02017R1485 — SK — 15.03.2021 — 001.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1485 z 2. augusta 2017, ktorým sa stanovuje usmernenie pre prevádzkovanie elektrizačnej prenosovej sústavy (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 220 25.8.2017, s. 1)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1485

z 2. augusta 2017,

ktorým sa stanovuje usmernenie pre prevádzkovanie elektrizačnej prenosovej sústavy

(Text s významom pre EHP)







ČASŤ I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Na zaistenie prevádzkovej bezpečnosti, kvality frekvencie a efektívneho využívania prepojenej sústavy a zdrojov sa týmto nariadením stanovujú podrobné usmernenia o:

a) požiadavkách a zásadách prevádzkovej bezpečnosti;

b) pravidlách a zodpovednosti za koordináciu a výmenu údajov medzi PPS, medzi PPS a PDS, ako aj medzi PPS alebo PDS a VPS, pokiaľ ide o plánovanie prevádzky a prevádzku takmer v reálnom čase,

c) pravidlách odbornej prípravy a osvedčovania zamestnancov prevádzkovateľov sústav,

d) požiadavkách na koordináciu odstávok;

e) požiadavkách na plánovanie medzi regulačnými oblasťami PPS a

f) pravidlách zameraných na vytvorenie rámca Únie pre reguláciu frekvencie a činného výkonu a rezervy.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1. Pravidlá a požiadavky uvedené v tomto nariadení sa uplatňujú na týchto VPS: a) existujúce a nové jednotky na výrobu elektrickej energie, ktoré sú alebo môžu byť zaradené ako typ B, C a D v súlade s kritériami stanovenými v článku 5 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/631 ( 1 ), b) existujúce a nové odberné zariadenia pripojené do prenosovej sústavy, c) existujúce a nové uzavreté distribučné sústavy pripojené do prenosovej sústavy, d) existujúce a nové odberné zariadenia, uzavreté distribučné sústavy a tretie osoby, ak poskytujú riadenie odberu priamo pre PPS v súlade s kritériami v článku 27 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1388 ( 2 ), e) poskytovatelia redispečingu jednotiek na výrobu elektrickej energie alebo odberných zariadení prostredníctvom agregácie a poskytovatelia rezervy činného výkonu v súlade s časťou IV hlavou 8 tohto nariadenia a f) existujúce a nové siete jednosmerného prúdu vysokého napätia (ďalej len „HVDC“) v súlade s kritériami v článku 3 ods. 1 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1447 ( 3 ).

2. Toto nariadenie sa uplatňuje na všetky prenosové sústavy, distribučné sústavy a spojovacie vedenia v Únii a na regionálnych koordinátorov bezpečnosti s výnimkou prenosových sústav a distribučných sústav alebo častí prenosových sústav a distribučných sústav umiestnených v rámci ostrovov členských štátov, v sústavách ktorých sa neuplatňuje synchrónna prevádzka so synchrónnymi oblasťami Kontinentálna Európa, Veľká Británia, Severná Európa, Írsko a Severné Írsko alebo Pobaltie.

3. Ak je v členskom štáte viac PPS, toto nariadenie sa vzťahuje na všetkých PPS v danom členskom štáte. Ak PPS nevykonáva funkcie týkajúce sa jednej alebo viacerých povinností podľa tohto nariadenia, členské štáty môžu v rámci vnútroštátneho regulačného režimu stanoviť, že zodpovednosť PPS za plnenie jednej, niektorých alebo všetkých povinností podľa tohto nariadenia sa pridelí jednému alebo viacerým konkrétnym PPS.

4. V synchrónnej oblasti, v ktorej nie sú všetky krajiny viazané právnymi predpismi Únie, sú PPS Litvy, Lotyšska a Estónska oslobodení od uplatňovania ustanovení uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, pokiaľ a do tej miery, v akej fungujú v synchrónnom režime, ak nie je stanovené inak v dohode o spolupráci s PPS z tretej krajiny, v ktorej je stanovený základ pre ich spoluprácu na bezpečnej prevádzke sústavy podľa článku 13.

5. Ak má požiadavky na základe tohto nariadenia stanoviť príslušný prevádzkovateľ sústavy, ktorý nie je PPS, členské štáty môžu stanoviť, že namiesto neho bude za stanovenie príslušných požiadaviek zodpovedný PPS.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov v článku 2 nariadenia (ES) č. 714/2009, článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2015/1222 ( 4 ), článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/631, článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1388, článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1447, článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1719 ( 5 ), článku 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 543/2013 ( 6 ) o predkladaní a uverejňovaní údajov na trhoch s elektrickou energiou a článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES ( 7 ).

2. Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: (1) „prevádzková bezpečnosť“ je schopnosť prenosovej sústavy zachovať normálny stav alebo čo najskôr obnoviť normálny stav, ktorá je charakterizovaná limitmi prevádzkovej bezpečnosti; (2) „obmedzenie“ je situácia, v ktorej je potrebné pripraviť a spustiť nápravné opatrenie, aby sa dodržali limity prevádzkovej bezpečnosti; (3) „situácia N“ je situácia, keď žiadny prvok prenosovej sústavy nie je nedostupný z dôvodu výskytu neplánovanej udalosti; (4) „zoznam neplánovaných udalostí“ je zoznam neplánovaných udalostí, ktorých výskyt sa má simulovať s cieľom overiť dodržiavanie limitov prevádzkovej bezpečnosti; (5) „normálny stav“ je situácia, keď sa sústava nachádza v rámci limitov prevádzkovej bezpečnosti v situácii N a po výskyte akejkoľvek neplánovanej udalosti zo zoznamu neplánovaných udalostí, s prihliadnutím na účinok dostupných nápravných opatrení; (6) „rezervy na zachovanie frekvencie (FCR)“ sú rezervy činného výkonu, ktoré sú k dispozícii na zachovanie frekvencie sústavy po výskyte nerovnováhy; (7) „rezervy na obnovenie frekvencie (FRR)“ sú rezervy činného výkonu, ktoré sú k dispozícii na obnovenie frekvencie sústavy na menovitú frekvenciu a v prípade synchrónnej oblasti, ktorú tvorí viac ako jedna oblasť LFC, na obnovenie výkonovej bilancie na plánovanú hodnotu; (8) „nahradzujúce rezervy (RR)“ sú rezervy činného výkonu k dispozícii na obnovenie alebo podporu potrebnej úrovne rezerv FRR, ktoré majú byť pripravené pre prípad dodatočnej nerovnováhy v sústave, vrátane výrobných rezerv; (9) „poskytovateľ rezervy“ je právny subjekt, ktorý má zákonnú alebo zmluvnú povinnosť dodávať rezervy FCR, FRR alebo RR najmenej z jednej jednotky poskytujúcej rezervu alebo zo skupiny poskytujúcej rezervu; (10) „jednotka poskytujúca rezervu“ je samostatná jednotka na výrobu elektrickej energie a/alebo odberná jednotka alebo ich agregácia, ktoré sú pripojené k spoločnému miestu pripojenia a spĺňajú požiadavky na poskytovanie rezerv FCR, FRR alebo RR; (11) „skupina poskytujúca rezervu“ je agregácia jednotiek na výrobu elektrickej energie, odberných jednotiek a/alebo jednotiek poskytujúcich rezervu, ktoré sú pripojené k viac ako jednému miestu pripojenia a spĺňajú požiadavky na poskytovanie rezerv FCR, FRR alebo RR; (12) „oblasť regulácie frekvencie a činného výkonu (oblasť LFC)“ je celá synchrónna oblasť alebo jej časť, fyzicky ohraničená bodmi merania na spojovacích vedeniach s inými oblasťami LFC, ktorú prevádzkuje jeden alebo viac PPS s povinnosťou regulovať frekvenciu a činný výkon; (13) „čas do obnovenia frekvencie“ je maximálny očakávaný čas po výskyte okamžitej výkonovej nerovnováhy menšieho alebo rovnakého rozsahu ako referenčný incident, keď sa frekvencia sústavy vráti do pásma obnovenia frekvencie v synchrónnych oblastiach s iba jednou oblasťou LFC, a v prípade synchrónnych oblastí s viac ako jednou oblasťou LFC maximálny očakávaný čas po výskyte okamžitej výkonovej nerovnováhy v oblasti LFC, v rámci ktorého je nerovnováha kompenzovaná; (14) „kritérium N-1“ je pravidlo, podľa ktorého prvky, ktoré sú naďalej v prevádzke v rámci regulačnej oblasti PPS aj po výskyte neplánovanej udalosti, sú schopné prispôsobiť sa novej prevádzkovej situácii bez porušenia limitov prevádzkovej bezpečnosti; (15) „situácia N-1“ je situácia v prenosovej sústave, pri ktorej sa vyskytla jedna neplánovaná udalosť zo zoznamu neplánovaných udalostí; (16) „rezerva činného výkonu“ sú vyrovnávacie rezervy k dispozícii na udržiavanie frekvencie; (17) „stav ohrozenia“ je stav sústavy, keď sa sústava nachádza v rozsahu limitov prevádzkovej bezpečnosti, ale bola zistená neplánovaná udalosť zo zoznamu neplánovaných udalostí a v prípade jej výskytu nie sú k dispozícii nápravné opatrenia dostatočné na zachovanie normálneho stavu; (18) „blok regulácie frekvencie a činného výkonu (blok LFC)“ je celá synchrónna oblasť alebo jej časť, fyzicky ohraničená bodmi merania na spojovacích vedeniach s inými blokmi LFC, ktorá pozostáva z jednej alebo viacerých oblastí LFC a ktorú prevádzkuje jeden alebo viac PPS s povinnosťou regulovať frekvenciu a činný výkon; (19) „regulačná odchýlka oblasti (ACE)“ je súčet regulačnej odchýlky výkonu („P“), t. j. rozdielu v reálnom čase medzi nameranou skutočnou hodnotou výmeny výkonu v reálnom čase („P“) a regulačným programom („P0“) konkrétnej oblasti LFC alebo bloku LFC, a regulačnej odchýlky obnovenia frekvencie („K*f“), t. j. súčinu K-faktora a frekvenčnej odchýlky uvedenej konkrétnej oblasti LFC alebo bloku LFC, kde sa regulačná odchýlka oblasti rovná P+K*f; (20) „regulačný program“ je séria nastavených hodnôt pre vzájomne započítanú výmenu výkonu v oblasti LFC alebo bloku LFC cez spojovacie vedenia striedavého prúdu (AC); (21) „regulácia napätia“ sú manuálne alebo automatické regulačné opatrenia v uzloch výroby elektriny, na koncových uzloch striedavých vedení alebo sietí HVDC, v transformátoroch alebo iných prostriedkoch, určené na zachovanie nastavenej hladiny napätia alebo nastavenej hodnoty jalového výkonu; (22) „stav bez napätia“ je stav sústavy, keď je celá prenosová prevádzka alebo jej časť mimo prevádzky; (23) „vnútorná neplánovaná udalosť“ je vnútorná neplánovaná udalosť v regulačnej oblasti PPS vrátane spojovacích vedení; (24) „vonkajšia neplánovaná udalosť“ je udalosť mimo regulačnej oblasti PPS a mimo spojovacích vedení, pričom faktor vplyvu je vyšší ako hraničná hodnota vplyvu neplánovanej udalosti; (25) „faktor vplyvu“ je číselná hodnota použitá na vyčíslenie najväčšieho účinku odstávky prvku prenosovej sústavy umiestneného mimo regulačnej oblasti PPS s výnimkou spojovacích vedení, pokiaľ ide o zmenu tokov výkonu alebo zmenu napätia v dôsledku tejto odstávky, na akýkoľvek prvok prenosovej sústavy. Čím vyššia je táto hodnota, tým väčší je účinok; (26) „hraničná hodnota vplyvu neplánovanej udalosti“ je číselná maximálna hodnota, s ktorou sa porovnávajú faktory vplyvu, pričom výskyt neplánovanej udalosti mimo regulačnej oblasti PPS s faktorom vplyvu vyšším ako hraničná hodnota vplyvu neplánovanej udalosti sa považuje za udalosť s významným vplyvom na regulačnú oblasť PPS vrátane spojovacích vedení; (27) „analýza neplánovaných udalostí“ je počítačová simulácia neplánovaných udalostí zo zoznamu neplánovaných udalostí; (28) „kritický čas odstránenia poruchy“ je maximálny čas trvania poruchy, počas ktorého je v prenosovej sústave zachovaná stabilita prevádzky; (29) „porucha“ sú všetky druhy skratov (jednofázové, dvojfázové a trojfázové, so zemným spojením a bez neho), prerušený vodič, prerušený obvod alebo prerušované spojenie, výsledkom čoho je trvalá nedostupnosť dotknutého prvku prenosovej sústavy; (30) „prvok prenosovej sústavy“ je akýkoľvek komponent prenosovej sústavy; (31) „narušenie“ je akákoľvek neplánovaná udalosť, ktorá môže spôsobiť odklon prenosovej sústavy od normálneho stavu; (32) „dynamická stabilita“ je bežný pojem označujúci uhlovú stabilitu, stabilitu frekvencie a stabilitu napätia; (33) „posúdenie dynamickej stability“ je posúdenie prevádzkovej bezpečnosti z hľadiska dynamickej stability; (34) „stabilita frekvencie“ je schopnosť prenosovej sústavy zachovávať stabilnú frekvenciu v situácii N a po vystavení narušeniu; (35) „stabilita napätia“ je schopnosť prenosovej sústavy zachovávať prijateľné napätia vo všetkých uzloch v prenosovej sústave v situácii N a po vystavení narušeniu; (36) „stav sústavy“ je prevádzkový stav prenosovej sústavy vo vzťahu k limitom prevádzkovej bezpečnosti a môže to byť normálny stav, stav ohrozenia, stav núdze, stav bez napätia a stav obnovy; (37) „stav núdze“ je stav sústavy, keď je porušený jeden alebo viac limitov prevádzkovej bezpečnosti; (38) „stav obnovy“ je stav sústavy, v ktorom je cieľom všetkých činností v prenosovej sústave opätovné obnovenie prevádzky sústavy a zachovanie prevádzkovej bezpečnosti po stave bez napätia alebo stave núdze; (39) „kombinovaná neplánovaná udalosť“ je súčasný výskyt viacerých neplánovaných udalostí so spoločnou príčinou; (40) „frekvenčná odchýlka“ je rozdiel medzi skutočnou a menovitou frekvenciou synchrónnej oblasti, ktorá môže byť záporná alebo kladná; (41) „frekvencia sústavy“ je elektrická frekvencia sústavy, ktorú možno namerať vo všetkých častiach synchrónnej oblasti za predpokladu, že jej hodnota v sústave v časovom rámci sekúnd je jednotná, a iba s malými rozdielmi medzi rôznymi miestami merania; (42) „postup obnovenia frekvencie (FRP)“ je proces, ktorého cieľom je obnoviť frekvenciu na menovitú frekvenciu a v prípade synchrónnych oblastí, ktoré tvorí viac ako jedna oblasť LFC, proces, ktorého cieľom je obnoviť výkonovú bilanciu na plánovanú hodnotu; (43) „regulačná odchýlka obnovenia frekvencie (FRCE)“ je regulačná odchýlka FRP, ktorá sa rovná ACE oblasti LFC alebo ktorá sa rovná frekvenčnej odchýlke, ak oblasť LFC geograficky zodpovedá synchrónnej oblasti; (44) „plán“ je referenčný súbor hodnôt reprezentujúcich výrobu, spotrebu alebo výmenu elektriny za dané časové obdobie; (45) „K-faktor oblasti LFC alebo bloku LFC“ je hodnota vyjadrená v megawattoch na hertz (MW/Hz), ktorá sa čo možno najviac približuje alebo je väčšia ako súčet autoregulácie výroby, samoregulácie zaťaženia a príspevku rezervy na zachovanie frekvencie v pomere k maximálnej frekvenčnej odchýlke v ustálenom stave; (46) „miestny stav“ je označenie stavu pohotovosti, stavu núdze alebo stavu bez napätia, ak neexistuje riziko rozšírenia následkov mimo regulačnej oblasti vrátane spojovacích vedení pripojených k tejto regulačnej oblasti; (47) „maximálna frekvenčná odchýlka v ustálenom stave“ je maximálna očakávaná frekvenčná odchýlka po výskyte nerovnováhy rovnej alebo menšej ako referenčný incident, pri ktorej má byť frekvencia stabilizovaná; (48) „oblasť pozorovania“ je vlastná prenosová sústava PPS a príslušné časti distribučných sústav a prenosových sústav susediacich PPS, kde PPS vykonáva monitorovanie a modelovanie v reálnom čase s cieľom zachovať prevádzkovú bezpečnosť vo svojej regulačnej oblasti vrátane spojovacích vedení; (49) „susediaci PPS“ sú PPS priamo pripojení aspoň jedným striedavým alebo jednosmerným spojovacím vedením; (50) „analýza prevádzkovej bezpečnosti“ je celá škála počítačových, manuálnych a automatických činností vykonávaných s cieľom posúdiť prevádzkovú bezpečnosť prenosovej sústavy a vyhodnotiť nápravné opatrenia potrebné na zachovanie prevádzkovej bezpečnosti; (51) „ukazovatele prevádzkovej bezpečnosti“ sú ukazovatele, ktoré používa PPS na monitorovanie prevádzkovej bezpečnosti, pokiaľ ide o stavy sústavy, ako aj poruchy a narušenia ovplyvňujúce prevádzkovú bezpečnosť; (52) „klasifikácia prevádzkovej bezpečnosti“ je klasifikácia, ktorú používajú PPS na monitorovanie prevádzkovej bezpečnosti na základe ukazovateľov prevádzkovej bezpečnosti; (53) „prevádzkové skúšky“ sú skúšky, ktoré vykonávajú PPS alebo PDS na účely údržby, vývoja postupov prevádzky sústavy a odborného vzdelávania a s cieľom získať informácie o správaní prenosovej sústavy za mimoriadnych podmienok v sústave, ako aj skúšky, ktoré vykonávajú významní používatelia siete vo svojich zariadeniach na podobné účely; (54) „bežná neplánovaná udalosť“ je výskyt neplánovanej udalosti na jednej odbočke alebo pri dodávke; (55) „mimoriadna neplánovaná udalosť“ je súčasný výskyt viacerých neplánovaných udalostí bez spoločnej príčiny alebo výpadok jednotiek na výrobu elektrickej energie s celkovým výpadkom výrobnej kapacity presahujúcim referenčný incident; (56) „miera lineárnych zmien výkonu“ je miera zmeny činného výkonu jednotky na výrobu elektrickej energie, odberného zariadenia alebo siete HVDC; (57) „rezerva jalového výkonu“ je jalový výkon, ktorý je k dispozícii na udržiavanie napätia; (58) „referenčný incident“ je maximálna kladná alebo záporná odchýlka výkonu vyskytujúca sa okamžite medzi výrobou a odberom v synchrónnej oblasti, ktorá sa zohľadňuje pri dimenzovaní rezervy FCR; (59) „uhlová stabilita“ je schopnosť synchrónnych strojov zostať synchrónnymi za situácie N a po vystavení narušeniu; (60) „bezpečnostný plán“ je plán obsahujúci posúdenie ohrozenia kritických zariadení PPS scenármi závažných fyzických a kybernetických hrozieb s posúdením potenciálnych dôsledkov; (61) „limity stability“ sú povolené hranice prevádzky prenosovej sústavy z hľadiska dodržiavania limitov stability napätia, uhlovej stability a stability frekvencie; (62) „rozsiahly stav“ je označenie stavu ohrozenia, stavu núdze alebo stavu bez napätia, keď existuje riziko ich rozšírenia do prepojených prenosových sústav; (63) „plán obrany sústavy“ sú technické a organizačné opatrenia, ktoré treba prijať na zabránenie šíreniu alebo zhoršeniu narušenia v prenosovej sústave s cieľom zamedziť rozsiahlemu stavu narušenia a stavu bez napätia; (64) „topológia“ sú údaje o pripojiteľnosti rôznych prvkov prenosovej alebo distribučnej sústavy v rozvodni, ktoré zahŕňajú elektrickú konfiguráciu a polohu vypínačov a izolátorov; (65) „prechodné prípustné preťaženia“ sú dočasné preťaženia prvkov prenosovej sústavy, ktoré sú povolené na obmedzené obdobie a ktoré nespôsobujú fyzické poškodenie prvkov prenosovej sústavy pri dodržaní stanovenej doby trvania a hraničných hodnôt; (66) „virtuálne spojovacie vedenie“ je dodatočný vstup regulátorov príslušných oblastí LFC, ktoré má rovnaký účinok ako meraná hodnota fyzického spojovacieho vedenia a umožňuje výmenu elektrickej energie medzi jednotlivými oblasťami; (67) „pružné systémy na prenos striedavého prúdu (FACTS)“ sú zariadenia na prenos elektrickej energie striedavým prúdom zamerané na zlepšenie ovládateľnosti a zvýšenú schopnosť prenosu činného výkonu; (68) „primeranosť“ je schopnosť zásobovať oblasť na zabezpečenie pokrytia odberu v danej oblasti; (69) „agregovaný čistý externý plán“ je plán, ktorý predstavuje čistú sumu všetkých externých plánov PPS a plánov externých komerčných obchodov medzi dvoma plánovacími oblasťami alebo medzi plánovacou oblasťou a skupinou iných plánovacích oblastí; (70) „plán dostupnosti“ je kombinácia všetkých plánovaných stavov dostupnosti relevantného zariadenia za dané časové obdobie; (71) „stav dostupnosti“ je schopnosť jednotky na výrobu elektrickej energie, sieťového prvku alebo odberného zariadenia poskytovať službu v danom časovom období bez ohľadu na to, či je alebo nie je v prevádzke; (72) „takmer v reálnom čase“ je uplynutý čas najviac 15 minút medzi posledným časom uzávierky vnútrodenného trhu a reálnym časom; (73) „plán spotreby“ je plán predstavujúci spotrebu odberného zariadenia alebo skupiny odberných zariadení; (74) „dátové prostredie pre plánovanie prevádzky ENTSO pre elektrinu“ je súbor aplikačných programov a zariadení vyvinutých s cieľom umožniť ukladanie, výmenu a spravovanie údajov používaných v procesoch plánovania prevádzky medzi PPS; (75) „plán externých komerčných obchodov“ je plán, ktorý predstavuje obchodnú výmenu elektriny medzi účastníkmi trhu v rôznych plánovacích oblastiach; (76) „externý plán“ je plán, ktorý predstavuje výmenu elektriny medzi PPS v rôznych plánovacích oblastiach; (77) „nútená odstávka“ je neplánované vyradenie relevantného zariadenia z prevádzky z akéhokoľvek naliehavého dôvodu, ktorý nie je pod operačnou kontrolou prevádzkovateľa dotknutého relevantného zariadenia; (78) „plán výroby“ je plán, ktorý predstavuje výrobu elektriny jednotkou na výrobu elektrickej energie alebo skupinou jednotiek na výrobu elektrickej energie; (79) „plán interných komerčných obchodov“ je plán, ktorý predstavuje obchodnú výmenu elektriny v rámci plánovacej oblasti medzi rôznymi účastníkmi trhu; (80) „interné relevantné zariadenie“ je relevantné zariadenie, ktoré je súčasťou regulačnej oblasti PPS alebo relevantné zariadenie umiestnené v distribučnej sústave vrátane uzavretej distribučnej sústavy, ktorá je priamo alebo nepriamo pripojená do regulačnej oblasti uvedeného PPS; (81) „čistá AC pozícia oblasti“ je čistá suma všetkých externých plánovaných výmen v danej oblasti prostredníctvom striedavých vedení; (82) „región s koordináciou odstávok“ je spojenie regulačných oblastí, pre ktoré PPS vymedzujú postupy na monitorovanie a v prípade potreby koordinovanie stavu dostupnosti relevantných zariadení vo všetkých časových rámcoch; (83) „relevantné odberné zariadenie“ je odberné zariadenie, ktoré sa zúčastňuje na koordinácii odstávok, pričom jeho stav dostupnosti ovplyvňuje cezhraničnú prevádzkovú bezpečnosť; (84) „relevantné zariadenie“ je akékoľvek relevantné odberné zariadenie, relevantná jednotka na výrobu elektrickej energie alebo relevantný sieťový prvok zúčastňujúci sa na koordinácii odstávok; (85) „relevantný sieťový prvok“ je akýkoľvek komponent prenosovej sústavy vrátane spojovacích vedení alebo distribučnej sústavy vrátane uzavretej distribučnej sústavy, ako napríklad samostatné vedenie, samostatný obvod, samostatný transformátor, samostatný fázový transformátor alebo zariadenie na kompenzáciu napätia, ktorý sa zúčastňuje na koordinácii odstávok, pričom stav jeho dostupnosti ovplyvňuje cezhraničnú prevádzkovú bezpečnosť; (86) „nesúlad pri plánovaní odstávok“ je stav, v ktorom kombinácia stavu dostupnosti jedného alebo viacerých relevantných sieťových prvkov, relevantných jednotiek na výrobu elektrickej energie a/alebo relevantných odberných zariadení a najlepšieho odhadu predpokladanej situácie v elektrizačnej sústave vedie k porušeniu limitov prevádzkovej bezpečnosti s prihliadnutím na nápravné opatrenia bez nákladov, ktoré má PPS k dispozícii; (87) „subjekt plánovania odstávok“ je subjekt, ktorého úlohou je plánovanie stavu dostupnosti relevantnej jednotky na výrobu elektrickej energie, relevantného odberného zariadenia alebo relevantného sieťového prvku; (88) „relevantná jednotka na výrobu elektrickej energie“ je jednotka na výrobu elektrickej energie, ktorá sa zúčastňuje na koordinácii odstávok, pričom jej stav dostupnosti ovplyvňuje cezhraničnú prevádzkovú bezpečnosť; (89) „regionálny koordinátor bezpečnosti (RKB)“ je subjekt alebo subjekty vlastnené alebo ovládané PPS, ktoré v jednom alebo viacerých regiónoch výpočtu kapacity vykonávajú úlohy súvisiace s regionálnou koordináciou PPS; (90) „agent plánovania“ je subjekt alebo subjekty s úlohou poskytovania plánov účastníkov trhu pre PPS alebo pre prípadné tretie strany; (91) „plánovacia oblasť“ je oblasť, v ktorej sa uplatňujú záväzky PPS týkajúce sa plánovania z dôvodu prevádzkových alebo organizačných potrieb; (92) „týždenný“ je týždeň pred kalendárnym týždňom prevádzky; (93) „ročný“ je rok pred kalendárnym rokom prevádzky; (94) „dotknutý PPS“ je PPS, ktorého informácie o výmene rezerv a/alebo zdieľaní rezerv a/alebo postupe imbalance netting a/alebo cezhraničnom postupe aktivácie sú potrebné na analýzu a zachovanie prevádzkovej bezpečnosti; (95) „rezervná kapacita“ je objem FCR, FRR alebo RR, ktorý musí mať PPS k dispozícii; (96) „výmena rezerv“ je možnosť prístupu PPS k rezervnej kapacite pripojenej do ďalšej oblasti LFC, bloku LFC alebo synchrónnej oblasti s cieľom splniť jeho požiadavky na rezervy vyplývajúce z jeho vlastného postupu dimenzovania rezerv FCR, FRR alebo RR, ak uvedená rezervná kapacita je určená výlučne pre uvedeného PPS a nezohľadňuje ju žiadny iný PPS na účely splnenia svojich požiadaviek na rezervy vyplývajúcich z jeho príslušných postupov dimenzovania rezerv; (97) „zdieľanie rezerv“ je mechanizmus, v rámci ktorého viac ako jeden PPS zohľadňuje tú istú rezervnú kapacitu, či už je to FCR, FRR alebo RR, na účely plnenia svojich príslušných požiadaviek na rezervy vyplývajúcich z ich postupov dimenzovania rezerv; (98) „čas do spustenia stavu ohrozenia“ je čas pred tým, než sa aktivuje stav ohrozenia; (99) „automatická FRR“ je rezerva FRR, ktorú môže aktivovať automatické regulačné zariadenie; (100) „posun aktivácie automatickej FRR“ je časové obdobie medzi nastavením regulátora obnovenia frekvencie na novú nastavenú hodnotu a začatím fyzického poskytovania automatickej FRR; (101) „čas do úplnej aktivácie automatickej FRR“ je časové obdobie medzi nastavením regulátora obnovenia frekvencie na novú nastavenú hodnotu a príslušnou aktiváciou alebo deaktiváciou automatickej FRR; (102) „priemerné údaje FRCE“ je súbor údajov pozostávajúci z priemernej hodnoty zaznamenanej okamžitej FRCE v oblasti LFC alebo bloku LFC v rámci daného meraného časového obdobia; (103) „PPS poskytujúci regulačnú schopnosť“ je PPS, ktorý spustí aktiváciu svojej rezervnej kapacity v prospech PPS prijímajúceho regulačnú schopnosť podľa podmienok dohody o zdieľaní rezerv; (104) „PPS prijímajúci regulačnú schopnosť“ je PPS, ktorý vypočítava rezervnú kapacitu s prihliadnutím na rezervnú kapacitu, ktorú sprístupnil PPS poskytujúci regulačnú schopnosť podľa podmienok dohody o zdieľaní rezerv; (105) „postup uplatňovania kritérií“ je postup výpočtu cieľových parametrov pre synchrónnu oblasť, blok LFC a oblasť LFC založený na údajoch získaných v procese zberu a dodávania údajov; (106) „proces zberu a dodávania údajov“ je proces zberu súboru údajov potrebných na uplatňovanie hodnotiacich kritérií kvality frekvencie; (107) „postup cezhraničnej aktivácie FRR“ je postup dohodnutý medzi PPS, ktorí sa zúčastňujú na procese umožňujúcom aktiváciu rezerv FRR pripojených v inej oblasti LFC zodpovedajúcim opravením vstupu súvisiacich FRP; (108) „postup cezhraničnej aktivácie RR“ je postup dohodnutý medzi PPS, ktorí sa zúčastňujú na procese umožňujúcom aktiváciu rezerv RR pripojených v inej oblasti LFC zodpovedajúcim opravením vstupu súvisiaceho RRP; (109) „incident pri dimenzovaní“ je najväčšia očakávaná okamžite sa vyskytujúca nerovnováha činného výkonu v rámci bloku LFC, a to kladná aj záporná; (110) „elektrická časová odchýlka“ je nesúlad medzi synchrónnym časom a koordinovaným svetovým časom (UTC); (111) „frekvenčná odchýlka pri úplnej aktivácii FCR“ je menovitá hodnota frekvenčnej odchýlky, pri ktorej sa v synchrónnej oblasti úplne aktivuje rezerva FCR; (112) „čas do úplnej aktivácie FCR“ je časové obdobie medzi výskytom referenčného incidentu a zodpovedajúcou úplnou aktiváciou rezervy FCR; (113) „záväzok FCR“ je časť alebo celá rezerva FCR, za ktorú má PPS zodpovednosť; (114) „postup na zachovanie frekvencie (FCP)“ je proces zameraný na stabilizáciu frekvencie sústavy vyrovnaním nerovnováhy prostredníctvom primeraných rezerv; (115) „postup frekvenčného prepojenia“ je postup dohodnutý medzi všetkými PPS z dvoch synchrónnych oblastí, ktorý umožňuje prepojenie aktivácie rezervy FCR upravením tokov HVDC medzi synchrónnymi oblasťami; (116) „určujúci parameter kvality frekvencie“ sú hlavné premenné frekvencie sústavy, ktoré určujú zásady kvality frekvencie; (117) „cieľový parameter kvality frekvencie“ je hlavný cieľ frekvencie sústavy, podľa ktorého sa v normálnom stave vyhodnocuje správanie postupov aktivácie rezerv FCR, FRR a RR; (118) „hodnotiace kritériá kvality frekvencie“ sú súbor výpočtov s využitím meraní frekvencie sústavy, ktorý umožňuje vyhodnotiť kvalitu frekvencie sústavy v porovnaní s cieľovými parametrami kvality frekvencie; (119) „údaje hodnotenia kvality frekvencie“ sú súbor údajov, ktoré umožňujú výpočet hodnotiacich kritérií kvality frekvencie; (120) „pásmo zotavenia frekvencie“ je pásmo frekvencie sústavy, do ktorého sa má v čase do zotavenia frekvencie vrátiť frekvencia sústavy v synchrónnych oblastiach Veľká Británia a Írsko a Severné Írsko po výskyte nerovnováhy rovnej alebo menšej ako referenčný incident; (121) „čas do zotavenia frekvencie“ je v synchrónnych oblastiach Veľká Británia a Írsko a Severné Írsko maximálny očakávaný čas po výskyte nerovnováhy menšej alebo rovnej ako referenčný incident, do ktorého sa frekvencia sústavy vráti na hodnotu maximálnej frekvenčnej odchýlky v ustálenom stave; (122) „pásmo obnovenia frekvencie“ je pásmo frekvencie sústavy, do ktorého sa má v čase do obnovenia frekvencie vrátiť frekvencia sústavy v synchrónnych oblastiach Veľká Británia, Írsko a Severné Írsko a v synchrónnej oblasti Severná Európa po výskyte nerovnováhy rovnej alebo menšej ako referenčný incident; (123) „cieľové parametre FRCE“ sú hlavné cieľové premenné bloku LFC, na základe ktorých sa stanovujú a vyhodnocujú kritériá dimenzovania rezerv FRR a RR v bloku LFC a ktoré sa používajú s cieľom zohľadniť správanie bloku LFC v normálnej prevádzke; (124) „výmena výkonu v rámci obnovenia frekvencie“ je výkon vymenený medzi oblasťami LFC v rámci postupu cezhraničnej aktivácie FRR; (125) „nastavená hodnota frekvencie“ je cieľová hodnota frekvencie použitá v rámci FRP, ktorá je vymedzená ako súčet menovitej frekvencie sústavy a kompenzačnej hodnoty potrebnej na zníženie elektrickej časovej odchýlky; (126) „požiadavky na dostupnosť FRR“ je súbor požiadaviek na dostupnosť FRR, ktoré určujú PPS v bloku LFC; (127) „pravidlá dimenzovania FRR“ sú špecifikácie procesu dimenzovania rezerv FRR v bloku LFC; (128) „postup imbalance netting“ je postup, na ktorom sa dohodli PPS, ktorý umožňuje zabrániť súčasnej aktivácii rezerv FRR v opačných smeroch, a to zohľadnením príslušných FRCE, ako aj aktivovaných rezerv FRR a zodpovedajúcim opravením vstupu súvisiacich FRP; (129) „výmena výkonu v rámci imbalance netting“ je výkon vymenený medzi oblasťami LFC v rámci postupu imbalance netting; (130) „počiatočný záväzok FCR“ je objem rezerv FCR pridelených PPS na základe rozdeľujúceho kľúča; (131) „údaje o okamžitej frekvencii“ je súbor meraní údajov o celkovej frekvencii sústavy za synchrónnu oblasť s obdobím merania rovným alebo kratším ako jedna sekunda, ktorý sa používa na hodnotenie kvality frekvencie sústavy; (132) „odchýlka okamžitej frekvencie“ je súbor meraní údajov o celkových frekvenčných odchýlkach sústavy za synchrónnu oblasť s obdobím merania rovným alebo kratším ako jedna sekunda, ktorý sa používa na hodnotenie kvality frekvencie sústavy; (133) „údaje o okamžitej FRCE“ je súbor údajov o FRCE za blok LFC s obdobím merania rovným alebo kratším ako 10 sekúnd, ktorý sa používa na hodnotenie kvality frekvencie sústavy; (134) „rozsah FRCE úrovne 1“ je prvý rozsah používaný na hodnotenie kvality frekvencie sústavy na úrovni bloku LFC, v rámci ktorého by sa mala FRCE nachádzať po stanovený percentuálny podiel času; (135) „rozsah FRCE úrovne 2“ je druhý rozsah používaný na hodnotenie kvality frekvencie sústavy na úrovni bloku LFC, v rámci ktorého by sa mala FRCE nachádzať po stanovený percentuálny podiel času; (136) „prevádzková dohoda pre blok LFC“ je mnohostranná dohoda medzi všetkými PPS v bloku LFC, ak blok LFC prevádzkuje viac ako jeden PPS, a ak blok LFC prevádzkuje iba jeden PPS, je to prevádzková metodika bloku LFC, ktorú má jednostranne prijať príslušný PPS; (137) „výmena nahradzujúceho výkonu“ je výkon vymenený medzi oblasťami LFC v rámci postupu cezhraničnej aktivácie RR; (138) „nerovnováha v bloku LFC“ je súčet FRCE, aktivovaných rezerv FRR a RR v rámci bloku LFC a výmeny výkonu v rámci imbalance netting, výmeny výkonu v rámci obnovenia frekvencie a výmeny nahradzujúceho výkonu tohto bloku LFC s ostatnými blokmi LFC; (139) „monitorujúci orgán bloku LFC“ je PPS zodpovedný za zber údajov o hodnotiacich kritériách kvality frekvencie a za uplatňovanie hodnotiacich kritérií kvality frekvencie v bloku LFC; (140) „štruktúra regulácie frekvencie a činného výkonu“ je základná štruktúra so zreteľom na všetky relevantné aspekty regulácie frekvencie a činného výkonu, najmä pokiaľ ide o príslušné zodpovednosti a povinnosti, ako aj druhy a účely rezerv činného výkonu; (141) „štruktúra zodpovednosti za procesy“ je štruktúra na určenie zodpovedností a povinností, pokiaľ ide o rezervy činného výkonu, na základe štruktúry regulácie v synchrónnej oblasti; (142) „štruktúra aktivácie procesov“ je štruktúra na kategorizáciu procesov v súvislosti s rôznymi typmi rezerv činného výkonu z hľadiska účelu a aktivácie; (143) „čas do úplnej aktivácie manuálnej FRR“ je časové obdobie medzi zmenou nastavenej hodnoty a príslušnou aktiváciou alebo deaktiváciou manuálnej FRR; (144) „maximálna odchýlka okamžitej frekvencie“ je maximálna očakávaná absolútna hodnota odchýlky okamžitej frekvencie po výskyte nerovnováhy rovnej alebo menšej ako referenčný incident, pri prekročení ktorej sa aktivujú núdzové opatrenia; (145) „oblasť monitorovania“ je celá synchrónna oblasť alebo jej časť, fyzicky ohraničená bodmi merania na spojovacích vedeniach s inými oblasťami monitorovania, ktorú prevádzkuje jeden alebo viac PPS plniacich si povinnosti týkajúce sa oblasti monitorovania; (146) „predbežné schválenie“ je postup na overenie súladu jednotky poskytujúcej rezervu alebo skupiny poskytujúcej rezervu s požiadavkami, ktoré stanovil PPS; (147) „obdobie lineárnych zmien výkonu“ je časové obdobie vymedzené pevným začiatkom a trvaním, počas ktorého sa bude zvyšovať alebo znižovať vstup a/alebo výstup činného výkonu; (148) „PPS inštruujúci rezervu“ je PPS zodpovedný za pokyn pre jednotku poskytujúcu rezervu alebo skupinu poskytujúcu rezervu na aktiváciu FRR a/alebo RR; (149) „PDS pripájajúci rezervu“ je PDS zodpovedný za distribučnú sústavu, ku ktorej je pripojená jednotka poskytujúca rezervu alebo skupina poskytujúca rezervu, ktoré poskytujú rezervy pre PPS; (150) „PPS pripájajúci rezervu“ je PPS zodpovedný za oblasť monitorovania, ku ktorej je pripojená jednotka poskytujúca rezervu alebo skupina poskytujúca rezervu; (151) „PPS prijímajúci rezervu“ je PPS zapojený do výmeny s PPS pripájajúcim rezervu a/alebo jednotkou poskytujúcou rezervu alebo skupinou poskytujúcou rezervu, ktoré sú pripojené k inej oblasti monitorovania alebo oblasti LFC; (152) „postup nahradenia rezervy (RRP)“ je proces na obnovenie aktivovanej FRR a dodatočne v prípade oblastí Veľká Británia a Írsko a Severné Írsko na obnovenie aktivovanej FCR; (153) „požiadavky na dostupnosť RR“ je súbor požiadaviek na dostupnosť RR, ktoré určujú PPS v bloku LFC; (154) „pravidlá dimenzovania RR“ sú špecifikácie procesu dimenzovania rezerv RR v bloku LFC; (155) „štandardný frekvenčný rozsah“ je vymedzený symetrický interval okolo menovitej frekvencie, v rámci ktorého sa má pohybovať frekvencia sústavy v synchrónnej oblasti; (156) „štandardná frekvenčná odchýlka“ je absolútna hodnota frekvenčnej odchýlky, ktorá tvorí hranicu štandardného frekvenčného rozsahu; (157) „frekvenčná odchýlka v ustálenom stave“ je absolútna hodnota frekvenčnej odchýlky po výskyte nerovnováhy a po stabilizácii frekvencie sústavy; (158) „monitorujúci orgán synchrónnej oblasti“ je PPS zodpovedný za zber údajov o hodnotiacich kritériách kvality frekvencie a za uplatňovanie hodnotiacich kritérií kvality frekvencie v synchrónnej oblasti; (159) „proces regulácie času“ je proces regulácie času, pričom regulácia času je riadiaca činnosť vykonávaná s cieľom vrátiť elektrickú časovú odchýlku medzi synchrónnym časom a časom UTC na nulu.

