2002D0234 — SK — 01.05.2004 — 001.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B KONFERENCIA ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ROZHODNUTIE ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA STRETLI V RÁMCI ZASADNUTIA RADY z 27. februára 2002 o finančných dôsledkoch skončenia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde uhlia a ocele (2002/234/ESUO) (Ú. v. ES L 079, 22.3.2002, p.42)

Zmenené a doplnené:

Úradný vestník No page date





Zmenené a doplnené:









▼B

KONFERENCIA ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ROZHODNUTIE ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA STRETLI V RÁMCI ZASADNUTIA RADY

z 27. februára 2002

o finančných dôsledkoch skončenia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde uhlia a ocele

(2002/234/ESUO)







ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, KTORÍ SA STRETLI V RÁMCI ZASADNUTIA RADY, keďže: (1) Zmluve o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO) skončí platnosť 23. júla 2002 a členským štátom budú vrátené finančné prostriedky ESUO. (2) Členské štáty sa vyjadrili, že ich konečným cieľom je prevod finančných prostriedkov ESUO Európskemu spoločenstvu (ES) a vytvorenie spoločného fondu pre výskum v odvetviach súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom. Odvolávajú sa na rezolúciu Európskej rady, ktorá zasadala v Amsterdame 16. júna 1997 a na rezolúcie prijaté Radou a zástupcami vlád členských štátov 20. júla 1998 a 21. júna 1999. Členské štáty pokračujú v uskutočňovaní tohto cieľa. (3) Aby sa zabezpečila, prechodne a do času prevodu, primeraná správa aktív a pasív ESUO od 24. júla 2002, Komisia by mala byť poverená úlohou spravovať tieto finančné prostriedky. Pokles finančných prostriedkov počas tejto dočasnej správy nesmie členským štátom spôsobiť zvýšenie žiadnych dodatočných záväzkov. (4) Komisia navrhla v súvislosti s prevodom finančných prostriedkov ES, že má spravovať fondy ESUO v súlade so zvláštnymi predpismi. V podstate by sa tieto predpisy mali uplatniť aj pokiaľ ide o toto rozhodnutie a tým zabezpečiť potrebnú dôslednosť bez ovplyvnenia medzivládnej povahy tohto rozhodnutia. (5) Prekonzultovali sa osobitné pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať s Európskym parlamentom. (6) Vzhľadom na to, že úspešná správa aktív ESUO si vyžaduje dôveru hospodárskych prevádzkovateľov získanú inter alia z dlhodobej predvídateľnosti, pokiaľ ide o právnu situáciu. (7) Preto je v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia potrebné ustanoviť dočasnú správu finančných prostriedkov ESUO, keďže: ROZHODLI TAKTO:







Článok 1

1. Všetky aktíva a pasíva ESUO, ktoré existujú k 23. júlu 2002, bude od 24. júla 2002 riadiť Komisia v mene členských štátov.

2. Čistá hodnota týchto aktív a pasív, tak ako sa javia v súvahe ESUO z 23. júla 2002, podliehajúca akémukoľvek zvýšeniu alebo zníženiu, ktoré sa môže udiať ako výsledok likvidačných činností, bude považovaná za aktíva plánované pre výskum v odvetviach súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom uvedených ako „ESUO v likvidácii“. Pri dokončení likvidácie budú uvedené ako „aktíva Výskumného fondu uhlia a ocele“.

3. Výnosy z týchto aktív, uvedené ako „Výskumný fond uhlia a ocele“, budú výlučne použité na výskum v odvetviach súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia a zákonmi prijatými na jeho základe.

Článok 2

Ustanovenia v prílohách I, II a III tvoria neodlučiteľnú súčasť tohto rozhodnutia.

Článok 3

Okrem prípadov, keď je v tomto rozhodnutí ustanovené inak, ustanovenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa budú uplatňovať mutatis mutandis na činnosti, ktoré vykonáva Komisia v súlade s týmto rozhodnutím.

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 24. júla 2002 a prestane sa uplatňovať v deň, v ktorý aktíva a pasíva fondov ESUO budú prevedené Európskemu spoločenstvu.

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.









PRÍLOHA I

Opatrenia nevyhnutné na implementáciu tohto rozhodnutia

Bod 1

1. Komisia bude poverená ukončením finančných operácií Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, ktoré budú po skončení platnosti Zmluvy o ESUO stále prebiehať. V prípadoch, kde dlžník ESUO nesplní záväzok počas likvidačného obdobia, sa výsledná strata zaúčtuje najprv do existujúceho majetku a potom do výnosov bežného roka. Komisia pred odpísaním akejkoľvek pohľadávky dlžníka, ktorý nedodržal záväzky voči ESUO, vyčerpá všetky prostriedky, vrátane vyžiadania záruk (hypoték, varovaní, bankových záruk a iných). Komisia si vyhradí všetky možné kroky v prípade, ak dlžník opäť nadobudne platobnú schopnosť.

2. Likvidácia sa bude vykonávať v súlade s pravidlami a postupmi, ktoré sa uplatňujú na tieto činnosti, pričom inštitúcie spoločenstva budú užívať existujúce právomoci a výsady ustanovené Zmluvou o ESUO a sekundárnymi právnymi predpismi, ktoré sú platné k 23. júlu 2002.

Bod 2

Komisia bude riadiť aktíva takým spôsobom, aby sa zabezpečila dlhodobá návratnosť. Investovanie likvidných aktív by sa malo zamerať na najvyšší možný výnos, ktorý je zlučiteľný so zabezpečením.

Bod 3

1. Každý rok sa vypracuje výkaz ziskov a strát, súvaha a finančná správa s cieľom informovať o likvidačných činnostiach ustanovených v bode 1 a investičných transakciách pod bodom 2, a to oddelene od iných finančných činností zvyšných spoločenstiev. Tieto finančné výkazy budú priložené k finančným výkazom, ktoré každoročne vypracuje Komisia podľa článku 275 Zmluvy o založení ES a finančného nariadenia vzťahujúceho sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.

2. Právomoci Európskeho parlamentu, Rady a Dvoru audítorov týkajúce sa kontroly a výkonu, stanovené v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva a vo Finančnom nariadení vzťahujúcom sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, sa budú týkať analogicky činností spomenutých v bode 3.1.

Bod 4

1. Čistý výnos z investícií ustanovený podľa bodu 2 bude tvoriť príjem všeobecného rozpočtu Európskej únie. Tento príjem bude vyhradený na zvláštny účel, menovite na financovanie výskumných projektov v odvetviach vzťahujúcich sa na uhoľný a oceliarsky priemysel nezahrnutých do Rámcového programu pre výskum. Bude tvoriť Výskumný fond uhlia a ocele a bude ho riadiť Komisia.

