ktorých sa pri vykonávaní colných formalít predkladajú osvedčenia o dovoze alebo vývoze, sa lehota šiestich mesiacov nahrádza lehotou platnosti daného osvedčenia.

Na účely predĺženého používania rozhodnutia ZINZ alebo ZIPT jeho držiteľ podá žiadosť colnému orgánu, ktorý rozhodnutie vydal, v lehote 30 dní odo dňa, keď rozhodnutie stratí platnosť alebo sa zruší, pričom sa uvedú množstvá, na ktoré sa o obdobie predĺženého používania žiada, a členský štát alebo členské štáty, v ktorých bude tovar počas tohto obdobia predmetom colného konania. Uvedený colný orgán vydá rozhodnutie o predĺženom používaní a bezodkladne o tom informuje držiteľa, najneskôr do 30 dní odo dňa, keď sú mu doručené všetky informácie, ktoré potrebuje na vydanie takéhoto rozhodnutia.

10. Komisia oznamuje colným orgánom, že:

a) vydanie rozhodnutí ZINZ a ZIPT na tovar, pri ktorom nie je zaistené správne a jednotné nomenklatúrne zatriedenie alebo určenie pôvodu, sa pozastavuje; alebo

b) sa pozastavenie uvedené v písmene a) odvoláva.

11. Komisia môže prijať rozhodnutia, v ktorých členské štáty žiada o zrušenie rozhodnutí ZINZ alebo ZIPT, aby sa zaistilo správne a jednotné nomenklatúrne zatriedenie tovaru alebo určenie jeho pôvodu.

Článok 35

Rozhodnutia týkajúce sa záväzných informácií s ohľadom na iné faktory

V osobitných prípadoch colné orgány na základe žiadosti vydávajú rozhodnutia týkajúce sa záväzných informácií s ohľadom na iné faktory uvedené v hlave II, na základe ktorých sa uplatňuje dovozné alebo vývozné clo a iné opatrenia týkajúce sa obchodu s tovarom.

Článok 36

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť:

a) osobitné prípady uvedené v článku 34 ods. 7 písm. b) a ods. 8 písm. b), v ktorých sa zrušujú rozhodnutia ZINZ a ZIPT;

b) prípady uvedené v článku 35, v ktorých sa vydávajú rozhodnutia týkajúce sa záväzných informácií s ohľadom na iné faktory, na základe ktorých sa uplatňuje dovozné alebo vývozné clo a iné opatrenia týkajúce sa obchodu s tovarom.

Článok 37

Prenos vykonávacích právomocí

1. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme procesné pravidlá vzťahujúce sa na:

a) používanie rozhodnutia ZINZ alebo ZIPT po tom, čo takéto rozhodnutie stratí platnosť alebo sa zruší, v súlade s článkom 34 ods. 9;

b) oznámenie Komisie colným orgánom v súlade s článkom 34 ods. 10 písm. a) a b);

c) používanie rozhodnutí uvedených v článku 35 a určených v súlade s článkom 36 písm. b), po tom, čo stratia platnosť;

d) pozastavovanie rozhodnutí uvedených v článku 35 a určených v súlade s článkom 36 písm. b), a informovanie colných orgánov o takomto pozastavení alebo zrušení pozastavenia.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijíma rozhodnutia, ktorými sa od členských štátov požaduje, aby zrušili:

a) rozhodnutia uvedené v článku 34 ods. 11;

b) rozhodnutia uvedené v článku 35 a určené v súlade s článkom 36 písm. b).

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 285 ods. 2.

Ak sa má stanovisko výboru uvedeného v článku 285 ods. 1 získať prostredníctvom písomného postupu, uplatňuje sa článok 285 ods. 6.







Oddiel 4

Schválený hospodársky subjekt

Článok 38

Žiadosť a povolenie

1. Hospodársky subjekt usadený na colnom území Únie, ktorý spĺňa kritériá stanovené v článku 39, môže podať žiadosť o status schváleného hospodárskeho subjektu.

Colné orgány po prípadnej konzultácii s inými príslušnými orgánmi udelia takýto status, ktorý podlieha dohľadu.

2. Status schváleného hospodárskeho subjektu sa skladá z týchto druhov povolenia:

a) povolenie schváleného hospodárskeho subjektu pre zjednodušené colné postupy, ktoré umožňuje držiteľovi využívať určité zjednodušené postupy podľa colných predpisov; alebo

b) povolenie schváleného hospodárskeho subjektu pre oblasť bezpečnosti a ochrany, ktoré držiteľa oprávňuje využívať uľahčenia týkajúce sa bezpečnosti a ochrany.

3. Oba druhy povolenia uvedené v odseku 2 možno mať súčasne.

4. Status schváleného hospodárskeho subjektu uznávajú s výhradou článkov 39, 40 a 41 colné orgány všetkých členských štátov.

5. Colné orgány povoľujú subjektu využívať konkrétny zjednodušený postup na základe uznania statusu schváleného hospodárskeho subjektu pre zjednodušené colné postupy a pod podmienkou, že sú splnené požiadavky týkajúce sa konkrétneho typu zjednodušeného postupu ustanoveného v colných predpisoch. Kritériá, ktoré už boli preskúmané pri udeľovaní statusu schváleného hospodárskeho subjektu, colné orgány opätovne neskúmajú.

6. Na schválený hospodársky subjekt uvedený v odseku 2 sa v súvislosti s colnými kontrolami a v závislosti od typu udeleného povolenia vzťahuje priaznivejšie zaobchádzanie ako na iné hospodárske subjekty vrátane menšieho počtu fyzických kontrol a kontrol dokladov.

7. Colné orgány udeľujú výhody vyplývajúce zo statusu schváleného hospodárskeho subjektu osobám, ktoré sú usadené v krajinách alebo na územiach nenachádzajúcich sa na colnom území Únie, spĺňajú podmienky a plnia povinnosti vymedzené v príslušných právnych predpisoch týchto krajín alebo území, pokiaľ Únia tieto podmienky a povinnosti uznáva za rovnocenné s podmienkami a povinnosťami, ktoré sa vzťahujú na schválené hospodárske subjekty usadené na colnom území Únie. Takéto udelenie výhod je založené na zásade reciprocity, pokiaľ Únia nerozhodne inak, a je podporené medzinárodnou dohodou alebo právnymi predpismi Únie v oblasti spoločnej obchodnej politiky.

Článok 39

Udelenie statusu

Kritériami na udelenie statusu schváleného hospodárskeho subjektu sú:

a) absencia akéhokoľvek závažného porušenia alebo opakovaných porušení colných a daňových predpisov vrátane absencie závažných trestných činov súvisiacich s hospodárskou činnosťou žiadateľa;

b) preukázanie vysokého stupňa kontroly nad operáciami a tokom tovaru zo strany žiadateľa prostredníctvom systému riadenia obchodnej a prípadne prepravnej evidencie, ktorý umožňuje náležité colné kontroly;

c) finančná spôsobilosť, ktorá sa považuje za preukázanú, ak je žiadateľ s náležitým ohľadom na typické črty druhu dotknutej podnikateľskej činnosti v dobrej finančnej situácii, ktorá mu umožňuje plniť si záväzky;

d) vzhľadom na povolenie uvedené v článku 38 ods. 2 písm. a) praktické normy pre odbornú spôsobilosť alebo odbornú kvalifikáciu priamo spojenú s vykonávanou činnosťou; a

e) vzhľadom na povolenie uvedené v článku 38 ods. 2 písm. b) primerané normy bezpečnosti a ochrany, ktoré sa považujú za dodržané, ak žiadateľ preukáže, že zachováva primerané opatrenia na zaistenie bezpečnosti a ochrany medzinárodného dodávateľského reťazca, a to aj v oblasti kontroly fyzickej integrity a prístupu, logistických postupov a nakladania so špecifickými druhmi tovaru, personálu a identifikácie jeho obchodných partnerov.