Článok 4

Ciele a regulačné hľadiská

1. Cieľom tohto nariadenia je: a) stanoviť spoločné požiadavky a zásady týkajúce sa prevádzkovej bezpečnosti; b) stanoviť spoločné zásady plánovania prevádzky prepojenej sústavy; c) stanoviť spoločné postupy regulácie frekvencie a činného výkonu a štruktúry regulácie; d) zabezpečiť podmienky na zachovanie prevádzkovej bezpečnosti v rámci celej Únie; e) zabezpečiť podmienky na zachovanie úrovne kvality frekvencie vo všetkých synchrónnych oblastiach v celej Únii; f) podporovať koordináciu prevádzky sústavy a plánovania prevádzky; g) zabezpečiť a zvýšiť transparentnosť a spoľahlivosť informácií o prevádzke prenosovej sústavy; h) prispievať k efektívnemu fungovaniu a rozvoju elektrizačnej prenosovej sústavy a odvetvia elektrickej energie v Únii.

2. Pri uplatňovaní tohto nariadenia členské štáty, príslušné orgány a prevádzkovatelia sústav musia: a) uplatňovať zásady proporcionality a nediskriminácie; b) zabezpečiť transparentnosť; c) uplatňovať zásadu optimalizácie medzi najvyššou celkovou efektívnosťou a najnižšími celkovými nákladmi pre všetky zúčastnené strany; d) zabezpečiť, aby PPS pokiaľ možno využívali trhové mechanizmy s cieľom zaistiť bezpečnosť a stabilitu siete; e) rešpektovať zodpovednosť priradenú príslušnému PPS s cieľom zaistiť bezpečnosť sústavy vrátane požiadaviek v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov; f) sa radiť s príslušnými PDS a zohľadniť potenciálne vplyvy na ich sústavy a g) zohľadniť dohodnuté európske normy a technické špecifikácie.

▼M1

Článok 5

Podmienky alebo metodiky PPS

1. PPS vypracujú podmienky alebo metodiky vyžadované v tomto nariadení a v príslušných lehotách stanovených v tomto nariadení ich predložia na schválenie agentúre v súlade s článkom 6 ods. 2, príslušným regulačným orgánom v súlade s článkom 6 ods. 3 alebo subjektu určenému členským štátom v súlade s článkom 6 ods. 4 a 5. Za výnimočných okolností, najmä keď lehotu nemožno dodržať z dôvodu okolností mimo kontroly PPS, môže agentúra predĺžiť lehoty pre podmienky alebo metodiky v postupoch podľa článku 6 ods. 2, všetky príslušné regulačné orgány spoločne v postupoch podľa článku 6 ods. 3 a príslušný regulačný orgán v postupoch podľa článku 6 ods. 4 a 5.