2. Výnosy uvedené v bode 4.1. budú rozdelené, 27,2 % bude pridelených na výskum súvisiaci s uhlím a 72,8 % na výskum súvisiaci s oceľou. Ak sa ukáže, že je to potrebné, Rada konajúca jednomyseľne na návrh Komisie upraví rozdelenie medzi výskumom súvisiacim s uhlím a výskumom súvisiacim s oceľou.

3. Nepoužité príjmy a prostriedky získané z týchto príjmov, ktoré budú stále k dispozícii k 31. decembru v ktoromkoľvek danom roku, budú prenášané automaticky do nasledujúceho roka. Tieto prostriedky nesmú byť prenesené na iné rozpočtové položky.

4. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce zrušeniu záväzkov automaticky zaniknú na konci každého finančného roka. Ustanovenia pre záväzky uvoľnené v dôsledku zrušenia sa zapíšu v súvahe a výkaze ziskov a strát ustanovených v bode 3 ods. 1 a vrátia sa najprv do aktív ESUO v likvidácii a potom, pri ukončení likvidácie, do aktív Výskumného fondu uhlia a ocele. Navrátené sumy sa tak isto zapíšu v súvahe a účte ziskov a strát.

Bod 5

1. Čisté výnosy, ktoré budú k dispozícii na financovanie výskumných projektov pre rok n + 2, sa zaznamenajú do súvahy ESUO v likvidácii roka n a pri ukončení likvidácie v súvahe aktív Výskumného fondu uhlia a ocele.

2. Na účely minimalizovania výkyvov vo financovaní výskumu z titulu pohybov na finančných trhoch, uskutoční sa urovnanie a prijme sa ustanovenie o eventualite. Podrobnosti výpočtov pre urovnanie a určenie rozsahu ustanovenia o eventualite sú obsiahnuté v pláne.

Bod 6

Správne výdavky vyplývajúce z likvidácie, investovania a správy činností spomínaných v tomto rozhodnutí, zodpovedajúce výdavkom stanoveným v článku 20 Zmluvy o založení jednotnej Rady a jednotnej Komisie Európskych spoločenstiev z 8. apríla 1965, suma ktorých bola upravená rozhodnutím Rady z 21. novembra 1977, uhradí Komisia paušálnou platbou vo výške 3,3 milióna eur za rok pro rata temporis prevedenej do všeobecného rozpočtu Európskej únie z majetkovej rezervy fondu.

Bod 7

Komisia určí sumu aktív a pasív ESUO v súvahe uzavretej 23. júla 2002.









Plán k prílohe I

Postupy, ktoré sa majú dodržiavať na stanovenie sumy čistých výnosov, ktoré sa majú prideliť Výskumnému fondu uhlia a ocele

1. ÚVOD

Čisté výnosy, ktoré možno použiť na financovanie výskumných projektov, sa zhodujú s ročným čistým výsledkom ESUO v likvidácii a následne, keď je likvidácia dokončená, ročnému čistému výsledku aktív Výskumného fondu uhlia a ocele. Použitá metóda pozostáva zo stanovenia financovania pre výskum uhlia a ocele pre rok n + 2 pri zostavovaní súvahy pre rok n, berúc do úvahy polovicu zvýšenia alebo zníženia čistého výsledku vo vzťahu k poslednej úrovni financovania prijatého pre oblasť výskumu uhlia a ocele.

2. DEFINÍCIA

n : referenčný rok

Rn : čistý výsledok pre rok n

Pn : ustanovenie o eventualite pre rok n

Dn + 1 : prídel na výskum pre rok n + 1 (stanovené pri zostavovaní súvahy pre rok n – 1)

Dn + 2 : prídel na výskum pre rok n + 2

3. POUŽITÉ ALGORITMY

Algoritmy používané na určenie rozsahu ustanovenia o eventualite a prídelov na výskum pre rok n + 2, ktoré sa objavia v súvahe pre rok n, sú nasledujúce:

3.1. Rozsah ustanovenia o eventualite:

3.2. Prídely na výskum pre rok n + 2 (zaokrúhlené smerom hore alebo dole na najbližších stotisíc eur. Ak výpočet dáva výsledok, ktorý je presne v polovici, prídel sa zaokrúhli na najbližších stotisíc eur hore):

Tam, kde je to vhodné, suma potrebná na zaokrúhlenie (alebo suma, ktorá zostala zo zaokrúhľovania smerom nadol) sa zoberie z (alebo vráti do) ustanovenia o eventualite.









PRÍLOHA II

Viacročné finančné usmernenia pre riadenie aktív ESUO v likvidácii a po ukončení likvidácie, aktíva Výskumného fondu uhlia a ocele

Bod 1

Viacročné finančné usmernenia pre riadenie aktív ESUO v likvidácii a pri ukončení likvidácie, aktíva Výskumného fondu uhlia a ocele (ďalej len „finančné usmernenia“) sú uvedené v pláne.

Bod 2

Finančné usmernenia budú revidované alebo doplnené, podľa potreby, každých päť rokov. Prvé obdobie sa skončí 31. decembra 2007. Na tento účel a najneskôr v prvých šiestich mesiacoch posledného roka každého päťročného obdobia Komisia prehodnotí pôsobenie a účinnosť finančných usmernení a navrhne akékoľvek primerané zmeny a doplnky.

Ak to bude považovať za vhodné, Komisia môže vykonať takéto prehodnotenie a predloží návrhy na akékoľvek vhodné zmeny a doplnky Rade pred uplynutím päťročného obdobia.









Plán k prílohe II

Finančné usmernenia na riadenie aktív ESUO v likvidácii a po dokončení likvidácie, aktív Výskumného fondu uhlia a ocele

1. POUŽITIE FONDOV

a) Aktíva ESUO v likvidácii vrátane jeho pôžičkového portfólia a investícií sa použijú podľa potreby na uhradenie zostávajúcich záväzkov ESUO, z hľadiska jeho nesplatených pôžičiek, jeho záväzkov vyplývajúcich z predchádzajúcich prevádzkových rozpočtov a z akýchkoľvek nepredvídateľných záväzkov.

b) Do tej výšky aktív ESUO v likvidácii, ktoré nie sú potrebné na uhradenie záväzkov uvedených v bode a), budú tieto investované tak, aby poskytovali príjem, ktorý sa použije na pokračovanie financovania výskumu v odvetviach vzťahujúcich sa na uhoľný a oceliarsky priemysel.

c) Aktíva Výskumného fondu uhlia a ocele sa investujú tak, aby poskytovali príjem, ktorý sa použije na financovanie pokračovania výskumu v odvetviach vzťahujúcich sa na uhoľný a oceliarsky priemysel.

