2008R0889 — SK — 01.07.2010 — 003.002

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 889/2008

z 5. septembra 2008,

ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov so zreteľom na ekologickú výrobu, označovanie a kontrolu







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91 ( 1 ), a najmä na jeho článok 9 ods. 4, článok 11 druhý odsek, článok 12 ods. 3, článok 14 ods. 2, článok 16 ods. 3 písm. c), článok 17 ods. 2 a článok 18 ods. 5, článok 19 ods. 3 druhý pododsek, článok 21 ods. 2, článok 22 ods. 1, článok 24 ods. 3, článok 25 ods. 3, článok 26, článok 28 ods. 6, článok 29 ods. 3, článok 38 písm. ►C1 a), b), c) a e) ◄ a článok 40, keďže: (1) V nariadení (ES) č. 834/2007, a najmä v jeho hlavách III, IV a V, sa stanovujú základné požiadavky so zreteľom na výrobu, označovanie a kontrolu ekologických ►C1 produktov ◄ v sektore rastlinnej a živočíšnej výroby. Mali by sa stanoviť podrobné pravidlá vykonávania týchto požiadaviek. (2) Vývoj nových podrobných pravidiel výroby v súvislosti s určitými druhmi zvierat, ekologickou akvakultúrou, morskými riasami a kvasnicami používanými ako potraviny alebo krmivá na úrovni Spoločenstva bude vyžadovať viac času, a preto by sa tieto pravidlá mali vypracovať v ďalšom postupe. Z toho dôvodu je vhodné vylúčiť ►C1 tieto produkty ◄ z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Pokiaľ však ide o určité druhy hospodárskych zvierat, ►C1 produkty akvakultúry ◄ a morské riasy, na tieto výrobky by sa mali mutatis mutandis uplatňovať pravidlá Spoločenstva stanovené na účely výroby, kontroly a označovania v súlade s článkom 42 nariadenia (ES) č. 834/2007. (3) Mali by sa stanoviť určité definície s cieľom vyhnúť sa nejasnostiam a zaručiť jednotné uplatňovanie pravidiel ekologickej výroby. (4) Ekologická rastlinná výroba je založená predovšetkým na výžive rastlín prostredníctvom pôdneho ekosystému. Preto by nemalo byť povolené pestovanie v hydropónii, kde sa rastliny pestujú tak, že majú korene v inertnom živnom roztoku sýtenom rozpustnými minerálmi a živinami. (5) Ekologická rastlinná výroba zahŕňa rôzne pestovateľské postupy a obmedzené používanie pomaly rozpustných hnojív a pôdnych pomocných látok, preto by sa mali presne určiť tieto postupy. Mali by sa stanoviť najmä podmienky pre používania určitých nesyntetických výrobkov. (6) V značnej miere by sa malo obmedziť používanie pesticídov, ktoré môžu mať škodlivé účinky na životné prostredie alebo môžu mať za následok prítomnosť rezíduí ►C1 v poľnohospodárskych produktoch ◄ . V boji proti škodcom, chorobám a burinám by sa malo uprednostňovať uplatňovanie preventívnych opatrení. Okrem toho by sa mali stanoviť podmienky používania určitých ►C1 prípravkov na ochranu rastlín ◄ . (7) Použitie určitých prípravkov na ochranu rastlín, hnojív, pôdnych pomocných látok, určitých neekologických kŕmnych surovín, doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, pomocných technologických látok pri výrobe krmív a ►C1 určitých prostriedkov používaných ◄ na čistenie a dezinfekciu bolo podľa nariadenia Rady (EHS) č. 2092/91 ( 2 ) povolené na základe presne stanovených podmienok. V záujme zabezpečenia kontinuity ekologického hospodárenia by sa aj naďalej mali používať príslušné výrobky a látky v súlade s ustanoveniami stanovenými v článku 16 ods. 3 písm. c) nariadenia (ES) č. 834/2007. Okrem toho je v záujme jasnosti vhodné aby sa v prílohách k tomuto nariadeniu uviedli výrobky a látky, ktoré boli povolené podľa nariadenia (EHS) č. 2092/91. V budúcnosti sa do týchto zoznamov môžu doplniť ďalšie výrobky a látky podľa iného právneho základu, a to článku 16 ods. 1 nariadenia (ES) č. 834/2007. Preto je vhodné, aby sa odlišný štatút každej ►C1 kategórie prostriedkov a látok ◄ označil na zozname značkou. (8) Holistický prístup ekologického poľnohospodárstva vyžaduje živočíšnu výrobu, ktorá je naviazaná na pôdu, kde sa vyprodukovaný hnoj využíva pri pestovaní plodín. Pretože chov dobytka sa vždy spája s hospodárením na pôde, mal by sa stanoviť zákaz živočíšnej výroby bez pôdy. V ekologickej živočíšnej výrobe by sa pri výbere plemien mala brať do úvahy ich schopnosť prispôsobiť sa miestnym podmienkam, ich životaschopnosť a odolnosť voči chorobám a mala by sa podporovať široká biologická diverzita. (9) Prevádzkovatelia môžu za určitých okolností čeliť ťažkostiam pri získavaní plemenných zvierat z ekologického chovu v prípade obmedzeného genofondu, čo by mohlo brzdiť rozvoj sektora. Z toho dôvodu by sa mala stanoviť možnosť umiestniť na farme obmedzený počet zvierat z neekologického chovu na účely rozmnožovania. (10) Ekologický chov hospodárskych zvierat by mal zabezpečovať dodržiavanie osobitných behaviorálnych potrieb zvierat. V tejto súvislosti by ustajnenie v prípade všetkých druhov hospodárskych zvierat malo spĺňať potreby príslušných zvierat, pokiaľ ide o vetranie, svetlo, priestor a pohodlie a mala by sa zabezpečiť dostatočná plocha s cieľom umožniť dostatočnú slobodu pohybu pre každé zviera a rozvíjať prirodzené sociálne správanie zvieraťa. Mali by sa stanoviť osobitné podmienky ustajnenia a postupy pre jednotlivé druhy zvierat, vrátane včiel. Tieto osobitné podmienky ustajnenia by mali zabezpečiť vysokú úroveň pohody zvierat, ktorá je prioritou v ekologickom chove hospodárskych zvierat, a preto môžu presahovať rámec noriem Spoločenstva, ktoré sa uplatňujú na chov vo všeobecnosti. Ekologické postupy chovu by mali zabrániť tomu, aby sa hydina chovala rýchlym výkrmom. Preto by sa mali stanoviť osobitné ustanovenia s cieľom vyhnúť sa intenzívnym metódam chovu. Predovšetkým hydina by sa mala chovať buď dovtedy, kým nedosiahne minimálny vek, alebo by mala pochádzať z pomaly rastúcich línií hydiny, takže ani v jednom prípade nie je dôvod používať intenzívne metódy chovu. (11) Vo väčšine prípadov by hospodárske zvieratá mali mať trvalý prístup k voľným plochám na pasenie vždy, keď to umožňuje počasie, a také voľné plochy by v zásade mali byť organizované v rámci vhodného systému striedania. (12) S cieľom predchádzať environmentálnemu znečisteniu prírodných zdrojov, ako je napríklad pôda a voda, živinami by sa mala stanoviť horná hranica dávky hnoja použitého na hektár a najvyššia zaťaženosť hospodárskymi zvieratami na hektár pôdy. Táto hranica by mala súvisieť s obsahom dusíka v hnoji. (13) Malo by sa zakázať mrzačenie, ktoré má za následok stres, poškodenie, ochorenie alebo utrpenie zvierat. V obmedzených podmienkach však možno povoliť osobitné zásahy, ktoré sú nevyhnutné pre určité druhy výroby a ktoré sú v záujme bezpečnosti zvierat a ľudí. (14) Hospodárske zvieratá by sa mali kŕmiť trávou, objemovým krmivom a krmivami vyrobenými v súlade s pravidlami ekologického poľnohospodárstva, prednostne pochádzajúcimi z vlastného hospodárstva, s prihliadnutím na ich fyziologické potreby. Okrem toho sa, v presne stanovených podmienkach na zabezpečenie základných výživových požiadaviek hospodárskych zvierat môžu použiť určité minerály, stopové prvky a vitamíny. (15) Pretože sa predpokladá, že budú pretrvávať existujúce regionálne rozdiely, pokiaľ ide o možnosť ekologických prežúvavcov získavať potrebné základné vitamíny A, D a E z kŕmnych dávok, so zreteľom na podnebie a dostupné zdroje krmiva, malo by sa povoliť použitie týchto vitamínov pre prežúvavce. (16) Starostlivosť o zdravie zvierat by mala byť založená hlavne na prevencii proti chorobám. Okrem toho by sa mali uplatňovať osobitné opatrenia v oblasti čistenia a dezinfekcie. (17) V ekologickom poľnohospodárstve nie je povolené preventívne používanie chemicky syntetizovaných alopatických liečiv. Jednako, v prípade ochorenia alebo poranenia zvieraťa vyžadujúceho neodkladné ošetrenie by sa použitie chemicky syntetizovaných alopatických liečiv malo prísne obmedziť na nevyhnutné minimum. Okrem toho by s cieľom zaručiť spotrebiteľom integritu ekologickej výroby mala byť možnosť prijať reštriktívne opatrenia, ako napríklad zdvojnásobiť ochrannú lehotu po použití chemicky syntetizovaných alopatických liečiv. (18) Mali by sa stanoviť osobitné pravidlá prevencie chorôb a veterinárnej liečby vo včelárstve. (19) Malo by sa prijať opatrenie, ktoré by vyžadovalo od prevádzkovateľov, ktorí vyrábajú krmivo alebo potraviny, aby brali do úvahy vhodné postupy založené na systematickom určovaní kritických krokov pri spracovaní s cieľom zabezpečiť, aby boli vyrobené spracované ►C1 produkty ◄ v súlade s pravidlami ekologickej výroby. (20) Na zabezpečenie výroby určitých spracovaných ekologických potravín a krmív sú potrebné určité neekologické ►C1 produkty a látky ◄ . Harmonizácia pravidiel produkcie vína na úrovni Spoločenstva bude vyžadovať viac času. Pokiaľ ide o produkciu vína, ►C1 uvedené produkty ◄ by sa preto mali vylúčiť dovtedy, kým sa v ďalšom postupe nestanovia osobitné pravidlá. (21) Použitie určitých zložiek nepoľnohospodárskeho pôvodu, určitých pomocných technologických látok a určitých neekologických zložiek poľnohospodárskeho pôvodu na účely spracovania ekologických potravín bolo podľa nariadenia (EHS) č. 2092/91 povolené na základe presne stanovených podmienok. V záujme zabezpečenia kontinuity ekologického hospodárenia by sa aj naďalej mali používať príslušné výrobky a látky v súlade s ustanoveniami stanovenými v článku 21 ods. 2 nariadenia (ES) č. 834/2007. Okrem toho je v záujme prehľadnosti vhodné, aby sa v prílohách k tomuto nariadeniu uviedli výrobky a látky, ktoré boli povolené podľa nariadenia (EHS) č. 2092/91. V budúcnosti sa do týchto zoznamov môžu doplniť ďalšie výrobky a látky podľa iného právneho základu, a to článku 21 ods. 2 nariadenia (ES) č. 834/2007. Preto je vhodné, aby sa odlišný štatút každej kategórie výrobkov a látok označil v zozname značkou. (22) Za určitých podmienok sa zber a preprava ekologických a neekologických ►C1 produktov ◄ môže vykonávať súčasne. Mali by sa stanoviť osobitné ustanovenia, aby sa počas manipulácie náležite oddelili ekologické ►C1 produkty ◄ od neekologických a aby sa predišlo ich zmiešaniu. (23) Konverzia na spôsob ekologickej výroby vyžaduje určité obdobia na prispôsobenie všetkých používaných prostriedkov. Mali by sa stanoviť osobitné lehoty pre rôzne sektory výroby v závislosti od predchádzajúcej výroby na farme. (24) V súlade s článkom 22 nariadenia (ES) č. 834/2007 by sa mali stanoviť osobitné podmienky uplatňovania výnimiek stanovených v uvedenom článku. Také podmienky je vhodné stanoviť so zreteľom na nedostupnosť ekologických zvierat, krmiva, včelieho vosku, osív, ►C1 sadiva zemiakov ◄ a ekologických zložiek a so zreteľom na osobitné problémy týkajúce sa manažmentu hospodárskych zvierat a taktiež v prípadoch katastrofických okolností. (25) Geografické a štrukturálne rozdiely v poľnohospodárstve a klimatické obmedzenia môžu brzdiť rozvoj ekologickej výroby v určitých regiónoch, a preto vyžadujú výnimky v prípade určitých postupov, pokiaľ ide o vlastnosti budov a zariadení pre hospodárske zvieratá. V presne stanovených podmienkach by sa preto malo povoliť väzné ustajnenie zvierat za presne definovaných podmienok v poľnohospodárskych podnikoch, ktoré sú v dôsledku svojej geografickej polohy a štrukturálnych obmedzení, najmä so zreteľom na horské oblasti, malé, a len ak nie je možné chovať dobytok v skupinách zodpovedajúcich jeho behaviorálnym potrebám. (26) Podľa nariadenia (EHS) č. 2092/91 sa na účely zabezpečenia rozvoja vznikajúceho sektora ekologického chovu dobytka udelilo niekoľko dočasných výnimiek, pokiaľ ide o priväzovanie zvierat, podmienky ustajnenia pre zvieratá a zaťaženie zvieratami. Tieto výnimky by sa mali prechodne zachovať až do dátumu skončenia ich platnosti s cieľom nenarušiť sektor ekologického chovu dobytka. (27) Vzhľadom na dôležitosť opeľovania včelami z ekologického chovu by sa malo umožniť udeľovanie výnimiek umožňujúcich paralelnú produkciu ekologickej a neekologickej jednotky chovu včiel na tej istej farme. (28) Za určitých okolností sa poľnohospodári môžu stretnúť s ťažkosťami pri zabezpečovaní dodávok hospodárskych zvierat z ekologického chovu a ekologických krmív, a preto by sa malo udeliť povolenie na použitie vymedzeného počtu vstupov na farmu z neekologickej výroby v obmedzených množstvách. (29) Výrobcovia zapojení do ekologickej výroby vynakladajú veľké úsilie na rozvoj výroby ekologických osív a vegetatívnych množiteľských materiálov s cieľom vytvoriť široký sortiment odrôd druhov rastlín, v prípade ktorých sú k dispozícii ekologické osivá a vegetatívny množiteľský materiál. V súčasnosti však pre mnohé druhy ešte vždy nie je k dispozícii dostatok ekologických osív a vegetatívneho množiteľského materiálu a v týchto prípadoch by sa malo povoliť použitie neekologických osív a vegetatívneho množiteľského materiálu. (30) Aby sa pomohlo prevádzkovateľom ►C1 získať ekologické osivo a sadivo zemiakov ◄ , každý členský štát by mal zabezpečiť zavedenie databázy, ktorá by obsahovala na trhu ►C1 dostupné ekologické osivá a sadivo zemiakov ◄ . (31) Chov dospelých zvierat hovädzieho dobytka môže ohroziť chovateľa a iné osoby, ktoré manipulujú so zvieratami. Preto by sa mali prijať opatrenia na vydávanie výnimiek počas záverečnej fázy výkrmu cicavcov, najmä so zreteľom na hovädzí dobytok. (32) Katastrofické okolnosti alebo rozšírené choroby zvierat alebo rastlín môžu mať závažné vplyvy na ekologickú výrobu v príslušných regiónoch. Musia sa prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť zachovanie poľnohospodárstva alebo dokonca obnovenie poľnohospodárstva. Preto by sa na obmedzené obdobie mali umožniť dodávky neekologických zvierat alebo neekologického krmiva do postihnutých oblastí. (33) V súlade s článkom 24 ods. 3 a článkom 25 ods. 3 nariadenia (ES) č. 834/2007 by sa mali stanoviť konkrétne kritériá, pokiaľ ide o zobrazenie, uvádzanie častí, veľkosť a vzhľad loga Spoločenstva, ako aj zobrazenie a rozloženie číselného kódu štátnej alebo súkromnej inšpekčnej organizácie a označenie miesta, kde bol poľnohospodársky ►C1 produkt ◄ vyrobený. (34) V súlade s článkom 26 nariadenia (ES) č. 834/2007 by sa mali stanoviť konkrétne požiadavky na označovanie ekologického krmiva s prihliadnutím na rôznorodosť a zloženie krmiva a ustanovenia o horizontálnom označovaní týkajúcom sa krmiva. (35) Okrem kontrolného systému založeného na nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá ( 3 ) by sa mali stanoviť konkrétne kontrolné opatrenia. Mali by sa stanoviť najmä konkrétne požiadavky so zreteľom na všetky etapy výroby, prípravy a distribúcie týkajúce sa ekologických ►C1 produktov ◄ . (36) Oznamovanie informácií, ktoré členské štáty zasielajú Komisii, jej musí umožniť priamo a čo možno najefektívnejšie využívať informácie, ktoré jej boli zaslané pri spracovaní štatistických informácií a referenčných údajov. Na dosiahnutie tohto cieľa treba ustanoviť, že všetky informácie, ktoré sa majú vzájomne sprístupňovať alebo oznamovať medzi členskými štátmi a Komisiou, sa budú zasielať elektronicky alebo v digitálnej podobe. (37) Výmeny informácií a dokumentov medzi Komisiou a členskými štátmi, ako aj predkladanie a oznamovanie informácií členskými štátmi Komisii sa spravidla uskutočňuje elektronicky alebo digitálne. V záujme zlepšenia spôsobu, akým sa riešia také výmeny informácií v rámci pravidiel ekologickej výroby, a v záujme rozšírenia ich používania vzniká potreba úpravy existujúcich informačných systémov alebo zavedenia nových informačných systémov. Bolo by vhodné prijať opatrenia, aby boli tieto úpravy uskutočňované a zavádzané Komisiou po tom, ako s nimi oboznámi členské štáty prostredníctvom výboru pre ekologickú výrobu. (38) Podmienky spracovania informácií týmito informačnými systémami, ako aj forma a obsah dokumentov, ktorých oznámenie sa požaduje podľa nariadenia (ES) č. 834/2007, si vyžadujú časté úpravy v súlade s vývojom uplatniteľných právnych predpisov alebo požiadaviek na riadenie. Zároveň je nutné, aby členské štáty predkladali dokumenty v jednotnej podobe. V snahe dosiahnuť tieto ciele, zjednodušiť postupy a umožniť, aby sa príslušné informačné systémy ihneď stali operatívnymi, je vhodné určiť formu a obsah dokumentov podľa vzorov alebo dotazníkov a stanoviť, že ich úpravy a aktualizácie bude vykonávať Komisia po oboznámení výboru pre ekologickú výrobu. (39) Mali by sa stanoviť prechodné opatrenia v prípade určitých ustanovení zavedených podľa nariadenia (EHS) č. 2092/91, aby nebola ohrozená kontinuita ekologickej výroby. (40) Nariadenie Komisie (EHS) č. 207/93 z 29. januára 1993, ktorým sa definuje obsah prílohy VI k nariadeniu (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a vyznačovaní takejto skutočnosti na poľnohospodárskych výrobkoch a potravinách a ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania ustanovení článku 5 ods. 4 ( 4 ), nariadenie Komisie (ES) č. 1452/2003 zo 14. augusta 2003, ktorým sa zachováva výnimka ustanovená v článku 6 ods. 3 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2092/91 vzhľadom na určité druhy osív a vegetatívneho množiteľského materiálu a ktorým sa ustanovujú pravidlá postupu a kritéria týkajúce sa tejto odchýlky ( 5 ), a nariadenie Komisie (ES) č. 223/2003 z 5. februára 2003 o požiadavkách na označovanie súvisiace s výrobou krmív, kŕmnych zmesí a kŕmnych surovín v ekologickom poľnohospodárstve, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 2092/91 ( 6 ), by sa mali zrušiť a nahradiť novým nariadením. (41) Nariadenie (EHS) č. 2092/91 sa zrušuje nariadením (ES) č. 834/2007 s účinnosťou od 1. januára 2009. Mnohé z jeho ustanovení by sa však s určitými úpravami mali uplatňovať aj naďalej, a preto by sa mali prijať v rámci tohto nariadenia. V záujme jasnosti je potrebné stanoviť koreláciu medzi týmito ustanoveniami nariadenia (EHS) č. 2092/91 a ustanoveniami tohto nariadenia. (42) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom regulačného výboru pre ekologickú výrobu, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