Článok 40

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť:

a) zjednodušené postupy uvedené v článku 38 ods. 2 písm. a);

b) uľahčenia uvedené v článku 38 ods. 2 písm. b);

c) priaznivejšie zaobchádzanie uvedené v článku 38 ods. 6.

Článok 41

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov modality uplatňovania kritérií uvedených v článku 39.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.







Oddiel 5

Sankcie

Článok 42

Uplatňovanie sankcií

1. Každý členský štát ustanoví sankcie za nedodržanie colných predpisov. Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

2. Ak sa uplatňujú administratívne sankcie, môžu mať okrem iného jednu alebo obe z týchto foriem:

a) peňažná platba uložená colnými orgánmi vrátane prípadného plnenia uplatneného namiesto trestnej sankcie;

b) zrušenie, pozastavenie účinnosti alebo zmena akéhokoľvek povolenia dotknutej osobe.

3. Členské štáty oznámia Komisii do 180 dní odo dňa uplatňovania tohto článku, ako je určené v súlade s článkom 288 ods. 2, platné vnútroštátne predpisy ako sa predpokladá v odseku 1 tohto článku a bezodkladne jej oznámia akékoľvek následné zmeny týkajúce sa týchto ustanovení.







Oddiel 6

Odvolania

Článok 43

Rozhodnutia súdnych orgánov

Články 44 a 45 sa nevzťahujú na odvolania podané na účely vyhlásenia rozhodnutia súdneho orgánu alebo colných orgánov, ktoré konajú ako súdne orgány, týkajúceho sa uplatňovania colných predpisov za nulitné, zrušenia takéhoto rozhodnutia alebo jeho zmeny.

Článok 44

Právo na odvolanie

1. Každá osoba má právo na odvolanie proti rozhodnutiu colných orgánov týkajúceho sa uplatňovania colných predpisov, ktoré sa jej priamo a osobne dotýka.

Právo na odvolanie má tiež každá osoba, ktorá požiadala colné orgány o vydanie rozhodnutia a rozhodnutie o svojej žiadosti nedostala v lehote uvedenej v článku 22 ods. 3.

2. Právo na odvolanie sa môže uplatniť najmenej na dvoch úrovniach:

a) najprv pred colnými orgánmi, súdnym orgánom alebo iným orgánom určeným na tento účel členskými štátmi;

b) následne pred vyšším nezávislým orgánom, ktorým môže byť v súlade s platnými právnymi predpismi členských štátov súdny orgán alebo rovnocenný špecializovaný orgán.

3. Odvolanie sa podáva v členskom štáte, kde sa rozhodnutie vydalo alebo kde sa podala žiadosť o jeho vydanie.

4. Členské štáty zabezpečujú, aby odvolacie konanie umožnilo bezodkladné potvrdenie alebo nápravu rozhodnutí vydaných colnými orgánmi.

Článok 45

Odklad vykonateľnosti

1. Podanie odvolania nemá odkladný účinok na vykonateľnosť napadnutého rozhodnutia.

2. Colné orgány však úplne alebo čiastočne odložia vykonateľnosť takéhoto rozhodnutia, ak majú dôvodné podozrenie, že napadnuté rozhodnutie nie je v súlade s colnými predpismi alebo že dotknutej osobe hrozí nenapraviteľná škoda.

3. V prípadoch uvedených v odseku 2, ak sa má v dôsledku napadnutého rozhodnutia zaplatiť dovozné alebo vývozné clo, je odklad vykonateľnosti tohto rozhodnutia podmienený poskytnutím záruky s výnimkou prípadov, keď sa na základe dokladmi podloženého posúdenia preukáže, že poskytnutie takejto záruky by dlžníkovi pravdepodobne spôsobilo vážne hospodárske alebo sociálne ťažkosti.







Oddiel 7

Kontrola tovaru

Článok 46

Riadenie rizika a colné kontroly

1. Colné orgány môžu vykonávať akékoľvek colné kontroly, ktoré považujú za potrebné.

Colné kontroly môžu predovšetkým pozostávať z prehliadky tovaru, odberu vzoriek, overenia presnosti a úplnosti informácií v colnom vyhlásení alebo oznámení a existencie, pravosti, presnosti a platnosti dokladov, kontroly účtovných záznamov hospodárskych subjektov alebo iných záznamov, kontroly dopravných prostriedkov, kontroly batožiny a iného tovaru prepravovaného osobami alebo na osobách a vykonávania úradných vyšetrovaní a iných podobných úkonov.

2. Colné kontroly, ktoré nie sú náhodné, sa primárne zakladajú na analýze rizika využitím techník elektronického spracovania údajov na účely zisťovania a vyhodnotenia rizika a vytvorenia potrebných opatrení na vysporiadanie sa s rizikom na základe kritérií vytvorených na vnútroštátnej úrovni, úrovni Únie a ak existujú, na medzinárodnej úrovni.

3. Colné kontroly sa vykonávajú v rámci spoločného rámca riadenia rizika založeného na výmene informácií o riziku a výsledkov analýzy rizika medzi colnými správami, ktorým sa ustanovujú spoločné kritériá a normy rizika, kontrolné opatrenia a prioritné oblasti kontroly.

Kontroly založené na takýchto informáciách a kritériách sa vykonávajú bez toho, aby boli dotknuté ostatné kontroly vykonávané v súlade s odsekom 1 alebo inými platnými ustanoveniami.

4. Colné orgány vykonávajú riadenie rizika, aby rozlíšili mieru rizika spojeného s tovarom, ktorý podlieha colnej kontrole alebo colnému dohľadu, a aby určili, či tovar má byť predmetom konkrétnych colných kontrol, a ak áno, kde sa majú vykonať.

Riadenie rizika zahŕňa činnosti, ako napríklad zhromažďovanie údajov a informácií, analýzu a hodnotenie rizika, stanovenie a prijímanie opatrení a pravidelné monitorovanie a kontrolu procesu a jeho výsledkov na základe medzinárodných a vnútroštátnych zdrojov a stratégií, ako aj zdrojov a stratégií Únie.

5. Colné orgány si vymieňajú informácie o riziku a výsledky analýzy rizika, ak:

a) colný orgán vyhodnotí riziko ako významné a vyžadujúce si colnú kontrolu a výsledky kontroly potvrdia, že udalosť vyvolávajúca riziko nastala; alebo

b) výsledky kontroly nepotvrdia, že udalosť vyvolávajúca riziko nastala, ale príslušný colný orgán usudzuje, že existuje hrozba vážneho rizika inde v Únii.

6. Pri stanovení spoločných kritérií a noriem rizika, kontrolných opatrení a prioritných oblastí kontroly uvedených v odseku 3 sa zohľadnia všetky tieto body:

a) primeranosť riziku;

b) naliehavosť potrebného použitia kontrol;

c) pravdepodobný vplyv na obchodný tok, na jednotlivé členské štáty a na kontrolné zdroje.

7. Spoločné kritériá a normy rizika uvedené v odseku 3 zahŕňajú všetky tieto body:

a) opis rizík;

b) faktory alebo ukazovatele rizika, ktoré sa majú použiť pri výbere tovaru alebo hospodárskych subjektov na colnú kontrolu;

c) povahu colných kontrol, ktoré majú colné orgány vykonať;

d) obdobie uplatňovania colných kontrol uvedených v písmene c).