2. ROZDELENIE AKTÍV

V súlade s bodom 1 rozdelí Komisia aktíva medzi nasledujúce tri kategórie:

a) rezervy potrebné na uistenie veriteľov ESUO, že všetky jeho nesplatené pôžičky a úrok z nich budú zaplatené v plnej výške k ich dátumu splatnosti, a tak umožnia dlžníkovi, aby si zachoval svoje hodnotenie „AAA“ alebo jeho ekvivalent;

b) prostriedky potrebné na zabezpečenie výplaty všetkých súm, ktoré sú právne určené prevádzkovým rozpočtom ESUO pred ukončením platnosti Zmluvy o ESUO;

c) do tej miery, že prostriedky ďalej nie sú potrebné na vyššie uvedené účely (vzhľadom na náhradu pôžičiek alebo platbu úrokov bez požadovania rezerv alebo konečného zrušenia rozpočtových záväzkov), takéto prostriedky budú rozdelené do investičných kategórií.

3. INVESTIČNÉ KATEGÓRIE

Aktíva spomenuté v bode 2 sa majú investovať takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že prostriedky budú dostupné podľa potreby, pričom zároveň budú vytvárať najvyšší možný výnos v súlade so zachovaním vysokého stupňa bezpečnosti a stability počas dlhodobého obdobia.

a) Aby sa dosiahli tieto ciele, budú dovolené len investície v nasledujúcich kategóriách aktív: i) termínované vklady u autorizovaných bánk; ii) nástroje peňažného trhu s konečnou splatnosťou kratšou ako jeden rok, emitované autorizovanými bankami alebo inými skupinami autorizovaných emitentov; iii) dlhopisy s pevne stanovenou a premenlivou sadzbou so splatnosťou nepresahujúcou 10 rokov za predpokladu, že sú emitované akoukoľvek skupinou autorizovaných emitentov; iv) podiely vlastného majetku v autorizovaných kolektívnych investičných fondoch za predpokladu, že takéto investície sú obmedzené na fondy, ktorých zameraním je reagovať na správanie sa finančného indexu, a len pre investície spomenuté v bode 2 ods. c).

b) Komisia môže taktiež využívať nasledujúce činnosti v súvislosti s kategóriami aktív stanovenými v bode a): i) dohody o opätovnom nakúpení a spätnom opätovnom nakúpení za predpokladu, že druhé zmluvné strany sú oprávnené na takéto transakcie a za predpokladu, že: — cenné papiere prechovávané podľa takýchto zmlúv nemôžu byť opätovne predané stranám iným, ako je druhá zmluvná strana pred ukončením zmluvného termínu, a — Komisia zostane v pozícii spätného nakúpenia cenných papierov, ktoré mohla predať do ukončenia zmluvného termínu; ii) činnosti spojené s požičiavaním obligácií, ale len podľa podmienok a postupov stanovených uznávanými clearingovými systémami ako napríklad CLEARSTREAM a EUROOCLEAR alebo poprednými finančnými inštitúciami špecializujúcimi sa na tento druh činností, podliehajúcimi predpisom opatrnosti, ktoré sú považované za rovnocenné pravidlám spoločenstva.

c) „Autorizované“ druhé zmluvné strany, ako sa tento výraz používa v týchto usmerneniach, sú tie, ktoré vybrala Komisia podľa svojich pravidiel a postupov uvedených v bode 7.

4. INVESTIČNÉ LIMITY

a) Výška investície bude obmedzená na nasledujúce množstvá: i) pre obligácie emitované alebo zaručené členskými štátmi alebo inštitúciami únie, 250 miliónov eur za členský štát alebo inštitúciu; ii) pre obligácie emitované alebo zaručené nezávislými alebo nadnárodnými vypožičiavateľmi, s ratingom úverovej schopnosti nie menším ako „AA-“ alebo jeho ekvivalentom, 100 miliónov eur na emitenta alebo ručiteľa; iii) pre vklady s a/alebo peňažnými prostriedkami autorizovanej banky, nižší z buď 100 miliónov eur za banku, alebo 5 % z vlastných prostriedkov banky; iv) pre obligácie emitentov spoločností s ratingom úverovej schopnosti nie menším ako „AAA“ alebo jeho ekvivalentom, 50 miliónov eur na emitenta; v) pre obligácie emitentov spoločností s ratingom úverovej schopnosti nie menším ako „AA-“ alebo jeho ekvivalentom, 25 miliónov eur na emitenta; vi) pre vlastníctvo spoločných investičných fondov s ratingom úverovej schopnosti, ktorý nie je nižší ako „AA-“ alebo jeho ekvivalent, 25 miliónov eur pre každý taký prostriedok.

b) Investovanie do akejkoľvek jednotlivej emisie obligácií, podliehajúcej obmedzeniam uvedeným v bode a), nebude viac ako 20 % z celkového množstva takejto emisie.

c) Investovanie do akejkoľvek jednotlivej zmluvnej strany podliehajúcej obmedzeniam uvedeným v bode a) a kumulované medzi nástrojmi, tam kde je to potrebné, nebude viac ako 20 % z celkových aktív.

d) Vo všeobecnosti ratingy uvedené v týchto usmerneniach budú tie, ktoré uplatňuje aspoň jedna z hlavných medzinárodných agentúr hodnotiacich rating úverovej schopnosti.

5. PREVOD DO ROZPOČTU EURÓPSKEJ ÚNIE

Čisté príjmy sú odvádzané do všeobecného rozpočtu Európskej únie ako účelové príjmy a budú prevedené z ESUO v likvidácii a pri dokončení likvidácie aktíva Výskumného fondu uhlia a ocele v prípade, keď bude potrebné splniť záväzky vyplývajúce z rozpočtového riadku určeného na výskumné programy pre odvetvia súvisiace s uhoľným a oceliarskym priemyslom.

6. ÚČTOVNÍCTVO

Správa fondov bude zahrnutá do ročného výkazu ziskov a strát a ročnej súvahy pripravenej pre ESUO v likvidácii a pri dokončení likvidácie aktív Výskumného fondu uhlia a ocele. Tieto vychádzajú zo všeobecne prijatých účtovných pravidiel podobných tým, ktoré stanovilo ESUO, a najmä zo štvrtej smernice Rady 78/660/EHS z 25. júla 1978 o ročných účtoch určitých druhov spoločností ( 1 ) a smernice Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročných účtoch a konsolidovaných účtoch bánk a ostatných finančných inštitúcií ( 2 ). Komisia schváli účty a Dvor audítorov ich preskúma. Komisia zaangažuje externé firmy na vykonanie ročného auditu svojich účtov.

7. POSTUPY RIADENIA

Komisia vykoná vo vzťahu k ESUO v likvidácii a pri dokončení likvidácie k aktívam Výskumného fondu uhlia a ocele vyššie uvedené riadiace činnosti v súlade s týmito usmerneniami a podľa jej vnútorných pravidiel a postupov platných pre ESUO v čase jeho zániku alebo ich neskoršej úpravy.