Obsah Hlava I Úvodné ustanovenia Hlava II Pravidlá výroby, spracovania, balenia, dopravy a skladovania ekologických ►C1 produktov ◄ Kapitola 1 Rastlinná výroba Kapitola 1a Produkcia morských rias Kapitola 2 Živočíšna výroba Oddiel 1 Pôvod zvierat Oddiel 2 Ustajnenie hospodárskych zvierat a postupy chovu Oddiel 3 Krmivo Oddiel 4 Predchádzanie chorobám a veterinárna liečba Kapitola 2a Produkcia akvakultúry živočíchov Oddiel 1 Všeobecné pravidlá Oddiel 2 Pôvod akvakultúrnych živočíchov Oddiel 3 Postupy chovu v akvakultúre Oddiel 4 Rozmnožovanie Oddiel 5 Krmivo pre ryby, kôrovce a ostnatokožce Oddiel 6 Osobitné pravidlá týkajúce sa mäkkýšov Oddiel 7 Prevencia chorôb a veterinárne ošetrenie Kapitola 3 Spracované ►C1 produkty ◄ Kapitola 4 Zber, balenie, doprava a skladovanie ►C1 produktov ◄ Kapitola 5 Pravidlá konverzie Kapitola 6 Výnimky z pravidiel výroby Oddiel 1 Klimatické, geografické alebo štrukturálne obmedzenia Oddiel 2 Nedostupnosť vstupov z ekologickej výroby Oddiel 3 Osobitné problémy manažmentu živočíšnej výroby Oddiel 3a Výnimky z pravidiel výroby vzhľadom na používanie konkrétnych produktov a látok pri spracovaní v súlade s článkom 22 ods. 2 písm. e) nariadenia (ES) č. 834/2007 Oddiel 4 Katastrofické okolnosti Kapitola 7 Databáza osív Hlava III Označovanie Kapitola 1 Logo ekologickej výroby Európskej únie Kapitola 2 Osobitné požiadavky na označovanie krmív Kapitola 3 Ďalšie osobitné požiadavky na označovanie Hlava IV Kontrola Kapitola 1 Minimálne požiadavky na kontrolu Kapitola 2 Požiadavky na kontrolu rastlín a rastlinných ►C1 produktov ◄ Kapitola 2a Osobitné požiadavky týkajúce sa kontroly morských rias Kapitola 3 Požiadavky na kontrolu hospodárskych zvierat a ►C1 produktov ◄ živočíšneho pôvodu Kapitola 3a Osobitné požiadavky týkajúce sa kontroly produkcie akvakultúry živočíchov Kapitola 4 Požiadavky na kontrolu jednotiek pripravujúcich produkty z rastlín, morských rias, hospodárskych zvierat a akvakultúrnych živočíchov, a potravín z nich zložených Kapitola 5 Požiadavky na kontrolu dovozov ekologických produktov z tretích krajín Kapitola 6 Požiadavky na kontrolu výrobných jednotiek, ktoré uzavreli zmluvy s tretími stranami Kapitola 7 Požiadavky na kontrolu výrobných jednotiek pripravujúcich krmivá Kapitola 8 Porušenia a výmena informácií Hlava V Zasielanie informácií Komisii, prechodné a záverečné ustanovenia Kapitola 1 Zasielanie informácií Komisii Kapitola 2 Prechodné a záverečné ustanovenia







HLAVA I

ÚVODNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet a rozsah pôsobnosti

1. V tomto nariadení sa ustanovujú osobitné pravidlá ekologickej výroby, označovania a kontroly v súvislosti s ►C1 produktmi ◄ uvedenými v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 834/2007.

▼M2

2. Toto nariadenie sa neuplatňuje na:

a) iné druhy hospodárskych zvierat ako druhy uvedené v článku 7 a

b) iné akvakultúrne živočíchy ako tie, ktoré sú uvedené v článku 25a.

Hlava II, hlava III a hlava IV sa však uplatňujú mutatis mutandis na uvedené produkty dovtedy, kým sa nestanovia podrobné pravidlá výroby týchto produktov na základe nariadenia (ES) č. 834/2007.

▼B

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Okrem definícií uvedených v článku 2 nariadenia (ES) č. 834/2007 sa na účely tohto nariadenia uplatňujú tieto definície:

a) „neekologický“ je taký, ktorý nepochádza z ekologickej výroby ani s ňou nesúvisí v súlade s nariadením (ES) č. 834/2007 a týmto nariadením;

b) „veterinárne lieky“ sú lieky, ako sú definované v článku 1 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/82/ES ( 7 ), ktorou sa ustanovuje Zákonník Spoločenstva o veterinárnych liekoch;

c) „dovozca“ je fyzická alebo právnická osoba v Spoločenstve, ktorá predkladá zásielku na prepustenie do voľného obehu v Spoločenstve, a to buď osobne, alebo prostredníctvom zástupcu;

d) „prvý príjemca“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorej je doručená dovezená zásielka a ktorá ju dostane na účely ďalšej prípravy a/alebo predaja;

e) „poľnohospodársky podnik“ sú všetky výrobné jednotky pôsobiace pod jediným vedením na účely výroby poľnohospodárskych ►C1 produktov ◄ ;

▼M2

f) „výrobná jednotka“ je súhrn všetkých aktív, ktoré sú používané v produkčnom sektore, ako sú výrobné priestory, pozemky, pastviny, voľné plochy, budovy pre hospodárske zvieratá, rybníky, systémy chovných priestorov pre morské riasy alebo akvakultúru živočíchov, koncesované oblasti pobrežia alebo morského dna, priestory na uskladnenie plodín, produktov rastlinného pôvodu, produktov z morských rias, produktov živočíšneho pôvodu, surovín a iných vstupov týkajúcich sa tohto osobitného produkčného sektora;

▼B

g) „hydroponická výroba“ je spôsob pestovania rastlín bez pôdy, pri ktorom majú rastliny korene len v roztoku minerálnych živín alebo v inertnom prostredí, ako je perlit, štrk alebo minerálna vlna, do ktorých sa pridáva výživný roztok;

h) „veterinárna liečba“ je celkový priebeh liečebného alebo preventívneho ošetrenia proti jedinému výskytu konkrétneho ochorenia;

i) „konverzné krmivá“ sú krmivá vyrobené počas obdobia konverzie na ekologickú výrobu s výnimkou krmív pozberaných počas 12 mesiacov od začatia konverzie podľa článku 17 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 834/2007;

▼M2

j) „uzavreté recirkulačné zariadenie akvakultúry“ je zariadenie, v ktorom sa vykonáva akvakultúra v rámci uzavretého prostredia na súši alebo na plavidle, využívajúce recirkuláciu vody, závislé od neustáleho externého vstupu energie na stabilizáciu životného prostredia pre akvakultúru živočíchov;

k) „energia z obnoviteľných zdrojov“ sú obnoviteľné nefosílne zdroje energie: veterná, solárna, geotermálna, energia vĺn a príboja, vodná energia, energia zo skládkových plynov, z plynov z čistiarní odpadových vôd a bioplynov;

l) „liaheň“ je miesto rozmnožovania, liahnutia a chovu v počiatočných fázach života akvakultúrnych živočíchov, najmä plutvovitých rýb a ulitníkov;

m) „odchovňa“ je miesto, kde sa uskutočňuje prechodný systém chovu, medzi liahňou a fázou dospelosti; obdobie v odchovni sa končí v prvej tretine produkčného cyklu okrem druhov, pri ktorých sa vyskytuje smoltifikačný proces;

n) „znečistenie“ v rámci akvakultúry živočíchov a produkcie morských rias je priame alebo nepriame preniknutie látok alebo energie do vodného prostredia, ako ho definuje smernica 2008/56/ES ( 8 ) a smernica 2000/60/ES ( 9 ), vo vodách, na ktoré sa uplatňujú;

o) „polykultúra“ v rámci akvakultúry živočíchov a produkcie morských rias je chov dvoch alebo viacerých druhov väčšinou rôznych trofických úrovní v tej istej kultúrnej jednotke;

p) „produkčný cyklus“ v rámci akvakultúry živočíchov a produkcie morských rias je dĺžka života akvakultúrneho živočícha alebo morských rias od najranejšej životnej fázy až po výlov alebo zber;

q) „lokálne chované druhy“ v rámci akvakultúry a produkcie morských rias sú tie, ktoré nie sú cudzie ani lokálne sa nevyskytujúce podľa nariadenia Rady (ES) č. 708/2007 ( 10 ); tieto druhy sú uvedené v prílohe IV nariadenia (ES) č. 708/2007 a môžu sa považovať za lokálne chované druhy;

r) „hustota chovu“ v rámci akvakultúry znamená hmotnosť živých živočíchov na meter kubický vody v ktoromkoľvek štádiu vývoja a v prípade plates a kreviet hmotnosť živých živočíchov na meter štvorcový povrchu.

▼B







HLAVA II

PRAVIDLÁ VÝROBY, SPRACOVANIA, BALENIA, DOPRAVY A SKLADOVANIA EKOLOGICKÝCH ►C1 PRODUKTOV ◄







KAPITOLA 1

Rastlinná výroba

Článok 3

Manažment a zúrodňovanie pôdy

1. V prípade, že nie je možné splniť výživové potreby rastlín prostredníctvom opatrení stanovených v článku 12 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (ES) č. 834/2007, v ekologickej výrobe sa len v nevyhnutnej miere použijú iba hnojivá a pôdne pomocné látky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Prevádzkovatelia vedú evidenciu o potrebe použitia výrobku.

