2009L0081 — SK — 01.07.2013 — 003.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 216, 20.8.2009, p.76)

Zmenené a doplnené:









▼B

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2009/81/ES

z 13. júla 2009

o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 47 ods. 2 a jej články 55 a 95, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ( 1 ), konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy ( 2 ), keďže: (1) Národná bezpečnosť zostáva vo výlučnej zodpovednosti každého členského štátu, v oblasti obrany aj bezpečnosti. (2) Postupné vytváranie európskeho trhu s obrannými zariadeniami je nevyhnutné z hľadiska posilňovania európskej priemyselnej a technologickej základne obrany a z hľadiska rozvoja vojenských spôsobilostí potrebných na realizáciu európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. (3) Členské štáty sa zhodujú na potrebe posilňovať, rozvíjať a udržiavať európsku technologickú a priemyselnú základňu obrany, ktorá je zameraná na spôsobilosť, kvalifikovaný prístup a konkurencieschopnosť. Na dosiahnutie tohto cieľa môžu členské štáty využiť rôzne nástroje v súlade s právom Spoločenstva, smerujúce k skutočnému európskemu trhu s obrannými zariadeniami a rovnakým podmienkam na európskej aj celosvetovej úrovni. Mali by prispieť aj k dôkladnému rozvoju diverzifikácie európskej dodávateľskej základne v oblasti obrany, najmä presadzovaním účasti malých a stredných podnikov (MSP) a netradičných dodávateľov v európskej technologickej a priemyselnej základni obrany, posilňovaním priemyselnej spolupráce a podporovaním hospodárnych a pohotových dodávateľov na nižšej úrovni. V tejto súvislosti by mali zohľadniť Výkladové oznámenie Komisie zo 7. decembra 2006 o uplatňovaní článku 296 zmluvy v oblasti obstarávania na účely obrany a oznámenie Komisie o stratégii pre silnejší a konkurencieschopnejší európsky obranný priemysel z 5. decembra 2007. (4) Jedným z predpokladov vytvorenia európskeho trhu s obrannými zariadeniami je stanovenie vhodného legislatívneho rámca. To si v oblasti obstarávania vyžaduje koordináciu postupov zadávania zákaziek s cieľom splniť bezpečnostné požiadavky členských štátov a povinnosti vyplývajúce zo zmluvy. (5) V záujme splnenia tohto cieľa Európsky parlament vo svojom uznesení zo 17. novembra 2005 o Zelenej knihe o verejnom obstarávaní obranných zariadení ( 3 ) vyzval Komisiu, aby vypracovala smernicu zohľadňujúcu predovšetkým bezpečnostné záujmy členských štátov, ďalej rozvíjať spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, prispievať k posilneniu európskej súdržnosti, zachovávať charakter Únie ako „civilnej mocnosti“. (6) Lepšia koordinácia postupov zadávania zákaziek, napríklad v prípade zákaziek týkajúcich sa logistických služieb, dopravy a skladovania, tiež potenciálne znižuje náklady v sektore obrany a podstatne znižuje vplyv tohto sektora na životné prostredie. (7) Tieto postupy by mali odzrkadľovať celkový prístup Únie k otázke bezpečnosti, ktorý zodpovedá vývoju strategického prostredia. Vznikom asymetrických nadnárodných hrozieb sa ešte viac zotreli hranice medzi vonkajšou a vnútornou bezpečnosťou, ako aj vojenskou a nevojenskou bezpečnosťou. (8) Obranné a bezpečnostné zariadenia majú rozhodujúci význam pre bezpečnosť a zvrchovanosť členských štátov, ako aj pre autonómnosť Únie. Z tohto dôvodu majú nákupy tovaru a služieb v sektoroch obrany a bezpečnosti často citlivý charakter. (9) Z toho vyplývajú osobitné požiadavky predovšetkým v oblasti bezpečnosti dodávok a bezpečnosti informácií. Tieto požiadavky sa týkajú najmä nákupov zbraní, munície a vojenského materiálu pre ozbrojené sily, ako aj s nimi priamo spojených služieb a prác, ale aj niektorých zvlášť citlivých nákupov v oblasti nevojenskej bezpečnosti. Skutočnosť, že neexistuje režim pre celú Úniu, je v týchto oblastiach prekážkou otvorenosti obranných a bezpečnostných trhov medzi členskými štátmi. Táto situácia si vyžaduje okamžitú nápravu. Jednotný režim pre celú Úniu zameraný na bezpečnosť informácií, ktorý zahŕňa vzájomné uznávanie národných bezpečnostných previerok a umožňuje výmenu utajovaných skutočností medzi verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi a európskymi spoločnosťami, by bol mimoriadne výhodný. Členské štáty by zároveň mali prijať konkrétne opatrenia na zlepšenie bezpečnosti vzájomných dodávok s cieľom postupne vytvoriť systém primeraných záruk. (10) Na účely tejto smernice by sa mali vojenské zariadenia chápať najmä ako typy výrobkov uvedené na zozname zbraní, munície a vojenského materiálu prijatom rozhodnutím Rady 255/58 z 15. apríla 1958 ( 4 ) a členské štáty sa môžu obmedzovať iba na tento zoznam pri transpozícii tejto smernice. Na tomto zozname sa nachádzajú iba zariadenia navrhnuté, vyvinuté a vyrobené osobitne na vojenské účely. Zoznam je však všeobecný a má sa chápať v širších súvislostiach vzhľadom na vyvíjajúci sa charakter technológií, politiky verejného obstarávania a vojenské požiadavky vedúce k vývoju nových typov zariadení, napríklad na základe spoločného zoznamu vojenského materiálu Únie. Na účely tejto smernice by sa „vojenské zariadenia“ mali vzťahovať aj na výrobky, ktoré sa napriek pôvodnému civilnému určeniu neskôr prispôsobili vojenským účelom a používajú sa ako zbrane, munícia alebo vojenský materiál. (11) V osobitnej oblasti nevojenskej bezpečnosti by sa táto smernica mala uplatňovať na obstarávania na účely obrany, ktoré majú podobné črty ako obranné obstarávania a sú rovnako citlivé. Môže tomu tak byť najmä v oblastiach spolupráce vojenských a nevojenských zložiek na plnení rovnakých misií a/alebo v prípade, ak je účelom obstarávania ochrana bezpečnosti Únie a/alebo členských štátov na ich vlastnom území alebo mimo neho pred hrozbami zo strany nevojenských a/alebo mimovládnych aktérov. Takéto prípady môžu zahŕňať napríklad ochranu hraníc, policajné