Každé tri mesiace bude vyhotovená podrobná správa o riadiacich činnostiach vykonávaných podľa týchto usmernení a zaslaná členským štátom.









PRÍLOHA III

Viacročné technické usmernenia pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele

Bod 1

Viacročné technické usmernenia pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele (ďalej len „technické usmernenia“) sú vysvetlené v pláne.

Bod 2

Technické usmernenia budú revidované alebo doplnené, podľa potreby, každých päť rokov. Prvé obdobie sa skončí 31. decembra 2007. Na tento účel a najneskôr v prvých šiestich mesiacoch posledného roka každého päťročného obdobia Komisia prehodnotí činnosť a účinnosť technických usmernení a navrhne akékoľvek vhodné zmeny a doplnky.

Ak to uzná za vhodné, Komisia môže vykonať takéto prehodnotenie a predloží Rade návrhy na akékoľvek vhodné zmeny a doplnky pred uplynutím päťročného obdobia.









Plán k prílohe III

Technické usmernenia pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele

1. PROGRAM

1.1. Ciele

Ako pokračovanie programov výskumu a technického rozvoja uhlia a ocele Európskeho spoločenstva uhlia a ocele („programy VTR ESUO“) a v rámci udržateľného rozvoja sa zriaďuje výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele (ďalej len „program“). Cieľom programu je podporovať konkurencieschopnosť odvetví spoločenstva týkajúce sa uhoľného a oceliarskeho priemyslu. Program je v súlade s vedeckými, technologickými a politickými cieľmi Európskej únie a dopĺňa činnosti vykonávané členskými štátmi a činnosti vykonávané v rámci existujúcich výskumných programov spoločenstva, ako napríklad Rámcový program Európskeho spoločenstva pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti (ďalej len „rámcový program pre výskum“). Koordinácia, doplnenie a spolupráca medzi týmito programami bude podporovaná, tak ako bude podporovaná výmena informácií medzi projektmi financovanými z tohto programu a tými, ktoré sú financované z rámcového programu pre výskum.

1.2. Hlavnéprincípy

Program bude poskytovať finančnú výpomoc pre prípustné projekty, sprievodné opatrenia a ostatné činnosti definované v bode 1.5. podporovaním spolupráce medzi podnikmi, výskumnými centrami a univerzitami. Program bude zahŕňať výrobné postupy, využívanie, zachovanie zdrojov, ekologické zlepšenia a bezpečnosť pri práci v odvetviach súvisiacich s uhlím a oceliarskym priemyslom.

Pojmy „uhlie“ a „oceľ“ sú definované v dodatku A.

1.3. Rozsah

Tieto usmernenia opisujú štruktúru, riadenie a implementáciu programu, jeho vedecký a technický obsah a priority ako doplnok k ostatným existujúcim výskumným programom a pravidlám účasti na nich.

Tieto usmernenia zahŕňajú výzvy na predkladanie návrhov na program opísaný v bode 3.1. a vedecko-technické a sociálno-ekonomické priority opísané v dodatkoch B a C, ktoré môžu byť zmenené a doplnené Komisiou v súlade s postupom opísaným v bode 2.1.

1.4. Účasť

1.4.1. Členské štáty

Podniky, výskumné ústavy alebo fyzické osoby zriadené v rámci územia členského štátu sa môžu zúčastniť na programe a uchádzať sa o finančnú pomoc za predpokladu, že plánujú vykonávať činnosť VTR alebo môžu podstatne prispieť k takej činnosti.

1.4.2. Žiadateľské štáty

Podniky, výskumné ústavy alebo fyzické osoby v žiadateľských štátoch majú právo, aby sa zúčastnili na programe bez toho, aby dostali akýkoľvek finančný príspevok z programu, pokiaľ to nie je inak stanovené príslušnými európskymi dohodami a ich dodatočnými protokolmi a v rozhodnutiach rozličných asociačných rád.

1.4.3. Tretie krajiny

Podniky, výskumné ústavy alebo fyzické osoby z tretích krajín majú právo zúčastňovať sa na základe individuálnych projektov bez toho, aby dostali akýkoľvek finančný príspevok z programu za podmienky, že takáto účasť je v záujme spoločenstva.

1.5. Prípustné projekty, sprievodné opatrenia a iné činnost i

Všetky výskumné, pilotné a demonštračné projekty, sprievodné opatrenia a podporné a prípravné činnosti môžu byť financované z programu.

Výskumný projekt je určený na pokrytie výskumnej alebo pokusnej práce s cieľom získania ďalších vedomostí na uľahčenie dosiahnutia zvláštnych praktických cieľov ako napríklad vytvorenie alebo vývoj výrobkov, výrobných postupov alebo služieb.

Pilotný projekt je charakterizovaný výrobou, prevádzkou a vývojom zariadenia alebo významnej časti zariadenia v primeranom rozsahu a použitím primerane veľkých zložiek so zreteľom na preskúmanie možnosti uvedenia teoretických alebo laboratórnych výsledkov do praxe a/alebo zvýšenia spoľahlivosti technických a ekonomických údajov potrebných na pokročenie do demonštračnej fázy a v určitých prípadoch do priemyselnej a/alebo obchodnej fázy.

Demonštračný projekt je charakterizovaný výstavbou a/alebo prevádzkovaním zariadenia priemyselného rozsahu alebo významnou časťou zariadenia priemyselného rozsahu s cieľom zhromaždiť všetky technické a ekonomické údaje s cieľom pokračovania v priemyselnom a/alebo komerčnom využívaní technológie pri minimálnom riziku.

Sprievodné opatrenia sa vzťahujú na podporu využívania získaných vedomostí, zhromaždenie projektov, rozširovanie výsledkov a podporu výcviku a mobility výskumníkov, ktorí sa zaoberajú projektmi financovanými z programu.

Podporné a prípravné činnosti sú tie, ktoré sú primerané na správne a účinné riadenie programu ako napríklad pravidelné sledovanie a vyhodnocovanie spomenuté v bode 4, štúdie alebo vytváranie siete súvisiacich projektov financovaných z programu.

2. RIADENIE PROGRAMU

Program bude riadiť Komisia. Na pomoc Komisii bude zriadený nasledujúci výbor a skupiny:

a) Výbor pre uhlie a oceľ opísaný v bode 2.1.;

b) Poradné skupiny pre uhlie a oceľ opísané v bode 2.2.;

c) Technické skupiny pre uhlie a oceľ opísané v bode 2.3.