2. Ak je potrebné, aby návrh podmienok alebo metodík stanovených podľa tohto nariadenia vypracoval a schválil viac ako jeden PPS, zúčastnení PPS musia úzko spolupracovať. PPS za pomoci ENTSO pre elektrinu pravidelne informujú regulačné orgány a agentúru o pokroku pri vypracovaní týchto podmienok alebo metodík.

3. Ak PPS, ktorí rozhodujú o návrhoch podmienok alebo metodík uvedených v článku 6 ods. 2, nie sú schopní dosiahnuť dohodu, rozhodnú hlasovaním kvalifikovanou väčšinou. Na kvalifikovanú väčšinu v prípade návrhov v súlade s článkom 6 ods. 2 sa vyžaduje väčšina: a) PPS zastupujúcich najmenej 55 % členských štátov a b) PPS zastupujúcich členské štáty, ktorých počet obyvateľov tvorí spolu najmenej 65 % obyvateľstva Únie.

4. Blokujúca menšina v prípade rozhodnutí o návrhoch podmienok alebo metodík uvedených v článku 6 ods. 2 musí zahŕňať PPS zastupujúcich najmenej štyri členské štáty; v opačnom prípade sa kvalifikovaná väčšina považuje za dosiahnutú.

5. Ak PPS, ktorí rozhodujú o návrhoch podmienok alebo metodík v súlade s článkom 6 ods. 3, nie sú schopní dosiahnuť dohodu a ak sú dotknuté regióny zložené z viac ako piatich členských štátov, rozhodujú hlasovaním kvalifikovanou väčšinou. Na kvalifikovanú väčšinu v prípade návrhov v súlade s článkom 6 ods. 3 sa vyžaduje väčšina: a) PPS zastupujúcich najmenej 72 % dotknutých členských štátov a b) PPS zastupujúcich členské štáty, ktorých počet obyvateľov tvorí spolu najmenej 65 % obyvateľstva dotknutého regiónu.

6. Blokujúca menšina v prípade rozhodnutí o návrhoch podmienok alebo metodík uvedených v článku 6 ods. 3 musí zahŕňať prinajmenšom minimálny počet PPS zastupujúcich viac ako 35 % obyvateľstva zúčastnených členských štátov plus PPS zastupujúcich najmenej jeden ďalší dotknutý členský štát; v opačnom prípade sa kvalifikovaná väčšina považuje za dosiahnutú.

7. PPS, ktorí rozhodujú o návrhoch podmienok alebo metodík v súlade s článkom 6 ods. 3 v súvislosti s regiónmi, ktoré sú zložené z piatich členských štátov alebo menej, musia rozhodovať konsenzom.

8. V prípade rozhodnutí PPS o návrhoch podmienok alebo metodík podľa odsekov 3 a 5 sa za každý členský štát pridelí jeden hlas. Ak na území členského štátu existuje viac ako jeden PPS, členský štát rozdelí hlasovacie práva medzi týchto PPS.

9. Ak PPS v lehotách určených v tomto nariadení nepredložia pôvodný alebo zmenený návrh podmienok alebo metodík regulačným orgánom alebo agentúre v súlade s článkami 6 a 7 alebo subjektom určeným členskými štátmi v súlade s článkom 6 ods. 4, poskytnú určenému subjektu, príslušným regulačným orgánom a agentúre príslušné vypracované návrhy podmienok alebo metodík a vysvetlia dôvod nedosiahnutia dohody. Agentúra, všetky príslušné regulačné orgány spoločne alebo príslušný určený subjekt prijmú vhodné opatrenia na prijatie požadovaných podmienok alebo metodík v súlade s článkom 6, napríklad požiadaním o zmeny alebo revíziou a dokončením návrhov podľa tohto odseku vrátane prípadov, keď neboli predložené žiadne návrhy, a schvália ich.

Článok 6

Schválenie podmienok alebo metodík PPS

1. Každý regulačný orgán alebo prípadne agentúra schvaľujú podmienky alebo metodiky, ktoré vypracovali PPS v zmysle odsekov 2 a 3. Subjekt určený členským štátom schváli podmienky alebo metodiky, ktoré vypracovali PPS podľa odseku 4. Určeným subjektom je regulačný orgán, pokiaľ členský štát nestanoví inak. Pred schválením podmienok alebo metodík regulačný orgán, agentúra alebo určený subjekt v prípade potreby zrevidujú návrhy po konzultácii s príslušnými PPS s cieľom zabezpečiť, aby boli v súlade s účelom tohto nariadenia a prispievali k integrácii trhu, nediskriminácii, účinnej hospodárskej súťaži a riadnemu fungovaniu trhu.

2. Schváleniu agentúrou podliehajú návrhy týchto podmienok alebo metodík a akékoľvek ich zmeny, ku ktorým môže členský štát predložiť svoje stanovisko dotknutému regulačnému orgánu: a) kľúčové organizačné požiadavky, úlohy a zodpovednosti vo vzťahu k výmene údajov o prevádzkovej bezpečnosti v súlade s článkom 40 ods. 6; b) metodika tvorby spoločných sieťových modelov v súlade s článkom 67 ods. 1 a článkom 70; c) metodika koordinácie analýzy prevádzkovej bezpečnosti v súlade s článkom 75.

3. Schváleniu všetkými regulačnými orgánmi dotknutého regiónu podliehajú návrhy týchto podmienok alebo metodík a akékoľvek ich zmeny, ku ktorým môže členský štát predložiť svoje stanovisko dotknutému regulačnému orgánu: a) metodika pre každú synchrónnu oblasť na vymedzenie minimálnej zotrvačnosti v súlade s článkom 39 ods. 3 písm. b); b) spoločné ustanovenia pre každý región výpočtu kapacity týkajúce sa regionálnej koordinácie prevádzkovej bezpečnosti v súlade s článkom 76; c) metodika, štandardizovaná minimálne pre každú synchrónnu oblasť, na posúdenie relevantnosti zariadení na účely koordinácie odstávok v súlade s článkom 84; d) metodiky, podmienky a hodnoty uvedené v prevádzkových dohodách pre synchrónne oblasti podľa článku 118, ktoré sa týkajú: i) určujúcich parametrov kvality frekvencie a cieľového parametra kvality frekvencie v súlade s článkom 127; ii) pravidiel dimenzovania FCR v súlade s článkom 153; iii) dodatočných charakteristík FCR v súlade s článkom 154 ods. 2; iv) pri synchrónnych oblastiach Veľká Británia a Írsko a Severné Írsko, opatrení na zabezpečenie zotavenia energetických zásob v súlade s článkom 156 ods. 6 písm. b); v) pri synchrónnych oblastiach Kontinentálna Európa a Severná Európa, minimálneho obdobia aktivácie, ktoré musia zabezpečiť poskytovatelia FCR v súlade s článkom 156 ods. 10; vi) pri synchrónnych oblastiach Kontinentálna Európa a Severná Európa, východísk a metodiky analýzy nákladov a prínosov v súlade s článkom 156 ods. 11; vii) pri synchrónnych oblastiach iných ako Kontinentálna Európa, ak je to vhodné, limitov pre výmenu FCR medzi PPS v súlade s článkom 163 ods. 2; viii) pri synchrónnych oblastiach Veľká Británia a Írsko a Severné Írsko, metodiky na určenie minimálneho poskytovania rezervnej kapacity FCR medzi synchrónnymi oblasťami vymedzenej v súlade s článkom 174 ods. 2 písm. b); ix) limitov objemu výmeny FRR medzi synchrónnymi oblasťami vymedzených v súlade s článkom 176 ods. 1 a limitov objemu zdieľania FRR medzi synchrónnymi oblasťami vymedzených v súlade s článkom 177 ods. 1; x) limitov objemu výmeny RR medzi synchrónnymi oblasťami vymedzených v súlade s článkom 178 ods. 1 a limitov objemu zdieľania RR medzi synchrónnymi oblasťami vymedzených v súlade s článkom 179 ods. 1; e) metodiky a podmienky uvedené v prevádzkových dohodách pre bloky LFC podľa článku 119, ktoré sa týkajú: i) obmedzení lineárnych zmien činného výkonu na výstupe v súlade s článkom 137 ods. 3 a 4; ii) koordinačných opatrení zameraných na zníženie FRCE v zmysle článku 152 ods. 14; iii) opatrení na zníženie FRCE vyžadovaním zmien vo výrobe alebo spotrebe činného výkonu jednotiek na výrobu elektrickej energie alebo odberných jednotiek v súlade s článkom 152 ods. 16; iv) pravidiel dimenzovania FRR v súlade s článkom 157 ods. 1; f) zmierňovacie opatrenia za synchrónnu oblasť alebo blok LFC v súlade s článkom 138; g) spoločný návrh za synchrónnu oblasť na určenie blokov LFC v súlade s článkom 141 ods. 2

4. Pokiaľ členský štát nestanoví inak, jednotlivému schváleniu každým subjektom určeným členským štátom v súlade s odsekom 1 podliehajú tieto podmienky alebo metodiky a akékoľvek ich zmeny: a) pri synchrónnych oblastiach Veľká Británia a Írsko a Severné Írsko, návrh každého PPS stanovujúci úroveň straty odberu, pri ktorej musí byť prenosová sústava v stave bez napätia; b) rozsah výmeny údajov s PDS a významnými používateľmi siete v súlade s článkom 40 ods. 5; c) dodatočné požiadavky na skupiny poskytujúce FCR v súlade s článkom 154 ods. 3; d) vylúčenie skupín poskytujúcich FCR z poskytovania FCR v súlade s článkom 154 ods. 4; e) pri synchrónnych oblastiach Kontinentálna Európa a Severná Európa, návrh týkajúci sa prechodného minimálneho obdobia aktivácie, ktoré musia zabezpečiť poskytovatelia FCR, predložený zo strany PPS v súlade s článkom 156 ods. 9; f) technické požiadavky na FRR vymedzené PPS v súlade s článkom 158 ods. 3; g) odmietnutie skupín poskytujúcich FRR z poskytovania FRR v súlade s článkom 159 ods. 7; h) technické požiadavky na pripojenie jednotiek poskytujúcich RR a skupín poskytujúcich RR vymedzené PPS v súlade s článkom 161 ods. 3 a i) odmietnutie skupín poskytujúcich RR z poskytovania RR v súlade s článkom 162 ods. 6

5. Ak jednotlivý príslušný prevádzkovateľ sústavy alebo PPS je povinný alebo oprávnený podľa tohto nariadenia stanoviť alebo dohodnúť sa na požiadavkách, na ktoré sa nevzťahuje odsek 4, členské štáty môžu vyžadovať, aby uvedené požiadavky a akékoľvek ich zmeny najprv schválil príslušný regulačný orgán.

6. Návrhy podmienok alebo metodík musia zahŕňať navrhovaný časový plán na ich zavedenie a opis ich očakávaného vplyvu na ciele tohto nariadenia. Návrhy podmienok alebo metodík, ktoré podliehajú schváleniu viacerými regulačnými orgánmi v súlade s odsekom 3, sa predložia agentúre do jedného týždňa od ich predloženia regulačným orgánom. Návrhy podmienok alebo metodík, ktoré podliehajú schváleniu určeným subjektom v súlade s odsekom 4, sa môžu predložiť agentúre do jedného mesiaca od ich predloženia podľa uváženia určeného subjektu, pričom ak sa agentúra domnieva, že návrh má cezhraničný vplyv, predložia sa na žiadosť agentúry na informačné účely v súlade s článkom 3 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/942. Na žiadosť príslušných regulačných orgánov agentúra vydá do troch mesiacov stanovisko k návrhom podmienok alebo metodík.

7. Ak si schválenie podmienok alebo metodík v súlade s odsekom 3 alebo zmena v súlade s článkom 7 vyžaduje rozhodnutie viac ako jedného regulačného orgánu podľa odseku 3, príslušné regulačné orgány sa radia, úzko spolupracujú a navzájom sa koordinujú, aby dospeli k dohode. Ak agentúra vydá stanovisko, príslušné regulačné orgány musia na toto stanovisko prihliadať. Regulačné orgány alebo agentúra, ak je na to príslušná, prijímajú rozhodnutia týkajúce sa predložených podmienok alebo metodík v súlade s odsekmi 2 a 3 do šiestich mesiacov po doručení podmienok alebo metodík agentúre alebo regulačnému orgánu prípadne poslednému dotknutému regulačnému orgánu. Táto lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po dni, keď bol návrh predložený agentúre v súlade s odsekom 2 alebo poslednému dotknutému regulačnému orgánu v súlade s odsekom 3.

8. Ak regulačné orgány neboli schopné dosiahnuť dohodu v lehote uvedenej v odseku 7 alebo na ich spoločnú žiadosť alebo na žiadosť agentúry podľa článku 5 ods. 3 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) 2019/942, agentúra prijme rozhodnutie týkajúce sa predložených návrhov podmienok alebo metodík do šiestich mesiacov v súlade s článkom 5 ods. 3 a článkom 6 ods. 10 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) 2019/942.

9. Ak si schválenie podmienok alebo metodík vyžaduje rozhodnutie jediného určeného subjektu v súlade s odsekom 4 alebo príslušného regulačného orgánu v súlade s odsekom 5, určený subjekt alebo príslušný regulačný orgán musí prijať rozhodnutie do 6 mesiacov od doručenia podmienok alebo metodík. Táto lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po dni, keď bol návrh predložený určenému subjektu v súlade s odsekom 4 alebo príslušnému regulačnému orgánu v súlade s odsekom 5.

10. Každá strana môže podať sťažnosť na príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo PPS v súvislosti s povinnosťami alebo rozhodnutiami daného príslušného prevádzkovateľa sústavy alebo PPS na základe tohto nariadenia a môže postúpiť túto sťažnosť regulačnému orgánu, ktorý v rámci svojej pôsobnosti ako orgán na urovnanie sporov vydá rozhodnutie do dvoch mesiacov od prijatia sťažnosti. Ak regulačný orgán požaduje ďalšie informácie, uvedené obdobie možno predĺžiť o ďalšie dva mesiace. Takto predĺžená lehota sa môže ďalej predĺžiť so súhlasom sťažovateľa. Rozhodnutie regulačného orgánu je záväzné, pokiaľ a pokým sa nezruší v odvolacom konaní.

Článok 7

Zmeny podmienok alebo metodík PPS

1. Ak agentúra alebo všetky príslušné regulačné orgány spoločne požiadajú o zmenu pred schválením podmienok alebo metodík predložených v súlade s článkom 6 ods. 2, resp. 3, príslušní PPS predložia návrh zmenených podmienok alebo metodík na schválenie do dvoch mesiacov od žiadosti agentúry alebo regulačných orgánov. Agentúra alebo príslušné regulačné orgány rozhodnú o zmenených podmienkach alebo metodikách do dvoch mesiacov od ich predloženia.