činnosti a misie krízového riadenia. (12) Táto smernica by mala zohľadňovať potreby verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa počas celého životného cyklu výrobku, t. j. počas výskumu a vývoja, priemyselného vývoja, výroby, opravy, modernizácie, úpravy, údržby, logistiky, školenia, testovania, stiahnutia a likvidácie. Tieto etapy zahŕňajú napríklad štúdie, hodnotenia, uskladnenie, prepravu, integráciu, servis, rozobratie, zničenie a všetky ďalšie služby po prvotnom návrhu. Súčasťou niektorých zákaziek môže byť dodávka častí, súčastí a/alebo podzložiek, ktoré sa majú začleniť do výrobkov alebo na ne pripevniť, a/alebo dodávka osobitných nástrojov, skúšobných zariadení alebo podpory. (13) Na účely tejto smernice by sa „výskum a vývoj“ mali vzťahovať na základný výskum, aplikovaný výskum a experimentálny vývoj. Základný výskum pozostáva z experimentálnej alebo teoretickej práce vykonávanej najmä s cieľom získať nové poznatky o podstatných základoch javov a o pozorovateľných skutočnostiach bez plánovaného osobitného uplatnenia alebo použitia v praxi. Aplikovaný výskum tiež pozostáva z pôvodnej práce prijatej s cieľom získať nové poznatky. Prednostne sa však zameriava na konkrétny praktický účel alebo cieľ. Experimentálny vývoj pozostáva z práce založenej na existujúcich poznatkoch získaných z výskumu a/alebo praktických skúseností s cieľom začať výrobu nových materiálov, výrobkov alebo zariadení, vytvoriť nové postupy, systémy a služby alebo výrazne zlepšiť existujúce postupy, systémy a služby. Môže zahŕňať realizáciu technologických demonštrátorov, t. j. zariadení demonštrujúcich výkon novej koncepcie alebo novej technológie v príslušnom alebo reprezentatívnom prostredí. Výskum a vývoj nezahŕňa výrobu a kvalifikáciu predvýrobných prototypov, nástrojov a priemyselného inžinierstva, priemyselné návrhy alebo výrobu. (14) Táto smernica by mala zohľadňovať skutočnosť, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ potrebuje prácu a služby, ktoré sú potrebné na splnenie určitých vojenských alebo bezpečnostných požiadaviek, aj keď nie sú priamo spojené s dodávkou vojenských zariadení ani citlivých zariadení. (15) Zadávanie zákaziek v členských štátoch obstarávateľmi, ako sa uvádza v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb ( 5 ), a verejnými obstarávateľmi, ako sa uvádza v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby ( 6 ), podlieha rešpektovaniu zásad zmluvy, najmä voľného pohybu tovaru, slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby a zásad z nich vyplývajúcich, napríklad zásady rovnakého zaobchádzania, zásady nediskriminácie, zásady vzájomného uznávania, zásady proporcionality a zásady transparentnosti. Povinnosti v oblasti transparentnosti a súťaže, pokiaľ ide o zákazky pod prahovými hodnotami na uplatňovanie, by mali určiť členské štáty v súlade s týmito zásadami a zohľadniť najmä prípady cezhraničných záujmov. Predovšetkým členské štáty majú určiť najvhodnejší spôsob pre zadávanie takýchto zákaziek. Pri zákazkách, ktoré presahujú určitú hodnotu, sa odporúča vypracovať predpisy pre koordináciu vnútroštátnych postupov pri zadávaní takýchto zákaziek Spoločenstvom, založené na týchto zásadách s cieľom zaručiť ich účinky a zabezpečiť liberalizáciu obstarávania. Tieto ustanovenia o koordinácii by sa preto mali vykladať v súlade s uvedenými pravidlami a zásadami, ako aj s inými pravidlami zmluvy. (16) V článkoch 30, 45, 46, 55 a 296 zmluvy sa ustanovujú konkrétne výnimky z uplatňovania zásad uvedených v zmluve, a tým aj z uplatňovania práva odvodeného z týchto zásad. Z toho vyplýva, že žiadne ustanovenie tejto smernice by nemalo brániť v uložení alebo uplatnení opatrení, ktoré sa považujú za nevyhnutné na ochranu záujmov uznaných za oprávnené týmito ustanoveniami zmluvy. Znamená to najmä, že zadávanie zákaziek, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti tejto smernice, možno z jej rozsahu vyňať, ak je to odôvodnené na základe verejnej bezpečnosti alebo potrebné na ochranu základných bezpečnostných záujmov členského štátu. Môže sa to týkať zákaziek v oblasti obrany aj bezpečnosti, ktoré si vyžadujú také krajne náročné opatrenia na bezpečnosť dodávok, alebo sú natoľko dôverné a/alebo dôležité pre národnú zvrchovanosť, že ani osobitné ustanovenia tejto smernice nepostačujú na ochranu základných bezpečnostných záujmov členských štátov, ktorých vymedzenie je výlučne v zodpovednosti členských štátov. (17) V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev by sa však možnosť využiť takéto výnimky mala vykladať takým spôsobom, aby sa účinky výnimiek nerozšírili nad rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné na ochranu oprávnených záujmov, ktorú uvedené články pomáhajú zabezpečovať. Neuplatňovanie tejto smernice musí byť preto primerané sledovaným cieľom a spôsobiť čo najmenšie narušenie voľného pohybu tovaru a slobody poskytovania služieb. (18) Zákazky na zbrane, muníciu a vojenský materiál, ktoré zadávajú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia pôsobiaci v oblasti obrany, sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) uzatvorenej v rámci Svetovej obchodnej organizácie. Ostatné zákazky upravené touto smernicou sú tiež vyňaté z uplatňovania GPA na základe jej článku XXIII. Článok 296 zmluvy a článok XXIII ods. 1 GPA majú rozdielny rozsah pôsobnosti a podliehajú rôznym štandardom súdneho preskúmania. Členské štáty môžu naďalej využívať článok XXIII ods. 1 GPA v situáciách, keď nie je možné uplatňovať článok 296 zmluvy. Uvedené dve ustanovenia preto musia spĺňať rozdielne podmienky na uplatňovanie. Toto vyňatie tiež znamená, že v špecifickom kontexte obranných a bezpečnostných trhov si členské štáty ponechávajú právomoc rozhodovať o tom, či ich verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu umožniť hospodárskym subjektom z tretích krajín zapojiť