2.1. Výbor pre uhlie a oceľ

2.1.1. Komisii bude pomáhať Výbor pre uhlie a oceľ (ďalej len „výbor“). Články 4 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na uplatňovanie výkonných právomocí udelených Komisii ( 3 ), sa budú uplatňovať analogicky. Obdobie stanovené v článku 4 ods. 3 tohto rozhodnutia bude stanovené na tri mesiace.

2.1.2. Výbor môže preskúmať akúkoľvek otázku, ktorú vznesie jeho predseda buď z iniciatívy predsedu, alebo na žiadosť zástupcu členského štátu.

2.1.3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

2.1.4. V súlade s postupom spomenutým v bode 2.1.1. sa prijmú nasledujúce záležitosti: a) rozdelenie finančných prostriedkov jednotlivým projektom v súlade s bodom 3.3. ods. 3; b) vypracovanie referenčných podmienok na monitorovanie a ohodnotenie programu spomenutého v bode 4; c) akákoľvek zmena a doplnenie dodatkov B a C k týmto usmerneniam; d) akákoľvek iná záležitosť týkajúca sa programu.

2.1.5. Komisia poskytne výboru informácie o programe ako celku, o pokroku a skutočnom alebo očakávanom vplyve všetkých aktivít financovaných VTR.

2.2. Poradné skupiny pre uhlie a oceľ

Poradné skupiny pre uhlie a oceľ (ďalej len „poradné skupiny“) sú nezávislé technické poradné skupiny zriadené na pomoc Komisii. Pre jednotlivé aspekty súvisiace s VTR uhlia a ocele dohliada každá poradná skupina na:

a) celkový vývoj programu, priority uvedené v dodatkoch B a C vrátane akýchkoľvek zmien a doplnkov, informačný balíček uvedený v bode 3.1. a budúce usmernenia;

b) dôslednosť a možnú duplicitu s inými programami VTR na úrovni spoločenstva a vnútroštátnej úrovni;

c) ustanovenie riadiacich zásad monitorovania projektov VTR;

d) vykonanú prácu pri konkrétnych projektoch;

e) vymedzenie krátkodobých priorít programu v súlade s dodatkami B a C;

f) prípravu manuálu pre vyhodnocovanie a výber aktivít VTR spomínaného v bode 3.3.;

g) vyhodnotenie návrhov aktivít VTR a prioritu pridelenú k týmto návrhom, so zreteľom na finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii;

h) počet, schopnosti a zloženie technických skupín spomenutých v bode 2.3.;

i) ostatné opatrenia, pokiaľ ju požiada Komisia, aby to vykonala.

Každá poradná skupina pozostáva z členov uvedených v bode 2.2.1. a bode 2.2.2. menovaných Komisiou, aby vykonávali povinnosti podľa osobných schopností počas obdobia piatich rokov. Menovania môžu byť stiahnuté. Komisia berie do úvahy návrhy na menovanie predložené nasledujúcimi spôsobmi: na návrh členských štátov; na návrh entít spomenutých v bode 2.2.1. a bode 2.2.2.; ako odpoveď na požiadavku žiadostí o zaradenie do zoznamu náhradníkov.

Mal by v nej byť aspoň jeden člen z každého zainteresovaného členského štátu. V rámci každej poradnej skupiny musí byť zabezpečený vyvážený rozsah odbornosti a najširšie možné geografické zastúpenie. Členovia sa musia zaoberať danou oblasťou a uvedomovať si priemyselné priority.

Stretnutiam poradných skupín predsedá Komisia. Komisia bude zabezpečovať aj vedenie sekretariátu pracovných skupín. Ak to bude potrebné, predseda môže žiadať členov, aby hlasovali; každý člen má právo na jeden hlas. V prípadoch kde je to vhodné, predseda môže vyzvať hosťujúcich odborníkov, aby sa zúčastnili na stretnutiach.

Ak je to potrebné (napr. poskytnúť radu k záležitostiam relevantným pre obidve odvetvia), obidve poradné skupiny sa zídu na spoločných stretnutiach.

2.2.1. Poradná skupina pre uhlie

Zloženie poradnej skupiny pre uhlie je takéto:







Členovia Maximálny súčet a) Z producentov uhlia/národných zväzov alebo súvisiacich výskumných stredísk 8 b) Z organizácií zastupujúcich producentov uhlia na európskej úrovni 2 c) Z užívateľov uhlia alebo súvisiacich výskumných stredísk 8 d) Z organizácií zastupujúcich užívateľov uhlia na európskej úrovni 2 e) Z organizácií zastupujúcich pracujúcich 2 f) Z organizácií zastupujúcich dodávateľov zariadenia 2 24

Členovia musia mať rozsiahle základné znalosti a osobné odborné znalosti v jednej alebo viacerých z nasledujúcich oblastí: ťažba a využívanie uhlia, životné prostredie a sociálne otázky vrátane aspektov bezpečnosti.

2.2.2. Poradná skupina pre oceľ

Zloženie poradnej skupiny pre oceľ je takéto:







Členovia Maximálny súčet a) Z producentov ocele/národných zväzov alebo súvisiacich výskumných stredísk 21 b) Z organizácií zastupujúcich producentov na európskej úrovni 2 c) Z organizácií zastupujúcich pracujúcich 2 d) Z organizácií zastupujúcich sériové spracovateľské odvetvia alebo užívateľov ocele 5 30

Členovia musia mať rozsiahle základné vedomosti a osobné odborné znalosti v jednej alebo viacerých z nasledujúcich oblastí: suroviny; výroba železa; výroba ocele; nepretržité odlievanie; valcovanie za horúca a/alebo za studena; dokončovanie ocele a/alebo úprava povrchu; vývoj kvality ocele a/alebo výrobkov; použitie a vlastnosti ocele; životné prostredie a sociálne otázky vrátane aspektov bezpečnosti.

2.3. Technické skupiny pre uhlie a oceľ

Úloha technických skupín pre uhlie a oceľ pozostáva z pomoci Komisii pri monitorovaní výskumných a pilotných/demonštračných projektov. Členov menuje Komisia a členovia pochádzajú z odvetví súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom, výskumných organizácií alebo užívateľských odvetví, kde by mali mať zodpovednosť za stratégiu výskumu, riadenie alebo výrobu.

3. IMPLEMENTÁCIA PROGRAMU

3.1. Výzva na predkladanie návrhov

Týmto rozhodnutím sa zahajuje otvorená a neustála výzva na predkladanie návrhov s tým, že 15. september každého roka je dátumom prerušenia predkladania návrhov na vyhodnotenie, počínajúc rokom 2002.

Komisia vytvorí a uverejní vrátane uverejnenia na webovej stránke Informačnej služby pre výskum a vývoj spoločenstva (CORDIS) alebo na zodpovedajúcej webovej stránke informačný balíček poskytujúci navrhovateľom a zainteresovaným stranám praktické informácie o programe, pravidlách účasti, metódach riadenia návrhov a projektov, prihláškových formulároch, pravidlách pre predkladanie návrhov, modelových zmluvách, prípustných nákladoch, maximálnom prípustnom finančnom príspevku a metódach platby.