8. Prioritné oblasti kontroly zahŕňajú najmä konkrétne colné režimy, druhy tovaru, dopravné trasy, spôsoby dopravy alebo hospodárske subjekty, ktoré sú počas určitého obdobia predmetom intenzívnejších analýz rizika a colných kontrol bez toho, aby boli dotknuté iné kontroly, ktoré colné orgány obvykle uskutočňujú.

Článok 47

Spolupráca medzi orgánmi

1. Ak príslušné orgány, ktoré nie sú colnými orgánmi, vykonávajú kontroly, ktoré nie sú colnými kontrolami a ktoré sa týkajú toho istého tovaru, colné orgány sa budú v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi usilovať o vykonávanie takýchto kontrol vždy, ak je to možné, v rovnakom čase a na rovnakom mieste ako vykonávanie colných kontrol (spoločné miesto kontroly), pričom koordinačnú úlohu s cieľom dosiahnuť to budú mať colné orgány.

2. V rámci kontrol uvedených v tomto oddiele si môžu colné a iné príslušné orgány, ak je to potrebné na účely minimalizácie rizika a boja proti podvodom, vymieňať navzájom a s Komisiou údaje, ktoré dostali v súvislosti so vstupom, výstupom, tranzitom, pohybom, skladovaním a konečným použitím tovaru (vrátane poštovej prepravy) prepravovaného medzi colným územím Únie a krajinami alebo územiami mimo colného územia Únie, ako aj prítomnosťou a pohybom tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, a tovaru prepusteného do colného režimu konečné použitie v rámci colného územia Únie, ako aj vymieňať výsledky všetkých kontrol. Colné orgány a Komisia si môžu takéto údaje vymieňať aj na účely zabezpečenia jednotného uplatňovania colných predpisov.

Článok 48

Kontrola po prepustení

Colné orgány môžu na účely colných kontrol overiť presnosť a úplnosť informácií uvedených v colnom vyhlásení, vo vyhlásení na dočasné uskladnenie, v predbežnom colnom vyhlásení o vstupe, predbežnom colnom vyhlásení o výstupe, vyhlásení o spätnom vývoze alebo oznámení o spätnom vývoze a existenciu, pravosť, presnosť a platnosť každého podporného dokladu a môžu preskúmať účtovné záznamy deklaranta a iné záznamy vzťahujúce sa na operácie s daným tovarom alebo na predchádzajúce alebo nasledujúce obchodné operácie s týmto tovarom po jeho prepustení. Pokiaľ je to ešte možné, tieto orgány môžu vykonať aj prehliadku takéhoto tovaru a/alebo z neho odobrať vzorky.

Takéto kontroly je možné vykonať v priestoroch držiteľa tovaru alebo jeho zástupcu, akejkoľvek inej osoby, ktorá sa obchodne priamo alebo nepriamo podieľa na uvedených operáciách, alebo v priestoroch akejkoľvek inej osoby, ktorá je na obchodné účely držiteľom týchto dokladov a údajov.

Článok 49

Letecká a lodná doprava vo vnútri Únie

1. Colné kontroly alebo formality sa v súvislosti s príručnou a podanou batožinou u osôb, ktoré uskutočňujú lety alebo námorná preprava vo vnútri Únie, vykonávajú len v prípade, ak sa takéto kontroly alebo formality ustanovujú v colných predpisoch.

2. Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté:

a) kontroly na účely bezpečnosti a ochrany;

b) kontroly spojené so zákazmi alebo obmedzeniami.

Článok 50

Prenos vykonávacích právomocí

1. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov opatrenia s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie colných kontrol vrátane výmeny informácií o riziku a výsledkoch analýz rizika, spoločných kritérií a noriem rizika, kontrolných opatrení a prioritných oblastí kontroly uvedených v článku 46 ods. 3.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

Na základe závažných naliehavých dôvodov týkajúcich sa takýchto opatrení, riadne odôvodnených potrebou rýchlo aktualizovať spoločný rámec riadenia rizika a prispôsobiť vývoju rizík výmenu informácií o riziku a jeho analýzu, spoločné kritériá a normy rizika, kontrolné opatrenia a prioritné oblasti kontroly Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 285 ods. 5.

Ak sa má stanovisko výboru uvedeného v článku 285 ods. 1 získať prostredníctvom písomného postupu, uplatňuje sa článok 285 ods. 6.

2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov určí prístavy alebo letiská, v ktorých sa colné kontroly a formality uplatňujú v súlade s článkom 49 na:

a) príručnú a podanú batožinu osôb:

i) letiacich v lietadle, ktoré prilieta z letiska mimo Únie a ktoré po medzipristátí na letisku Únie pokračuje na iné letisko Únie;

ii) letiacich v lietadle, ktoré má pred tým, ako pokračuje v lete na letisko mimo Únie, medzipristátie na letisku Únie;

iii) využívajúcich námorných služieb, ktoré poskytuje to isté plavidlo a ktoré zahŕňajú po sebe nasledujúce úseky so začiatkom, zastávkou alebo cieľom v prístave mimo Únie;

iv) na palube rekreačného plavidla a turistických alebo obchodných lietadiel;

b) príručnú a podanú batožinu:

i) ktorá prichádza na letisko Únie na palube lietadla prilietajúceho z letiska mimo Únie a na uvedenom letisku Únie sa preloží do iného lietadla, ktoré pokračuje v lete v rámci Únie;

ii) ktorá je na letisku Únie naložená do lietadla, ktoré pokračuje v lete v rámci Únie, na účely preloženia na inom letisku Únie do lietadla, ktorého miesto určenia je letisko mimo Únie.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.







Oddiel 8

Uchovávanie dokladov a iných informácií a poplatky a náklady

Článok 51

Uchovávanie dokladov a iných informácií

1. Dotknuté osoby uchovávajú doklady a informácie uvedené v článku 15 ods. 1 na účely colných kontrol najmenej počas doby troch rokov akýmkoľvek spôsobom prístupným a prijateľným pre colné orgány.

V prípade tovaru prepusteného do voľného obehu za iných okolností, ako sú uvedené v treťom pododseku, alebo v prípade tovaru navrhnutého na prepustenie do colného režimu vývoz plynie táto doba od konca roka, v ktorom boli prijaté colné vyhlásenia na prepustenie tovaru do voľného obehu alebo do colného režimu vývoz.

V prípade tovaru prepusteného do voľného obehu s nulovou alebo zníženou sadzbou dovozného cla v dôsledku jeho konečného použitia plynie táto doba od konca roka, v ktorom tovar prestane byť pod colným dohľadom.

V prípade tovaru prepusteného do iného colného režimu alebo dočasne uskladneného tovaru plynie táto doba od konca roka, v ktorom sa ukončil príslušný colný režim alebo sa skončilo dočasné uskladnenie.

2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 103 ods. 4, ak colná kontrola vo vzťahu k colnému dlhu ukáže, že je potrebné opraviť príslušný zápis v účtovnej evidencii a dotknutá osoba o tom bola upovedomená, uchovávajú sa príslušné doklady a informácie tri roky po uplynutí doby uvedenej v odseku 1 tohto článku.

Ak bolo podané odvolanie alebo sa začalo súdne konanie, uchovávajú sa doklady a informácie do konca obdobia ustanoveného v odseku 1, alebo až kým sa neskončí odvolacie konanie alebo súdne konanie, podľa toho, čo nastane neskôr.

Článok 52

Poplatky a náklady

1. Colné orgány neukladajú žiadne poplatky za vykonávanie colných kontrol alebo akékoľvek iné uplatňovanie colných predpisov počas bežných úradných hodín svojich príslušných colných úradov.