sa do postupov zadávania zákazky. Toto rozhodnutie by mali prijať na základe zásady najlepšieho pomeru ceny a kvality, pričom si treba uvedomiť potrebu európskej technologickej a priemyselnej základne obrany, ktorá by bola konkurencieschopná v celosvetovom meradle, význam otvorených a spravodlivých trhov a získavanie vzájomných výhod. Členské štáty by sa mali usilovať o čoraz otvorenejšie trhy. Ich partneri by na základe medzinárodných dohôd takisto mali preukázať otvorenosť, najmä pokiaľ ide o otvorenú a spravodlivú súťaž. (19) Zákazka sa považuje za zákazku na práce len vtedy, ak sa v jej predmete výslovne upravuje vykonávanie činností, ktoré patria do oddielu 45 „Spoločného slovníka obstarávania“, ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 z 5. novembra 2002 o spoločnom slovníku obstarávania (CPV) ( 7 ) (ďalej len „CPV“), a to aj v prípade, ak zákazka zahŕňa poskytovanie iných služieb potrebných pre vykonanie týchto činností. Zákazky na služby môžu za určitých okolností zahŕňať práce. Pokiaľ však takéto práce súvisia s hlavným predmetom zákazky a sú len jeho možným následkom alebo ho len dopĺňajú, skutočnosť, že takéto práce sú súčasťou zákazky, neoprávňuje kvalifikovať zákazku ako zákazku na práce. (20) Obranné a bezpečnostné zákazky obsahujú často utajované skutočnosti, ktoré majú byť z bezpečnostných dôvodov chránené proti neoprávnenému prístupu, ako to vyžadujú zákony, predpisy alebo správne ustanovenia príslušného členského štátu. Vo vojenskej oblasti existujú v členských štátoch systémy klasifikácie týchto skutočností na vojenské účely. Pokiaľ však ide o záležitosti nevojenskej bezpečnosti, prax v členských štátoch, kde ostatné skutočnosti musia byť chránené podobne, je viac rôznorodá. Je preto vhodné využiť takú koncepciu, ktorá zohľadňuje rôznorodosť postupov členských štátov a je schopná zahrnúť vojenskú i nevojenskú oblasť. V každom prípade by sa obstarávanie v týchto oblastiach nemalo dotýkať povinností vyplývajúcich z rozhodnutia Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom z 29. novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok ( 8 ), alebo z rozhodnutia Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001, prijímajúceho bezpečnostné nariadenia Rady ( 9 ). Článok 291 ods. 1 písm. a) zmluvy navyše členským štátom umožňuje vyňať obranné aj bezpečnostné zákazky z pravidiel tejto smernice, ak by uplatnenie pravidiel tejto smernice zaväzovalo členské štáty poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie považujú za odporujúce základným záujmom ich bezpečnosti. K tomu môže dôjsť predovšetkým v takom prípade, keď sú zákazky natoľko citlivé, že dokonca aj ich existencia sa musí udržiavať utajená. (21) Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by mali mať možnosť využívať rámcové dohody, čím vzniká potreba vymedziť rámcové dohody a stanoviť pre ne konkrétne pravidlá. Podľa týchto pravidiel môže verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ak uzatvorí rámcovú dohodu v súlade s ustanoveniami tejto smernice, ktoré sa týkajú najmä uverejňovania, lehôt a podmienok na predloženie ponúk, zadávať zákazky na základe takejto rámcovej dohody počas obdobia jej platnosti buď uplatnením podmienok uvedených v rámcovej dohode, alebo ak neboli všetky podmienky stanovené vopred, opätovným otvorením súťaže medzi zmluvnými stranami rámcovej dohody. Opätovné otvorenie súťaže by malo byť v súlade s určitými pravidlami, ktorých cieľom je zabezpečiť požadovanú flexibilitu a dodržiavanie všeobecných zásad, najmä zásady rovnakého zaobchádzania. Z toho istého dôvodu by doba platnosti rámcových dohôd mala byť obmedzená a nemala by presahovať sedem rokov okrem prípadov náležite odôvodnených verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi. (22) Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu využívať elektronické obstarávanie za predpokladu, že je to v súlade s pravidlami uvedenými v tejto smernici a so zásadami rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti. Pretože používanie techniky elektronických aukcií sa pravdepodobne zvýši, takéto aukcie by mali byť definované v práve Spoločenstva a mali by ich upravovať špecifické pravidlá s cieľom zabezpečiť, aby sa používali úplne v súlade s uvedenými zásadami. Na tento účel by sa malo prijať ustanovenie, aby sa takéto elektronické aukcie týkali len zákaziek na práce, na dodávky tovaru alebo na služby, pri ktorých je možné určiť presné špecifikácie. Mohol by to byť najmä prípad opakujúcich sa zákaziek na dodávky tovaru, prác a služieb. S rovnakým cieľom musí byť možné stanoviť príslušné poradie uchádzačov v ktorejkoľvek etape elektronickej aukcie. Použitie elektronických aukcií verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom umožňuje, aby od uchádzačov vyžadovali predloženie nových cien upravených smerom nadol, a ak sa zákazka zadáva na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, aby zlepšili aj iné parametre ponúk, nielen ceny. S cieľom zabezpečiť súlad so zásadou transparentnosti môžu byť predmetom elektronických aukcií len charakteristické parametre vhodné pre automatické vyhodnotenie elektronickým spôsobom bez akéhokoľvek zásahu a/alebo posudzovania verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, to znamená len charakteristické parametre, ktoré sú kvantifikovateľné tak, že je možné ich vyjadriť v číslach alebo percentách. Na druhej strane tie aspekty ponúk, ktoré si vyžadujú posudzovanie nekvantifikovateľných parametrov, by nemali byť predmetom elektronických aukcií. Z toho vyplýva, že určité zákazky na práce a určité zákazky na služby, ktorých predmetom je intelektuálne plnenie, ako sú napríklad projektová dokumentácia prác, by nemali byť predmetom elektronických aukcií. (23) Techniky centralizovaného obstarávania pomáhajú zintenzívniť súťaž a zracionalizovať obstarávanie. V dôsledku toho by členské štáty mali mať možnosť zabezpečiť, aby verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia mohli obstarávať tovar, prácu a/alebo služby prostredníctvom centrálnej obstarávacej inštitúcie. Na úrovni Spoločenstva by sa teda mal vymedziť pojem centrálnych obstarávacích inštitúcií a podmienky, za ktorých sa môžu verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ktorí obstarávajú práce, dodávky tovaru a/alebo služby prostredníctvom centrálnej obstarávacej inštitúcie, považovať v súlade so zásadami nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania za verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, ktorí konajú v súlade s touto smernicou. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ktorý je viazaný uplatňovaním tejto smernice, by mal byť v každom prípade oprávnený vystupovať ako centrálna obstarávacia inštitúcia. Členské štáty by mali zároveň slobodne rozhodovať o vymenovaní európskych verejných orgánov, ktoré nepodliehajú tejto smernici, napríklad Európskej obrannej agentúry, za centrálne obstarávacie inštitúcie, pod podmienkou, že tieto orgány pri obstarávaní dodržiavajú všetky pravidlá obstarávania v súlade so všetkými ustanoveniami tejto smernice. (24) Môže sa stať, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia musia zadať jednu zákazku na nadobúdanie čiastočne podľa tejto smernice, pričom zvyšná časť patrí buď do rozsahu pôsobnosti smernice 2004/17/ES alebo smernice 2004/18/ES, alebo nepodlieha tejto smernici, smernici 2004/17/ES alebo smernici 2004/18/ES. Platí to v prípade, ak príslušné obstarávania nemožno z objektívnych dôvodov oddeliť a zadať prostredníctvom samostatných zákaziek. V takýchto prípadoch by verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia mali mať možnosť zadať jednotlivú zákazku, pod podmienkou, že toto rozhodnutie neprijímajú na účel vyňatia zákaziek z uplatňovania tejto smernice, smernice 2004/17/ES alebo smernice 2004/18/ES. (25) Prácu verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov komplikuje veľký počet prahových hodnôt na uplatňovanie koordinovaných ustanovení. Vzhľadom na priemernú hodnotu zákaziek v oblasti obrany a bezpečnosti je vhodné zosúladiť prahové hodnoty na uplatňovanie tejto smernice s prahovými hodnotami, ktoré už musia verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia dodržiavať pri uplatňovaní smernice 2004/17/ES. Prahové hodnoty tejto smernice by sa tiež mali revidovať spolu s prahovými hodnotami smernice 2004/17/ES pri revízii jej prahových hodnôt. (26) Okrem toho by sa mala ustanoviť možnosť upustiť v určitých prípadoch od uplatňovania tejto smernice z dôvodu uplatňovania špecifických pravidiel pre zadávanie zákaziek, ktoré vyplývajú z medzinárodných dohôd alebo ak sa uplatňujú dojednania medzi členskými štátmi a tretími krajinami. Pravidlá v rámci určitých dohôd týkajúce sa umiestnenia jednotiek jedného členského štátu na území iného členského štátu alebo tretej krajiny alebo umiestnenia jednotiek tretej krajiny v členskom štáte by mali tiež zabrániť využitiu postupov zadávania zákazky stanovených podľa tejto smernice. Táto smernica by sa nemala uplatňovať ani na zákazky zadané medzinárodnými organizáciami na ich účely, ani na zákazky, ktoré musí zadať členský štát v súlade s pravidlami špecifickými pre takéto organizácie. (27) Niektoré zákazky v oblasti obrany a bezpečnosti sú natoľko citlivé, že napriek špecifickosti tejto smernice by nebolo vhodné ju uplatňovať. Ide o prípady obstarávaní zo strany spravodajských služieb alebo obstarávaní pre všetky druhy spravodajských činností vrátane aktivít kontrarozviedky, ako ich vymedzujú členské štáty. Rovnako ide o ďalšie obzvlášť citlivé nákupy, ktoré si vyžadujú mimoriadne vysokú mieru dôvernosti, napríklad niektoré nákupy určené na ochranu hraníc alebo boj proti terorizmu či organizovanému zločinu, nákupy týkajúce sa dekódovania, alebo nákupy osobitne určené na utajené činnosti alebo iné rovnako citlivé činnosti, ktoré vykonávajú policajné alebo bezpečnostné zložky. (28) Členské štáty často realizujú programy spolupráce zamerané na spoločný vývoj nových obranných zariadení. Tieto programy majú mimoriadny význam, pretože pomáhajú vyvíjať nové technológie a predstavujú vysoké náklady na výskum a vývoj komplexných zbrojných systémov. Niektoré z týchto programov riadia medzinárodné organizácie, najmä Organisation conjointe de coopération en matière d’armement (OCCAR) a NATO (prostredníctvom špecifických agentúr), alebo agentúry Únie, napríklad Európska obranná agentúra, ktoré potom zadávajú zákazky v mene členských štátov. Táto smernica by sa nemala uplatňovať na takéto zákazky. V prípade ďalších takýchto programov spolupráce udeľujú zákazky verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia jedného štátu aj v mene jedného alebo viacerých ďalších členských štátov. Ani v týchto prípadoch by sa smernica nemala uplatňovať. (29) V prípade, že ozbrojené alebo bezpečnostné sily členských štátov vykonávajú operácie za hranicami Únie, a ak si to vyžadujú operačné požiadavky, malo by sa povoliť verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, ktorí pôsobia na území operácií, aby neuplatňovali pravidlá tejto smernice, keď uzatvárajú zmluvy s hospodárskymi subjektmi lokalizovanými v oblasti operácií, čo platí aj pre civilné obstarávania priamo spojené s výkonom týchto operácií. (30) Vzhľadom na osobitnú povahu obranného a bezpečnostného sektora by obstarávanie zariadení, ako aj práce a služby jednej vlády pre druhú mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tejto smernice. (31) V súvislosti so službami majú zákazky na nadobúdanie alebo prenájom nehnuteľností alebo práv k nim osobitné vlastnosti, ktoré znemožňujú uplatňovanie pravidiel o obstarávaní. (32) Rozhodcovské a zmierovacie služby zvyčajne poskytujú inštitúcie alebo jednotlivci určení alebo vybraní