2. Celkové množstvo maštaľného hnoja, ako je definované v smernici Rady 91/676/EHS ( 11 ) o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov, aplikovaného v poľnohospodárskom podniku nesmie prekročiť 170 kg dusíka na 1 rok/1 hektár využívanej poľnohospodárskej pôdy. Tento limit sa uplatňuje len na použitie maštaľného hnoja z hospodárstva, sušeného maštaľného hnoja a dehydrovaného hydinového trusu, kompostovaných exkrementov zvierat, vrátane hydinového trusu, kompostovaného maštaľného hnoja z hospodárstva a tekutých exkrementov zvierat.

3. Ekologické poľnohospodárske podniky môžu uzatvárať písomné dohody o spolupráci výhradne s inými hospodárstvami a podnikmi, ktoré dodržiavajú pravidlá ekologickej výroby so zámerom aplikácie prebytočného hnoja z ekologickej výroby. Najvyšší limit, ako sa uvádza v odseku 2, sa vypočíta na základe všetkých ekologických výrobných jednotiek zapojených do takej spolupráce.

4. Na zlepšenie celkového stavu pôdy alebo dostupnosti živín v pôde alebo v plodinách sa môžu použiť vhodné prípravky z mikroorganizmov.

5. Na aktiváciu kompostu sa môžu použiť rastlinné prípravky alebo prípravky z mikroorganizmov.

Článok 4

Zákaz hydroponickej výroby

Hydroponická výroba je zakázaná.

Článok 5

Ochrana proti škodcom, chorobám a burinám

1. Ak sa rastliny nemôžu vhodne chrániť pred škodcami a chorobami prostredníctvom opatrení stanovených v článku 12 ods. 1 písm. a), b), c) a g) nariadenia (ES) č. 834/2007, v ekologickej výrobe sa môžu použiť len ►C1 prípravky ◄ uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu. Prevádzkovatelia vedú evidenciu o potrebe použitia ►C1 prípravku ◄ .

2. V prípade prípravkov používaných v lapačoch a odparovačoch, s výnimkou feromónových odparovačov, musia lapače a odparovače zamedziť uvoľneniu daných látok do životného prostredia a zabrániť kontaktu medzi prípravkami a pestovanými plodinami. Pasce sa po použití pozbierajú a bezpečne zlikvidujú.

Článok 6

Osobitné pravidlá výroby húb

Na výrobu húb sa môžu používať substráty, len ak sú zložené z týchto zložiek:

a) maštaľný hnoj a exkrementy zvierat: i) buď pochádzajúce z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrobnej metódy; ii) alebo uvedené v prílohe I, len ak výrobok uvedený v bode i) nie je k dispozícii; a ak nepresiahnu 25 % hmotnosti všetkých zložiek substrátu, okrem materiálu na zakrytie a vody pridanej pred kompostovaním;

b) výrobky poľnohospodárskeho pôvodu, ktoré nie sú uvedené v písmene a), pochádzajúce z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrobnej metódy;

c) chemicky neupravená rašelina;

d) drevo neupravené chemickými výrobkami po sťatí;

e) ►C1 minerálne látky ◄ uvedené v prílohe I, voda a pôda.

▼M2







KAPITOLA 1a

Produkcia morských rias

Článok 6a

Rozsah pôsobnosti

V tejto kapitole sa uvádzajú podrobné pravidlá produkcie týkajúce sa zberu a pestovania morských rias. Uplatňuje sa mutatis mutandis na produkciu všetkých mnohobunkových morských rias alebo fytoplanktónu a mikrorias na ďalšie použitie ako krmivo v akvakultúre živočíchov.

Článok 6b

Vhodnosť vodného prostredia a plán manažmentu udržateľného využívania

1. Činnosti sa realizujú v lokalitách, ktoré nie sú znečisťované produktmi alebo látkami nepovolenými do ekologickej výroby, alebo znečisťujúcimi látkami, ktoré by ohrozovali ekologický charakter produktov.

2. Ekologické a neekologické produkčné jednotky majú byť primerane oddelené. Takéto opatrenia na oddelenie sa majú zakladať na prírodných podmienkach, oddelení vodných distribučných systémov, vzdialenostiach, prílivovom prúdení a umiestnení ekologických produkčných jednotiek v protiprúde a v prúde. Orgány členského štátu môžu označiť lokality alebo oblasti, ktoré považujú za nevhodné na ekologickú akvakultúru alebo na zber morských rias, a tiež môžu stanoviť minimálne oddeľovacie vzdialenosti medzi ekologickými a neekologickými produkčnými jednotkami. Pokiaľ členské štáty stanovia minimálne oddeľovacie vzdialenosti oznámia túto informáciu prevádzkovateľom, ostatným členským štátom a Komisii.

3. Pre všetky nové činnosti aplikované v ekologickej výrobe je potrebné environmentálne hodnotenie proporcionálne k produkčnej jednotke s produkciou viac ako 20 ton produktov akvakultúry ročne s cieľom určiť podmienky produkčnej jednotky a jej bezprostredného okolia a prípadné vplyvy jej činnosti. Prevádzkovateľ predloží inšpekčnému orgánu environmentálne hodnotenie. Obsah environmentálneho hodnotenia sa zakladá na prílohe IV k smernici Rady 85/337/EEC ( 12 ). Ak príslušná jednotka už bola predmetom rovnakého hodnotenia, potom sa na tento účel povolí použitie tohto hodnotenia.

4. Prevádzkovateľ predloží plán manažmentu udržateľného využívania primeraný k produkčnej jednotke akvakultúry a zberu morských rias.

Uvedený plán sa každoročne aktualizuje a má podrobne obsahovať vplyv činnosti na životné prostredie, prijaté potrebné environmentálne monitorovanie a zoznam potrebných opatrení prijatých na minimalizáciu negatívneho vplyvu na okolité vodné a pevninské prostredie, a v prípadoch kde to je aplikovateľné, vyplavovanie živín do prostredia počas produkčného cyklu alebo za rok. V pláne sa zaznamená kontrola a oprava technického zariadenia.

5. Prevádzkovatelia podnikov v oblasti akvakultúry živočíchov a morských rias prioritne využívajú obnoviteľné zdroje energie a recyklujú suroviny a v rámci plánu manažmentu udržateľného využívania vypracujú harmonogram zníženia odpadu, ktorý bude zavedený so spustením prevádzky. Pokiaľ je to možné využitie zostatkového tepla sa obmedzí na energiu z obnoviteľných zdrojov.

6. V súvislosti so zberom morských rias sa na začiatku uskutoční jednorazový odhad biomasy.

Článok 6c

Udržateľný zber voľne rastúcich morských rias

1. V jednotke alebo priestoroch sa vedie evidencia dokumentov, na základe ktorých vie prevádzkovateľ určiť a inšpekčná organizácia alebo inšpekčný orgán overiť, či zberači dodali len voľne rastúce morské riasy vyprodukované v súlade s nariadením (ES) č. 834/2007.

2. Zber sa vykonáva tak, aby zberané množstvá významne nepôsobili na stav vodného prostredia. Je potrebné prijať opatrenia v oblastiach zberovej techniky, minimálnej veľkosti, veku, reprodukčných cyklov a rozsahu zostávajúcich morských rias, ktoré zabezpečia, že morské riasy sa môžu obnovovať.

3. Ak sa morské riasy zberajú z vyčlenenej alebo zo spoločnej oblasti zberu, je potrebné, aby boli k dispozícii doklady dokazujúce, že celý zber je v súlade s týmto nariadením.

4. So zreteľom na článok 73b ods. 2 písm. b) a písm. c) je nevyhnutné, aby uvedené záznamy poskytovali dôkaz o udržateľnom využívaní oblastí zberu a o skutočnosti, že nemá dlhodobý vplyv na oblasti zberu.

Článok 6d

Pestovanie morských rias

1. Kultúra morských rias v mori využíva len živiny, ktoré sa prirodzene vyskytujú v prostredí, alebo pochádzajú z ekologickej akvakultúry živočíchov, prednostne tie, ktoré sa nachádzajú v blízkom okolí a sú súčasťou polykultúrneho systému.

2. V zariadeniach na pevnine, kde sa využívajú vonkajšie zdroje živín, má byť úroveň živín v odtekajúcej vode preukázateľne rovnaká alebo nižšia ako v pritekajúcej vode. Povolené je používať len živiny rastlinného alebo minerálneho pôvodu zo zoznamu uvedenom v prílohe I.

3. Hustota kultúry alebo prevádzková intenzita sa eviduje a má zachovávať integritu vodného prostredia zabezpečovaním neprekročenia maximálneho množstva morských rias, ktoré môžu byť podporované bez negatívnych vplyvov na životné prostredie.

4. Ak je to možné, tak laná a iné zariadenie používané na pestovanie morských rias sa opakovane používajú a recyklujú.

Článok 6e

Opatrenia proti zachytávaniu organizmov a čistenie produkčných zariadení a vybavenia

1. Organizmy, ktoré sa usádzajú, sa odstraňujú len fyzikálnymi spôsobmi alebo manuálne a kde je to vhodné vracajú sa naspäť do mora ďaleko od podniku.

2. Čistenie zariadenia a príslušenstva sa vykonáva podľa fyzikálnych alebo mechanických opatrení. Ak to nestačí, tak na ich odstránenie je povolené použiť len tie látky, ktoré sú uvedené v prílohe VII oddiel 2.

▼B







KAPITOLA 2

Živočíšna výroba

Článok 7

Rozsah pôsobnosti

V tejto kapitole sa ustanovujú podrobné pravidlá výroby pre tieto druhy: hovädzí dobytok vrátane druhov bubalus a bizón, kone, ošípané, ovce, kozy, hydina (druhy uvedené v prílohe III) a včely.







Oddiel 1

Pôvod zvierat

Článok 8

Pôvod ekologických zvierat

1. Pri výbere plemien alebo línií sa zohľadňuje schopnosť zvierat prispôsobiť sa miestnym podmienkam, ich životaschopnosť a odolnosť voči chorobám. Okrem toho by sa výber plemien alebo línií zvierat by sa mal uskutočňovať s cieľom predchádzať konkrétnym chorobám alebo zdravotným problémom spojeným s určitými plemenami alebo líniami používanými v intenzívnom chove, ako je napríklad syndróm stresu u ošípaných, syndróm PSE, t. j. mäso s vlastnosťami PSE (pale – bledý, soft – mäkký, exsudative – vodnatý), náhly úhyn, spontánny potrat a komplikované pôrody vyžadujúce použitie cisárskeho rezu. Uprednostňujú sa pôvodné plemená a línie.

2. V prípade včiel sa uprednostňuje použitie druhu Apis mellifera a jeho miestnych ekotypov.

Článok 9

Pôvod neekologických zvierat

1. V súlade s článkom 14 ods. 1 písm. a) bodom ii) nariadenia (ES) č. 834/2007 sa zvieratá z neekologického chovu môžu umiestniť na farme na účely reprodukcie len vtedy, ak zvieratá z ekologického chovu nie sú k dispozícii v dostatočnom počte a s výhradou podmienok stanovených v odsekoch 2 až 5 tohto článku.

2. V prípade, že sa stádo alebo črieda zostavuje po prvý raz, mladé cicavce z neekologického chovu sa hneď po odstavení chovajú v súlade s pravidlami ekologickej výroby. Okrem toho sa v deň, keď sa zvieratá zaradia do stáda, uplatňujú tieto obmedzenia:

a) býky, teľatá a žriebätá nie sú staršie ako šesť mesiacov;

b) jahňatá a kozľatá nie sú staršie ako 60 dní;

c) ciciaky vážia najviac 35 kg.

3. Dospelé samce a nezapustené samice cicavcov z ►C1 neekologického chovu ◄ určené na obnovu stáda alebo čriedy sa následne chovajú v súlade s pravidlami ekologickej výroby. Okrem toho počet samíc cicavcov za rok podlieha týmto obmedzeniam:

a) najviac 10 % dospelých kobýl alebo jalovíc, vrátane druhov bubalus a bizón, a 20 % dospelých samíc ošípaných, oviec a kôz;

b) v prípade hospodárstiev, v ktorých sa nachádza menej ako 10 kusov koní alebo hovädzieho dobytka alebo menej ako päť kusov ošípaných, oviec alebo kôz, sa každé obnovenie, ako sa už uviedlo, obmedzí najviac na jedno zviera za rok.

3. Ustanovenie tohto odseku sa preskúma v roku 2012 na účely ukončenia jeho platnosti.

4. Percentuálne podiely uvedené v odseku 3 sa v týchto osobitných prípadoch môžu zvýšiť až na 40 % po schválení príslušným orgánom v nasledujúcich špeciálnych prípadoch:

a) v prípade, že sa uskutočňuje rozšírenie farmy vo väčšom rozsahu;

b) v prípade zmeny plemena;

c) v prípade, že sa začína s novou špecializáciou chovu hospodárskych zvierat;

d) v prípade, že sú plemená vystavené hrozbe straty chovu v súlade s prílohou IV k nariadeniu Komisie (ES) č. 1974/2006 ( 13 ), a v takom prípade nie je nutné, aby boli zvieratá týchto plemien nezapustené.

5. V prípade obnovy včelstiev sa v ekologickej výrobnej jednotke môže 10 % včelích matiek a rojov za rok nahradiť včelími matkami a rojmi z neekologických chovov za predpokladu, že včelie matky a roje sa umiestnia do úľov s plástmi a medzistenami pochádzajúcimi z ekologických výrobných jednotiek.







Oddiel 2

Ustajnenie hospodárskych zvierat a postupy chovu

Článok 10

Pravidlá týkajúce sa podmienok ustajnenia

1. Izolácia, vykurovanie a vetranie budovy musia zabezpečiť, aby sa prúdenie vzduchu, prašnosť, teplota, relatívna vlhkosť vzduchu a koncentrácia plynov udržiavali v medziach, ktoré nie sú škodlivé pre zvieratá. Budova umožňuje dostatok prirodzeného vetrania a prístup svetla.

2. V oblastiach s primeranými klimatickými podmienkami, ktoré umožňujú, aby zvieratá žili vonku, nie je ustajňovanie hospodárskych zvierat povinné.

3. Hustota obsadenia zvierat v budovách zabezpečí pohodlie, dobrý stav zvierat a druhovo špecifické potreby zvierat, čo závisí najmä od druhu, plemena a veku zvierat. Taktiež sa pritom zohľadnia potreby správania zvierat, ktoré závisia najmä od veľkosti skupiny a pohlavia zvieraťa. Optimálna hustota umožní blaho zvieraťa tým, že mu poskytne dostatočný priestor, aby mohlo prirodzene stáť, ľahko si ľahnúť, otočiť sa, očistiť sa, zaujať všetky prirodzené polohy a robiť všetky prirodzené pohyby, ako sú naťahovanie sa a trepotanie krídlami.