2. Colné orgány môžu uložiť poplatky alebo vyžadovať náhradu nákladov za konkrétne služby, a to najmä:

a) prítomnosť colníkov, ak sa vyžaduje mimo úradných hodín alebo v iných priestoroch, ako sú priestory colných orgánov;

b) analýzy alebo znalecké posudky tovaru a poštovné poplatky za vrátenie tovaru žiadateľovi, najmä vo vzťahu k rozhodnutiam vydaným podľa článku 33 alebo k poskytnutiu informácií v súlade s článkom 14 ods. 1;

c) prehliadku alebo odber vzoriek tovaru na účely overovania alebo zničenia tovaru, ak sa s nimi spájajú iné náklady ako náklady vyplývajúce z činnosti colných orgánov;

d) výnimočné kontrolné opatrenia, ak sú potrebné vzhľadom na povahu tovaru alebo možné riziko.







KAPITOLA 3

Menový prepočet a lehoty

Článok 53

Menový prepočet

1. Príslušné orgány uverejnia a/alebo sprístupnia na internete výmenný kurz, ktorý sa uplatňuje, ak je z jedného z nasledujúcich dôvodov potrebný prepočet meny:

a) kritériá použité na určenie colnej hodnoty tovaru sú vyjadrené v inej mene, ako je mena členského štátu, v ktorom sa colná hodnota určuje;

b) hodnota eura sa vyžaduje v národných menách na účely určenia nomenklatúrneho zatriedenia tovaru a sumy dovozného a vývozného cla vrátane prahových hodnôt Spoločného colného sadzobníka.

2. Ak je prepočet meny potrebný z dôvodov, ktoré sa neuvádzajú v odseku 1, hodnota eura v národných menách, ktorá sa má použiť v rámci colných predpisov, sa určuje najmenej raz za rok.

Článok 54

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia ustanoví prostredníctvom vykonávacích aktov pravidlá menových prepočtov na účely uvedené v článku 53 ods. 1 a 2.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

Článok 55

Doby, dátumy a lehoty

1. Pokiaľ sa neustanovuje inak, ak sa v colných predpisoch ustanovuje doba, dátum alebo lehota, takáto doba sa nesmie predĺžiť ani skrátiť a takýto dátum alebo takáto lehota sa nesmie oddialiť ani posunúť.

2. Uplatňujú sa pravidlá, ktoré sa vzťahujú na doby, dátumy a lehoty stanovené v nariadení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny ( 2 ), okrem prípadov, ak colné predpisy ustanovujú inak.







HLAVA II

FAKTORY, NA ZÁKLADE KTORÝCH SA UPLATŇUJE DOVOZNÉ ALEBO VÝVOZNÉ CLO A INÉ OPATRENIA TÝKAJÚCE SA OBCHODU S TOVAROM







KAPITOLA 1

Spoločný colný sadzobník a nomenklatúrne zatriedenie tovaru

Článok 56

Spoločný colný sadzobník a dohľad

1. Dovozné a vývozné clo, ktoré sa má zaplatiť, je založené na Spoločnom colnom sadzobníku.

Ostatné opatrenia ustanovené v predpisoch Únie upravujúce osobitné oblasti obchodu s tovarom sa uplatňujú, ak je to vhodné, v súlade s nomenklatúrnym zatriedením tohto tovaru.

2. Spoločný colný sadzobník zahŕňa všetky tieto body

a) kombinovanú nomenklatúru tovaru, ktorá je ustanovená v nariadení (EHS) č. 2658/87;

b) akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá je úplne alebo čiastočne založená na kombinovanej nomenklatúre alebo ktorá ju dopĺňa o ďalšie členenie a ktorá je ustanovená predpismi Únie upravujúcimi osobitné oblasti so zreteľom na uplatňovanie sadzobných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s tovarom;

c) zmluvné alebo bežné všeobecné clo uplatňované na tovar, ktorý je zahrnutý v kombinovanej nomenklatúre;

d) preferenčné sadzobné opatrenia obsiahnuté v dohodách, ktoré Únia uzavrela s určitými krajinami alebo územiami mimo colného územia Únie alebo so skupinami takýchto krajín alebo území;

e) preferenčné sadzobné opatrenia prijaté jednostranne Úniou vzhľadom na niektoré krajiny alebo územia mimo colného územia Únie alebo na skupiny takýchto krajín alebo území;

f) jednostranné opatrenia ustanovujúce zníženie alebo oslobodenie od cla na určitý tovar;

g) zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie, ktoré sa vzťahuje na určitý tovar z dôvodu jeho povahy alebo konečného použitia v rámci opatrení ustanovených v písmenách c) až f) alebo h);

h) iné sadzobné opatrenia ustanovené právnymi predpismi Únie v oblasti poľnohospodárstva, obchodu alebo inými právnymi predpismi Únie.

3. Ak dotknutý tovar spĺňa podmienky zahrnuté v opatreniach ustanovených v odseku 2 písm. d) až g), opatrenia podľa uvedených ustanovení sa uplatňujú na žiadosť deklaranta namiesto opatrení, ktoré sú ustanovené v písmene c) uvedeného odseku. Takáto žiadosť sa môže podať spätne pod podmienkou, že sa dodržia lehoty a podmienky ustanovené v príslušnom opatrení alebo v kódexe.

4. Ak sa uplatnenie opatrení ustanovených v odseku 2 písm. d) až g) alebo výnimka z opatrení ustanovená v písmene h) uvedeného odseku obmedzuje na určitý objem dovozu alebo vývozu, takéto uplatnenie alebo výnimka zaniknú v prípade colných kvót hneď po dosiahnutí určeného objemu dovozu alebo vývozu.

V prípade colných stropov sa takéto opatrenia prestanú uplatňovať na základe právneho aktu Únie.

5. Prepustenie tovaru do voľného obehu alebo vývoz tovaru, na ktorý sa uplatňujú opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2, môže byť predmetom dohľadu.

Článok 57

Nomenklatúrne zatriedenie tovaru

1. Na účely uplatňovania Spoločného colného sadzobníka spočíva „nomenklatúrne zatriedenie“ tovaru v určení jednej z podpoložiek alebo ďalšieho triedenia kombinovanej nomenklatúry, do ktorej sa má tento tovar zatriediť.

2. Na účely uplatňovania nesadzobných opatrení spočíva nomenklatúrne zatriedenie tovaru v určení jednej z podpoložiek alebo ďalšieho členenia kombinovanej nomenklatúry alebo akejkoľvek inej nomenklatúry, do ktorých sa má tento tovar zatriediť, ktorá je ustanovená právnymi predpismi Únie a úplne alebo čiastočne založená na kombinovanej nomenklatúre alebo ju dopĺňa o ďalšie členenie.

3. Podpoložka alebo ďalšie členenie určené v súlade s odsekmi 1 a 2 sa používa na účely uplatňovania opatrení, ktoré sa vzťahujú na takúto podpoložku.

4. Komisia môže prijať opatrenia s cieľom určiť nomenklatúrne zatriedenie tovaru v súlade s odsekmi 1 a 2.

Článok 58

Prenos vykonávacích právomocí

1. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov opatrenia týkajúce sa správy colných kvót a colných stropov uvedených v článku 56 ods. 4 a riadenia dohľadu nad prepustením tovaru do voľného obehu alebo jeho vývozom, ako sa uvádza v článku 56 ods. 5.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

2. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov opatrenia uvedené v článku 57 ods. 4.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

Na základe závažných naliehavých dôvodov týkajúcich sa takých opatrení, riadne odôvodnených potrebou rýchlo zabezpečiť správne a jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry, Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 285 ods. 5.