2. Ak určený subjekt požiada o zmenu pred schválením podmienok alebo metodík predložených v súlade s článkom 6 ods. 4 alebo ak príslušný regulačný orgán požiada o zmenu pred schválením požiadaviek predložených v súlade s článkom 6 ods. 5, príslušný PPS predloží návrh zmenených podmienok alebo metodík alebo požiadaviek na schválenie do dvoch mesiacov od žiadosti určeného subjektu alebo príslušného regulačného orgánu. Určený subjekt alebo príslušný regulačný orgán rozhodnú o zmenených podmienkach alebo metodikách do dvoch mesiacov od ich predloženia.

3. Ak príslušné regulačné orgány neboli schopné dosiahnuť dohodu o podmienkach alebo metodikách podľa článku 6 ods. 2 a 3 v lehote dvoch mesiacov alebo na ich spoločnú žiadosť alebo na žiadosť agentúry podľa článku 5 ods. 3 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) 2019/942, agentúra prijme rozhodnutie o zmenených podmienkach alebo metodikách do šiestich mesiacov v súlade s článkom 5 ods. 3 a článkom 6 ods. 10 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) 2019/942. Ak príslušní PPS nepredložia návrh zmenených podmienok alebo metodík, uplatňuje sa postup stanovený v článku 5 ods. 9

4. Ak sú agentúra alebo regulačné orgány alebo určené subjekty zodpovedné za prijatie podmienok alebo metodík v súlade s článkom 6 ods. 2, 3 a 4, môžu požiadať o návrhy na zmenu týchto podmienok alebo metodík a určiť lehotu na predloženie týchto návrhov. PPS zodpovední za vypracovanie návrhu podmienok alebo metodík môžu navrhnúť zmeny regulačným orgánom a agentúre. Návrhy na zmenu podmienok alebo metodík sa v prípade potreby predložia na účely konzultácií v súlade s postupom stanoveným v článku 11 a schvália sa v súlade s postupom stanoveným v článkoch 5 a 6.

Článok 8

Uverejnenie podmienok alebo metodík na internete

1. PPS zodpovední za určenie podmienok alebo metodík v súlade s týmto nariadením ich uverejnia na internete po schválení agentúrou alebo príslušnými regulačnými orgánmi, alebo ak takéto schválenie nie je potrebné, po ich určení, okrem prípadov, keď sa takéto informácie považujú za dôverné v súlade s článkom 12.

2. Uverejniť sa takisto musia: a) zlepšenia nástrojov prevádzky sústavy v súlade s článkom 55 písm. e); b) cieľové parametre FRCE v súlade s článkom 128; c) obmedzenia lineárnych zmien výkonu na úrovni synchrónnej oblasti v súlade s článkom 137 ods. 1; d) obmedzenia lineárnych zmien výkonu na úrovni bloku LFC v súlade s článkom 137 ods. 3; e) opatrenia prijaté v stave ohrozenia z dôvodu nedostatočných rezerv činného výkonu v súlade s článkom 152 ods. 11 a f) žiadosť PPS pripájajúceho rezervu na poskytovateľa FCR o sprístupnenie informácií v reálnom čase v súlade s článkom 154 ods. 11

▼B

Článok 9

Náhrada nákladov

1. Náklady, ktoré znášajú prevádzkovatelia sústav podliehajúci regulácii sieťových taríf za prístup do sústavy a ktoré vyplývajú z povinností stanovených v tomto nariadení, posudzujú príslušné regulačné orgány. Náklady posúdené ako opodstatnené, efektívne a primerané sa nahrádzajú prostredníctvom taríf za prístup do sústavy alebo iných vhodných mechanizmov.

2. Ak o to požiadajú príslušné regulačné orgány, prevádzkovatelia sústav uvedení v odseku 1 musia do troch mesiacov od žiadosti poskytnúť informácie potrebné na umožnenie posúdenia vynaložených nákladov.

Článok 10

Zapojenie zainteresovaných strán

Agentúra v úzkej spolupráci s ENTSO pre elektrinu organizuje účasť zainteresovaných strán, pokiaľ ide o bezpečnú prevádzku sústavy a ďalšie aspekty vykonávania tohto nariadenia. Táto účasť zahŕňa pravidelné stretnutia so zainteresovanými stranami s cieľom identifikovať problémy a navrhnúť zlepšenia v oblasti bezpečnej prevádzky sústavy.

Článok 11

Verejná konzultácia

1. PPS zodpovední za predkladanie návrhov podmienok alebo metodík alebo ich zmien v súlade s týmto nariadením vedú konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane príslušných orgánov každého členského štátu, pokiaľ ide o pripravované návrhy podmienok alebo metodík uvedených v článku 6 ods. 2 a 3. Konzultácia musí trvať najmenej jeden mesiac.

2. Návrhy podmienok alebo metodík, ktoré predložili PPS na úrovni Únie, sa zverejňujú a predkladajú na verejnú konzultáciu na úrovni Únie. Návrhy predložené PPS na regionálnej úrovni sa predkladajú na verejnú konzultáciu prinajmenšom na regionálnej úrovni. Strany predkladajúce návrhy na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni vedú verejnú konzultáciu prinajmenšom v príslušných členských štátoch.

3. PPS zodpovední za vypracovanie návrhu podmienok alebo metodík náležite zohľadňujú názory zainteresovaných strán vyplývajúce z konzultácií pred ich predložením regulačnému orgánu na schválenie. Vo všetkých prípadoch sa v rámci predloženia návrhu musí poskytnúť riadne odôvodnenie začlenenia alebo nezačlenenia názorov vyplývajúcich z konzultácie a včas uverejniť, a to ešte pred uverejnením návrhu podmienok alebo metodík, alebo zároveň s týmto uverejnením.

Článok 12

Povinnosť zachovávania dôvernosti

1. Na každú dôvernú informáciu prijatú, vymenenú alebo zaslanú podľa tohto nariadenia sa vzťahujú podmienky zachovávania služobného tajomstva uvedené v odsekoch 2, 3 a 4.

2. Povinnosť zachovávania služobného tajomstva platí pre všetky osoby, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia tohto nariadenia.

3. Dôverné informácie prijaté osobami alebo regulačnými orgánmi uvedenými v odseku 2 pri plnení ich povinností sa nesmú poskytovať žiadnej inej osobe ani orgánu, čím nie sú dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy, iné ustanovenia tohto nariadenia alebo iné príslušné právne predpisy Únie.

4. Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne alebo úniové právne predpisy, regulačné orgány, subjekty alebo osoby, ktoré prijímajú dôverné informácie podľa tohto nariadenia, ich môžu použiť iba na výkon svojich povinností podľa tohto nariadenia.

Článok 13

Dohody s PPS, ktorí nie sú viazaní týmto nariadením

Ak synchrónna oblasť zahŕňa PPS z Únie aj z tretích krajín, všetci PPS z Únie v danej synchrónnej oblasti sa musia do 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia usilovať o uzavretie dohody s PPS z tretích krajín, ktorí nie sú viazaní týmto nariadením, stanovujúcej základ pre ich spoluprácu na bezpečnej prevádzke sústavy a opatrenia na zabezpečenie súladu PPS z tretích krajín s povinnosťami stanovenými v tomto nariadení.

Článok 14

Monitorovanie

1. ENTSO pre elektrinu monitoruje vykonávanie tohto nariadenia v súlade s článkom 8 ods. 8 nariadenia (ES) č. 714/2009. Monitorovanie musí zahŕňať aspoň tieto záležitosti: a) ukazovatele prevádzkovej bezpečnosti v súlade s článkom 15; b) regulácia frekvencie a činného výkonu v súlade s článkom 16; c) posúdenie regionálnej koordinácie v súlade s článkom 17; d) identifikácia akýchkoľvek rozdielov v spôsobe vnútroštátneho vykonávania tohto nariadenia, pokiaľ ide o podmienky alebo metodiky uvedené v článku 6 ods. 3; e) identifikácia akýchkoľvek ďalších zlepšení nástrojov a služieb v súlade s článkom 55 písm. a) a b) popri zlepšeniach, ktoré identifikovali PPS v súlade s článkom 55 písm. e); f) identifikácia akýchkoľvek potrebných zlepšení vo výročnej správe o stupnici na klasifikáciu poruchových udalostí v súlade s článkom 15, ktoré sú potrebné na podporu udržateľnej a dlhodobej prevádzkovej bezpečnosti a g) identifikácia akýchkoľvek ťažkostí v spolupráci s PPS z tretích krajín na bezpečnej prevádzke sústavy.

2. Agentúra v spolupráci s ENTSO pre elektrinu vypracuje do dvanástich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia zoznam relevantných informácií, ktoré má ENTSO pre elektrinu oznámiť agentúre v súlade s článkom 8 ods. 9 a článkom 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 714/2009. Tento zoznam relevantných informácií môže podliehať aktualizáciám. ENTSO pre elektrinu spravuje komplexný digitálny archív s údajmi, ktoré požaduje agentúra, v štandardizovanom formáte.

3. Príslušní PPS predložia ENTSO pre elektrinu údaje požadované na plnenie úloh uvedených v odsekoch 1 a 2.

4. Na základe žiadosti regulačného orgánu PDS musia poskytnúť PPS informácie podľa odseku 2 okrem prípadu, ak regulačné orgány, PPS, agentúra alebo ENTSO pre elektrinu už majú dané informácie k dispozícii vo vzťahu k ich jednotlivým úlohám monitorovania vykonávania, a to s cieľom zabrániť zdvojovaniu informácií.

Článok 15

Výročná správa o ukazovateľoch prevádzkovej bezpečnosti

1. ENTSO pre elektrinu uverejní do 30. septembra výročnú správu na základe stupnice na klasifikáciu poruchových udalostí prijatej v súlade s článkom 8 ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 714/2009. Agentúra môže poskytnúť svoje stanovisko k formátu a obsahu výročnej správy vrátane geografického rozsahu nahlásených udalostí, elektrických závislostí medzi regulačnými oblasťami PPS a akýchkoľvek relevantných historických informácií.

2. PPS z každého členského štátu musí poskytnúť ENTSO pre elektrinu do 1. marca potrebné údaje a informácie na účely vypracovania výročných správ na základe stupnice na klasifikáciu poruchových udalostí uvedených v odseku 1. Údaje, ktoré poskytujú PPS, sa vzťahujú na predchádzajúci rok.

3. Výročné správy uvedené v odseku 1 musia obsahovať aspoň tieto ukazovatele prevádzkovej bezpečnosti relevantné pre prevádzkovú bezpečnosť: a) počet odpojených prvkov prenosovej sústavy za rok za každého PPS; b) počet odpojených zariadení na výrobu elektrickej energie za rok za každého PPS; c) ročný objem nedodanej energie z dôvodu neplánovaného odpojenia odberných zariadení za každého PPS; d) čas trvania a počet prípadov stavu pohotovosti a stavu núdze za každého PPS; e) čas trvania a počet udalostí, pri ktorých sa zistili nedostatočné rezervy, za každého PPS; f) čas trvania a počet napäťových odchýlok presahujúcich rozsahy podľa tabuliek 1 a 2 prílohy II, za každého PPS; g) počet minút mimo štandardného frekvenčného rozsahu a počet minút mimo 50 % maximálnej frekvenčnej odchýlky v ustálenom stave za každú synchrónnu oblasť; h) počet systémových odpojení alebo miestnych stavov bez napätia a i) počet stavov bez napätia postihujúcich dvoch alebo viacerých PPS.

4. Výročná správa uvedená v odseku 1 musí obsahovať tieto ukazovatele prevádzkovej bezpečnosti relevantné pre plánovanie prevádzky: a) počet udalostí, pri ktorých incident uvedený v zozname neplánovaných udalostí viedol k zhoršeniu stavu prevádzky sústavy; b) počet udalostí uvedených v písmene a), pri ktorých došlo k zhoršeniu podmienok prevádzky sústavy v dôsledku neočakávaných nezrovnalostí v prognózach zaťaženia alebo výroby; c) počet udalostí, pri ktorých došlo k zhoršeniu podmienok prevádzky sústavy z dôvodu kombinovanej neplánovanej udalosti; d) počet udalostí uvedených v písmene c), pri ktorých došlo k zhoršeniu podmienok prevádzky sústavy v dôsledku neočakávaných nezrovnalostí v prognózach zaťaženia alebo výroby a e) počet udalostí, ktoré viedli k zhoršeniu podmienok prevádzky sústavy v dôsledku nedostatočných rezerv činného výkonu.

5. Výročné správy musia obsahovať zdôvodnenia incidentov úrovne prevádzkovej bezpečnosti 2 a 3 v zmysle stupnice na klasifikáciu poruchových udalostí prijatej ENTSO pre elektrinu. Uvedené vysvetlenia musia vychádzať z vyšetrovania incidentov zo strany PPS, pričom tento postup musí byť stanovený v stupnici na klasifikáciu poruchových udalostí. PPS musia včas pred otvorením vyšetrovania informovať príslušné regulačné orgány. Regulačné orgány a agentúra môžu byť na vlastnú žiadosť zapojené do vyšetrovania.

Článok 16

Výročná správa o regulácii frekvencie a činného výkonu

1. ENTSO pre elektrinu musí do 30. septembra uverejniť výročnú správu o regulácii frekvencie a činného výkonu na základe informácií, ktoré poskytujú PPS v súlade s odsekom 2. Výročná správa o regulácii frekvencie a činného výkonu musí obsahovať informácie o každom členskom štáte uvedené v odseku 2.

2. Počnúc 14. septembrom 2018 musia PPS každého členského štátu každoročne do 1. marca oznámiť ENTSO pre elektrinu tieto informácie za predchádzajúci rok: a) identifikáciu blokov LFC, oblastí LFC a oblastí monitorovania v členskom štáte; b) identifikáciu blokov LFC, ktoré nie sú v členskom štáte a ktoré obsahujú oblasti LFC a oblasti monitorovania, ktoré sú v členskom štáte; c) identifikáciu synchrónnych oblastí, do ktorých patrí každý členský štát; d) údaje týkajúce sa hodnotiacich kritérií kvality frekvencie pre každú synchrónnu oblasť a každý blok LFC v písmenách a), b) a c) vzťahujúce sa na každý mesiac za aspoň dva predchádzajúce kalendárne roky; e) záväzky FCR a počiatočné záväzky FCR každého PPS pôsobiaceho v rámci členského štátu vzťahujúce sa na každý mesiac za aspoň dva predchádzajúce kalendárne roky a f) opis a dátum zavedenia všetkých zmierňovacích opatrení a požiadaviek na lineárne zmeny výkonu na účely zmiernenia deterministických frekvenčných odchýlok prijatých v predchádzajúcom kalendárnom roku v súlade s článkami 137 a 138, na ktorých sa podieľali PPS daného členského štátu.