4. Minimálne plochy pre vnútorné ustajnenie a plochy pre vonkajší pohyb a iné vlastnosti ustajnenia pre rôzne druhy a kategórie zvierat sú ustanovené v prílohe III.

Článok 11

Osobitné podmienky ustajnenia a postupy chovu cicavcov

1. Maštale pre hospodárske zvieratá musia mať hladkú ale nešmykľavú podlahu. Najmenej polovica plochy pre vnútorné ustajnenie, ako je stanovené v prílohe III, musí byť pevná, to znamená, nesmie mať roštovú alebo mriežkovú konštrukciu.

2. Ustajnenie musí byť vybavené pohodlnou, čistou a suchou plochou dostatočnej veľkosti na ležanie/oddych, ktorá musí pozostávať z pevnej konštrukcie, ktorá nie je roštová. V oddychovej časti musí byť zabezpečené dostatočné množstvo suchej podstielky z roztrúseného podstielkového materiálu. Podstielka musí pozostávať zo slamy alebo iného vhodného prírodného materiálu. Podstielku možno obohatiť alebo zlepšiť niektorým z minerálnych materiálov uvedených v prílohe I.

3. Napriek článku 3 ods. 3 smernice Rady 91/629/EHS ( 14 ) je ustajnenie teliat v individuálnych boxoch po uplynutí jedného týždňa veku zakázané.

4. Napriek článku 3 ods. 8 smernice Rady 91/630/EHS ( 15 ) sa prasnice chovajú v skupinách, s výnimkou posledných štádií gravidity a počas obdobia dojčenia.

5. Ciciaky sa nechovajú na rovných ►C1 plošinách ◄ alebo v ►C1 klietkach ◄ .

6. Plochy na voľný pohyb musia umožňovať ošípaným vypúšťať trus a rýpať. Na rýpanie možno využiť rôzne substráty.

Článok 12

Osobitné podmienky ustajnenia a postupy chovu hydiny

1. Hydina sa nesmie chovať v klietkach.

2. Vodná hydina musí mať prístup k potoku, rybníku, jazeru alebo nádrži vždy, keď to umožňuje počasie a hygienické podmienky, s cieľom rešpektovať jej druhovo špecifické potreby a požiadavky na pohodu zvierat.

3. Budovy pre všetky druhy hydiny musia spĺňať tieto podmienky:

a) aspoň jedna tretina plochy podlahy musí byť pevná, to znamená bez roštových alebo mriežkových konštrukcií, a musí byť pokrytá výstelkovým materiálom, ako je slama, hobliny z dreva, piesok alebo mačina;

b) v hydinárskych zariadeniach pre nosnice musí byť dostatočne veľká časť podlahovej plochy, ktorú majú nosnice k dispozícii, prispôsobená na zozbieranie hydinového trusu;

c) musia mať bidlá takej veľkosti a v takom počte, ktoré sú primerané veľkosti skupiny a veľkosti vtákov, ako je ustanovené v prílohe III;

d) musia mať priechody na vstup a výstup takej veľkosti, ktorá je primeraná vtákom, a tieto priechody musia mať spoločnú dĺžku aspoň 4 m na 100 m2 plochy haly, ktorá je pre vtáky k dispozícii;

e) v žiadnej hydinárni nesmie byť umiestnených viac ako: i) 4 800 kurčiat; ii) 3 000 nosníc; iii) 5 200 perličiek; iv) 4 000 pižmových alebo pekinských kačíc alebo 3 200 pižmových alebo pekinských káčerov alebo iných druhov kačíc; v) 2 500 kapúnov, husí alebo moriek;

f) celková úžitková plocha hál pre hydinu na produkciu mäsa každej samostatnej výrobnej jednotky nesmie prevyšovať 1 600 m2;

g) haly pre hydinu musia byť vybudované takým spôsobom, ktorý všetkým vtákom umožňuje ľahký prístup na voľné priestranstvo.

4. Prirodzené svetlo sa môže doplniť umelým osvetlením, aby sa im zabezpečilo najviac 16 hodín svetla denne s nepretržitým obdobím nočného odpočinku bez umelého osvetlenia najmenej osem hodín.

5. S cieľom zabrániť používaniu metód intenzívneho chovu sa hydina chová dovtedy, kým nedosiahne minimálny vek alebo pochádza z pomaly rastúcich línií hydiny. V prípade, že prevádzkovateľ nepoužíva pomaly rastúce línie hydiny, minimálny vek pri zabití je:

a) 81 dní pre kurčatá;

b) 150 dní pre kapúny;

c) 49 dní pre pekinské kačice;

d) 70 dní pre pižmové kačice;

e) 84 dní pre pižmových káčerov;

f) 92 dní pre divé kačice;

g) 94 dní pre perličky;

h) 140 dní pre moriaky a husi na pečenie;

i) 100 dní pre morky.

5. Príslušný orgán stanoví kritériá pre pomaly rastúce línie alebo vypracuje ich zoznam a na požiadanie poskytne tieto informácie prevádzkovateľom z iných členských štátov a Komisii.

Článok 13

Osobitné požiadavky a podmienky umiestňovania včelstiev

1. Včelíny sa umiestňujú tak, aby zdroje nektáru a peľu boli v okruhu 3 km od miesta, kde je včelín umiestnený, pozostávajú hlavne z ekologicky pestovaných plodín a/alebo prirodzenej vegetácie a/alebo plodín ošetrovaných postupmi s nízkym vplyvom na životné prostredie, ktoré zodpovedajú postupom uvedeným v článku 36 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 ( 16 ) alebo v článku 22 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 ( 17 ), ktoré nemôžu ovplyvniť ekologický štatút chovu včiel. Uvedené požiadavky neplatia, ak vegetácia nekvitne alebo ak sú úle dormantné.

2. Členské štáty môžu určiť regióny alebo oblasti, v ktorých nie je možný chov včiel v súlade s pravidlami ekologickej výroby.

3. Úle sa musia vyrábať zásadne z prírodných materiálov, ktoré nepredstavujú žiadne nebezpečenstvo znečistenia životného prostredia alebo včelárskych ►C1 produktov ◄ .

4. Včelí vosk pre novozaložené včelíny pochádza z ekologických výrobných jednotiek.

5. Bez toho, aby bol dotknutý článok 25, v úľoch sa môžu používať len prírodné ►C1 produkty ◄ , ako je napríklad propolis, vosk a rastlinné oleje.

6. Zakazuje sa používanie chemických syntetických repelentov pri vytáčaní medu.

7. Zakazuje sa vytáčať med z plodových plástov.

Článok 14

Prístup na voľné plochy

1. Voľné plochy môžu byť čiastočne zakryté.

2. V súlade s článkom 14 ods. 1 písm. b) bodom iii) nariadenia (ES) č. 834/2007 bylinožravce majú prístup k pastvinám na spásanie vždy, keď to podmienky umožňujú.

3. V prípadoch, keď bylinožravce majú prístup na pastvinu počas obdobia pasenia a ak systém zimného ustajnenia poskytuje zvieratám voľnosť pohybu, povinnosť zabezpečovať voľné plochy počas zimných mesiacov sa nemusí dodržať.

4. Bez ohľadu na odsek 2 býky staršie ako jeden rok musia mať prístup na pastvinu alebo voľnú plochu.

5. Hydina musí mať prístup na voľné plochy najmenej počas jednej tretiny života.

6. Voľné plochy pre hydinu musia byť pokryté hlavne vegetáciou a zabezpečené ochrannými zariadeniami a musia hydine umožňovať ľahký prístup k dostatočnému počtu napájacích a kŕmnych žľabov.

7. V prípade, že sa hydina chová vo vnútorných priestoroch v dôsledku obmedzení alebo povinností uložených na základe právnych predpisov Spoločenstva, má mať stály prístup k dostatočnému množstvu objemového krmiva a vhodného materiálu s cieľom vyhovieť jej etologickým potrebám.

Článok 15

Zaťaženie hospodárskymi zvieratami

1. Celkové zaťaženie musí byť také, že nepresiahne limit 170 kg dusíka na jeden rok a jeden hektár poľnohospodárskej plochy, ako sa uvádza v článku 3 ods. 2.

2. S cieľom určiť primerané zaťaženie hospodárskymi zvieratami príslušný orgán stanoví dobytčie jednotky zodpovedajúce uvedenému limitu, pričom sa riadi údajmi stanovenými v prílohe IV alebo príslušnými vnútroštátnymi ustanoveniami prijatými v súlade so smernicou 91/676/EHS.

Článok 16

Zákaz živočíšnej výroby bez pôdy

Živočíšna výroba bez pôdy, v rámci ktorej prevádzkovateľ, ktorý chová hospodárske zvieratá, nespravuje poľnohospodársku pôdu a/alebo nemá zabezpečenú zmluvnú spoluprácu s iným prevádzkovateľom podľa článku 3 ods. 3, je zakázaná.

Článok 17

Paralelný chov ekologických a neekologických hospodárskych zvierat

1. Hospodárske zvieratá z neekologického chovu môžu byť umiestnené v tom istom poľnohospodárskom podniku za predpokladu, že sa chovajú vo výrobných jednotkách, kde budovy aj pozemky sú jednoznačne oddelené od jednotiek vyrábajúcich v súlade s pravidlami ekologickej výroby, a že ide o odlišné druhy zvierat.

2. Hospodárske zvieratá z neekologického chovu môžu využívať ekologické pasienky každoročne počas vymedzeného obdobia za predpokladu, že také zvieratá pochádzajú zo systému hospodárenia definovaného v odseku 3 písm. b) a že v tom istom čase sa na týchto pasienkoch nenachádzajú zvieratá z ekologického chovu.

3. Zvieratá z ekologického chovu sa môžu pásť na spoločnom pozemku za predpokladu, že:

a) pôda nebola ošetrená ►C1 prípravkami ◄ , ktoré nie sú povolené na účely ekologickej výroby, minimálne tri roky;

b) všetky zvieratá z neekologického chovu, ktoré využívajú príslušný pozemok, pochádzajú zo systému hospodárenia zodpovedajúceho systémom opísaným v článku 36 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo v článku 22 nariadenia (ES) č. 1257/1999;

c) žiaden ►C1 produkt živočíšneho pôvodu ◄ sa počas využívania tohto pozemku nepovažuje ►C1 za produkt pochádzajúci ◄ z ekologickej výroby, pokiaľ sa nepreukáže, že boli dostatočne oddelené od neekologických zvierat.

4. Počas sezónneho presunu zvierat sa môžu zvieratá pásť na neekologickej pôde, keď sa presúvajú z jedného pasienka na druhý na vlastných nohách. Príjem neekologického krmiva v podobe trávy a inej vegetácie, ktorú zvieratá spásajú počas tohto obdobia, nepresiahne 10 % celkovej kŕmnej dávky za rok. Toto množstvo sa vypočíta ako percentuálny podiel sušiny v krmivách poľnohospodárskeho pôvodu.

5. Prevádzkovatelia vedú evidenciu o používaní ustanovení uvedených v tomto článku.

Článok 18

Chov zvierat

1. Operácie takého druhu, ako je pripevňovanie elastických pásikov na chvosty oviec, kupírovanie chvosta, orezávanie zubov, pristrihovanie zobáka a odstraňovanie rohov, sa v ekologickom poľnohospodárstve nesmú vykonávať systematicky. Niektoré z týchto operácií však môže príslušný orgán v jednotlivých prípadoch povoliť z dôvodov bezpečnosti alebo ak majú zlepšiť zdravotný stav, pohodu alebo hygienu hospodárskych zvierat.

1. Akékoľvek utrpenie zvierat sa zníži na minimum použitím vhodných anestetík a/alebo analgetík a tým, že operácia sa uskutoční v najvhodnejšom veku zvierat a vykonajú ju kvalifikovaní pracovníci.

2. Fyzická kastrácia je povolená s cieľom zachovať kvalitu výrobkov a tradičné výrobné postupy, ale len v podmienkach stanovených v druhom pododseku odseku 1.

3. Zakazuje sa mrzačenie, ako je zopnutie krídiel včelích kráľovien.

4. Nakladanie a vykladanie zvierat sa vykonáva bez použitia akéhokoľvek druhu elektrickej stimulácie na donucovanie zvierat. Pred prepravou alebo počas prepravy sa zakazuje používať akékoľvek alopatické utišujúce prostriedky.







Oddiel 3

Krmivo

Článok 19

Krmivo z vlastného hospodárstva alebo z iných hospodárstiev

1. V prípade bylinožravcov, s výnimkou každoročného sezónneho presunu stád podľa článku 17 ods. 4, sa aspoň 50 % krmiva ►C1 získava z vlastnej hospodárskej ◄ jednotky alebo v prípade, že je to neuskutočniteľné, vyrába sa v spolupráci s inými ekologickými hospodárstvami predovšetkým v tom istom regióne.

2. V prípade včiel sa na konci produkčnej sezóny ponechávajú v úľoch dostatočné zásoby medu a peľu na prežitie zimy.

3. Kŕmenie kolónií včiel je povolené iba v prípade, ak je prežitie úľov ohrozené v dôsledku klimatických podmienok, a len v období od posledného vyberania medu do 15 dní pred začiatkom najbližšieho obdobia znášky nektáru alebo medovice. Na kŕmenie sa používa ekologický med, ekologický cukrový sirup alebo ekologický cukor.

Článok 20

Krmivo spĺňajúce požiadavky na výživu zvierat

1. Všetky mláďatá cicavcov sa kŕmia materským mliekom prednostne pred mliekom v prirodzenom stave, počas obdobia najmenej troch mesiacov v prípade hovädzieho dobytka, vrátane druhov bubalus a bizón, a koní, 45 dní v prípade oviec a kôz a 40 dní v prípade ošípaných.

2. Základom chovných systémov pre bylinožravce musí byť čo najväčšie využitie pastvín podľa dostupnosti pasienkov počas rôznych ročných období. Aspoň 60 % sušiny v denných dávkach bylinožravcov musí pozostávať z objemového krmiva, z čerstvého alebo suchého krmiva alebo zo siláže. Povolené je zníženie tohto množstva na 50 % v prípade ►C1 zvierat produkujúcich mlieko, a to maximálne počas troch mesiacov ◄ na začiatku laktácie.

3. Do dennej dávky pre ošípané a hydinu sa musí pridávať objemové krmivo, čerstvé alebo suché krmivo alebo siláž.

4. Chov hospodárskych zvierat v takých podmienkach alebo na takých kŕmnych dávkach, ktoré môžu podnietiť vznik anémie, je zakázaný.

5. Výkrmové postupy možno v ktorejkoľvek etape chovu prerušiť. Nútené kŕmenie je zakázané.

Článok 21

Konverzné krmivo

▼M1

1. Až 30 % dávok kŕmnej zmesi môže v priemere zahŕňať konverzné krmivá. Ak konverzné krmivá pochádzajú z výrobnej jednotky samotného hospodárstva, tento percentuálny podiel sa môže zvýšiť na 100 %.