Ak sa má stanovisko výboru uvedeného v článku 285 ods. 1 získať prostredníctvom písomného postupu, uplatňuje sa článok 285 ods. 6.







KAPITOLA 2

Pôvod tovaru







Oddiel 1

Nepreferenčný pôvod

Článok 59

Rozsah pôsobnosti

V článkoch 60 a 61 sa ustanovujú pravidlá určovania nepreferenčného pôvodu tovaru na účely uplatňovania:

a) Spoločného colného sadzobníka s výnimkou opatrení uvedených v článku 56 ods. 2 písm. d) a e);

b) iných opatrení, ako sú sadzobné opatrenia, ustanovených predpismi Únie upravujúcimi osobitné oblasti týkajúce sa obchodu s tovarom; a

c) iných opatrení Únie týkajúcich sa pôvodu tovaru.

Článok 60

Získanie pôvodu tovaru

1. Za tovar, ktorý má pôvod v jedinej krajine alebo na jedinom území, sa považuje tovar úplne získaný v takejto krajine alebo na takomto území.

2. Tovar, na ktorého výrobe sa zúčastňuje viac ako jedna krajina alebo územie, sa považuje za tovar s pôvodom v krajine alebo na území, kde sa vykonalo jeho posledné, podstatné a hospodársky odôvodnené zušľachtenie alebo prepracovanie, a to v podnikoch vybavených na tento účel, ktorého výsledkom je nový výrobok alebo ktoré predstavuje dôležitý stupeň výroby.

Článok 61

Dôkaz o pôvode

1. Ak bol pôvod tovaru v colnom vyhlásení určený podľa colných predpisov, môžu colné orgány požiadať deklaranta, aby preukázal pôvod tovaru.

2. Ak bol dôkaz o pôvode tovaru poskytnutý podľa colných predpisov alebo iných právnych predpisov Únie upravujúcich osobitné oblasti, môžu colné orgány v prípade odôvodnenej pochybnosti požadovať dodatočný dôkaz potrebný na zabezpečenie toho, že uvádzaný pôvod tovaru je v súlade s pravidlami ustanovenými príslušnými právnymi predpismi Únie.

3. Ak si to vyžadujú potreby obchodu, môže sa v Únii vydať doklad, ktorý osvedčuje pôvod tovaru, v súlade s pravidlami pôvodu platnými v krajine alebo na území určenia, alebo akoukoľvek inou metódou určenia krajiny, kde bol tovar úplne získaný alebo kde sa vykonala jeho posledná podstatná zmena.

Článok 62

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty, v ktorých ustanoví pravidlá, na základe ktorých sa tovar, pri ktorom sa na účely uplatňovania opatrení Únie uvedených v článku 59 požaduje určenie nepreferenčného pôvodu, považuje za tovar úplne získaný v jedinej krajine alebo na jedinom území alebo za tovar, ktorého posledné, podstatné a hospodársky odôvodnené zušľachtenie alebo prepracovanie sa uskutočnilo v tejto krajine alebo na tomto území, a to v podnikoch vybavených na tento účel, pričom výsledkom je nový výrobok alebo toto spracovanie alebo opracovanie predstavuje dôležitý stupeň výroby, v súlade s článkom 60.

Článok 63

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme procesné pravidlá vzťahujúce sa na poskytovanie a overovanie dôkazov o pôvode podľa článku 61.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.







Oddiel 2

Preferenčný pôvod

Článok 64

Preferenčný pôvod tovaru

1. Aby sa na tovar vzťahovali opatrenia uvedené v článku 56 ods. 2 písm. d) alebo e) alebo nesadzobné preferenčné opatrenia, musí byť v súlade s pravidlami preferenčného pôvodu tovaru uvedenými v odsekoch 2 až 5 tohto článku.

2. V prípade tovaru, na ktorý sa vzťahujú preferenčné opatrenia obsiahnuté v dohodách, ktoré Únia uzavrela s určitými krajinami alebo územiami mimo colného územia Únie alebo so skupinami takýchto krajín alebo území, pravidlá týkajúce sa preferenčného pôvodu sa ustanovujú v týchto dohodách.

3. V prípade, že sa na tovar vzťahujú iné preferenčné opatrenia prijaté jednostranne Úniou vzhľadom na určité krajiny alebo územia mimo colného územia Únie alebo skupiny takýchto krajín alebo území, ako sú uvedené v odseku 5, prijme Komisia opatrenia ustanovujúce pravidlá o preferenčnom pôvode tovaru.

Uvedené pravidlá sa zakladajú buď na kritériu, že je tovar úplne získaný, alebo na kritériu, že tovar je výsledkom dostatočného zušľachtenia alebo prepracovania.

4. V prípade, že sa na tovar vzťahujú preferenčné opatrenia platné pri obchodovaní medzi colným územím Únie a Ceutou a Melillou obsiahnuté v protokole 2 k Aktu o pristúpení z roku 1985, pravidlá o preferenčnom pôvode tovaru sa prijmú v súlade s článkom 9 uvedeného protokolu.

5. V prípade, že sa na tovar vzťahujú preferenčné opatrenia obsiahnuté v preferenčných úpravách v prospech zámorských krajín a území pridružených k Únii, pravidlá týkajúce sa preferenčného pôvodu tovaru sa prijmú v súlade s článkom 203 ZFEÚ.

6. Komisia môže z vlastného podnetu alebo na žiadosť zvýhodnenej krajiny alebo územia udeliť tejto krajine alebo územiu v súvislosti s určitým tovarom dočasnú výnimku z pravidiel o preferenčnom pôvode tovaru podľa odseku 3.

Dočasná výnimka sa zakladá na jednom z týchto dôvodov:

a) vnútorné alebo vonkajšie faktory dočasne znemožňujú zvýhodnenej krajine alebo územiu dodržiavať pravidlá o preferenčnom pôvode;

b) zvýhodnená krajina alebo územie žiada o čas, počas ktorého sa pripravia na dodržiavanie uvedených pravidiel.

Dotknutá zvýhodnená krajina alebo územie predkladá Komisii písomnú žiadosť o výnimku. V žiadosti uvedie dôvody podľa druhého pododseku, z ktorých je výnimka požadovaná, a príslušné podporné doklady.

Dočasná výnimka je obmedzená na obdobie trvania účinku vnútorných alebo vonkajších faktorov, ktoré ju odôvodňujú, alebo na čas, ktorý zvýhodnená krajina alebo územie potrebuje na dosiahnutie dodržiavania pravidiel.

Ak sa výnimka udelí, dotknutá zvýhodnená krajina alebo územie splní všetky ustanovené požiadavky súvisiace s informáciami, ktoré treba poskytnúť Komisii a ktoré sa týkajú využívania výnimky a spravovania množstiev, na ktoré bola výnimka udelená.

Článok 65

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijať delegované akty, v ktorých ustanoví pravidlá o preferenčnom pôvode podľa článku 64 ods. 3.

Článok 66

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov:

a) procesné pravidlá uvedené v článku 64 ods. 1 na uľahčenie určovania preferenčného pôvodu tovaru v Únii;

b) opatrenie, ktorým sa zvýhodnenej krajine alebo územiu udeľuje dočasná výnimka podľa článku 64 ods. 6.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.







Oddiel 3

Určenie pôvodu určitého tovaru

Článok 67

Opatrenia Komisie

Komisia môže prijať opatrenia na určenie pôvodu určitého tovaru v súlade s pravidlami pôvodu uplatniteľnými na tento tovar.

Článok 68

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov opatrenia uvedené v článku 67. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.