spôsobom, ktorý sa nemôže spravovať pravidlami obstarávania. (33) Finančné služby sa takisto zverujú osobám alebo orgánom za podmienok, ktoré nie sú zlučiteľné s uplatňovaním pravidiel o obstarávaní. (34) Podľa článku 163 zmluvy je podpora výskumu a technického rozvoja prostriedkom na posilňovanie vedecko-technickej základne priemyslu Spoločenstva a liberalizácia zákaziek na služby k tomu prispieva. Táto smernica by sa nemala vzťahovať na spolufinancovanie výskumných a vývojových programov. Výskumné a vývojové zákazky iné než tie, z ktorých má prospech výhradne verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, s cieľom využiť ich pri plnení svojich vlastných úloh, ak poskytnutú službu v plnom rozsahu hradí verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, nie sú preto predmetom tejto smernice. (35) Zamestnanie a povolanie sú kľúčovými prvkami pri zabezpečovaní rovnakých príležitostí pre všetkých a prispievajú k začleneniu do spoločnosti. V tejto súvislosti chránené dielne a programy chránených pracovných miest efektívne prispievajú k začleneniu alebo opätovnému začleneniu osôb so zdravotným postihnutím na trh práce. Takéto dielne však nemusia byť schopné získať zákazky za normálnych podmienok súťaže. Z toho dôvodu je vhodné ustanoviť, aby členské štáty takýmto dielňam mohli vyhradiť právo zúčastňovať sa postupov zadávania zákazky alebo vyhradiť plnenie zákaziek v rámci programov chránených pracovných miest. (36) Na účel uplatňovania tejto smernice na zákazky na služby patriace do jej rozsahu pôsobnosti a na účel monitorovania by sa služby mali rozdeliť do kategórií, ktoré zodpovedajú jednotlivým položkám klasifikácie CPV a uviesť vo dvoch prílohách podľa režimu, ktorému podliehajú. Pokiaľ ide o služby uvedené v prílohe II, príslušnými ustanoveniami tejto smernice by nemalo byť dotknuté uplatňovanie pravidiel Spoločenstva vymedzených pre príslušné služby. S cieľom uplatňovať ustanovenia tejto smernice namiesto ustanovení smernice 2004/17/ES alebo smernice 2004/18/ES však treba stanoviť, že príslušné zákazky na služby patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. (37) Pokiaľ ide o zákazky na služby, úplné uplatňovanie tejto smernice by sa malo na prechodné obdobie obmedziť na zákazky, pri ktorých jej ustanovenia umožnia využitie úplného potenciálu pre nárast cezhraničného obchodu. Zákazky na ostatné služby treba počas tohto prechodného obdobia monitorovať, a to až do prijatia rozhodnutia o úplnom uplatňovaní tejto smernice. (38) Technické špecifikácie vypracované verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi musia umožňovať, aby bolo obstarávanie liberalizované. Na tento účel musí byť možné predložiť ponuky, ktoré odrážajú rôznorodosť možných technických riešení. Na základe toho by malo byť možné vypracovať technické špecifikácie z hľadiska funkčných a výkonnostných požiadaviek. Na druhej strane, ak je uvedený odkaz na európsku normu, alebo na medzinárodné alebo vnútroštátne normy vrátane noriem pre oblasť obrany, verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia musia zvážiť ponuky vypracované na základe ostatných rovnocenných podkladov. Táto rovnocennosť môže byť ohodnotená najmä vo vzťahu k požiadavkám interoperability a operatívnej účinnosti. Na preukázanie rovnocennosti by mali mať uchádzači možnosť použiť akúkoľvek formu dôkazu. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia musia byť schopní uviesť dôvod prípadného rozhodnutia, že v danom prípade neexistuje rovnocennosť. Existujú takisto medzinárodné dohody o štandardizácii, ktoré majú za cieľ zabezpečiť interoperabilitu ozbrojených síl a ktoré môžu mať silu konečného právoplatného rozsudku v členských štátoch. V prípade, že sa uplatňuje jedna z týchto dohôd, verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu požadovať súlad ponúk s normami opísanými v týchto dohodách. Technické špecifikácie by mali byť uvedené jasne, aby všetci uchádzači vedeli, na čo sa požiadavky stanovené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom vzťahujú. (39) Podrobné technické špecifikácie a doplňujúce informácie týkajúce sa zákaziek musia byť uvedené v zadávacích podkladoch pre každú zákazku alebo v rovnocennom dokumente v závislosti od zvyklostí v členských štátoch. (40) Potenciálni subdodávatelia by nemali byť diskriminovaní na základe národnosti. V rámci obrany a bezpečnosti môže byť žiaduce, aby verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia uložili úspešnému uchádzačovi povinnosť zorganizovať transparentnú a nediskriminačnú súťaž pri udeľovaní subdodávateľských zmlúv tretím stranám. Táto povinnosť sa môže vzťahovať na všetkých subdodávateľov alebo len na konkrétnych subdodávateľov, ktorých vybrali verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia. Okrem toho sa zdá byť vhodné doplniť právo uchádzača na uzatváranie subdodávateľských zmlúv o možnosť ponúkanú členskému štátu povoliť svojim verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom alebo od nich požadovať, aby sa subdodávateľské zmluvy, ktoré predstavujú minimálne určitý podiel hodnoty zákazky, zadali tretím stranám pod podmienkou, že prepojené podniky sa nepovažujú za tretie strany. Ak sa takýto podiel požaduje, úspešný uchádzač by mal zadávať subdodávky v rámci transparentnej a nediskriminačnej súťaže tak, aby všetky zainteresované podniky mali rovnakú možnosť využívať výhody subdodávateľskej činnosti. Zároveň by sa nemalo ohroziť riadne fungovanie dodávateľského reťazca úspešného uchádzača. Percentuálny podiel, ktorý možno na žiadosť verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa zadať v rámci subdodávateľstva tretím stranám, by mal preto primerane zohľadňovať predmet a hodnotu zákazky. Počas rokovacieho konania alebo konkurenčného dialógu s požiadavkami na subdodávateľstvo môžu verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ a uchádzači prediskutovať požiadavky alebo odporúčania týkajúce sa subdodávateľstva s cieľom zabezpečiť, aby bol verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ plne informovaný o dôsledkoch rôznych subdodávateľských možností najmä pre náklady, kvalitu alebo riziko. Subdodávatelia pôvodne navrhnutí úspešným uchádzačom by mali mať v každom prípade možnosť zúčastniť sa súťaží organizovaných na účel zadávania subdodávok. V kontexte trhov v oblasti obrany a bezpečnosti by členské štáty a Komisia mali takisto podporovať rozvoj a šírenie najlepších postupov medzi členskými štátmi a európskym priemyslom s cieľom propagovať voľný pohyb a konkurencieschopnosť na subdodávateľských trhoch v Únii, ako aj efektívne riadenie dodávateľov a MSP v záujme dosiahnutia najlepšej hodnoty za vynaložené finančné prostriedky. Členské štáty by mali všetkých úspešných uchádzačov informovať o výhodách transparentného a konkurencieschopného predkladania ponúk a rôznorodosti dodávateľov v prípade subdodávok a mali by vyvíjať a šíriť najlepšie postupy, pokiaľ ide o riadenie dodávateľského reťazca na trhoch v oblasti obrany a bezpečnosti. (41) Podmienky plnenia zákazky sú v súlade s touto smernicou za predpokladu, že nie sú priamo ani nepriamo diskriminačné a sú uvedené v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania alebo v zadávacích podkladoch. (42) Osobitne podmienky plnenia zákazky môžu obsahovať požiadavky verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov v oblasti bezpečnosti informácií a bezpečnosti zásobovania. Tieto požiadavky sú dôležité hlavne vzhľadom na citlivý charakter zariadení, na ktoré sa táto smernica vzťahuje, a týkajú sa celého zásobovacieho reťazca. (43) S cieľom zaistiť bezpečnosť informácií môžu verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia požadovať najmä záväzky zo strany dodávateľov i subdodávateľov, že ochránia utajované skutočnosti pred neoprávneným prístupom ako aj dostatočné informácie o ich schopnosti urobiť tak. Vzhľadom na to, že neexistuje systém Spoločenstva týkajúci sa bezpečnosti informácií, je úlohou verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov alebo členských štátov, aby definovali tieto požiadavky v súlade so svojimi vnútroštátnymi zákonmi a právnymi predpismi a stanovili, či považujú bezpečnostné povolenia vydané podľa vnútroštátneho práva iného členského štátu za rovnocenné s povoleniami, ktoré vydali ich vlastné príslušné orgány. (44) Bezpečnosť zásobovania môže priniesť široké spektrum požiadaviek napríklad vrátane vnútropodnikových pravidiel vzťahu medzi dcérskou spoločnosťou a materskou spoločnosťou v oblasti práv duševného vlastníctva alebo ustanovenie o dôležitých kapacitách v oblasti servisu, údržby a generálnej opravy s cieľom zabezpečiť podporu kupovaného zariadenia počas jeho životného cyklu. (45) V žiadnom prípade nemôže nijaká podmienka plnenia zákazky obsahovať iné požiadavky ako tie, ktoré sú spojené s plnením samotnej zákazky. (46) Zákony, iné právne predpisy a kolektívne zmluvy tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva, ktoré sú platné v oblasti pracovných podmienok a bezpečnosti pri práci, sa uplatňujú počas plnenia zákazky pod podmienkou, že tieto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. Pre cezhraničné situácie, keď pracovníci z jedného členského štátu na účely plnenia zákazky poskytujú služby v inom členskom štáte, smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb ( 10 ) stanovuje minimálne podmienky, ktoré sa musia v hostiteľskej krajine v súvislosti s takýmito vyslanými pracovníkmi dodržať. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesplnenie týchto povinností sa môže považovať za závažné porušenie odborných povinností alebo trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním hospodárskeho subjektu, ktoré by mohli mať za následok vylúčenie tohto hospodárskeho subjektu z konania pre zadanie zákazky. (47) Zákazky, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, sa vyznačujú osobitnými požiadavkami z hľadiska zložitosti, bezpečnosti informácií alebo bezpečnosti zásobovania. Uspokojenie týchto požiadaviek si často vyžaduje dôkladné rokovania počas zadávania zákaziek. Z toho dôvodu môžu verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia použiť okrem užšieho konania aj rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania pri zákazkách, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. (48) Pre verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, ktorí realizujú obzvlášť zložité projekty, by mohlo byť objektívne nemožné bez toho, aby to bola ich chyba, zadefinovať prostriedky na splnenie svojich potrieb alebo na posúdenie toho, čo môže trh ponúknuť ako technické riešenia a/alebo finančné alebo právne riešenia. Táto situácia môže vzniknúť najmä pri realizácii projektov, ktoré si vyžadujú integráciu alebo kombináciu mnohých technologických alebo prevádzkových kapacít, alebo projektov, ktoré si vyžadujú komplexné a štruktúrované financovanie, ktorých finančné a právne zloženie nie je možné vymedziť vopred. V takomto prípade by nebolo možné použiť užšie konanie a rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, pretože by nebolo možné dostatočne presne definovať zákazku, aby záujemcovia mohli sformulovať svoje ponuky. Z uvedeného dôvodu by sa malo stanoviť flexibilné konanie, ktoré zabezpečuje súťaž medzi hospodárskymi subjektmi a umožňuje verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom prediskutovať všetky hľadiská zákazky s každým záujemcom. Toto konanie sa však nesmie používať takým spôsobom, ktorý by obmedzoval alebo narušoval súťaž, najmä menením základných aspektov ponúk stanovovaním podstatných nových požiadaviek pre úspešného uchádzača alebo prijatím akéhokoľvek iného uchádzača ako uchádzača, ktorého ponuka bola vybraná ako ekonomicky najvýhodnejšia. (49) Pred začatím konania pre zadanie zákazky môžu verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia prostredníctvom technického dialógu požiadať o stanovisko alebo akceptovať stanovisko, ktoré môžu použiť pri príprave špecifikácií, ale za predpokladu, že takéto stanovisko nemá za následok narušenie súťaže. (50) Niektoré výnimočné okolnosti by mohli spôsobiť, že využitie konania s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania bude nemožné alebo úplne nevhodné. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by teda mali mať možnosť využiť pri niektorých veľmi špecifických prípadoch a okolnostiach rokovacie konanie bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania. (51) Niektoré okolnosti by mali byť čiastočne rovnaké ako okolnosti stanovené v smernici 2004/18/ES. V tomto smere by sa mala zohľadniť najmä skutočnosť, že obranné a bezpečnostné zariadenia sú často technicky zložité. Z toho dôvodu nezlučiteľnosť a disproporcia technických ťažkostí pri využívaní a údržbe, ktoré sú dôvodom na využitie rokovacieho konania bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania v prípade zákaziek na dodávku tovaru pri doplnkových dodávkach, by sa mali posudzovať vzhľadom na túto zložitosť a na požiadavky interoperability a štandardizácie zariadení, ktoré s tým súvisia. To je napríklad prípad začlenenia nových zložiek do existujúcich systémov alebo modernizácie týchto systémov. (52) Môže sa stať, že v prípade niektorých nákupov v rozsahu pôsobnosti tejto smernice je len jeden hospodársky subjekt schopný realizovať zákazku, pretože vlastní výlučné práva alebo z technických dôvodov. V týchto prípadoch by verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia mali mať možnosť zadávať zákazky alebo rámcové dohody priamo tomuto jedinému hospodárskemu subjektu. Technické dôvody, ktorými možno objasniť, prečo môže len jediný hospodársky subjekt realizovať zákazku, by sa však mali striktne definovať a odôvodniť prípad od prípadu. Tieto dôvody by mohli zahŕňať napríklad jasnú technickú neschopnosť iného záujemcu než vybraného hospodárskeho subjektu dosiahnuť požadované ciele alebo potrebu používať konkrétne know-how, nástroje alebo prostriedky, ktoré má k dispozícii len jeden subjekt. K tomu by mohlo dôjsť napríklad v prípade úpravy alebo zdokonalenia osobitne zložitého zariadenia. Technické dôvody môžu takisto vyplývať z konkrétnej interoperability alebo bezpečnostných požiadaviek, ktoré treba splniť s cieľom zabezpečiť fungovanie ozbrojených alebo bezpečnostných síl. (53) Z osobitnej povahy zákaziek, ktoré sú predmetom tejto smernice, vyplýva potreba predvídať nové okolnosti, ktoré môžu vzniknúť v oblastiach, ktorých sa týka táto smernica. (54) Môže sa stať, že ozbrojené sily členských štátov sú napríklad povolané zasiahnuť v krízových situáciách v cudzine ako napríklad súčasť mierových operácií. Pri začatí takéhoto zásahu alebo počas neho si bezpečnosť členských štátov a ich ozbrojených síl môžu vyžadovať zadanie zákaziek s rýchlosťou plnenia nezlučiteľnou s lehotami, ktoré si vyžadujú postupy zadávania zákaziek ustanovené v tejto smernici. K takýmto naliehavým prípadom by mohlo tiež dôjsť, pokiaľ ide o bezpečnostné zložky, napríklad v prípade teroristického útoku na území Únie. (55) Podpora výskumu a vývoja predstavuje rozhodujúci prostriedok na posilnenie európskej priemyselnej a technologickej základne obrany a liberalizácia obstarávania pomáha uskutočniť tento cieľ. Dôležitosť výskumu a vývoja v tejto špecifickej oblasti odôvodňuje maximálnu pružnosť v zadávaní zákaziek pre dodávky a služby v oblasti výskumu. Zároveň by však táto pružnosť nemala brániť spravodlivej súťaži pre nasledujúce fázy životného cyklu výrobku. Zákazky v oblasti výskumu a vývoja by preto mali zahŕňať činnosti len do tej fázy, keď je možné primerane posúdiť splatnosť nových technológií a odstrániť riziká. Zákazky v oblasti výskumu a vývoja by sa nemali používať po uplynutí tejto fázy ako prostriedok, ktorým sa možno vyhnúť ustanoveniam tejto smernice, a to vrátane predbežného stanovenia výberu uchádzača pre nasledujúce fázy. Na druhej strane verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ by nemal mať povinnosť organizovať oddelené konanie pre nasledujúce fázy, ak zákazka, ktorá sa vzťahuje na výskumné činnosti, už zahŕňa možnosť, pokiaľ ide o tieto fázy, a zadáva sa prostredníctvom obmedzeného postupu alebo rokovacieho konania s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania alebo v danom prípade súťažného dialógu. (56) S cieľom zabezpečiť transparentnosť by sa mali stanoviť pravidlá uverejňovania náležitých informácií zo strany verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov pred začatím postupu zadávania zákazky alebo na jeho konci. Okrem toho by sa mali záujemcom a uchádzačom poskytnúť ďalšie konkrétne informácie o výsledkoch tohto postupu. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by mali mať možnosť zadržať niektoré informácie, ak by zverejnenie takýchto informácií bránilo presadzovaniu práva alebo bolo inak v rozpore s verejným záujmom, škodilo oprávneným obchodným záujmom súkromných hospodárskych subjektov alebo by mohlo brániť spravodlivej súťaži medzi nimi. Vzhľadom na povahu a charakteristické vlastnosti činností, dodávok a služieb, ktoré sú predmetom tejto smernice, dôvody verejného záujmu týkajúce sa dodržiavania povinných vnútroštátnych ustanovení patriacich do vnútroštátnej verejnej politiky, najmä s ohľadom na obranu a bezpečnosť, majú v tomto ohľade osobitný význam. (57) Vzhľadom na nový vývoj v oblasti informačných a komunikačných technológií a vzhľadom na zjednodušenia, ktoré tieto technológie môžu priniesť, by sa elektronické prostriedky mali dostať na rovnakú úroveň ako tradičné komunikačné prostriedky a prostriedky slúžiace na výmenu informácií. Zvolené prostriedky a technológia musia byť v súlade