▼M2

2. Až 20 % celkového priemerného množstva krmív pre hospodárske zvieratá môže pochádzať z pasenia alebo z úrody trvalých pasienkov, viacročných krmovín alebo proteínových plodín vysiatych podľa pravidiel ekologického manažmentu na plochách zaradených do prvého roku konverzie, za predpokladu, že sú súčasťou predmetného hospodárstva a neboli súčasťou ekologickej výrobnej jednotky tohto hospodárstva za posledných päť rokov. Ak sa na kŕmenie používajú krmivá z konverzie spolu s krmivami z parciel zaradených do prvého roku konverzie, celkové percento podielu týchto krmív nesmie prekročiť maximálny percentuálny podiel stanovený v odseku 1.

▼B

3. Číselné údaje v odsekoch 1 a 2 sa vypočítavajú každoročne ako percentuálny podiel sušiny v krmivách rastlinného pôvodu.

Článok 22

►C1 Produkty ◄ a látky uvedené v článku 14 ods. 1 písm. d) bode iv) nariadenia (ES) č. 834/2007

1. Neekologické kŕmne suroviny rastlinného a živočíšneho pôvodu sa môžu používať v ekologickej výrobe, ak podliehajú ustanoveniam článku 43, a to len vtedy, ak sú uvedené v prílohe V a ak sa dodržiavajú obmedzenia stanovené v uvedenej prílohe.

2. Ekologické kŕmne suroviny živočíšneho pôvodu a kŕmne zložky minerálneho pôvodu sa môžu používať v ekologickej výrobe len vtedy, ak sú uvedené v prílohe V a ak sa dodržiavajú obmedzenia stanovené v uvedenej prílohe.

3. ►C1 Produkty a vedľajšie produkty ◄ rybného hospodárstva sa môžu používať v ekologickej výrobe len vtedy, ak sú uvedené v prílohe V a ak sa dodržiavajú obmedzenia stanovené v uvedenej prílohe.

4. Doplnkové látky krmív, určité látky používané vo výžive zvierat a pomocné technologické látky pre výrobu krmív sa môžu používať v ekologickej výrobe len vtedy, ak sú uvedené v prílohe VI a ak sa dodržiavajú obmedzenia stanovené v uvedenej prílohe.







Oddiel 4

Predchádzanie chorobám a veterinárna liečba

Článok 23

Predchádzanie chorobám

1. Používanie chemicky syntetizovaných alopatických veterinárnych liekov alebo antibiotík na účely preventívnej liečby je zakázané bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 24 ods. 3.

2. Použitie rastových stimulátorov alebo látok podporujúcich produkciu (vrátane antibiotík, kokcídiostatík a iných neprirodzených rast podporujúcich prostriedkov) a použitie hormónov alebo podobných látok na kontrolu reprodukcie alebo na iné účely (t. j. indukcia alebo synchronizácia ruje) sa zakazuje.

3. Ak sa hospodárske zvieratá získajú z neekologických výrobných jednotiek, môžu sa uplatňovať osobitné opatrenia, ako sú napríklad skríningové testy alebo obdobia karantény, v závislosti od miestnych okolností.

4. Budovy, ohrady, vybavenie a náradie sa musia dôkladne čistiť a dezinfikovať, aby sa zabránilo prenosu infekcie a rozmnožovaniu organizmov prenášajúcich choroby. Výkaly, moč a nezožratá alebo rozliata potrava sa musia odstraňovať tak často, ako je to potrebné, aby sa minimalizoval zápach a aby sa zabránilo prilákaniu hmyzu a hlodavcov.

4. Na účely článku 14 ods. 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 834/2007 len ►C1 prostriedky ◄ uvedené v prílohe VII sa môžu používať na čistenie a dezinfekciu budov, zariadení a vybavenia pre hospodárske zvieratá. Prípravky proti hlodavcom (určené len na používanie v pasciach) a prípravky uvedené v prílohe II sa môžu používať na odstraňovanie hmyzu a iných škodcov v budovách a iných zariadeniach, v ktorých sa chovajú hospodárske zvieratá.

5. Medzi jednotlivými turnusmi chovanej hydiny sa budovy vyprázdňujú. Počas tohto času sa budovy a zariadenia vyčistia a vydezinfikujú. Okrem toho po ukončení chovu každého turnusu hydiny sa musia výbehy nechať prázdne, aby sa umožnilo opätovné vyrastenie vegetácie. Členské štáty stanovia lehotu, počas ktorej musia byť výbehy prázdne. Prevádzkovateľ vedie evidenciu o dodržiavaní tohto obdobia. Tieto požiadavky sa neuplatňujú, ak sa hydina nechová ►C1 v turnusoch ◄ , nedrží sa vo výbehoch a počas dňa sa môže voľne pohybovať.

Článok 24

Veterinárna liečba

1. V prípade, že napriek preventívnym opatreniam na zabezpečenie zdravotného stavu zvierat, ako sa stanovuje v článku 14 ods. 1 písm. e) bode i) nariadenia (ES) č. 834/2007, zvieratá ochorejú alebo sa porania, musia sa neodkladne ošetriť, v prípade potreby v izolácii a vo vhodnom ustajnení.

2. Fytoterapeutické prostriedky, homeopatické prostriedky, stopové prvky a výrobky uvedené v prílohe V časti 3 a v prílohe VI časti 1.1 sa používajú prednostne pred chemicky syntetizovanými alopatickými veterinárnymi liečivami alebo antibiotikami za predpokladu, že ich terapeutický účinok je efektívny pre daný druh zvieraťa a stav, pre ktorý je liečba určená.

3. V prípade, že použitie opatrení uvedených v odseku 1 a 2 nie je v boji s chorobu alebo poranením účinné, a ak je nevyhnutná liečba s cieľom predísť utrpeniu alebo bolesti zvieraťa, chemicky syntetizované alopatické veterinárne lieky alebo antibiotiká sa môžu použiť a za ich použitie zodpovedá veterinárny lekár.

4. S výnimkou očkovaní, ošetrenia proti parazitom a povinných eradikačných systémov, ak zviera alebo skupina zvierat dostane viac ako tri liečebné kúry chemicky syntetizovanými alopatickými veterinárnymi liekmi alebo antibiotikami počas 12 mesiacov alebo viac ako jednu liečebnú kúru, ak je ich produkčný cyklus kratší ako jeden rok, príslušné hospodárske zvieratá alebo ►C1 produkty, ktoré z nich pochádzajú, sa nesmú predávať ako ekologické produkty ◄ a zvieratá musia prejsť obdobiami konverzie stanovenými v článku 38 ods. 1.

4. Pre potreby súkromnej alebo štátnej inšpekčnej organizácie sa vedie dokumentácia o výskyte takých okolností.

5. Lehota vyradenia zvieraťa medzi posledným podaním alopatických veterinárnych liekov zvieraťu za normálnych podmienok použitia a výrobou ekologicky vyrábaných potravín z takýchto zvierat sa musí rovnať dvojnásobku ochrannej lehoty, ako sa uvádza v článku 11 smernice 2001/82/ES, alebo v prípade, keď ochranná lehota nie je bližšie určená, musí byť 48 hodín.

Článok 25

Osobitné pravidlá predchádzania chorôb a veterinárnej liečby vo včelárstve

1. Na účely ochrany rámikov, úľov a plástov, obzvlášť pred škodcami, sú povolené len prípravky proti hlodavcom (len na použitie v pasciach) a vhodné prípravky uvedené v prílohe II.

2. Použitie fyzikálnych postupov na účely dezinfekcie včelínov, ako je napríklad para alebo priamy plameň, je povolené.

3. Postup ničenia samčieho včelieho plodu je povolený len s cieľom izolovať nákazu Varroa destructor.

4. Ak napriek všetkým preventívnym opatreniam kolónie ochorejú alebo sa nainfikujú, musia sa ihneď ošetriť, a ak je to nevyhnutné, môžu sa kolónie umiestniť do izolovaných včelínov.

5. Veterinárne lieky sa môžu použiť v ekologickom chove včiel iba vtedy, ak je ich zodpovedajúce použitie povolené v členskom štáte v súlade s príslušnými ustanoveniami Spoločenstva alebo vnútroštátnymi ustanoveniami v zhode s právom Spoločenstva.

6. Kyselina mravčia, kyselina mliečna, kyselina octová a kyselina šťaveľová, ako aj mentol, tymol, eukalyptol alebo gáfor sa môžu použiť v prípade nákazy Varroa destructor.

7. Ak sa aplikuje liečba chemicky syntetizovanými alopatickými ►C1 prípravkami ◄ , ošetrené kolónie sa počas takého obdobia umiestnia do izolovaných včelínov a všetok vosk sa nahradí voskom pochádzajúcim z ekologického chovu včiel. Následne sa na tieto kolónie uplatní obdobie konverzie v trvaní jedného roka stanovené v článku 38 ods. 3.

8. Požiadavky stanovené v odseku 7 sa neuplatňujú na výrobky uvedené v odseku 6.

▼M2







KAPITOLA 2a

Produkcia akvakultúry živočíchov







Oddiel 1

Všeobecné pravidlá

Článok 25a

Rozsah pôsobnosti

V tejto kapitole sa uvádzajú podrobné pravidlá produkcie pre druhy rýb, kôrovcov, ostnatokožce a mäkkýšov uvedených v prílohe XIIIa.

Uplatňuje sa mutatis mutandis na zooplanktón, mikrokôrovce, vírniky, červy a iné vodné živočíchy určené na kŕmenie.

Článok 25b

Vhodnosť vodného prostredia a plán manažmentu udržateľného využívania

1. Na túto kapitolu sa uplatňujú ustanovenia článku 6b ods. 1 až ods. 5.

2. Do manažmentu udržateľného využívania je potrebné zahrnúť ochranné a preventívne opatrenia prijímané proti predátorom podľa smernice Rady 92/43/EHS ( 18 ) a vnútroštátnych predpisov.

3. V relevantných prípadoch je pri vypracovávaní plánov manažmentu potrebná preukázateľná spolupráca susedných prevádzkovateľov.

4. Rybníky, nádrže alebo vodné kanály podniky, využívané na akvakultúru živočíchov majú byť vybavené prírodným filtračným dnom, usadzovacími nádržami, biologickými alebo mechanickými filtrami na zber odpadových živín alebo sa v nich majú využívať morské riasy a/alebo živočíchy (lastúrniky a riasy), čo prispieva k zlepšeniu kvality vytekajúcej vody. Tam kde to je možné, je potrebné vykonávať monitoring vytekajúcej vody v pravidelných intervaloch.

Článok 25c

Súčasná produkcia ekologických a neekologických akvakultúrných živočíchov

1. Príslušný orgán môže povoliť prevádzkovanie liahní a odchovní na súčasný chov ekologických a neekologických mladých jedincov v tom istom podniku za predpokladu, že produkčné jednotky sú jednoznačne fyzicky oddelené a majú oddelený systém rozvodu vody.

2. Príslušný orgán môže povoliť ekologickú a neekologickú produkčnú jednotku akvakultúrnych živočíchov v jednom podniku za predpokladu splnenia ustanovenia článku 6b ods. 2 tohto nariadenia a podmienky realizácie chovov v rôznych produkčných fázach a rôznych obdobiach manipulácie s akvakultúrnymi živočíchmi.

3. Prevádzkovatelia vedú dokumentáciu o používaní ustanovení uvedených v tomto článku.







Oddiel 2

Pôvod akvakultúrnych živočíchov

Článok 25d

Pôvod ekologických akvakultúrnych živočíchov

1. Chov lokálnych druhov a kríženie sa majú využívať na získavanie línií, ktoré sú lepšie prispôsobené chovným podmienkam, sú zdravé a dobre zužitkovávajú zdroje krmív. Dokumentácia o ich pôvode a o manipulácii s nimi musí byť k dispozícii inšpekčnému orgánu alebo inšpekčnej organizácii.

2. Je potrebné vyberať také druhy, ktoré je možné chovať bez toho, aby spôsobovali vážne škody voľne žijúcim druhom.

Článok 25e

Pôvod a manažment neekologických akvakultúrnych živočíchov

1. Na účely rozmnožovania alebo na zlepšenie genetického pôvodu, a ak nie sú k dispozícii ekologické akvakultúrne živočíchy, je možné priniesť do podniku živočíchy chytené vo voľnej prírode alebo neekologické akvakultúrne živočíchy. Takéto živočíchy je potrebné chovať ekologickým spôsobom aspoň tri mesiace pred zaradením do obdobia množenia.

2. Pokiaľ nie sú dostupné ekologické mladé jedince, možno na chovateľské účely do podniku priniesť neekologické mladé jedince. Je potrebné, aby boli aspoň počas ostatných dvoch tretín trvania produkčného cyklu chované v ekologickom systéme.

3. Maximálny podiel neekologických mladých jedincov akvakultúry prinesených do podniku môže byť 80 % do 31. decembra 2011, 50 % do 31. decembra 2013 a 0 % do 31. decembra 2015.

4. Na účely chovu sa zber mladých jedincov akvakultúry z voľnej prírody obmedzuje konkrétne na nasledujúce prípady:

a) prirodzený prísun rýb alebo lariev kôrovcov a mladých jedincov pri napúšťaní rybníkov, systémov chovných priestorov a ohrád;

b) úhor riečny, pod podmienkou, že existuje schválený plán manažmentu chovu úhora na tomto území až do obdobia, kým sa nevyrieši umelé rozmnožovanie úhora.







Oddiel 3

Postupy chovu v akvakultúre

Článok 25f

Všeobecné pravidlá chovu v akvakultúre

1. Prostredie chovu akvakultúrnych živočíchov je vytvorené tak, aby v súlade so špecifickými potrebami daného druhu:

a) akvakultúrne živočíchy mali dosť priestoru pre svoju pohodu;

b) akvakultúrne živočíchy boli chované vo vode dobrej kvality s dostatočným obsahom kyslíka a

c) akvakultúrne živočíchy boli chované pri teplotných a svetelných podmienkach, ktoré sú v súlade s požiadavkami daného druhu živočícha, a so zreteľom na zemepisné umiestnenie;

d) v prípade sladkovodných rýb usporiadanie dna má byť čo najviac podobné prírodným podmienkam;

e) v prípade kaprov, je potrebné, aby dno bolo prírodné.

2. Hustota chovu je stanovená v prílohe XIIIa podľa druhu alebo skupiny druhov. Vzhľadom na účinky hustoty chovu na dobré životné podmienky chovaných rýb sa má monitorovať kondícia chovaných rýb (poškodenie plutiev, iné zranenia, rýchlosť rastu, prejavy správania a celkový zdravotný stav), ako aj kvalita vody.