3. Údaje, ktoré poskytujú PPS, sa vzťahujú na predchádzajúci rok. Informácie o synchrónnych oblastiach, blokoch LFC, oblastiach LFC a oblastiach monitorovania podľa písmen a), b) a c) sa poskytujú jeden raz. Ak sa tieto oblasti zmenia, tieto informácie sa poskytnú do 1. marca nasledujúceho roka.

4. Na zhromažďovaní údajov uvedených v odseku 2 musia v prípade potreby spolupracovať všetci PPS synchrónnej oblasti alebo bloku LFC.

Článok 17

Výročná správa o posúdení regionálnej koordinácie

1. ENTSO pre elektrinu musí do 30. septembra uverejniť výročnú správu o posúdení regionálnej koordinácie na základe výročných správ o posúdení regionálnej koordinácie poskytnutých regionálnymi koordinátormi bezpečnosti v súlade s odsekom 2, posúdiť prípadné problémy s interoperabilitou a navrhnúť zmeny zamerané na zvýšenie účinnosti a efektívnosti koordinácie prevádzky sústavy.

2. Každý regionálny koordinátor bezpečnosti musí do 1. marca vypracovať výročnú správu a predložiť ju ENTSO pre elektrinu, pričom v nej musí poskytnúť tieto informácie o úlohách, ktoré vykonáva: a) počet udalostí, priemerné trvanie a dôvody neplnenia svojich funkcií; b) štatistické údaje o obmedzeniach vrátane ich trvania, miesto a počet udalostí spolu s príslušnými aktivovanými nápravnými opatreniami a prípadnými vynaloženými nákladmi; c) počet prípadov, keď PPS odmietli zaviesť nápravné opatrenia odporúčané regionálnym koordinátorom bezpečnosti, a zdôvodnenie; d) počet zistených prípadov nesúladu pri plánovaní odstávok v súlade s článkom 80 a e) opis prípadov, keď bola regionálna primeranosť vyhodnotená ako nedostatočná, a opis zavedených zmierňujúcich opatrení.

3. Údaje, ktoré poskytujú regionálni koordinátori bezpečnosti ENTSO pre elektrinu, sa vzťahujú na prechádzajúci rok.







ČASŤ II

PREVÁDZKOVÁ BEZPEČNOSŤ







HLAVA 1

POŽIADAVKY NA PREVÁDZKOVÚ BEZPEČNOSŤ







KAPITOLA 1

Stavy sústavy, nápravné opatrenia a limity prevádzkovej bezpečnosti

Článok 18

Klasifikácia stavov sústavy

1. Prenosová sústava je v normálnom stave, keď sú splnené všetky tieto podmienky: a) napätie a toky výkonu sú v rámci limitov prevádzkovej bezpečnosti vymedzených v súlade s článkom 25; b) frekvencia spĺňa tieto kritériá: i) frekvenčná odchýlka sústavy v ustálenom stave je v rámci štandardného frekvenčného rozsahu alebo ii) absolútna hodnota frekvenčnej odchýlky sústavy v ustálenom stave nie je väčšia ako maximálna frekvenčná odchýlka v ustálenom stave a nie sú dosiahnuté limity frekvencie sústavy stanovené pre stav ohrozenia; c) rezervy činného a jalového výkonu sú dostatočné na zvládnutie neplánovaných udalostí zo zoznamu neplánovaných udalostí vymedzeného v súlade s článkom 33 bez porušenia limitov prevádzkovej bezpečnosti; d) prevádzka regulačnej oblasti príslušného PPS je a zostane v rámci limitov prevádzkovej bezpečnosti po aktivácii nápravných opatrení v dôsledku výskytu neplánovanej udalosti zo zoznamu neplánovaných udalostí vymedzeného v súlade s článkom 33;

2. Prenosová sústava je v stave ohrozenia, keď: a) napätie a toky výkonu sú v rámci limitov prevádzkovej bezpečnosti vymedzených v súlade s článkom 25 a b) rezervná kapacita PPS sa zníži o vyše 20 % na viac ako 30 minút a pri prevádzke sústavy v reálnom čase neexistujú žiadne prostriedky na vyrovnanie tohto zníženia alebo c) frekvencia spĺňa tieto kritériá: i) absolútna hodnota frekvenčnej odchýlky sústavy v ustálenom stave nie je väčšia ako maximálna frekvenčná odchýlka v ustálenom stave a ii) absolútna hodnota frekvenčnej odchýlky sústavy v ustálenom stave trvale prekračuje 50 % maximálnej frekvenčnej odchýlky v ustálenom stave počas dlhšieho obdobia, ako je čas do spustenia stavu ohrozenia, alebo štandardný frekvenčný rozsah počas dlhšieho obdobia, ako je čas do obnovenia frekvencie, alebo d) aspoň jedna neplánovaná udalosť zo zoznamu neplánovaných udalostí vymedzeného v súlade s článkom 33 vedie aj po aktivácii nápravných opatrení k porušeniu limitov prevádzkovej bezpečnosti daného PPS;

3. Prenosová sústava je v stave núdze, keď je splnená aspoň jedna z týchto podmienok: a) existuje aspoň jedno porušenie limitov prevádzkovej bezpečnosti PPS vymedzených v súlade s článkom 25; b) frekvencia nespĺňa kritériá normálneho stavu a stavu ohrozenia vymedzené v súlade s odsekmi 1 a 2; c) je aktivované aspoň jedno opatrenie podľa plánu obrany sústavy PPS; d) nastala funkčná porucha nástrojov, prostriedkov a zariadení vymedzených v súlade s článkom 24 ods. 1, v dôsledku ktorej sú tieto nástroje, prostriedky a zariadenia nedostupné dlhšie ako 30 minút.

4. Prenosová sústava je v stave bez napätia, keď je splnená aspoň jedna z týchto podmienok: a) strata viac ako 50 % odberu v regulačnej oblasti príslušného PPS; b) úplná absencia napätia aspoň počas troch minút v regulačnej oblasti príslušného PPS vedúca k spusteniu plánov obnovy.

PPS v synchrónnych oblastiach Veľká Británia a Írsko a Severné Írsko môže vypracovať návrh stanovujúci úroveň straty odberu, pri ktorej musí byť prenosová sústava v stave bez napätia. V takom prípade to PPS v synchrónnych oblastiach Veľká Británia a Írsko musia oznámiť ENTSO pre elektrinu.

5. Prenosová sústava je v stave obnovy, keď PPS, ktorý sa nachádza v stave núdze alebo v stave bez napätia, začal aktivovať opatrenia svojho plánu obnovy.

Článok 19

Monitorovanie a stanovenie stavov sústavy zo strany PPS

1. Každý PPS musí pri prevádzke v reálnom čase stanoviť stav svojej prenosovej sústavy.

2. Každý PPS musí vo svojej regulačnej oblasti monitorovať nasledujúce parametre prenosovej sústavy v reálnom čase na základe telemetrických meraní v reálnom čase alebo vypočítaných hodnôt zo svojej oblasti pozorovania s prihliadnutím na štrukturálne údaje a údaje v reálnom čase v súlade s článkom 42: a) toky činného a jalového výkonu; b) napätie na prípojniciach; c) frekvenciu a regulačnú odchýlku obnovenia frekvencie svojej oblasti LFC; d) rezervy činného a jalového výkonu a e) výrobu a zaťaženie.

3. S cieľom určiť stav sústavy každý PPS musí aspoň raz za 15 minút vykonať analýzu neplánovaných udalostí, pričom monitoruje parametre prenosovej sústavy vymedzené v súlade s odsekom 2 v porovnaní s limitmi prevádzkovej bezpečnosti vymedzenými v súlade s článkom 25 a kritériá stavov sústavy vymedzené v súlade s článkom 18. Každý PPS musí takisto monitorovať úroveň dostupných rezerv v porovnaní s rezervnou kapacitou. Pri vykonávaní analýzy neplánovaných udalostí musí každý PPS zohľadniť účinok nápravných opatrení a opatrení v rámci plánu obrany sústavy.

4. Ak jeho prenosová sústava nie je v normálnom stave a ak je uvedený stav sústavy označený za rozsiahly stav, PPS musí: a) informovať všetkých PPS o stave svojej prenosovej sústavy prostredníctvom IT nástroja na výmenu údajov v reálnom čase na celoeurópskej úrovni a b) poskytnúť dodatočné informácie o prvkoch svojej prenosovej sústavy, ktoré sú súčasťou oblasti pozorovania iných PPS, uvedeným PPS.

Článok 20

Nápravné opatrenia pri prevádzke sústavy

1. Každý PPS sa musí usilovať zabezpečiť, aby jeho prenosová sústava zostala v normálnom stave, a je zodpovedný za riadenie porušení prevádzkovej bezpečnosti. Na dosiahnutie tohto cieľa musí každý PPS navrhnúť, vypracovať a aktivovať nápravné opatrenia s prihliadnutím na ich dostupnosť, na čas a zdroje potrebné na ich aktiváciu a na akékoľvek podmienky mimo prenosovej sústavy, ktoré sú relevantné pre každé nápravné opatrenie.

2. Nápravné opatrenia, ktoré PPS použijú pri prevádzke sústavy v súlade s odsekom 1 a s článkami 21 až 23 tohto nariadenia, musia byť v súlade s nápravnými opatreniami zohľadnenými pri výpočte kapacity v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) 2015/1222.

Článok 21

Zásady a kritériá nápravných opatrení

1. Každý PPS musí pri aktivácii a koordinácii nápravných opatrení v súlade s článkom 23 uplatňovať tieto zásady: a) pokiaľ ide o porušenia prevádzkovej bezpečnosti, ktoré nemusia byť riadené koordinovane, PPS musí navrhnúť, vypracovať a aktivovať nápravné opatrenia spomedzi kategórií uvedených v článku 22 na navrátenie sústavy do normálneho stavu a zabránenie rozšírenia stavu pohotovosti alebo stavu núdze mimo regulačnej oblasti PPS; b) pokiaľ ide o porušenia prevádzkovej bezpečnosti, ktoré treba riadiť koordinovane, PPS musí navrhnúť, vypracovať a aktivovať nápravné opatrenia v koordinácii s ostatnými dotknutými PPS, a to na základe metodiky koordinovaného vypracovania nápravných opatrení podľa článku 76 ods. 1 písm. b) a s prihliadnutím na odporúčanie regionálneho koordinátora bezpečnosti v súlade s článkom 78 ods. 4

2. Pri výbere vhodných nápravných opatrení musí každý PPS uplatňovať tieto kritériá: a) aktivovať najúčinnejšie a ekonomicky najefektívnejšie nápravné opatrenia; b) aktivovať nápravné opatrenia čo najbližšie k reálnemu času s prihliadnutím na očakávaný čas aktivácie a naliehavosť situácie v rámci prevádzky sústavy, ktorú plánujú vyriešiť; c) zvážiť riziká porúch pri uplatňovaní dostupných nápravných opatrení a ich vplyv na prevádzkovú bezpečnosť, ako napríklad: i) riziko vzniku poruchy alebo skratu v dôsledku zmien topológie; ii) riziko odstávok spôsobených zmenami činného alebo jalového výkonu jednotiek na výrobu elektrickej energie alebo odberných zariadení a iii) riziko nefunkčnosti v dôsledku správania zariadenia; d) uprednostniť nápravné opatrenia, ktoré sprístupnia najväčšiu medzioblastnú kapacitu na účely prideľovania kapacity pri splnení všetkých limitov prevádzkovej bezpečnosti.

Článok 22

Kategórie nápravných opatrení

1. Každý PPS musí využívať tieto kategórie nápravných opatrení: a) upraviť trvanie plánovanej odstávky prvkov prenosovej sústavy alebo obnoviť ich prevádzku s cieľom dosiahnuť prevádzkovú dostupnosť uvedených prvkov prenosovej sústavy; b) aktívne pôsobiť na toky výkonu: i) prepínaním odbočiek výkonových transformátorov; ii) prepínaním odbočiek fázových transformátorov; iii) úpravou topológií; c) regulovať napätie a riadiť jalový výkon: i) prepínaním odbočiek výkonových transformátorov; ii) vypínaním kondenzátorov a reaktorov; iii) vypínaním prístrojov na báze silovej elektroniky používaných na riadenie napätia a jalového výkonu; iv) vydávaním pokynov PDS a významným používateľom siete pripojeným do prenosovej sústavy na blokovanie automatickej regulácie napätia a jalového výkonu transformátorov alebo aktivovanie nápravných opatrení stanovených v bodoch i) až iii) v ich zariadeniach, ak zhoršené napätie ohrozuje prevádzkovú bezpečnosť alebo môže viesť ku kolapsu napätia v prenosovej sústave; v) požadovaním zmeny jalového výkonu na výstupe alebo nastavenej hodnoty napätia synchrónnych jednotiek na výrobu elektrickej energie pripojených do prenosovej sústavy; vi) požadovaním zmeny jalového výkonu na výstupe meničov nesynchrónnych jednotiek na výrobu elektrickej energie pripojených do prenosovej sústavy; d) prepočítať denné a vnútrodenné medzioblastné kapacity v súlade s nariadením (EÚ) 2015/1222; e) vykonať redispečing používateľov siete pripojených do prenosovej alebo distribučnej sústavy v rámci regulačnej oblasti PPS medzi dvoch alebo viacerých PPS; f) uskutočniť protiobchod medzi dvoma alebo viacerými ponukovými oblasťami; g) upraviť toky činného výkonu cez siete HVDC; h) aktivovať postupy riadenia frekvenčnej odchýlky; i) obmedziť podľa článku 16 ods. 2 nariadenia č. 714/2009 už pridelenú medzioblastnú kapacitu v núdzovej situácii, ak by využitie uvedenej kapacity ohrozilo prevádzkovú bezpečnosť, všetci PPS na danom spojovacom vedení s takouto úpravou súhlasia a redispečing alebo protiobchod nie sú možné a j) prípadne aj v normálnom stave alebo v stave ohrozenia, manuálne odopnúť záťaž.

2. V potrebných a odôvodnených prípadoch s cieľom zachovať prevádzkovú bezpečnosť môže každý PPS vypracovať a aktivovať dodatočné nápravné opatrenia. PPS musí aspoň raz ročne takéto prípady oznámiť a odôvodniť príslušnému regulačnému orgánu a v prípade potreby členskému štátu po aktivácii dodatočných nápravných opatrení. Príslušné správy a odôvodnenia sa musia takisto uverejniť. Európska komisia alebo agentúra môže požiadať príslušný regulačný orgán o poskytnutie dodatočných informácií týkajúcich sa aktivácie dodatočných nápravných opatrení v prípadoch, keď ovplyvňujú susediacu prenosovú sústavu.