Na základe závažných naliehavých dôvodov týkajúcich sa takých opatrení, riadne odôvodnených potrebou rýchlo zabezpečiť správne a jednotné uplatňovanie pravidiel pôvodu, Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 285 ods. 5.

Ak sa má stanovisko výboru uvedeného v článku 285 ods. 1 získať prostredníctvom písomného postupu, uplatňuje sa článok 244 ods. 6.







KAPITOLA 3

Hodnota tovaru na colné účely

Článok 69

Rozsah pôsobnosti

Na účely uplatňovania Spoločného colného sadzobníka a nesadzobných opatrení ustanovených právnymi predpismi Únie, ktoré upravujú osobitné oblasti týkajúce sa obchodovania s tovarom, sa colná hodnota tovaru určuje v súlade s článkami 70 a 74.

Článok 70

Metóda určovania colnej hodnoty založená na prevodnej hodnote

1. Prvotným základom colnej hodnoty tovaru je prevodná hodnota, t. j. skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má zaplatiť za tovar predaný na vývoz na colné územie Únie a ktorá je podľa potreby upravená.

2. Skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má za tovar zaplatiť, je celková platba, ktorú zaplatil alebo má zaplatiť kupujúci predávajúcemu alebo kupujúci tretej strane v prospech predávajúceho za dovezený tovar, a zahŕňa všetky platby, ktoré sa zaplatili alebo majú zaplatiť ako podmienka predaja dovezeného tovaru.

3. Prevodná hodnota sa uplatňuje, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

a) neexistujú obmedzenia, pokiaľ ide o nakladanie s tovarom alebo jeho použitie kupujúcim, s výnimkou ktoréhokoľvek z obmedzení, ktoré:

i) ukladá alebo vyžaduje zákon alebo orgány verejnej moci v Únii;

ii) obmedzujú zemepisné územie, na ktorom možno tovar ďalej predávať;

iii) podstatne neovplyvňujú colnú hodnotu tovaru;

b) predaj alebo cena nepodliehajú žiadnym podmienkam alebo protiplneniam, ktorých hodnotu vo vzťahu k hodnotenému tovaru nie je možné zistiť;

c) žiadna časť výťažku akéhokoľvek následného predaja, nakladania s tovarom alebo použitia tovaru kupujúcim nepripadne priamo ani nepriamo predávajúcemu, ak nie je možné vykonať primeranú úpravu;

d) kupujúci a predávajúci nie sú v spojení alebo ich spojenie neovplyvnilo cenu.

Článok 71

Prvky prevodnej hodnoty

1. Pri určovaní colnej hodnoty podľa článku 70 sa k cene, ktorá bola skutočne zaplatená alebo ktorá ma byť za dovážaný tovar zaplatená, pripočítajú:

a) tieto položky, pokiaľ ich uhrádza kupujúci a nie sú zahrnuté v cene, ktorá bola skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť:

i) provízie a odmeny za sprostredkovanie okrem nákupných provízií;

ii) cena kontajnerov, ktoré sa na colné účely považujú s príslušným tovarom za jeden celok; a

iii) cena obalu, ktorá zahŕňa tak prácu, ako i materiál;

b) príslušne rozčlenená hodnota nasledujúcich tovarov a služieb, pokiaľ ju priamo alebo nepriamo poskytuje kupujúci bezodplatne alebo za zníženú cenu na použitie v súvislosti s výrobou a predajom dovážaného tovaru na vývoz, pokiaľ takáto hodnota nie je zahrnutá v cene, ktorá bola skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť:

i) materiály, súčiastky, dielce a podobné predmety zahrnuté v dovážanom tovare;

ii) náradie, matrice, formy a podobné predmety používané pri výrobe dovážaného tovaru;

iii) materiály spotrebované pri výrobe dovážaného tovaru; a

iv) technika, vývoj, umelecká práca, dizajn, plány a nákresy vyhotovené mimo Únie a potrebné na výrobu dovážaného tovaru;

c) poplatky za používanie patentov a licenčné poplatky týkajúce sa ohodnocovaného tovaru, ktoré musí priamo alebo nepriamo platiť kupujúci v rámci podmienok predaja ohodnocovaného tovaru, pokiaľ tieto poplatky nie sú zahrnuté v cene, ktorá bola skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť;

d) hodnota akejkoľvek časti výnosu z ďalšieho predaja, nakladania alebo použitia dovážaného tovaru, ktoré priamo alebo nepriamo pripadne predávajúcemu; a

e) nasledujúce náklady, ktoré vznikli do príchodu na miesto, v ktorom tovar vstupuje na colné územie Únie:

i) náklady na dopravu a poistenie dovážaného tovaru; a

ii) poplatky za nakládku a manipuláciu s tovarom spojené s prepravou dovážaného tovaru.

2. Každá položka, ktorá sa podľa odseku 1 pripočíta k cene, ktorá bola skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť, sa zakladá len na údajoch, ktoré sú objektívne a vyčísliteľné.

3. K cene, ktorá bola skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť, budú pri určovaní colnej hodnoty pripočítané len položky, ktoré sú uvedené v tomto článku.

Článok 72

Prvky nezahrnuté do colnej hodnoty

Pri určovaní colnej hodnoty podľa článku 70 sa nezahrnie žiaden z týchto prvkov:

a) náklady na dopravu dovážaného tovaru po jeho vstupe na colné územie Únie;

b) poplatky za výstavbu, inštaláciu, montáž, údržbu alebo technickú pomoc realizovanú po vstupe dovážaného tovaru na colné územie Únie, ako napríklad priemyselného zariadenia, stroja alebo vybavenia;

c) platby na úroky z finančného dojednania, ktoré uzavrel kupujúci a ktoré sa vzťahuje na nákup dovážaného tovaru, bez ohľadu na to, či financie poskytuje predávajúci alebo iná osoba, pokiaľ bolo finančné dojednanie uzavreté v písomnej forme a sa to vyžaduje, kupujúci môže preukázať, že sa splnili tieto podmienky:

i) takýto tovar sa skutočne predáva za cenu deklarovanú ako cenu, ktorá bola skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť;

ii) požadovaná úroková sadzba neprevyšuje úrokovú sadzbu, ktorá sa v danej krajine pri takýchto operáciách obvykle uplatňuje v čase poskytnutia financií;

d) poplatky za právo reprodukovať dovážaný tovar v Únii;

e) nákupné provízie;

f) dovozné clo alebo iné platby vyberané v Únii v súvislosti s dovozom alebo predajom tovaru;

g) bez ohľadu na článok 71 ods. 1 písm. c), platby, ktoré platí kupujúci za právo distribuovať alebo ďalej predávať dovážaný tovar, pokiaľ takéto poplatky nie sú podmienkou predaja tohto tovaru na účely vývozu do Únie.

Článok 73

Zjednodušenie

Colné orgány môžu na žiadosť povoliť, aby sa na základe osobitných kritérií stanovili nasledujúce sumy, pokiaľ nie sú v čase prijatia colného vyhlásenia vyčísliteľné:

a) sumy, ktoré sa majú zahrnúť do colnej hodnoty v súlade s článkom 70 ods. 2; a

b) sumy uvedené v článkoch 71 a 72.

Článok 74

Náhradné metódy určovania colnej hodnoty

1. Ak colnú hodnotu tovaru nemožno určiť podľa článku 70, určuje sa postupne od písmena a) po d) odseku 2, a to podľa prvého písmena, podľa ktorého môže byť colná hodnota tovaru určená.

Poradie uplatnenia písmen c) a d) odseku 2 sa na žiadosť deklaranta musí zameniť.