3. Je potrebné, aby prevedenie a konštrukcia vodných systémov chovného priestoru poskytovali také prietoky a fyzikálno-chemické parametre, ktoré ochránia zdravie a dobré životné podmienky živočíchov a vyhovujú potrebám ich správania.

4. Systémy chovných priestorov sa navrhujú, umiestňujú a prevádzkujú tak, aby riziko neželaného úniku živočíchov bolo minimálne.

5. Ak ryby alebo kôrovce uniknú, je potrebné prijať vhodné opatrenia na zníženie vplyvu na miestny ekosystém vrátane opätovného odchytu v aplikovateľných prípadoch. Je potrebné o tom viesť evidenciu.

Článok 25g

Osobitné pravidlá týkajúce sa vodných systémov chovných priestorov

1. Zariadenia pre akvakultúru živočíchov s uzavretou recirkuláciou sú zakázané, okrem liahní a odchovní a okrem produkcie druhov používaných na chov organizmov slúžiacich ako ekologické krmivo.

2. Je potrebné, aby chovné jednotky na pevnine spĺňali nasledujúce podmienky:

a) pokiaľ ide o prietokové systémy, je potrebné, aby bolo možné monitorovať a riadiť prietok a kvalitu pritekajúcej aj vytekajúcej vody;

b) minimálne päť percent okolia („rozhranie pôda – voda“) má mať prírodnú vegetáciu.

3. Je potrebné, aby systémy chovných priestorov na mori:

a) boli umiestnené tam, kde prietok vody, hĺbka vody a jej výmena vyhovujú požiadavke minimalizovať vplyvy na morské dno a okolité vodné prostredie;

b) mali vhodné prevedenie konštrukcie a údržbu klietok vzhľadom na ich vplyv na prevádzkované prostredie.

4. Umelé ohrievanie alebo chladenie vody je povolené len v liahňach a odchovniach. Voda z prírodných žriediel sa môže používať na ohrievanie alebo chladenie vody vo všetkých fázach produkcie.

Článok 25h

Manažment živočíchov akvakultúry

1. S akvakultúrnymi živočíchmi je potrebné manipulovať v minimálnej miere, čo najopatrnejšie, s vhodným zariadením a postupmi, ktoré sa používajú na zabránenie stresu a fyzického poškodenia spojeného s postupmi manipulácie. S chovom generačných rýb sa manipuluje tak, aby sa minimalizovalo fyzické poškodenie a stres a pokiaľ je to relevantné, tak v anestéze. Postupy triedenia sa majú minimalizovať pri dodržiavaní dobrých životných podmienok rýb.

2. V súvislosti s používaním umelého osvetlenia platia nasledujúce obmedzenia:

a) v súvislosti s predlžovaním prirodzenej dĺžky dňa, neprekročí určité maximum, rešpektujúce etologické potreby, geografické podmienky a podmienky všeobecného zdravia chovaných živočíchov, pričom umelé osvetlenie nepresiahne maximum 16 hodín denne, okrem prípadov pri rozmnožovaní;

b) je potrebné zabrániť náhlym zmenám intenzity osvetlenia v čase zmeny osvetľovania, a to použitím tlmených svietidiel alebo osvetlenia pozadia.

3. Zavzdušňovanie sa povoľuje na zabezpečenie dobrých životných podmienok a zdravia živočíchov pod podmienkou, že mechanické zavzdušňovače sú prednostne poháňané z obnoviteľných zdrojov energie.

Každé takéto použitie sa zaznamená do záznamov o akvakultúre.

4. Kyslík je povolené používať len v súvislosti s požiadavkami týkajúcimi sa zdravia zvierat a v kritických obdobiach chovu alebo dopravy v nasledovných prípadoch:

a) výnimočné prípady zvyšovania teploty alebo poklesu atmosférického tlaku, alebo pri havarijných znečisteniach,

b) príležitostné postupy manažmentu násad napríklad vzorkovanie a triedenie,

c) s cieľom zabezpečiť prežitie násad.

Je potrebné viesť aktualizovanú dokumentáciu.

5. Techniky zabíjania majú rybu okamžite omráčiť a znecitlivieť voči bolesti. Pri výbere optimálnych postupov zabíjania je nevyhnutné brať do úvahy rozdiely týkajúce sa množstva a druhov vylovených jedincov a produkčných miest.







Oddiel 4

Rozmnožovanie

Článok 25i

Zákaz hormónov

Používanie hormónov a ich derivátov je zakázané.







Oddiel 5

Krmivo pre ryby, kôrovce a ostnatokožce

Článok 25j

Všeobecné pravidlá týkajúce sa krmív

Režimy kŕmenia sa navrhnú s nasledujúcimi prioritami:

a) zdravie zvierat;

b) vysoká kvalita produktu vrátane výživového zloženia, ktorá má zabezpečiť vysokú kvalitu konečného produktu určeného na ľudskú spotrebu;

c) malý vplyv na životné prostredie.

Článok 25k

Osobitné pravidlá týkajúce sa krmív pre mäsožravé akvakultúrne živočíchy

1. Krmivo mäsožravých akvakultúrnych živočíchov má mať prioritne nasledovný pôvod:

a) ekologické kŕmne produkty pôvodom z akvakultúry;

b) rybia múčka a rybí olej z odrezkov ekologickej akvakultúry;

c) rybia múčka a rybí olej, a zložky rybieho pôvodu pochádzajúce z odrezkov z rýb už vylovených na ľudskú spotrebu v udržateľnom rybnom hospodárstve;

d) ekologické kŕmne suroviny rastlinného a živočíšneho pôvodu uvedené v prílohe V a v súlade s obmedzeniami, ktoré sú v nej uvedené.

2. Ak nie je k dispozícii krmivo uvedené v odseku 1, je možné použiť rybiu múčku, rybí olej z neekologických odrezkov akvakultúry alebo z odrezkov z rýb vylovených na ľudskú spotrebu sa môže použiť počas prechodného obdobia do 31. decembra 2014. Uvedené kŕmne suroviny nesmú presiahnuť 30 % dennej dávky.

3. Kŕmna dávka môže obsahovať maximálne 60 % ekologických rastlinných produktov.

4. Astaxantín pochádzajúci prednostne z ekologických zdrojov, ako sú panciere ekologických kôrovcov, sa môžu použiť do kŕmnych dávok lososa a pstruha v rozsahu ich fyziologických potrieb. Pokiaľ nie je ekologický zdroj dostupný, môžu sa použiť prírodné zdroje astaxantínu (napríklad kvasnice Phaffia).

Článok 25l

Osobitné pravidlá týkajúce sa kŕmenia určitých akvakultúrnych živočíchov

1. Akvakultúrne živočíchy, ako sú uvedené v prílohe XIIIa, v oddiele 6, oddiele 7 a oddiele 9 sa majú kŕmiť krmivom prirodzene dostupným v rybníkoch a jazerách.

2. Pokiaľ nie sú dostupné prírodné zdroje krmiva v dostatočnom množstve podľa ods. 1, môže sa použiť ekologické krmivo rastlinného pôvodu, prednostne také, ktoré sa dopestovalo na vlastnom hospodárstve, alebo morské riasy. Prevádzkovatelia musia viesť evidenciu o potrebe podávania týchto dodatkových krmív.

3. Pokiaľ sa podľa odseku 2 nahradí prirodzený zdroj krmiva, zachová sa kŕmny podiel podľa druhov, ako je uvedené v oddiele 7 a v prípade rýb druhu pangasius (Pangasius sp.), ako je uvedené v oddiele 9, sa môže použiť maximálne 10 % rybej múčky alebo rybieho oleja získaného z udržateľného rybolovu.

Článok 25m

Produkty a látky z článku 15 ods. 1 písm. d) bod iii) nariadenia (ES) č. 834/2007

1. V ekologickej akvakultúre je možné použiť kŕmne suroviny živočíšneho a minerálneho pôvodu, len ak sú uvedené v prílohe V.

2. Doplnkové látky, určité látky používané vo výžive zvierat a pomocné technologické látky sa môžu používať, ak sú uvedené v prílohe VI a ak ich použitie je v súlade s obmedzeniami, ktoré sú v nej uvedené.







Oddiel 6

Osobitné pravidlá týkajúce sa mäkkýšov

Článok 25n

Oblasť chovu

1. Chov lastúrnikov sa môže realizovať v tej istej vodnej oblasti, ako sa chovajú ekologické ryby a pestujú morské riasy v polykultúrnom systéme, o ktorom sa vedie dokumentácia v pláne manažmentu udržateľného využívania. Lastúrniky je tiež možné chovať v polykultúre spolu s gastropoidnými mäkkýšmi, ako napríklad s morským slimákom.

2. Produkcia ekologických lastúrnikov sa uskutočňuje v oblastiach vyznačených kolíkmi, bójami alebo inými zreteľnými značkami a v prípadoch, kde to je aplikovateľné, tak v oblastiach ohraničených sieťovými vakmi, klietkami alebo inými, človekom vyrobenými pomôckami.

3. Je potrebné, aby farmy ekologických ulitníkov čo najmenej ohrozovali chránené druhy. Ak sa používajú siete proti dravcom, ich konštrukcia nesmie ubližovať vtákom, ktoré sa potápajú.

Článok 25o

Zdroje semena

1. V prípade lastúrnikov je možné použiť semeno získané za ohraničením produkčnej jednotky, ak toto prostredie nie je výrazne znečistené a ak to miestne právne predpisy povoľujú za predpokladu, že semeno pochádza:

a) z vrstiev kolónií, ktoré pravdepodobne nie sú schopné prežiť zimné počasie alebo prevyšujú potreby, alebo

b) z prírodných kolónií semena ulitníkov na zberačoch.

Je potrebné viesť dokumentáciu o spôsobe, mieste a čase zberu semena z voľnej prírody s cieľom umožniť vysledovateľnosť až po zber.

Semeno z liahní neekologických ulitníkov sa môže uplatniť v ekologických produkčných jednotkách pri maximálnom zastúpení 80 % do 31. decembra roku 2011,50 % do 31. decembra 2013 a 0 % do 31. decembra 2015.

2. Pri ustriciach druhu Crassostrea gigas sa uprednostňujú zásoby, ktoré sú výberovo šľachtené na znižovanie vytierania vo voľnej prírode.

Článok 25p

Manažment

1. Produkcia ulitníkov sa realizuje pri takej hustote chovu, ktorá neprekračuje rovnakú produkciu neekologických ulitníkov v danej lokalite. Triedenie, prerieďovanie a prispôsobovanie hustoty chovu sa vykonáva podľa prítomnej biomasy a so zreteľom na zabezpečenie dobrých životných podmienok zvierat a vysokej kvality produktov.

2. Živočíchy, ktoré sa usádzajú, sa odstraňujú fyzikálnymi metódami alebo manuálne a kde je to prakticky realizovateľné, tak sa vrátia naspäť do mora ďaleko od podnikov s chovom ulitníkov. Ulitníky je možné ošetriť jedenkrát počas produkčného cyklu vápenným roztokom s cieľom zlikvidovať konkurenčne sa usádzajúce organizmy.

Článok 25q

Pravidlá chovu

1. Na ekologickú produkciu môže byť vhodný chov na lanách s lastúrnikmi, ako aj iné postupy uvedené v prílohe XIIIa oddiel 8.

2. Dnový chov mäkkýšov je povolený len ak v miestach zberu a chovu nemá výrazný vplyv na životné prostredie. Dôkaz minimálneho vplyvu na životné prostredie má byť podložený analýzou a správou o využívanej oblasti, pričom správa má byť prevádzkovateľom odovzdaná inšpekčnému orgánu alebo inšpekčnej organizácii. Správa sa pripája k plánu manažmentu udržateľného využívania ako jeho osobitná kapitola.

Článok 25r

Osobitné pravidlá chovu ustríc

Chov ustríc je povolený vo vakoch umiestnených na oporách. Tieto alebo iné konštrukcie, v ktorých sa nachádzajú ustrice, sú vytvorené tak, aby sa zabránilo vytvoreniu úplnej bariéry pozdĺž pobrežia. Násada sa opatrne umiestni na lôžka v závislosti od prílivu s cieľom optimalizovať produkciu. Produkcia spĺňa požiadavky uvedené v prílohe XIIIa oddiel 8.







Oddiel 7

Prevencia chorôb a veterinárne ošetrenie

Článok 25s

Všeobecné pravidlá prevencie chorôb

1. Plán manažmentu zdravia živočíchov podľa článku 9 smernice 2006/88/ES má podrobne uvádzať postupy biologickej bezpečnosti a prevencie chorôb vrátane písomnej dohody o zdravotnom poradenstve, primerane k produkčnej jednotke, s kvalifikovanými službami v oblasti zdravia akvakultúrnych živočíchov, ktorých pracovníci navštevujú farmu nie menej ako jedenkrát ročne a v prípade lastúrnikov nie menej ako raz za dva roky.

2. Prevádzkové systémy, zariadenie a nástroje sa pravidelne čistia a dezinfikujú. Len tie prostriedky sa môžu použiť, ktoré sú uvedené v prílohe VII, oddiel 2.1 až 2.2.

3. V súvislosti s obdobím produkčného kľudu:

a) príslušný orgán určí či je potrebné obdobie produkčného kľudu a tiež určí vhodnú dĺžku trvania produkčného kľudu, ktoré sa zrealizuje a eviduje v dokumentácii po každom produkčnom cykle voľných systémov chovných priestorov na mori. Obdobie produkčného kľudu sa tiež odporúča pre iné produkčné postupy využívajúce nádrže, rybníky a klietky;

b) produkčný kľud nie je povinný pri chove lastúrnikov;

c) počas trvania produkčného kľudu sa klietka alebo iná konštrukcia používaná na produkciu akvakultúrnych živočíchov vyprázdni, dezinfikuje a ponechá prázdna pred ďalším použitím.

4. V prípadoch, kde to je aplikovateľné, neskonzumované krmivo pre ryby, výkaly a uhynuté živočíchy sa okamžite odstránia, aby sa zabránilo riziku vážnych environmentálnych škôd v súvislosti s úrovňou kvality vody, minimalizovalo sa riziko chorôb a zabránilo sa prilákaniu hmyzu alebo hlodavcov.

5. Ultrafialové svetlo a ozón sa môžu použiť len v liahňach a v odchovoch.

6. Na biologické odstránenie ektoparazitov sa uprednostnene využívajú čistiace ryby.

Článok 25t

Veterinárne ošetrenie

1. Ak napriek preventívnym opatreniam na zabezpečenie zdravia zvierat podľa článku 15 ods. 1 písm. f) bod i) nariadenia 834/2007 vznikne zdravotný problém, môžu sa aplikovať veterinárne ošetrenia v nasledujúcom poradí podľa preferencií:

a) látky rastlinného, živočíšneho alebo minerálneho pôvodu v homeopatickom zriedení;

b) rastliny a výťažky z rastlín bez anestetických účinkov, a

c) látky ako stopové prvky, kovy, prírodné látky podporujúce imunitu alebo povolené probiotiká.