Žiadosti sa musia predložiť Komisii v súlade s pravidlami stanovenými v informačnom balíčku, z ktorých sa na požiadanie dá od Komisie získať kópia v papierovej verzii.

3.2. Obsah návrhov

Návrhy sa musia vzťahovať na vedecko-technické a sociálno-ekonomické priority stanovené v dodatkoch B a C.

Každý návrh musí zahŕňať podrobný popis navrhovaného projektu a obsahovať úplné informácie o cieľoch, partnerstvách (vrátane presnej úlohy každého spoločníka), štruktúre riadenia, očakávaných výsledkoch, predpokladaných uplatneniach a o vyhodnotení očakávaných priemyselných, hospodárskych, sociálnych a ekologických prínosov.

Navrhované celkové náklady a ich rozpis musia byť reálne a účinné a od projektu sa musí očakávať, že vytvorí priaznivý pomer nákladov/výnosov.

3.3. Vyhodnotenie, výber návrhov a sledovanie projektov

Komisia zabezpečí dôverné, nestranné a spravodlivé vyhodnotenie návrhov. Komisia vytvorí a zverejní manuál pre vyhodnotenie a výber aktivít VTR uvedených v bode 2.2. písm. f).

Vyhodnotenie a výber návrhov sa vykoná pod zárukou Komisie takto:

1. Po prijatí a zaznamenaní návrhov a overení ich oprávnenosti ich Komisia vyhodnotí za pomoci príslušnej poradnej skupiny spomenutej v bode 2.2 písm. g), a ak je to potrebné, nezávislých odborníkov.

2. Komisia zostaví zoznam návrhov prijatých v poradí významu.

3. Komisia rozhodne o výbere projektov a pridelení finančných prostriedkov za pomoci výboru v súlade s postupom uvedeným v bode 2.1.1.

Komisia s pomocou technických skupín uvedených v bode 2.3. monitoruje výskumné projekty a aktivity.

3.4. Zmluvy

Projekty založené na vybraných návrhoch, opatreniach a činnostiach stanovených podľa bodu 1.5. tvoria predmet zmluvy. Zmluvy sú založené na príslušných modelových zmluvách navrhnutých Komisiou, berúc do úvahy, ak je to vhodné, povahu daných aktivít.

Zmluvy definujú finančný príspevok pridelený z programu na základe prípustných nákladov, ako aj pravidlá týkajúce sa vykazovania nákladov, uzatvárania účtov a kontrol.

3.5. Finančný príspevok

Program je založený na zmluvách VTR, pri ktorých sa účastníci spoločne podieľajú na nákladoch. Celkový finančný príspevok vrátane akéhokoľvek iného dodatočného verejného financovania je v súlade s platnými zákonmi o štátnej pomoci.

Bez dotknutia predchádzajúceho odseku je maximálny celkový finančný príspevok vyjadrený ako percento prípustných nákladov definovaných v bode 3.6.:







a) pre výskumné projekty: do 60 % b) pre pilotné a demonštračné projekty: do 40 % c) pre sprievodné opatrenia, podporné a prípravné činnosti: do 100 %

3.6. Prípustné náklady

Prípustné náklady zahŕňajú len skutočné náklady vynaložené za prácu vykonávanú podľa zmluvy. Zmluvné strany, združené zmluvné strany a subdodávatelia nemôžu požadovať žiadne rozpočtové alebo komerčné sadzby. Prípustné náklady sa rozpisujú do nasledujúcich štyroch kategórií:

3.6.1. Náklady na zariadenie

Náklady na nákup alebo prenajatie zariadenia priamo súvisiaceho s realizáciou projektu sú kalkulovateľné ako priame náklady. Prípustné náklady za prenájom zariadenia nepresiahnu žiadne prípustné náklady za jeho nákup.

3.6.2. Mzdové náklady

Náklady skutočných hodín, ktoré venuje vedecký personál, postgraduálni študenti alebo technický personál výlučne na projekt, a mzdové náklady manuálnych pracovníkov priamo zamestnaných kontrahentom sú kalkulovateľné. Na akékoľvek dodatočné mzdové náklady (napr. štipendiá) je potrebný predchádzajúci písomný súhlas Komisie. Všetky účtované odpracované hodiny musia byť zaznamenané a potvrdené.

3.6.3. Prevádzkové náklady

Prevádzkové náklady priamo súvisiace s realizáciou projektu sú obmedzené výlučne na náklady na:

a) suroviny;

b) menšie položky bežnej spotreby;

c) použitie spotrebných položiek;

d) energiu;

e) údržbu alebo opravu zariadenia;

f) prepravu zariadenia alebo výrobkov;

g) zmenu a premenu existujúceho zariadenia;

h) služby IT;

i) prenájom zariadenia;

j) rôzne analýzy;

k) osobitné skúšky a testy;

l) pomoc od tretích strán;

m) cestovné a diéty.

3.6.4. Nepriame náklady

Všetky ostatné výdavky („režijné náklady“ alebo „réžia“), ktoré môžu vzniknúť v súvislosti s projektom a ktoré nie sú výslovne určené v predchádzajúcich kategóriách, sú pokryté paušálnou sumou vo výške 30 % prípustných mzdových nákladov spomenutých v bode 3.6.2.

3.7. Technické správy

Pokiaľ ide o výskumné, pilotné a demonštračné projekty opísané podľa bodu 1.5. kontrahenti musia vypracovať každých šesť mesiacov správu. Takéto správy sa použijú na opísanie dosiahnutého technického pokroku. Pri dokončení práce sa poskytne konečná správa obsahujúca vyhodnotenie využívania a dopadu. Komisia zverejní túto správu v úplnej alebo v zosumarizovanej podobe, v závislosti od strategického významu projektu. Ak to bude potrebné, po porade s príslušnou poradnou skupinou Komisia prijme rozhodnutie. V prípadoch, kde to bude vhodné, sa budú požadovať a zverejňovať konečné správy o sprievodných opatreniach, ako aj podporné a prípravné postupy.

4. ROČNÉ PREHĽADY, MONITOROVANIE A VYHODNOTENIE PROGRAMU

Komisia vypracuje ročný prehľad o aktivitách podľa programu a pokroku, ktorý sa dosiahol v práci VTR. Správa obsahujúca tento prehľad sa zašle výboru.

Program podlieha výkonu monitorovania, vrátane vyhodnotenia očakávaných prínosov. Správa o tejto kontrole bude publikovaná koncom roka 2006 a odvtedy každých päť rokov. Tieto správy sa zašlú Európskemu parlamentu, Rade, výboru a poradným skupinám.