2. Colná hodnota podľa odseku 1 je:

a) prevodná hodnota rovnakého tovaru predávaného na vývoz na colné územie Únie a vyvezeného v rovnakom alebo približne rovnakom čase ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;

b) prevodná hodnota podobného tovaru predávaného na vývoz na colné územie Únie a vyvezeného v rovnakom alebo približne rovnakom čase ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;

c) hodnota založená na jednotkovej cene, za ktorú sa dovážaný tovar alebo rovnaký alebo podobný tovar predáva na colnom území Únie v najväčšom úhrnnom množstve osobám, ktoré nie sú v spojení s predávajúcim; alebo

d) vypočítaná hodnota, ktorá pozostáva:

i) z ceny alebo hodnoty materiálu a výroby alebo iného zušľachtenia, ktoré sa použije pri výrobe dovážaného tovaru;

ii) zo sumy zisku a všeobecných výdavkov zodpovedajúcej sume, ktorá je obvykle zahrnutá do predaja tovaru rovnakej kategórie alebo rovnakého druhu ako tovar, ktorého colná hodnota sa určuje, vyrábaného výrobcami v krajine vývozu na účely vývozu do Únie;

iii) z nákladov na položky uvedené v článku 71 ods. 1 písm. e) alebo z ich hodnoty.

3. Ak colnú hodnotu nemožno určiť podľa odseku 1, určuje sa na základe údajov dostupných na colnom území Únie s použitím rozumných prostriedkov zlučiteľných so všetkými týmito zásadami a všeobecnými ustanoveniami:

a) dohody o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode;

b) článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode;

c) tejto kapitoly.

Článok 75

Delegovanie právomoci

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 284 prijímať delegované akty s cieľom určiť pravidlá udeľovania povolenia uvedeného v článku 73.

Článok 76

Prenos vykonávacích právomocí

Komisia vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov procesné pravidlá vzťahujúce sa na:

a) určovanie colnej hodnoty v súlade s článkom 70 ods. 1 a 2, článkom 71 a článkom 72 vrátane pravidiel úpravy ceny, ktorá sa skutočne zaplatila alebo sa má zaplatiť;

b) uplatňovanie podmienok uvedených v článku 70 ods. 3;

c) určovanie colnej hodnoty uvedené v článku 74.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 285 ods. 4.







HLAVA III

COLNÝ DLH A ZÁRUKY







KAPITOLA 1

Vznik colného dlhu







Oddiel 1

Colný dlh pri dovoze

Článok 77

Prepustenie do voľného obehu a dočasné použitie

1. Colný dlh pri dovoze vzniká prepustením tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, a ktorý podlieha dovoznému clu, do jedného z týchto colných režimov:

a) prepustenie do voľného obehu vrátane prepustenia podľa ustanovení o konečnom použití;

b) dočasné použitie s čiastočným oslobodením od dovozného cla.

2. Colný dlh vzniká v okamihu prijatia colného vyhlásenia.

3. Dlžníkom je deklarant. V prípade nepriameho zastúpenia je dlžníkom aj osoba, na ktorej účet sa colné vyhlásenie podáva.

Ak je colné vyhlásenie v súvislosti s jedným z colných režimov uvedených v odseku 1 vyhotovené na základe údajov, v dôsledku ktorých nebolo celé dovozné clo alebo jeho časť vybraná, osoba, ktorá poskytla údaje potrebné na vyhotovenie colného vyhlásenia a ktorá vedela alebo mala vedieť, že takéto údaje nie sú pravdivé, je takisto dlžníkom.

Článok 78

Osobitné ustanovenia týkajúce sa nepôvodného tovaru

1. Ak sa uplatňuje zákaz vrátenia alebo oslobodenia od dovozného cla na nepôvodný tovar použitý pri výrobe výrobkov, na ktoré bol dôkaz o pôvode vydaný alebo vyhotovený v rámci preferenčnej dohody medzi Úniou a určitými krajinami alebo územiami mimo colného územia Únie alebo so skupinami takýchto krajín alebo území, colný dlh pri dovoze týchto nepôvodných výrobkov vzniká prijatím vyhlásenia o spätnom vývoze daných výrobkov.

2. Ak colný dlh vznikol podľa odseku 1, suma dovozného cla, ktorá zodpovedá tomuto dlhu, sa určuje za rovnakých podmienok ako v prípade, keď colný dlh vznikol prijatím colného vyhlásenia na prepustenie nepôvodného tovaru použitého pri výrobe týchto výrobkov do voľného obehu v ten istý deň na účely ukončenia colného režimu aktívny zušľachťovací styk.

3. Uplatňuje sa článok 77 ods. 2 a 3. V prípade tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, uvedeného v článku 270 je však dlžníkom osoba, ktorá podáva vyhlásenie o spätnom vývoze. V prípade nepriameho zastúpenia je dlžníkom aj osoba, na účet ktorej sa vyhlásenie podáva.

Článok 79

Colný dlh, ktorý vzniká nesplnením povinnosti alebo nedodržaním podmienky

1. Pri tovare, ktorý podlieha dovoznému clu, vzniká colný dlh pri dovoze v dôsledku nesplnenia niektorej z týchto povinností alebo podmienok:

a) nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch týkajúcich sa vstupu tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, na colné územie Únie, jeho odňatia spod colného dohľadu alebo prepravy, zušľachtenia, skladovania, dočasného uskladnenia, dočasného použitia alebo zničenia takéhoto tovaru v rámci tohto územia, alebo

b) nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch pre konečné použite tovaru na colnom území Únie, alebo

c) nedodržaním podmienky vzťahujúcej sa na prepustenie tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, do colného režimu alebo nedodržaním podmienky na priznanie oslobodenia od cla alebo zníženie sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru.

2. Colný dlh vzniká buď:

a) v okamihu, keď povinnosť, ktorej nesplnením colný dlh vzniká, nie je splnená alebo sa prestane plniť, alebo

b) v okamihu, keď sa prijme colné vyhlásenie na prepustenie tovaru do colného režimu a ak sa dodatočne zistí, že podmienka týkajúca sa prepustenia tovaru do tohto colného režimu alebo priznanie oslobodenia od cla alebo zníženej sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru nebola v skutočnosti splnená.

3. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. a) a b) je dlžníkom ktorákoľvek z týchto osôb:

a) každá osoba, ktorá bola povinná splniť príslušné povinnosti;

b) každá osoba, ktorá vedela alebo mala vedieť, že povinnosť podľa colných predpisov nebola splnená a ktorá konala na účet osoby, ktorá bola povinná splniť povinnosť, alebo ktorá sa zúčastnila konania, ktoré viedlo k nesplneniu povinnosti;

c) každá osoba, ktorá daný tovar získala alebo prechovávala a ktorá vedela alebo mala vedieť, že v čase získania alebo prijatia daného tovaru, nebola povinnosť podľa colných predpisov splnená.

4. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. c) je dlžníkom osoba, ktorá má dodržať podmienky upravujúce prepustenie tovaru do colného režimu, colné vyhlásenie týkajúce sa tovaru prepusteného do daného colného režimu alebo priznanie oslobodenia od cla alebo zníženej sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru.

Ak je vyhotovené colné vyhlásenie týkajúce sa jedného z colných režimov uvedených v odseku 1 písm. c) a ak sa poskytujú colným orgánom informácie požadované podľa colných predpisov týkajúcich sa podmienok vzťahujúcich sa na prepustenie tovaru do daného colného režimu, v dôsledku ktorých nebolo vybrané celé dovozné clo alebo jeho časť, je dlžníkom aj osoba, ktorá poskytla údaje potrebné na vyhotovenie colného vyhlásenia a ktorá vedela alebo mala vedieť, že takéto údaje nie sú pravdivé.