2. Podávanie alopatických liečiv je obmedzené na dva cykly ošetrenia za rok, s výnimkou očkovaní a povinných eradikačných schém. V prípade produkčného cyklu kratšieho ako jeden rok sa však uplatňuje jedno alopatické ošetrenie. Ak uvedené obmedzenia pre alopatické ošetrenia sú prekročené, predmetné akvakultúrne živočíchy sa nemôžu predávať ako ekologické produkty.

3. Uplatňovanie zásahov proti parazitom, okrem povinných eradikačných schém vykonávaných členskými štátmi, sa obmedzuje na dve ošetrenia ročne, alebo na jedno ošetrenie ročne v prípade, keď produkčný cyklus je kratší ako 18 mesiacov.

4. Ochranná lehota týkajúca sa alopatického veterinárneho liečenia a ošetrenia proti parazitom podľa odseku 3 vrátane ošetrení povinných kontrolných a eradikačných schém je dvojnásobkom právne určenej ochrannej lehoty uvedenej v článku 11 smernice 2001/82/ES alebo ak táto lehota nie je určená, tak ochranná lehota sa určuje na 48 hodín.

5. Každé použitie veterinárnych liekov sa oznámi inšpekčnému orgánu alebo inšpekčnej organizácii, a to pred tým ako sa živočíchy označia za ekologické produkty. Ošetrené živočíchy sa zreteľne identifikujú.

▼B







KAPITOLA 3

Spracované ►C1 produkty ◄

Článok 26

Pravidlá výroby spracovaných krmív a potravín

1. Doplnkové látky, pomocné technologické látky a iné látky a zložky používané na spracovávanie potravín alebo krmiva a akékoľvek uplatňované spracovateľské postupy, ako je údenie, spĺňajú zásady správnej výrobnej praxe.

2. Prevádzkovatelia, ktorí vyrábajú spracované krmivá alebo potraviny, zavedú a aktualizujú vhodné postupy založené na systematickom určovaní kritických krokov pri spracovaní.

3. Uplatňovanie postupov uvedených v odseku 2 vždy zaručí, že v každom čase sú vyrobené spracované ►C1 produkty ◄ v súlade s pravidlami ekologickej výroby.

4. Prevádzkovatelia dodržiavajú a vykonávajú postupy uvedené v odseku 2. Prevádzkovatelia predovšetkým:

a) prijmú preventívne opatrenia s cieľom vyhnúť sa riziku znečistenia nepovolenými látkami alebo ►C1 produktmi ◄ ;

b) vykonávajú vhodné opatrenia, pokiaľ ide o čistenie, monitorujú ich účinnosť a vedú záznamy o týchto operáciách;

c) zaručujú, že na trhu sa neumiestňujú neekologické ►C1 produkty ◄ s označením, ktoré odkazuje na spôsob ekologickej výroby.

5. S odvolaním sa na ustanovenia stanovené v odsekoch 2 a 4, ak sa neekologické ►C1 produkty ◄ taktiež pripravujú alebo uskladňujú v príslušnej prípravnej jednotke, prevádzkovateľ:

a) vykonáva činnosti nepretržite, až kým sa nespracuje celá predmetná séria, oddelene v priestore alebo čase od podobných činností vykonávaných na neekologických ►C1 produktoch ◄ ;

b) pred začatím činností aj po ich ukončení uskladňuje ►C1 ekologické produkty oddelene v priestore alebo čase od neekologických produktov ◄ ;

c) informuje o tom štátnu alebo súkromnú inšpekčnú organizáciu a má k dispozícii aktualizovanú evidenciu všetkých činností a spracovaných množstiev;

d) prijme potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť identifikáciu sérií a vyhnúť sa zmiešaniu s neekologickými ►C1 produktmi alebo zámene za neekologické produkty ◄ ;

e) vykonáva činnosti na ekologických ►C1 produktoch ◄ len po vhodnom očistení výrobného zariadenia.

Článok 27

Použitie určitých výrobkov a látok v spracovaní potravín

1. Na účely článku 19 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 834/2007 sa v spracovaní ekologických potravín s výnimkou vína môžu používať len tieto látky:

a) látky uvedené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu;

b) prípravky z mikroorganizmov a enzýmov, ktoré sa bežne používajú v spracovaní potravín; ►M1 enzýmy používané ako doplnkové látky do potravín však musia byť v zozname uvedenom v prílohe VIII oddiele A; ◄

c) látky a výrobky, ako sú definované v článku 1 ods. 2 písm. b) bode i) a v článku 1 ods. 2 písm. c) smernice Rady 88/388/EHS ( 19 ), označené ako prírodné dochucovacie a aromatické látky alebo prírodné dochucovacie a aromatické prípravky podľa článku 9 ods. 1 písm. d) a článku 9 ods. 2 uvedenej smernice;

d) farby na pečiatkovanie mäsa v súlade s článkom 2 ods. 8 a na pečiatkovanie vaječných škrupín v súlade s článkom 2 ods. 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/36/ES ( 20 );

e) pitná voda a soľ (s chloridom sodným alebo chloridom draselným ako základnou zložkou), používaná vo všeobecnosti pri spracovávaní potravín;

f) minerály (vrátane stopových prvkov), vitamíny, aminokyseliny a mikroživiny v prípade, ak je právnymi predpismi schválené ich používanie v potravinách, v ktorých sú zapracované.

2. Na účely výpočtu uvedeného v článku 23 ods. 4 písm. a) bodu ii) nariadenia (ES) č. 834/2007

a) doplnkové látky do potravín uvedené v prílohe VIII a označené hviezdičkou v stĺpci číselného kódu doplnkovej látky sa započítavajú ako zložky poľnohospodárskeho pôvodu;

b) prípravky a látky uvedené v odseku 1 písm. b), c), d), e) a f) tohto článku a látky neoznačené hviezdičkou v stĺpci číselného kódu doplnkovej látky sa nezapočítavajú ako zložky poľnohospodárskeho pôvodu;

▼M1

c) kvasnice a výrobky z kvasníc sa od 31. decembra 2013 vypočítavajú ako zložky poľnohospodárskeho pôvodu.

▼B

3. Do 31. decembra 2010 sa znovu preskúma používanie týchto látok uvedených v prílohe VIII:

a) dusitan sodný a dusičnan draselný v oddiele A s plánom stiahnutia týchto doplnkových látok;

b) oxid siričitý a pyrosíričitan draselný v oddiele A;

c) kyselina chlorovodíková v oddiele B na spracovanie syrov Gouda, Edam a Maasdammer, Boerenkaas, Friese a Leidse Nagelkaas.

3. Pri opätovnom preskúmaní uvedenom v písmene a) sa zohľadní úsilie členských štátov vynaložené na nájdenie bezpečných alternatív dusitanov/dusičnanov a na zavádzanie vzdelávacích programov v oblasti alternatívnych spôsobov spracovania a hygieny určených pre spracovateľov/výrobcov ekologického mäsa.

▼M1

4. Pre tradičné dekoratívne farbenie škrupín uvarených vajec vyrábaných s úmyslom uviesť ich v danom ročnom období na trh môžu príslušné orgány povoliť na uvedené obdobie použitie prírodných farieb a prírodných látok na povrchovú úpravu. Toto povolenie môže až do 31. decembra 2013 zahŕňať syntetické formy oxidov a hydroxidov železa. Povolenie sa oznámi Komisii a členským štátom.

Článok 27a

Na účely uplatňovania článku 20 ods. 1 nariadenia (ES) č. 834/2007 sa tieto látky môžu používať na výrobu, prípravu a vypracovanie kvasníc:

a) látky uvedené v oddiele C prílohy VIII k tomuto nariadeniu;

b) produkty a látky uvedené v článku 27 ods. 1 písm. b) a e) tohto nariadenia.

▼B

Článok 28

Použitie určitých neekologických zložiek poľnohospodárskeho pôvodu v spracovaní potravín

Na účely článku 19 ods. 2 písm. c) nariadenia (ES) č. 834/2007 sa neekologické poľnohospodárske zložky uvedené v prílohe IX k tomuto nariadeniu môžu používať pri spracovaní ekologických potravín.

Článok 29

Povoľovanie neekologických potravinových zložiek potravín poľnohospodárskeho pôvodu zo strany členského štátu

1. V prípade, že zložka poľnohospodárskeho pôvodu nie je zahrnutá do prílohy IX k tomuto nariadeniu, táto zložka sa môže používať len v súlade s týmito podmienkami:

a) prevádzkovateľ informoval príslušný orgán členského štátu o všetkých potrebných dôkazoch preukazujúcich, že príslušná zložka sa nevyrába v dostatočnom množstve v Spoločenstve v súlade s pravidlami ekologickej výroby ani sa nemôže dovážať z tretích krajín;

b) príslušný orgán členského štátu prechodne povolil používanie na maximálne obdobie 12 mesiacov po overení, že prevádzkovateľ nadviazal potrebné kontakty s dodávateľmi v Spoločenstve s cieľom presvedčiť sa o nedostupnosti príslušných zložiek spĺňajúcich potrebné požiadavky na kvalitu;

c) v súlade s ustanoveniami odsekov 3 alebo 4 nebolo prijaté rozhodnutie o tom, že povolenie, udelené vzhľadom na danú zložku, sa odoberie.

1. Členský štát môže predĺžiť povolenie stanovené v písmene b) maximálne trikrát a to vždy o obdobie 12 mesiacov.

2. Ak bolo povolenie uvedené v odseku 1 udelené, potom členský štát neodkladne oznámi ostatným členským štátom aj Komisii tieto informácie:

a) dátum vydania povolenia a v prípade predĺženého povolenia dátum vydania prvého povolenia;

b) meno, adresu, telefónne číslo a, ak existujú, aj faxové číslo a e-mailovú adresu držiteľa povolenia; meno a adresu kontaktného miesta orgánu, ktorý povolenie vydal;

c) názov a ►C1 v prípade potreby ◄ aj presný opis danej zložky poľnohospodárskeho pôvodu a požadované kvalitatívne požiadavky, ktorým musí vyhovovať;

d) typ ►C1 produktov ◄ , na prípravu ktorých je požadovaná zložka potrebná;

e) požadované množstvá a ich odôvodnenie;

f) príčiny nedostatku a jeho predpokladané trvanie;

g) dátum, v ktorý členský štát odosiela toto oznámenie ostatným členským štátom a Komisii. Komisia a/alebo členské štáty môžu tieto informácie dať k dispozícii verejnosti.

3. Ak niektorý členský štát predloží pripomienky Komisii a členskému štátu, ktorý udelil povolenie, a z pripomienok vyplýva, že počas obdobia nedostatku sú zásoby dostupné, potom členský štát posúdi možnosť odňatia povolenia alebo skrátenia platnosti vydaného povolenia a do 15 pracovných dní od dátumu prijatia takejto informácie informuje Komisiu a ostatné členské štáty o opatreniach, ktoré prijal alebo ktoré prijme.

4. Na základe požiadavky niektorého členského štátu alebo na základe iniciatívy zo strany Komisie možno záležitosť predložiť na preskúmanie výboru ustanovenému v súlade s článkom 37 nariadenia (ES) č. 834/2007. V súlade s postupom zakotveným v odseku 2 uvedeného článku možno prijať rozhodnutie, že udelené povolenie sa odníma alebo že sa zmení obdobie jeho platnosti, alebo tam, kde to je primerané, aby sa daná zložka zaradila do prílohy IX k tomuto nariadeniu.

5. V prípade predĺženia, ako sa uvádza v druhom pododseku odseku 1, sa uplatňujú postupy odsekov 2 a 3.

▼M2

Článok 29a

Osobitné ustanovenia pre morské riasy

1. Ak sú konečným produktom čerstvé morské riasy, na preplachovanie čerstvo nazbieraných morských rias sa používa morská voda.

Ak sú konečným produktom dehydrované morské riasy, na preplachovanie sa môže použiť tiež pitná voda. Na odstránenie vlhkosti sa môže použiť soľ.

2. Pri sušení je zakázané používať priamy plameň, ktorý prichádza do priameho kontaktu s morskými riasami. Ak sa pri sušení používajú laná alebo iné zariadenie, tieto nesmú byť ošetrované proti usadeninám a nesmú na nich byť iné prostriedky na čistenie alebo dezinfekciu ako tie, ktoré sú uvedené v prílohe VII a sú určené na toto použitie.

▼B







KAPITOLA 4

Zber, balenie, doprava a skladovanie ►C1 produktov ◄

Článok 30

Zber ►C1 produktov ◄ a doprava do jednotiek vykonávajúcich prípravu

Prevádzkovatelia môžu vykonávať súčasný zber ekologických a neekologických ►C1 produktov, len ak prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabrániť možnému zmiešaniu s neekologickými produktmi alebo zámene za neekologické produkty a zabezpečiť identifikáciu ekologických produktov. Prevádzkovateľ uchováva pre súkromnú inšpekčnú organizáciu alebo štátnu inšpekčnú organizáciu informácie o dátume, čase a mieste zberu a o dátume a čase prijatí produktov. ◄

Článok 31

Balenie a doprava ►C1 produktov ◄ k iným prevádzkovateľom alebo do iných jednotiek

1. Prevádzkovatelia musia zabezpečiť, aby sa ekologické ►C1 produkty ◄ prepravovali do iných jednotiek, vrátane veľkoobchodníkov a maloobchodníkov, iba vo vhodnom balení, v kontajneroch alebo dopravných prostriedkoch uzatvorených spôsobom, ktorý zabraňuje zámene obsahu bez manipulácie s uzáverom alebo bez jeho poškodenia, a označených etiketou, ktorá uvádza nasledujúce údaje bez toho, aby boli dotknuté ostatné označovania vyžadované právnymi predpismi:

a) meno a adresa prevádzkovateľa a, ak sa odlišujú, tak meno a adresu vlastníka alebo predajcu ►C1 produktu ◄ ;

b) názov ►C1 produktu ◄ alebo opis kŕmnej zmesi, ku ktorému je pripojený odkaz na spôsob ekologickej výroby;

c) názov a/alebo číselný kód súkromnej inšpekčnej organizácie alebo štátnej inšpekčnej organizácie, ktorej prevádzkovateľ podlieha, a

d) ak je to relevantné, tak identifikačnú značku šarže podľa identifikačného systému schváleného na vnútroštátnej úrovni alebo dohodnutého so súkromnou inšpekčnou organizáciou alebo štátnou inšpekčnou organizáciou, torá umožňuje nájsť nadväznosť šarže s evidenciou uvedenou v článku 66.

1. Informácie uvedené v písmenách a) až d) prvého pododseku je možné tiež uviesť v sprievodnom dokumente, ak taký dokument možno bez pochýb spojiť s balením, kontajnerom alebo dopravou ►C1 produktu ◄ automobilom. Tento sprievodný dokument obsahuje informácie o dodávateľovi a/alebo dopravcovi.