Článok 23

Vypracovanie, aktivácia a koordinácia nápravných opatrení

1. Každý PPS vypracuje a aktivuje nápravné opatrenia v súlade s kritériami stanovenými v článku 21 ods. 2 s cieľom zabrániť zhoršovaniu stavu sústavy, a to na základe týchto prvkov: a) monitorovania a stanovenia stavov sústavy v súlade s článkom 19; b) analýzy neplánovaných udalostí pri prevádzke v reálnom čase v súlade s článkom 34 a c) analýzy neplánovaných udalostí pri plánovaní prevádzky v súlade s článkom 72.

2. Pri vypracovaní a aktivácii nápravného opatrenia vrátane redispečingu alebo protiobchodu podľa článku 25 a 35 nariadenia (EÚ) 2015/1222 alebo postupu podľa plánu obrany sústavy PPS, ktorý má vplyv na ostatných PPS, musí príslušný PPS v spolupráci s dotknutými PPS posúdiť vplyv takéhoto nápravného opatrenia alebo kroku v rámci a mimo rámca svojej regulačnej oblasti v súlade s článkom 75 ods. 1, článkom 76 ods. 1 písm. b) a článkom 78 ods. 1, 2 a 4 a dotknutým PPS musí poskytnúť informácie o tomto vplyve.

3. Pri vypracovaní a aktivácii nápravných opatrení, ktoré majú vplyv na VPS a PDS pripojených do prenosovej sústavy, musí každý PPS v prípade, že jeho prenosová sústava je v normálnom stave alebo v stave ohrozenia, posúdiť vplyv takýchto nápravných opatrení v koordinácii s dotknutými VPS a PDS a zvoliť nápravné opatrenia, ktoré prispievajú k zachovaniu normálneho stavu a bezpečnej prevádzky všetkých zúčastnených strán. Každý dotknutý VPS a PDS musí poskytnúť PPS všetky informácie potrebné na túto koordináciu.

4. Pri vypracovaní a aktivácii nápravných opatrení každý PPS v prípade, že jeho prenosová sústava nie je v normálnom stave alebo v stave ohrozenia, musí v čo najväčšom rozsahu koordinovať takéto nápravné opatrenia s dotknutými VPS a PDS pripojenými do prenosovej sústavy s cieľom zachovať prevádzkovú bezpečnosť a integritu prenosovej sústavy.

Ak PPS aktivuje nápravné opatrenie, každý dotknutý VPS a PDS pripojený do prenosovej sústavy musí vykonať pokyny, ktoré vydal PPS.

5. Ak majú obmedzenia vplyv iba na miestny stav v rámci regulačnej oblasti PPS a porušenie prevádzkovej bezpečnosti nemusí byť riadené koordinovane, PPS zodpovedný za jeho riadenie sa môže rozhodnúť neaktivovať na ich zmiernenie nápravné opatrenia spojené s nákladmi.

Článok 24

Dostupnosť prostriedkov, nástrojov a zariadení PPS

1. Každý PPS musí zabezpečiť dostupnosť, spoľahlivosť a redundanciu týchto prvkov: a) zariadení na monitorovanie stavu prenosovej sústavy vrátane aplikácií na odhad stavu a zariadení na reguláciu frekvencie a činného výkonu; b) prostriedkov na ovládanie prepínania vypínačov, vypínačov odbočníc, prepínačov odbočiek transformátorov a iných zariadení slúžiacich na ovládanie prvkov prenosovej sústavy; c) prostriedkov na komunikáciu s dispečingmi ostatných PPS a regionálnymi koordinátormi bezpečnosti; d) nástrojov analýzy prevádzkovej bezpečnosti a e) nástrojov a komunikačných prostriedkov, ktoré PPS potrebujú na uľahčenie cezhraničných operácií na trhu.

2. Ak nástroje, prostriedky a zariadenia PPS uvedené v odseku 1 majú vplyv na PDS alebo VPS pripojených do prenosovej sústavy, ktorí sa podieľajú na dodávke vyrovnávacích služieb, podporných služieb, na obrane alebo obnovení sústavy alebo na poskytovaní údajov o prevádzke v reálnom čase podľa článkov 44, 47, 50, 51 a 52, príslušný PPS a uvedení PDS a VPS musia navzájom spolupracovať a koordinovať sa s cieľom stanoviť a zaistiť dostupnosť, spoľahlivosť a redundanciu týchto nástrojov, prostriedkov a zariadení.

3. Do 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia musí každý PPS prijať plán na zabezpečenie kontinuity činností, v ktorom podrobne opíše svoje reakcie na výpadok rozhodujúcich nástrojov, prostriedkov a zariadení, pričom v ňom uvedie ustanovenia týkajúce sa ich údržby, výmeny a rozvoja. Každý PPS musí aspoň raz ročne prehodnotiť svoj plán na zabezpečenie kontinuity činnosti a aktualizovať ho podľa potreby, ako aj po každej podstatnej zmene rozhodujúcich nástrojov, prostriedkov a zariadení alebo príslušných podmienok prevádzky sústavy. PPS sprístupní dotknutým PDS a VPS tie časti plánu na zabezpečenie kontinuity činnosti, ktoré sa ich týkajú.

Článok 25

Limity prevádzkovej bezpečnosti

1. Každý PPS stanoví limity prevádzkovej bezpečnosti pre každý prvok svojej prenosovej sústavy, pričom zohľadní aspoň tieto fyzikálne vlastnosti: a) napäťové limity v súlade s článkom 27; b) limity skratového prúdu v súlade s článkom 30 a c) prúdové limity, pokiaľ ide o tepelnú zaťažiteľnosť vrátane prechodných prípustných preťažení.

2. Pri vymedzovaní limitov prevádzkovej bezpečnosti musí každý PPS zohľadniť možnosti VPS zabrániť tomu, aby rozsahy napätia a frekvenčné limity v normálnom stave a v stave ohrozenia viedli k ich odpojeniu.

3. V prípade zmien jedného z prvkov svojej prenosovej sústavy musí každý PPS potvrdiť a v prípade potreby aktualizovať limity prevádzkovej bezpečnosti.

4. Každý PPS sa musí dohodnúť so susediacim PPS na spoločných limitoch prevádzkovej bezpečnosti pre každé spojovacie vedenie v súlade s odsekom 1.

Článok 26

Bezpečnostný plán ochrany kritickej infraštruktúry

1. Každý PPS musí stanoviť s prihliadnutím na článok 5 smernice Rady 2008/114/ES ( 8 ) dôverný bezpečnostný plán obsahujúci posúdenie rizika pre zariadenia, ktoré PPS vlastní alebo prevádzkuje, a vzťahujúci sa na hlavné scenáre fyzického alebo kybernetického ohrozenia, ktoré určil členský štát.

2. V bezpečnostnom pláne sa musia posúdiť potenciálne dosahy na európske prepojené prenosové sústavy a musí zahŕňať organizačné a fyzické opatrenia zamerané na zmiernenie identifikovaných rizík.

3. Každý PPS musí pravidelne preskúmavať bezpečnostný plán s cieľom reagovať na zmeny scenárov ohrozenia a zohľadniť vývoj prenosovej sústavy.







KAPITOLA 2

Regulácia napätia a riadenie jalového výkonu

Článok 27

Povinnosti všetkých PPS v súvislosti s napäťovými limitmi

1. V súlade s článkom 18 sa musí každý PPS usilovať zabezpečiť, aby počas normálneho stavu zostalo napätie v ustálenom stave v miestach pripojenia prenosovej sústavy v rámci rozsahov uvedených v tabuľkách 1 a 2 prílohy II.

2. Ak príslušný PPS v Španielsku požaduje v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/631, aby jednotky na výrobu elektrickej energie pripojené na menovitých napäťových hladinách medzi 300 kV a 400 kV zostali pripojené na neobmedzený čas v rozsahu napätia od 1,05 do 1,0875 pu, príslušný PPS v Španielsku zohľadní tento dodatočný rozsah napätia pri plnení požiadavky v odseku 1.

3. Každý PPS určí napäťovú základňu na účely zápisu jednotkových hodnôt (pu).

4. Každý PPS sa musí usilovať zabezpečiť, aby napätie počas normálneho stavu a po výskyte neplánovanej udalosti zostalo na obmedzený čas prevádzky v rámci širších rozsahov napätia, ak existuje dohoda o týchto širších rozsahoch napätia s PDS pripojenými do prenosovej sústavy, vlastníkmi jednotiek na výrobu elektrickej energie v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/631 alebo vlastníkmi siete HVDC v súlade s článkom 18 nariadenia (EÚ) 2016/1447.

5. Každý PPS sa musí dohodnúť s PDS pripojenými do prenosovej sústavy a s významnými používateľmi siete pripojenými do prenosovej sústavy na rozsahoch napätia v miestach pripojenia pod 110 kV, ak uvedené rozsahy napätia sú relevantné pre zachovanie limitov prevádzkovej bezpečnosti. Každý PPS sa musí usilovať zabezpečiť, aby napätie zostalo v rámci dohodnutého rozsahu napätia v normálnom stave a po výskyte neplánovanej udalosti.

Článok 28

Povinnosti VPS v súvislosti s reguláciou napätia a riadením jalového výkonu pri prevádzke sústavy

1. Všetci VPS, ktorí predstavujú jednotky na výrobu elektrickej energie pripojené do prenosovej sústavy, na ktoré sa nevzťahuje článok 16 nariadenia (EÚ) 2016/631, alebo ktorí predstavujú siete HVDC, na ktoré sa nevzťahuje článok 18 nariadenia (EÚ) 2016/1447, musia do 3 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia informovať svojho PPS o svojich schopnostiach vo vzťahu k požiadavkám na napätie podľa článku 16 nariadenia (EÚ) 2016/631 alebo článku 18 nariadenia (EÚ) 2016/1447, pričom oznámia svoje napäťové charakteristiky a časové obdobie, počas ktorého nedôjde k ich odpojeniu.

2. VPS, ktorí predstavujú odberné zariadenia, na ktoré sa vzťahujú požiadavky článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1388, sa nesmú odpojiť v dôsledku narušenia v rámci rozsahov napätia uvedených v článku 27. VPS, ktorí predstavujú odberné zariadenia pripojené do prenosovej sústavy a na ktorých sa nevzťahuje článok 3 nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1388, musia do 3 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia informovať svojho PPS o svojich schopnostiach vo vzťahu k požiadavkám na napätie podľa prílohy II k nariadeniu Komisie (EÚ) 2016/1388, pričom oznámia svoje napäťové charakteristiky a časové obdobie, počas ktorého nedôjde k ich odpojeniu.

3. Každý VPS, ktorý predstavuje odberné zariadenie pripojené do prenosovej sústavy, musí zachovať nastavené hodnoty jalového výkonu, rozsahy účinníka a nastavené hodnoty napätia pre reguláciu napätia v rozsahu dohodnutom s jeho PPS v súlade s článkom 27.

Článok 29

Povinnosti všetkých PPS v súvislosti s reguláciou napätia a riadením jalového výkonu pri prevádzke sústavy

1. Ak je napätie v mieste pripojenia do prenosovej sústavy mimo rozsahov vymedzených v tabuľkách 1 a 2 prílohy II k tomuto nariadeniu, každý PPS musí uplatniť nápravné opatrenia na reguláciu napätia a riadenie jalového výkonu v súlade s článkom 22 ods. 1 písm. c) tohto nariadenia s cieľom obnoviť napätie v mieste pripojenia v rámci rozsahu uvedeného v prílohe II a v časovom intervale stanovenom v článku 16 nariadenia (EÚ) 2016/631 a článku 13 nariadenia (EÚ) 2016/1388.

2. Každý PPS musí vo svojej analýze prevádzkovej bezpečnosti zohľadniť hodnoty napätia, pri ktorých môže dôjsť k odpojeniu VPS pripojených do prenosovej sústavy, na ktorých sa nevzťahujú požiadavky nariadenia (EÚ) 2016/631 alebo nariadenia (EÚ) 2016/1388.

3. Každý PPS musí zabezpečiť rezervu jalového výkonu v primeranom objeme a s primeranou časovou odozvou, aby zachoval napätie v rámci svojej regulačnej oblasti a na spojovacích vedeniach v rozsahoch stanovených v prílohe II.

4. PPS prepojení striedavými spojovacími vedeniami spoločne stanovia primeraný režim regulácie napätia s cieľom zabezpečiť dodržiavanie spoločných limitov prevádzkovej bezpečnosti stanovených v súlade s článkom 25 ods. 4

5. Každý PPS sa musí dohodnúť s každým PDS pripojeným do prenosovej sústavy na nastavených hodnotách jalového výkonu, rozsahoch účinníka a nastavených hodnotách napätia na účely regulácie napätia v mieste pripojenia medzi PPS a PDS v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2016/1388. Na zabezpečenie zachovávania uvedených parametrov musí každý PDS pripojený do prenosovej sústavy využívať svoje zdroje jalového výkonu a mať právo vydávať VPS pripojeným do distribučnej sústavy pokyny na reguláciu napätia.

6. Každý PPS má právo využívať všetky dostupné schopnosti jalového výkonu pripojené do prenosovej sústavy v rámci svojej regulačnej oblasti na účely účinného riadenia jalového výkonu a zachovania rozsahov napätia uvedených v tabuľkách 1 a 2 prílohy II k tomuto nariadeniu.

7. Každý PPS musí priamo alebo prípadne nepriamo v koordinácii s PDS pripojeným do prenosovej sústavy prevádzkovať zdroje jalového výkonu v rámci svojej regulačnej oblasti vrátane blokovania automatickej regulácie napätia/jalového výkonu transformátorov, zníženia napätia a podpäťového odľahčenia s cieľom zachovať limity prevádzkovej bezpečnosti a zabrániť kolapsu napätia v prenosovej sústave.

8. Každý PPS musí určiť opatrenia regulácie napätia v koordinácii s VPS a PDS pripojenými do prenosovej sústavy a so susediacimi PPS.

9. Ak je to relevantné pre reguláciu napätia a riadenie jalového výkonu v prenosovej sústave, PPS môže v koordinácii s PDS požadovať, aby VPS pripojený do distribučnej sústavy dodržiaval pokyny na reguláciu napätia.







KAPITOLA 3

Riadenie skratového prúdu

Článok 30

Skratový prúd

Každý PPS musí určiť:

a) maximálny skratový prúd, pri ktorom je prekročená menovitá odolnosť vypínačov a iných zariadení a

b) minimálny skratový prúd pre správne fungovanie zariadení ochrán.