Článok 80

Odpočítanie sumy už zaplateného dovozného cla

1. Ak colný dlh vznikol podľa článku 79 ods. 1 pri tovare prepustenom do voľného obehu so zníženou sadzbou dovozného cla v dôsledku jeho konečného použitia, suma dovozného cla zaplatená pri prepustení tovaru do voľného obehu sa odpočíta od sumy dovozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu.

Prvý pododsek sa uplatňuje, ak colný dlh vznikol pri odpade alebo zvyškoch, ktoré vznikli pri zničení takéhoto tovaru.

2. Ak colný dlh vznikol podľa článku 79 ods. 1 pri tovare prepustenom do colného režimu dočasné použitie s čiastočným oslobodením od dovozného cla, suma dovozného cla zaplatená na základe čiastočného oslobodenia sa odpočíta od sumy dovozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu.







Oddiel 2

Colný dlh pri vývoze

Článok 81

Vývoz a pasívny zušľachťovací styk

1. Colný dlh pri vývoze vzniká prepustením tovaru, ktorý podlieha vývoznému clu do colného režimu vývoz alebo pasívny zušľachťovací styk.

2. Colný dlh vzniká v okamihu prijatia colného vyhlásenia.

3. Dlžníkom je deklarant. V prípade nepriameho zastúpenia je dlžníkom aj osoba, na ktorej účet sa colné vyhlásenie podáva.

Ak sa colné vyhlásenie vyhotoví na základe údajov, v dôsledku ktorých sa nevybralo celé vývozné clo alebo jeho časť, je dlžníkom aj osoba, ktorá poskytla údaje požadované na vyhotovenie colného vyhlásenia a ktorá vedela alebo mala vedieť, že takéto údaje nie sú pravdivé.

Článok 82

Colný dlh, ktorý vzniká nesplnením povinnosti alebo nedodržaním podmienky

1. Pri tovare, ktorý podlieha vývoznému clu, vzniká colný dlh pri vývoze v dôsledku nesplnenia niektorej z týchto povinností alebo podmienok:

a) nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch pre výstup tovaru alebo

b) nedodržaním podmienok, za ktorých bolo povolené, aby bol tovar prepravený z colného územia Únie s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla.

2. Colný dlh vzniká:

a) okamihom, keď je tovar skutočne prepravený z colného územia Únie bez colného vyhlásenia, alebo

b) okamihom, keď sa tovar dostane na iné miesto určenia, ako je miesto, vo vzťahu ku ktorému bolo umožnené ho prepraviť z colného územia Únie s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla, alebo

c) ak colné orgány nemôžu určiť okamih uvedený v písmene b), uplynutím lehoty určenej na predloženie dôkazov o tom, že boli splnené podmienky, za ktorých možno priznať toto oslobodenie.

3. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. a) je dlžníkom:

a) každá osoba, ktorá bola povinná splniť príslušné povinnosti;

b) každá osoba, ktorá vedela alebo mala vedieť, že príslušná povinnosť nebola splnená a ktorá konala na účet osoby, ktorá bola povinná splniť povinnosť;

c) každá osoba, ktorá sa zúčastnila konania, ktoré viedlo k nesplneniu povinnosti a ktorá vedela alebo mala vedieť, že colné vyhlásenie nebolo podané, hoci podané malo byť.

4. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. b) je dlžníkom každá osoba, ktorá je povinná dodržať podmienky, na základe ktorých bolo povolené, aby bol tovar prepravený z colného územia Únie s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla.







Oddiel 3

Spoločné ustanovenia pre colný dlh pri dovoze a vývoze

Článok 83

Zákazy a obmedzenia

1. Colný dlh pri dovoze alebo vývoze vzniká aj pri tovare, na ktorý sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa zákazov alebo obmedzení vývozu alebo dovozu akéhokoľvek druhu.

2. Colný dlh však nevzniká v žiadnom z týchto prípadov:

a) protiprávny dovoz falzifikátov peňazí na colné územie Únie;

b) dovoz omamných a psychotropných látok na colné územie Únie, ak nie sú pod prísnym dohľadom príslušných orgánov s cieľom použiť ich na lekárske a vedecké účely.

3. Na účely sankcií vzťahujúcich sa na porušenie colných predpisov sa však colný dlh považuje za vzniknutý, pokiaľ je podľa práva členského štátu dovozné alebo vývozné clo alebo existencia colného dlhu základom na určenie sankcií.

Článok 84

Niekoľko dlžníkov

Ak je za zaplatenie sumy dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá jednému colnému dlhu, zodpovedných niekoľko osôb, sú tieto osoby spoločne a nerozdielne zodpovedné za platbu uvedenej sumy.

Článok 85

Všeobecné pravidlá pre výpočet sumy dovozného alebo vývozného cla

1. Suma dovozného alebo vývozného cla sa určuje na základe pravidiel pre výpočet cla, ktoré sa vzťahovali na daný tovar v čase, keď colný dlh vznikol s ohľadom na tento tovar.

2. Ak nemožno presne určiť okamih, v ktorom colný dlh vznikol, za tento okamih sa považuje okamih, v ktorom colné orgány dospeli k záveru, že tovar je v situácii, za ktorej colný dlh vznikol.

Avšak ak colným orgánom dostupné informácie umožňujú určiť, že colný dlh vznikol pred okamihom, v ktorom dospeli k takémuto záveru, za okamih vzniku colného dlhu sa považuje najskorší okamih, keď je možné takúto situáciu určiť.

Článok 86

Osobitné pravidlá pre výpočet sumy dovozného cla

1. Ak vznikli na colnom území Únie náklady na skladovanie alebo obvyklé spôsoby zaobchádzania vzhľadom na tovar prepustený do colného režimu alebo dočasne uskladnený, takéto náklady alebo zvýšenie hodnoty sa pri výpočte sumy dovozného cla nezohľadňujú, ak deklarant poskytol dostatočný dôkaz o týchto nákladoch.

Colná hodnota, množstvo, povaha a pôvod tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, použitého v operáciách sa však pri výpočte sumy dovozného cla zohľadňujú.

2. Ak sa nomenklatúrne zatriedenie tovaru prepusteného do colného režimu mení v dôsledku obvyklého spôsobu zaobchádzania v rámci colného územia Únie, uplatňuje sa na žiadosť deklaranta pôvodné nomenklatúrne zatriedenie tovaru prepusteného do colného režimu.

3. Ak colný dlh vznikol v prípade zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime aktívny zušľachťovací styk, suma dovozného cla, ktoré zodpovedá tomuto dlhu, sa určuje na žiadosť deklaranta na základe nomenklatúrneho zatriedenia, colnej hodnoty, množstva, povahy a pôvodu tovaru prepusteného do colného režimu aktívny zušľachťovací styk v čase prijatia colného vyhlásenia týkajúceho sa tohto tovaru.

4. V osobitných prípadoch sa výška dovozného cla určí v súlade s odsekmi 2 a 3 tohto článku bez žiadosti deklaranta, aby sa predišlo obchádzaniu sadzobných opatrení uvedených v článku 56 ods. 2 písm. h).

5. Ak colný dlh vznikol v prípade zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk alebo náhradných výrobkov uvedených v článku 261 ods. 1, výška dovozného cla sa vypočíta na základe nákladov na spracovateľskú operáciu uskutočnenú mimo colného územia Únie.

6. Ak sa v colných predpisoch ustanovuje zvýhodnené sadzobné zaobc