2. Uzatvorenie obalov, kontajnerov alebo dopravných prostriedkov sa nevyžaduje v prípade, ak:

a) medzi výrobcom a druhým prevádzkovateľom, ktorí podliehajú systému ekologickej kontroly, je priama preprava a

b) ►C1 produkty ◄ sú sprevádzané dokladom uvádzajúcim informácie, ktoré sa vyžadujú podľa odseku 1, a

c) expedujúci aj prijímajúci prevádzkovateľ uchováva pre súkromnú inšpekčnú organizáciu alebo štátnu inšpekčnú organizáciu záznamy o takých prepravných činnostiach.

Článok 32

Osobitné pravidlá prepravy krmiva do iných výrobných/prípravných jednotiek alebo skladovacích priestorov

Okrem ustanovení článku 31 v prípade, že sa krmivo prepravuje do iných výrobných alebo prípravných jednotiek alebo skladovacích priestorov, prevádzkovatelia zabezpečia splnenie týchto podmienok:

a) ekologicky vyrobené krmivo, konverzné krmivo a neekologické krmivo musia byť počas prepravy účinným spôsobom fyzicky oddelené;

b) dopravné prostriedky a/alebo kontajnery, v ktorých sa prepravovali neekologické ►C1 produkty, sa používajú na prepravu ekologických produktov ◄ za predpokladu, že: i) pred začatím prepravy ekologických ►C1 produktov ◄ boli vykonané vhodné opatrenia na čistenie, ktorých účinnosť bola overená; prevádzkovatelia vedú evidenciu o týchto činnostiach; ii) uplatnia sa všetky vhodné opatrenia v závislosti od rizík vyhodnotených v súlade s článkom 88 ods. 3 a prevádzkovatelia v prípade potreby zaručia, že na trh sa neuvedú neekologické ►C1 produkty ◄ s označením, ktoré odkazuje na ekologickú výrobu; iii) prevádzkovateľ uchováva pre súkromnú inšpekčnú organizáciu alebo štátnu inšpekčnú organizáciu záznamy o takých prepravných činnostiach;

c) preprava hotového ekologického krmiva je fyzicky alebo časovo oddelená od prepravy iných hotových ►C1 produktov ◄ ;

d) pri preprave sa musí zaznamenávať množstvo ►C1 produktu ◄ na začiatku prepravy a každé množstvo jednotlivých prepráv v rámci jednej dodávky.

▼M2

Článok 32a

Preprava živých rýb

1. Živé ryby sa prepravujú vo vhodných nádržiach s čistou vodou, ktoré vyhovujú ich fyziologickým potrebám, tykajúcim sa teploty a rozpustného kyslíka.

2. Pred prepravou ekologických rýb a rybích produktov je potrebné nádrže dôkladne vyčistiť, dezinfikovať a opláchnuť.

3. Je potrebné prijať opatrenia na zníženie stresu. Hustota živých rýb počas prepravy nemá dosiahnuť úroveň, ktorá je pre dané druhy škodlivá.

4. V súvislosti s odsekmi 1 až 3 sa vedie dokumentácia.

▼B

Článok 33

Príjem ►C1 produktov ◄ z iných jednotiek a od iných prevádzkovateľov

V prípade, že je to relevantné, prevádzkovateľ pri príjme ekologického ►C1 produktu ◄ skontroluje uzáver obalu alebo kontajnera a prítomnosť označení stanovených v článku 31.

Prevádzkovateľ porovná informácie na etikete uvedenej v článku 31 s informáciami na sprievodných dokumentoch. Výsledky týchto overovaní sa výslovne uvedú v evidencii dokumentov uvedenej v článku 66.

Článok 34

Osobitné pravidlá príjmu ►C1 produktov ◄ z tretej krajiny

Ekologické ►C1 produkty ◄ sa dovážajú z tretej krajiny vo vhodnom obale alebo kontajneroch uzavretých spôsobom, ktorý zabraňuje zámene ich obsahu, musia mať označenie vývozcu a všetky ostatné znaky a čísla, ktoré slúžia na identifikáciu šarže, a podľa potreby osvedčenie o inšpekcii na účely dovozu z tretích krajín.

Prvý príjemca pri príjme ►C1 ekologického produktu ◄ dovezeného z tretej krajiny skontroluje uzáver obalu alebo kontajnera a ►C1 v prípade produktov ◄ dovážaných v súlade s článkom 33 nariadenia (ES) č. 834/2007 overí, či sa osvedčenie uvedené v uvedenom článku vzťahuje na ►C1 druh produktu ◄ obsiahnutého v zásielke. Výsledok týchto overovaní sa výslovne uvedie v evidencii dokumentov uvedenej v článku 66 tohto nariadenia.

Článok 35

Skladovanie ►C1 produktov ◄

1. Plochy na uskladnenie ►C1 produktov musia byť usporiadané tak, aby zabezpečovali identifikáciu šarží a aby zabraňovali akémukoľvek zmiešaniu alebo kontaminácii s produktmi a/alebo látkami, ktoré nie sú v zhode s pravidlami ekologickej výroby. Ekologické produkty ◄ musia byť vždy jednoznačne identifikovateľné.

▼M2

2. Vo výrobných jednotkách ekologických rastlín, produkčných jednotkách morských rias, výrobných jednotkách hospodárskych zvierat a produkčných jednotkách akvakultúrnych živočíchov je zakázané skladovanie iných vstupných produktov ako povolených podľa tohto nariadenia.

3. Skladovanie alopatických veterinárnych liečiv a antibiotík je v podniku povolené za predpokladu, že boli predpísané veterinárnym lekárom v súvislosti s liečbou podľa článku 14 ods. 1 písm. e) bodu ii) alebo článku 15 ods. 1 písm. f) bodu ii) nariadenia (ES) č. 834/2007, že sa skladujú na kontrolovanom mieste a že sa uvádzajú do záznamov hospodárskych zvierat podľa článku 76 tohto nariadenia, alebo, kde to je vhodné, tak do záznamov o akvakultúre podľa článku 79b tohto nariadenia.

▼B

4. V prípade, že prevádzkovatelia manipulujú s ►C1 neekologickými produktmi a ekologickými produktmi a ekologické produkty sa skladujú v skladovacích zariadeniach, v ktorých sú uskladnené aj iné poľnohospodárske produkty ◄ alebo potraviny:

a) ►C1 ekologické produkty sa musia skladovať oddelene od ostatných poľnohospodárskych produktov ◄ alebo potravín;

b) prijmú sa všetky opatrenia na zabezpečenie identifikácie zásielok a aby sa zabránilo zmiešaniu s neekologickými ►C1 produktmi alebo zámene za tieto produkty ◄ ;

c) vykoná sa vhodné čistenie, účinnosť ktorého skontroluje prevádzkovateľ pred uskladnením ekologických ►C1 produktov ◄ ; prevádzkovateľ tieto operácie zaznamená.







KAPITOLA 5

Pravidlá konverzie

Článok 36

Rastliny a rastlinné ►C1 produkty ◄

1. Na to, aby sa rastliny a ►C1 rastlinné produkty ◄ považovali za ekologické, musia sa na pozemkoch počas obdobia konverzie trvajúcej najmenej dva roky pred siatím alebo v prípade trávnych porastov alebo viacročných krmovín najmenej dva roky pred tým, ako sa použijú ako krmivo z ekologického poľnohospodárstva, alebo v prípade viacročných plodín iných ako krmoviny najmenej tri roky pred prvou úrodou ►C1 ekologických produktov ◄ uplatňovať pravidlá výroby uvedené v článkoch 9, 10, 11 a 12 nariadenia (ES) č. 834/2007 a kapitoly I tohto nariadenia, a ak je to vhodné, výnimky z pravidiel výroby uvedené v kapitole 6 tohto nariadenia.

2. Príslušný orgán môže rozhodnúť, že so spätnou platnosťou uzná ako súčasť obdobia konverzie ktorékoľvek predchádzajúce obdobie, počas ktorého:

a) pozemky boli predmetom opatrení definovaných v programe realizovanom v súlade s nariadením (ES) č. 1257/99, nariadením (ES) č. 1698/2005 alebo v inom úradne schválenom programe, za predpokladu, že príslušné opatrenia zabezpečujú, že sa na týchto pozemkoch nepoužijú výrobky neschválené pre ekologickú výrobu, alebo

b) pozemky boli prírodnými alebo poľnohospodárskymi plochami, ktoré neboli ošetrené ►C1 prípravkami ◄ neschválenými pre ekologickú výrobu.

2. Obdobie uvedené v písmene b) prvého pododseku sa môže vziať do úvahy so spätnou platnosťou len v prípade, ak sa príslušnému orgánu predloží dostatočný dôkaz, ktorý mu umožní, aby sa presvedčil, že dané podmienky sa dodržiavali minimálne tri roky.

3. V určitých prípadoch, keď bola pôda kontaminovaná výrobkami neschválenými pre ekologickú výrobu, môže príslušný orgán rozhodnúť, že obdobie konverzie uvedené v odseku 1 predĺži.

4. V prípade pozemkov, ktoré už prešli konverziou alebo ktoré prechádzali procesom konverzie na ekologické poľnohospodárstvo a ktoré sú ►C1 ošetrované prípravkom ◄ neschváleným pre ekologickú výrobu, môže členský štát skrátiť obdobie konverzie uvedené v odseku 1 v týchto dvoch prípadoch:

a) pozemky ►C1 ošetrené prípravkom ◄ neschváleným pre ekologickú výrobu ako súčasť povinných opatrení na ochranu proti chorobám alebo škodcom stanovených príslušným orgánom členského štátu;

b) pozemky ►C1 ošetrené prípravkom ◄ neschváleným na ekologickú výrobu ako súčasť vedeckých testov schválených príslušným orgánom členského štátu.

4. V prípadoch stanovených v písmenách a) a b) prvého pododseku sa dĺžka obdobia konverzie stanoví s prihliadnutím na tieto faktory:

a) proces rozkladu príslušného ►C1 prípravku ◄ musí na konci obdobia konverzie zaručovať zanedbateľnú hladinu rezíduí v pôde a v prípade viacročnej plodiny v rastline;

b) úroda pozbieraná po ošetrení sa nesmie predávať ako ►C1 produkt ekologickej výroby ◄ .

4. Príslušný členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu o svojom rozhodnutí požadovať povinné opatrenia.

▼M2

Článok 36a

Morské riasy

1. Obdobie konverzie pre zber morských rias je šesť mesiacov.

2. Obdobie konverzie pre produkčnú jednotku morských rias je dlhšie ako šesť mesiacov alebo trvá jeden celý produkčný cyklus.

▼B

Článok 37

Osobitné pravidlá konverzie pre pôdu spojenú s ekologickou živočíšnou výrobou

1. Pravidlá konverzie, ako sa uvádzajú v článku 36 tohto nariadenia, sa uplatňujú na celú plochu výrobnej jednotky, na ktorej sa vyrába krmivo pre zvieratá.

2. Napriek ustanoveniam v odseku 1 sa obdobie konverzie môže skrátiť na jeden rok v prípade pastvín a voľných plôch využívaných druhmi, ktoré nepatria k bylinožravcom. Toto obdobie možno skrátiť na šesť mesiacov v prípade, ak príslušná pôda nebola počas posledného roka ošetrená výrobkami neschválenými pre ekologickú výrobu.

Článok 38

Hospodárske zvieratá a ►C1 produkty ◄ živočíšneho pôvodu

1. Pokiaľ bol privezený dobytok z neekologických hospodárstiev do podniku v súlade s ustanoveniami článku 14 ods. 1, písm. a) bodu ii) nariadenia (ES) č. 834/2007 a článku 9 a/alebo článku 42 tohto nariadenia a ak sa ►C1 produkty živočíšneho pôvodu ◄ majú predávať ako ►C1 ekologické produkty ◄ , pravidlá výroby, ako sa uvádzajú v článkoch 9, 10, 11 a 14 nariadenia (ES) č. 834/2007 a v kapitole 2 hlavy II a ak je to vhodné, v článku 42 tohto nariadenia, sa musia uplatňovať minimálne:

a) 12 mesiacov v prípade koní a hovädzieho dobytka, vrátane druhov bubalus a bizón, na produkciu mäsa a v každom prípade najmenej tri štvrtiny ich života;

b) šesť mesiacov v prípade malých prežúvavcov a ošípaných a zvierat na produkciu mlieka;

c) 10 týždňov v prípade hydiny na produkciu mäsa privezenej pred dosiahnutím veku troch dní;

d) šesť týždňov v prípade hydiny na produkciu vajec.

2. Pokiaľ sa na začiatku konverzie v hospodárstve nachádzajú zvieratá podľa článku 14 ods. 1 písm. a) bodu iii) nariadenia (ES) č. 834/2007, ich produkty možno považovať za ekologické v prípade, že prebieha konverzia celej výrobnej jednotky súčasne, vrátane hospodárskych zvierat, pastvín a/alebo akejkoľvek pôdy využívanej na produkciu krmív pre zvieratá. Celkové spojené obdobie konverzie určené pre existujúce zvieratá a ich potomstvo, pastviny a/alebo akúkoľvek pôdu využívanú na krmivo pre zvieratá sa môže znížiť na 24 mesiacov, ak sa zvieratá kŕmia hlavne ►C1 produktmi ◄ z tejto výrobnej jednotky.

3. Včelárske ►C1 produkty ◄ sa môžu predávať s odkazmi na postup ekologickej výroby len v prípade, ak sa pravidlá ekologickej výroby dodržiavali minimálne jeden rok.

4. Obdobie konverzie sa neuplatňuje pre včelstvá v prípade uplatňovania článku 9 ods. 5 tohto nariadenia.

5. Počas obdobia konverzie sa vosk nahradí voskom pochádzajúcim z ekologického včelárstva.

▼M2

Článok 38a

Akvakultúrne živočíchy

1. Na produkčných jednotkách pre zariadenia akvakultúry sa uplatňujú nasledujúce obdobia konverzie vrátane už exitujúcich akvakultúrnych živočíchov v závislosti od ich typov:

a) konverzia 24 mesiacov pre zariadenia, ktoré nie je možné vypustiť, vyčistiť a dezinfikovať;

b) 12 mesačné obdobie konverzie pre zariadenia, ktoré boli vypustené, alebo neboli využívané;

c) 6 mesiacov konverzie pre zariadenia, ktoré boli vypustené, vyčistené a dezinfikované;

d) 3 mesiace konverzie pre prírodné otvorené vodné zariadenia vrátane zariadení s chovom lastúrnikov.

2. Príslušný orgán môže retroaktívne rozhodnúť o uznaní ľubovoľného zdokumentovaného predchádzajúceho obdobia ako súčasť obdobia konverzie, počas ktorého zariadenia neboli ošetrované ani vystavené vplyvu prípravkov, ktoré nie sú povolené na ekologickú výrobu.

▼B







KAPITOLA 6

Výnimky z pravidiel