Pri dokončení projektov financovaných počas každého päťročného obdobia sa vykoná vyhodnotenie programu, s prvým obdobím končiacim sa v roku 2008. Prínosy VTR pre spoločnosť a pre príslušné odvetvia sa takisto vyhodnotia. Správa o vyhodnotení sa zverejní.

Komisia navrhne referenčné podmienky pre výkon monitorovania a vyhodnotenia; Komisii bude poskytovať pomoc výbor. Ako kontrolu, tak aj vyhodnotenie vykonajú skupiny vysoko kvalifikovaných odborníkov, ktorých stanoví Komisia.

5. PRECHODNÁ KLAUZULA

Komisia prijme primerané kroky na zabezpečenie hladkého prechodu z programov VTR ESUO na program. Zmluvy ESUO, ktoré sú pri skončení platnosti Zmluvy o ESUO ešte stále v platnosti, bude riadiť Komisia v súlade s ich zmluvnými záväzkami, so zreteľom na zosúladenie správy zmlúv ESUO a zmlúv podľa programu.









Dodatok A

Výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele

Vymedzenie pojmov „uhlie“ a „oceľ“

1. UHLIE

a) Antracit.

b) Antracitové brikety.

c) Koks a polokoks získaný z antracitu.

d) Hnedé uhlie.

e) Brikety z hnedého uhlia.

f) Koks a polokoks získaný z hnedého uhlia.

▼A1

g) Olejová bridlica.

▼B

Pojem „antracit“ zahŕňa vysokú a strednú akostnú triedu „A“ uhlia (sub-bitúmenové uhlie) vymedzeného v „Medzinárodnom kodifikačnom systéme uhlia“ Hospodárskej komisie Organizácie spojených národov pre Európu. Pojem „hnedé uhlie“ zahŕňa nízku akostnú triedu „C“ uhlia (alebo ortholignity) a nízku akostnú triedu „B“ uhlia (alebo metalignity) rovnakého zatriedenia. Pokiaľ ide o hnedé uhlie, program sa bude uplatňovať výlučne na hnedé uhlie používané na výrobu elektriny alebo na kombinovanú výrobu tepla/elektriny a neurčené na výrobu brikiet alebo polokoksu.

2. ŽELEZO A OCEĽ

a) Suroviny na výrobu železa a ocele ako napríklad železná ruda, hubovité železo a železný odpad.

b) Surové železo (vrátane horúceho kovu) a ferozliatin.

c) Surové a rozpracované výrobky zo železa, štandardná oceľ alebo zvláštna oceľ (vrátane výrobkov na opätovné použitie a prevalcovanie) ako napríklad tekutá oceľ liata nepretržitým tavením alebo inak a rozpracované výrobky ako napríklad predvalky, bilety, tyčovina, ploché predvalky a pásová oceľ.

d) Horúce dokončené výrobky zo železa, štandardnej ocele alebo zvláštnej ocele (pokovované alebo nepokovované výrobky, okrem oplechovania, výkovkov a výrobkov práškovej metalurgie), ako napríklad koľajnice, hnaná výstuž, konštrukčná profilová oceľ, tyčovina, valcovaný drôt, plechy a univerzálne plechy, pásová oceľ a plechy a rúrové guľaté profily a štvorhrany.

e) Konečné výrobky zo železa, štandardnej ocele alebo zvláštnej ocele (pokovovanej alebo nepokovovanej), ako napríklad pásová oceľ valcované za studena a plechy a plechy pre elektrotechnické účely.

f) Výrobky z prvej etapy spracovania ocele, ktoré môžu zvýšiť konkurenčnú pozíciu vyššie uvedených železných a oceľových výrobkov, ako napríklad trubkovité výrobky, ťahané a leštené výrobky, výrobky valcované za studena a výrobky tvarované za studena.









Dodatok B

Výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele

Vedecko-technické a sociálno-ekonomické priority

Uhlie VTR

Výskum a technický rozvoj tvoria veľmi dôležité prostriedky podpory energetických cieľov spoločenstva, pokiaľ ide o dodávky uhlia spoločenstva a jeho konkurenčnú a pre životné prostredie neškodnú premenu a využívanie. Okrem toho rastúci medzinárodný rozmer trhu s uhlím a globálny rozsah problémov konfrontujúce tento trh znamená, že Európska únia musí prevziať vedúcu úlohu pri plnení výziev vzťahujúcich sa na moderné postupy, banskú bezpečnosť a ekologickú ochranu na celosvetovej úrovni zabezpečením prenosu know-how požadovaného pre ďalší technologický pokrok, zlepšené pracovné podmienky (zdravie a bezpečnosť) a zvýšenú ekologickú ochranu. Prioritné oblasti sú vysvetlené v bodoch 1 – 4 nižšie, ktorých poradie nepredstavuje prednostné postavenie medzi týmito bodmi.

1. ZLEPŠENIE KONKURENČNEJ POZÍCIE UHLIA SPOLOČENSTVA

Cieľom je znížiť celkové náklady banskej produkcie, zlepšiť kvalitu výrobkov a znížiť náklady za používanie uhlia. Výskumné projekty zahŕňajú celú reťaz výroby uhlia:

— moderné postupy na prieskum ložísk;

— ucelené banské plánovanie;

— vysoko účinné, z veľkej časti automatizované hlbinné a banské technológie zodpovedajúce geologickým význačným znakom európskych ložísk antracitu;

— primerané podporné technológie;

— dopravné systémy;

— služby týkajúce sa dodávky energie, komunikácie a informácií, transmisie, monitorovania a systémy kontroly postupu;

— technológia prípravy uhlia orientovaná na potreby spotrebiteľských trhov;

— premena uhlia;

— spaľovanie uhlia.

Výskumné projekty sa budú zameriavať aj na dosiahnutie vedeckého a technologického pokroku, so zreteľom na nadobudnutie lepších znalostí správania a reguláciu ložísk vo vzťahu k horninovému tlaku, exhalácii plynov, riziku explózie, vetraniu a všetkým ostatným faktorom pôsobiacim na banské činnosti. Výskumné projekty s týmito cieľmi musia poskytovať vyhliadku na výsledky uplatniteľné v krátkodobom alebo strednodobom období na podstatnú časť produkcie spoločenstva.

Prednosť sa dáva projektom, ktoré podporujú aspoň jeden z týchto cieľov:

a) zapojenie jednotlivých techník do systémov a metód a rozvoja jednotných banských metód;

b) značné zníženie výrobných nákladov;

c) prínosy vo vzťahu k banskej bezpečnosti a k životnému prostrediu.