Článok 31

Výpočet skratového prúdu a súvisiace opatrenia

1. Každý PPS musí vykonávať výpočty skratového prúdu s cieľom vyhodnotiť vplyv susediacich PPS a VPS pripojených do prenosovej sústavy, ako aj distribučných sústav pripojených do prenosovej sústavy vrátane uzavretých distribučných sústav na hladiny skratového prúdu v prenosovej sústave. Ak distribučná sústava pripojená do prenosovej sústavy vrátane uzavretej distribučnej sústavy má vplyv na hladiny skratového prúdu, musí byť zahrnutá do výpočtov skratového prúdu v prenosovej sústave.

2. Na výpočet skratového prúdu musí každý PPS: a) použiť najpresnejšie a najkvalitnejšie dostupné údaje; b) zohľadňovať medzinárodné normy a c) zvážiť ako základ výpočtu maximálneho skratového prúdu také prevádzkové podmienky, ktoré poskytujú najvyššiu možnú hladinu skratového prúdu vrátane skratového prúdu z iných prenosových sústav a distribučných sústav vrátane uzavretých distribučných sústav.

3. Každý PPS musí uplatňovať prevádzkové alebo iné opatrenia na zabránenie odklonu od limitov minimálneho a maximálneho skratového prúdu uvedených v článku 30, a to vo všetkých časových rámcoch a pri všetkých zariadeniach ochrán. Ak takýto odklon nastane, každý PPS musí aktivovať nápravné opatrenia alebo uplatniť iné opatrenia, aby zabezpečil opätovné dodržiavanie limitov uvedených v článku 30. Odklon od týchto limitov je povolený iba počas prepínania.







KAPITOLA 4

Riadenie tokov výkonu

Článok 32

Limity tokov výkonu

1. Každý PPS musí zachovať toky výkonu v rámci učených limitov prevádzkovej bezpečnosti, ak je systém v normálnom stave a po výskyte neplánovanej udalosti zo zoznamu neplánovaných udalostí uvedeného v článku 33 ods. 1

2. V situácii N-1 počas normálneho stavu musí každý PPS zachovávať toky výkonu v rámci hodnôt prechodných prípustných preťažení podľa článku 25 ods. 1 písm. c), pričom musí mať pripravené nápravné opatrenia, ktoré sa majú použiť a vykonať v časovom rámci povolenom pre prechodné prípustné preťaženia.







KAPITOLA 5

Analýza a riešenie neplánovaných udalostí

Článok 33

Zoznamy neplánovaných udalostí

1. Každý PPS musí zaviesť zoznam neplánovaných udalostí, v ktorom uvedie vnútorné a vonkajšie neplánované udalosti vo svojej oblasti pozorovania na základe posúdenia, či akákoľvek z týchto neplánovaných udalostí ohrozuje prevádzkovú bezpečnosť v regulačnej oblasti PPS. Tento zoznam neplánovaných udalostí musí zahŕňať bežné, ako aj kombinované neplánované udalosti zistené na základe metodiky vypracovanej podľa článku 75.

2. Na účely zavedenia zoznamu neplánovaných udalostí musí každý PPS zatriediť všetky neplánované udalosti na základe toho, či sú bežné, výnimočné alebo mimoriadne, berúc do úvahy pravdepodobnosť výskytu a tieto zásady: a) každý PPS musí zatriediť neplánované udalosti pre svoju vlastnú regulačnú oblasť; b) ak prevádzkové alebo poveternostné podmienky výrazne zvýšia pravdepodobnosť kombinovanej neplánovanej udalosti, každý PPS musí zaradiť túto kombinovanú neplánovanú udalosť do svojho zoznamu neplánovaných udalostí a c) s cieľom zohľadniť kombinované neplánované udalosti s veľkým vplyvom na vlastnú prenosovú sústavu alebo susediace prenosové sústavy musí každý PPS zaradiť takéto kombinované neplánované udalosti do svojho zoznamu neplánovaných udalostí.

3. Každý PDS pripojený do prenosovej sústavy a VPS pripojený do prenosovej sústavy, ktorý predstavuje zariadenie na výrobu elektrickej energie, musí predložiť všetky informácie relevantné pre analýzu neplánovaných udalostí na základe žiadosti PPS vrátane prognóz a údajov v reálnom čase, pričom je možné uviesť agregované údaje v súlade s článkom 50 ods. 2

4. Každý PPS musí koordinovať svoju analýzu neplánovaných udalostí vzhľadom na koherentné zoznamy neplánovaných udalostí aspoň s PPS zo svojej oblasti pozorovania v súlade s článkom 75.

5. Každý PPS musí informovať PPS vo svojej oblasti pozorovania o vonkajších neplánovaných udalostiach uvedených vo svojom zozname neplánovaných udalostí.

6. Každý PPS musí v dostatočnom predstihu informovať dotknutých PPS vo svojej oblasti pozorovania o akýchkoľvek zamýšľaných topologických zmenách na svojich prvkoch prenosovej sústavy, ktoré sú zaradené medzi vonkajšie neplánované udalosti v zozname neplánovaných udalostí dotknutých PPS.

7. Každý PPS musí zabezpečiť, aby údaje v reálnom čase boli dostatočne presné, aby umožnili zosúladenie výpočtov toku zaťaženia, ktoré sa vykonávajú v analýzach neplánovaných udalostí.

Článok 34

Analýza neplánovaných udalostí

1. Každý PPS musí realizovať analýzu neplánovaných udalostí vo svojej oblasti pozorovania s cieľom identifikovať neplánované udalosti, ktoré ohrozujú alebo môžu ohroziť prevádzkovú bezpečnosť v jeho regulačnej oblasti, a určiť nápravné opatrenia, ktoré môžu byť potrebné na riešenie neplánovaných udalostí vrátane zmiernenia dôsledkov kombinovaných neplánovaných udalostí.

2. Každý PPS musí zabezpečiť, aby prípadné porušenia limitov prevádzkovej bezpečnosti v jeho regulačnej oblasti, ktoré sú zistené v rámci analýzy neplánovaných udalostí, neohrozovali prevádzkovú bezpečnosť jeho prenosovej sústavy alebo prepojených prenosových sústav.

3. Každý PPS musí vykonať analýzu neplánovaných udalostí na základe prognózy údajov o prevádzke a údajov o prevádzke v reálnom čase zo svojej oblasti pozorovania. Východiskovým bodom analýzy neplánovaných udalostí v situácii N je príslušná topológia prenosovej sústavy, ktorá musí zahŕňať plánované odstávky v etapách plánovania prevádzky.

Článok 35

Riešenie neplánovaných udalostí

1. Každý PPS musí posúdiť riziká spojené s neplánovanými udalosťami po simulácii každej neplánovanej udalosti zo svojho zoznamu neplánovaných udalostí a po zhodnotení, či môže v situácii N-1 udržať svoju prenosovú sústavu v rámci limitov prevádzkovej bezpečnosti.

2. Ak PPS usúdi, že riziká spojené s neplánovanou udalosťou sú natoľko závažné, že by nemusel byť schopný včas vypracovať a aktivovať nápravné opatrenia na zabránenie porušenia kritéria N-1 alebo že existuje riziko rozšírenia narušenia do prepojenej prenosovej sústavy, PPS musí vypracovať a aktivovať nápravné opatrenia na čo najskoršie dosiahnutie súladu s kritériom N-1.

3. V prípade situácie N-1 spôsobenej narušením musí každý PPS aktivovať nápravné opatrenie s cieľom zabezpečiť, aby sa prenosová sústava čo najskôr vrátila do normálneho stavu a aby sa táto situácia N-1 stala novou situáciou N.

4. PPS nie je povinný splniť kritérium N-1 v týchto situáciách: a) počas prepínania; b) počas obdobia potrebného na vypracovanie a aktiváciu nápravných opatrení.

5. Ak členský štát nestanoví inak, PPS nie je povinný splniť kritérium N-1, pokiaľ následky v rámci regulačnej oblasti PPS majú iba miestnu povahu.







KAPITOLA 6

Ochrany

Článok 36

Všeobecné požiadavky na ochrany

1. Každý PPS musí prevádzkovať svoju prenosovú sústavu so zariadeniami ochrán a záložnými zariadeniami ochrán, aby automaticky zabránili rozšíreniu narušení, ktoré by mohli ohroziť prevádzkovú bezpečnosť jeho vlastnej prenosovej sústavy a prepojenej sústavy.

2. Aspoň raz za päť rokov musí každý PPS preskúmať svoju stratégiu a koncepciu ochrán a v prípade potreby ich aktualizovať s cieľom zabezpečiť správne fungovanie zariadení ochrán a zachovanie prevádzkovej bezpečnosti.

3. Po použití ochrán s vplyvom mimo regulačnej oblasti PPS vrátane spojovacích vedení musí daný PPS posúdiť, či zariadenia ochrán v jeho regulačnej oblasti fungovali podľa plánu a v prípade potreby musí prijať nápravné opatrenia.

4. Každý PPS musí stanoviť nastavené hodnoty pre zariadenia ochrán svojej prenosovej sústavy, ktoré zabezpečia spoľahlivé, rýchle a selektívne odstránenie porúch, ako aj záložné ochrany na odstraňovanie porúch v prípade poruchy systému hlavných ochrán.

5. Pred uvedením zariadenia ochrán a záložných ochrán do prevádzky alebo po akýchkoľvek úpravách sa musí každý PPS dohodnúť so susediacimi PPS na stanovení nastavených hodnôt ochrán pre spojovacie vedenia a pred zmenou nastavenia sa musí skoordinovať s uvedenými PPS.

Článok 37

Osobitné systémy ochrán

Ak PPS využíva osobitný systém ochrán, musí:

a) zabezpečiť, aby každý osobitný systém ochrán pôsobil selektívne, spoľahlivo a účinne;

b) pri koncipovaní osobitného systému ochrán vyhodnotiť dôsledky na prenosovú sústavu v prípade jeho nesprávneho fungovania, berúc do úvahy vplyv na dotknutých PPS;

c) overiť, či osobitný systém ochrán disponuje porovnateľnou spoľahlivosťou ako systémy ochrán používané na hlavnú ochranu prvkov prenosovej sústavy;

d) prevádzkovať prenosovú sústavu s osobitným systémom ochrán v rámci limitov prevádzkovej bezpečnosti stanovených v súlade s článkom 25 a

e) koordinovať funkcie osobitného systému ochrán, aktivačnú logiku a nastavené hodnoty so susediacimi PPS a s dotknutými PDS pripojenými do prenosovej sústavy vrátane uzavretých distribučných sústav a dotknutých VPS pripojených do prenosovej sústavy.

Článok 38

Monitorovanie a posúdenie dynamickej stability

1. Každý PPS musí monitorovať dynamickú stabilitu prenosovej sústavy prostredníctvom štúdií vykonávaných mimo reálnej prevádzky v súlade s odsekom 6. Každý PPS si musí vymieňať s ostatnými PPS vo svojej synchrónnej oblasti príslušné údaje na účely monitorovania dynamickej stability prenosovej sústavy.

2. Každý PPS musí aspoň raz ročne vykonať posúdenie dynamickej stability s cieľom určiť limity stability a možné problémy so stabilitou vo svojej prenosovej sústave. Všetci PPS z každej synchrónnej oblasti musia koordinovať posúdenia dynamickej stability, ktoré sa musia týkať celej synchrónnej oblasti alebo jej častí.

3. Pri vykonávaní koordinovaných posúdení dynamickej stability musia dotknutí PPS stanoviť: a) rozsah koordinovaného posúdenia dynamickej stability, aspoň pokiaľ ide o spoločný sieťový model; b) súbor údajov, ktoré sa majú vymieňať medzi dotknutými PPS na účely koordinovaného posúdenia dynamickej stability; c) zoznam spoločne dohodnutých scenárov týkajúcich sa koordinovaného posúdenia dynamickej stability a d) zoznam spoločne dohodnutých neplánovaných udalostí alebo narušení, ktorých vplyv sa má hodnotiť v rámci koordinovaného posúdenia dynamickej stability.

4. V prípade problémov so stabilitou z dôvodu nedostatočne utlmených medzioblastných oscilácií ovplyvňujúcich niekoľkých PPS v rámci synchrónnej oblasti sa musí každý PPS čo najskôr zapojiť do koordinovaného posúdenia dynamickej stability na úrovni synchrónnej oblasti a poskytnúť údaje potrebné na toto posúdenie. Takéto posúdenie iniciujú a organizujú dotknutí PPS alebo ENTSO pre elektrinu.

5. Ak PPS zistí možný vplyv na napätie, uhlovú stabilitu alebo stabilitu frekvencie v súvislosti s inými prepojenými prenosovými sústavami, dotknutí PPS musia koordinovať metódy používané pri posúdení dynamickej stability, pričom poskytujú potrebné údaje a zúčastňujú sa na plánovaní spoločných nápravných opatrení zameraných na zlepšenie stability vrátane postupov spolupráce medzi PPS.

6. Pri rozhodovaní o metódach použitých pri posúdení dynamickej stability musí každý PPS uplatňovať tieto pravidlá: a) ak sú vzhľadom na zoznam neplánovaných udalostí dosiahnuté limity ustáleného stavu skôr ako limity stability, PPS musí vychádzať pri posúdení dynamickej stability výlučne zo štúdií stability mimo reálnej prevádzky vykonaných vo fáze dlhodobejšieho plánovania prevádzky; b) ak za podmienok plánovaných odstávok, pokiaľ ide o zoznam neplánovaných udalostí, sú limity ustáleného stavu a limity stability blízko seba alebo limity stability sú dosiahnuté skôr ako limity ustáleného stavu, PPS musí vykonať posúdenie dynamickej stability vo fáze plánovania dennej prevádzky počas trvania uvedených podmienok. PPS musí plánovať nápravné opatrenia, ktoré sa majú v prípade potreby použiť v prevádzke v reálnom čase a c) ak je prenosová sústava v situácii N vzhľadom na zoznam neplánovaných udalostí a limity stability sú dosiahnuté skôr, ako limity ustáleného stavu, PPS musí vykonať posúdenie dynamickej stability vo všetkých fázach plánovania prevádzky a prehodnotiť limity stability čo najskôr po zistení významnej zmeny situácie N.

Článok 39

Riadenie dynamickej stability

1. Ak sa posúdením dynamickej stability zistí, že sú porušené limity stability, PPS, v ktorých regulačnej oblasti k danému porušeniu došlo, navrhnú, vypracujú a aktivujú nápravné opatrenia na udržanie stability prenosovej sústavy. Tieto nápravné opatrenia sa môžu týkať VPS.

2. Každý PPS musí zabezpečiť, aby časy odstránenia porúch, ktoré môžu viesť k rozsiahlemu stavu nestability prenosovej sústavy, boli kratšie ako kritický čas odstránenia poruchy, ktorý vypočítal PPS vo svojom posúdení dynamickej stability vykonanom v súlade s článkom 38.

3. V súvislosti s požiadavkami na minimáln