2. ZDRAVIE A BEZPEČNOSŤ V BANIACH

Uvedený požadovaný rozvoj musí byť sprevádzaný primeranými snahami v oblasti banskej bezpečnosti, ako aj kontroly plynov, vetrania a klimatizácie. Okrem toho pracovné podmienky pod zemou zvyšujú potrebu pre zvláštne vylepšenia so zreteľom na zdravie a bezpečnosť zamestnancov.

3. ÚČINNÁ OCHRANA ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA A ZDOKONALENIE VYUŽÍVANIA UHLIA AKO ČISTÉHO ZDROJA ENERGIE

Výskumné projekty s týmto cieľom sa snažia minimalizovať vplyv banských činností a využívania uhlia v spoločenstve na ovzdušie, vodu a povrch v rámci zjednotenej stratégie riadenia so zreteľom na znečistenie. Keďže uhoľný priemysel spoločenstva prechádza neustálou reštrukturalizáciou, výskum je takisto orientovaný na minimalizovanie ekologického vplyvu podzemných baní určených na zavretie.

Prednosť sa dáva projektom, ktoré rátajú so:

a) znížením skleníkových exhalácií plynov, najmä metánu, z uhoľných ložísk;

b) návratom k ťažbe banského odpadu, popolčeka a odsírovacích výrobkov, sprevádzaných, tam kde je to patričné, inými druhmi odpadu;

c) rekonštrukciou hlušinových háld a priemyselným použitím odpadu z ťažby a spotreby uhlia;

d) ochranou hladiny podzemnej vody a prečistením banskej drenážnej vody;

e) obmedzením ekologického vplyvu zariadení, ktoré prevažne používajú uhlie a hnedé uhlie spoločenstva;

f) ochranou povrchových zariadení voči účinkom poklesu pôdy z krátkodobého a dlhodobého hľadiska;

g) znížením emisie z využívania uhlia.

4. RIADENIE VONKAJŠEJ ZÁVISLOSTI NA DODÁVKE ENERGIE

Výskumné projekty s týmto cieľom sa vzťahujú na perspektívy pre dlhodobú dodávku energie a týkajú sa modernizácie – z hľadiska hospodárskeho, z hľadiska súvisiaceho s energiou a ekologického hľadiska – ložísk uhlia, ktoré nemôžu byť vyťažené úsporne obvyklými banskými postupmi. Projekty môžu zahŕňať štúdie, vymedzenie stratégií, základný a aplikovaný výskum a testovanie novátorských techník, ktoré ponúkajú perspektívy na modernizovanie uhoľných zdrojov spoločenstva.

Prednosť sa dáva projektom začleňujúcim doplnkové techniky ako napríklad adsorpciu metánu alebo oxidu uhličitého, extrakciu metánu uhoľného ložiska a podzemné splynovanie uhlia atď.









Dodatok C

Výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele

Vedecko-technické a spoločensko-ekonomické priority

Oceľ VTR

So všeobecným cieľom zvýšenia konkurencieschopnosti a prispenia k udržateľnému rozvoju, hlavný dôraz VTR je v rozvoji nových alebo zlepšených technológií na zabezpečenie hospodárnej, čistej a bezpečnej výroby ocele a výrobkov z ocele, charakterizovaný ustavičným zvyšovaním výkonnosti, vhodnosti na použitie, uspokojením zákazníka, predĺženej životnosti, ľahkej obnovy a recyklácie. Prioritné oblasti sú vysvetlené v bodoch 1 – 3 uvedených nižšie, poradie ktorých nepredstavuje priority ako medzi týmito bodmi.

1. NOVÁ A ZLEPŠENÁ VÝROBA OCELE A DOKONČOVACIE TECHNIKY

VRT musí byť zameraný na zlepšenie postupov výroby ocele so zreteľom na zvýšenie kvality výrobku a zvýšenia produktivity. Zníženie emisií, spotreba energie a dopad na životné prostredie, ako aj zvýšenie použitia surovín a uchovanie zdrojov by malo tvoriť neodlučiteľnú časť hľadaného zdokonalenia. Výskumné projekty by sa mali zamerať na nasledujúce oblasti:

— nové a zdokonalené postupy na zníženie spotreby železnej rudy;

— postupy a činnosti na výrobu železa;

— postupy pri použití pece s elektrickým oblúkom;

— postupy výroby ocele;

— sekundárne hutnícke techniky;

— nepretržité liatie a techniky odlievania podobné sieťovej štruktúre s a bez priameho valcovania;

— valcovacie, techniky súvisiace s dokončovaním a pokovovaním;

— techniky valcovania za horúca a za studena, meracie a dokončovacie postupy;

— prístrojové vybavenie postupu, kontrola a automatizácia;

— údržba a spoľahlivosť výrobných liniek.

2. VTR A VYUŽÍVANIE OCELE

VTR zameraný na využívanie ocele je nevyhnutný pre splnenie budúcich požiadaviek užívateľov ocele a vytváranie nových obchodných príležitostí. Výskumné projekty by sa mali zamerať na nasledujúce oblasti:

— nové triedy ocele pre náročné uplatnenia;

— vlastnosti ocele určujúce mechanické vlastnosti pri nízkych a vysokých teplotách ako napríklad pevnosť a tuhosť, únava, opotrebovanosť, dotvarovanie, korózia a odolnosť voči krehkému lomu;

— predĺženie životnosti, najmä zlepšením odolnosti ocelí a oceľových konštrukcií voči ohrievaniu a korózii;

— kompozitný materiál obsahujúci oceľ a spriahnuté konštrukcie;

— predikatívne simulačné modely o mikroštruktúrach a mechanické vlastnosti;

— konštrukčná bezpečnosť a metódy projektovania, najmä so zreteľom na oheň a zemetrasenie;

— technológie vzťahujúce sa na tvarovanie, zváranie a spájanie ocele a iných materiálov;

— štandardizácia testovania a vyhodnocovacie metódy.

3. ZACHOVANIE ZDROJOV A ZLEPŠENIE PRACOVNÝCH PODMIENOK

Pri výrobe ocele, ako aj pri využívaní ocele, zachovanie zdrojov, ochrana ekosystému a otázky bezpečnosti by mali tvoriť neodlučiteľnú časť práce VTR. Výskumné projekty by sa mali venovať nasledujúcim oblastiam:

— technológiám pre recykláciu prekonanej ocele z rôznych zdrojov a triedenie oceľového šrotu;

— triedam ocele a navrhovaniu montovaných konštrukcií na uľahčenie bezproblémovej obnovy oceľového šrotu a jeho spätná premena na použiteľné ocele;

— kontrola a ochrana životného prostredia na a okolo pracoviska;

— obnova oceliarenských stanovísk;

— zlepšenie pracovných podmienok a kvality života na pracovisku;

— ergonomické metódy;

— zdravie a bezpečnosť zamestnancov;

— zmiernenie vystavenia emisiám z titulu povolania.