s technológiami používanými v ostatných členských štátoch, nakoľko je to len možné. (58) Na zabezpečenie rozvoja efektívnej súťaže v oblasti obstarávania, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, je potrebné, aby sa oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania vypracované verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi z členských štátov uverejňovali v rámci celého Spoločenstva. Informácie uvedené v týchto oznámeniach musia hospodárskym subjektom zo Spoločenstva umožniť zistiť, či sú navrhované zákazky pre nich zaujímavé. Na tento účel je vhodné poskytnúť im adekvátne informácie o predmete zákazky a o podmienkach s ňou súvisiacich. Lepšia dostupnosť verejných oznámení by sa preto mala zabezpečiť prostredníctvom vhodných nástrojov, ako sú napríklad štandardné formuláre oznámení o vyhlásení zadávacieho konania a CPV ako referenčná nomenklatúra pre zákazky. (59) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy ( 11 ) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode („smernica o elektronickom obchode“) ( 12 ), by sa mali v súvislosti s touto smernicou uplatňovať na elektronický prenos informácií. Postupy obstarávania si vyžadujú vyššiu úroveň bezpečnosti a ochrany utajovaných skutočností, ako vyžadujú uvedené smernice. Na základe toho by zariadenia určené na elektronické prijímanie žiadostí o účasť a ponúk mali spĺňať osobitné doplňujúce požiadavky. Na tento účel by sa podľa možnosti malo nabádať na používanie elektronických podpisov, najmä zaručených elektronických podpisov. Existencia dobrovoľných akreditačných systémov by mohla navyše predstavovať priaznivý rámec pre zvýšenie úrovne poskytovania certifikačných služieb pre tieto zariadenia. (60) Používanie elektronických prostriedkov vedie k úsporám času. V dôsledku toho by sa malo vypracovať ustanovenie na skrátenie minimálnych lehôt na prijímanie ponúk a žiadostí o účasť v prípade, že sa používajú elektronické prostriedky, ale pod podmienkou, že používané elektronické prostriedky sú v súlade s osobitnými spôsobmi prenosu plánovanými na úrovni Spoločenstva. (61) Overovanie spôsobilosti záujemcov a ich výber by sa mali uskutočniť v transparentných podmienkach. Na tento účel by sa mali určiť nediskriminačné kritériá, ktoré verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu používať pri výbere účastníkov súťaže a prostriedky, ktoré hospodárske subjekty môžu používať na preukázanie, že tieto kritériá spĺňajú. V rovnakom duchu transparentnosti by sa malo od verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa vyžadovať, aby uviedol, hneď ako je zákazka daná do súťaže, kritériá výberu účastníkov, ktoré použije, a úroveň osobitnej spôsobilosti, ktorú môže v danom prípade vyžadovať od hospodárskych subjektov pred ich prijatím do postupu obstarávania. (62) Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže obmedziť počet záujemcov v užšom konaní, v rokovacom konaní s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania a v súťažnom dialógu. Takéto zníženie počtu záujemcov by sa malo vykonať na základe objektívnych kritérií uvedených v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania. Pre kritériá týkajúce sa osobnej situácie osôb zastupujúcich hospodárske subjekty by mohol postačovať všeobecný odkaz v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania na situácie stanovené v tejto smernici. (63) V súťažnom dialógu a rokovacích konaniach s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania by verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vzhľadom na flexibilitu, ktorú si tieto konania môžu vyžadovať, a vzhľadom na vysokú úroveň nákladov spojených s takýmito metódami obstarávania, mali byť oprávnení prijať opatrenie, aby sa konanie uskutočnilo v niekoľkých po sebe nasledujúcich etapách s cieľom postupne znížiť počet ponúk, ktoré budú predmetom ďalšieho dialógu alebo rokovania, na základe vopred určených kritérií pre zadanie zákazky. Toto zníženie by malo zabezpečiť, nakoľko to počet vhodných riešení alebo záujemcov umožňuje, aby išlo o skutočnú súťaž. (64) Príslušné predpisy Spoločenstva o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení alebo iných dokladov o formálnych kvalifikáciách sa uplatňujú v prípade, ak sa doklad o určitej kvalifikácii vyžaduje pre účasť v postupe obstarávania. (65) Malo by sa vyhnúť zadávaniu zákaziek hospodárskym subjektom, ktoré boli členmi zločineckej organizácie alebo ktoré boli uznané vinnými z korupcie alebo podvodu poškodzujúceho finančné záujmy Európskych spoločenstiev alebo z prania špinavých peňazí alebo z financovania terorizmu či z teroristických trestných činov, alebo trestných činov spojených s terorizmom. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by mali, prípadne požiadať záujemcov alebo uchádzačov, aby predložili príslušné dokumenty a v prípade, ak existujú pochybnosti o osobnej spôsobilosti záujemcu alebo uchádzača, môžu požiadať o spoluprácu príslušné orgány dotknutého členského štátu. K vylúčeniu takýchto hospodárskych subjektov by malo dôjsť hneď, ako sa verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ dozvie o konečnom a právoplatnom rozsudku o takýchto trestných činoch vynesenom v súlade s vnútroštátnym právom. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesúlad s právnymi predpismi o protiprávnych dohodách pri zákazkách, ktorý bol predmetom právoplatného rozsudku alebo rozhodnutia s rovnocenným účinkom, sa môže považovať za trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním hospodárskeho subjektu, alebo za závažné porušenie odborných povinností. Takisto by malo byť možné vylúčiť hospodárske subjekty v prípade, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ informácie (v danom prípade poskytnuté chránenými zdrojmi), ktoré potvrdzujú, že tieto subjekty nie sú dostatočne spoľahlivé, aby sa vylúčili riziká pre bezpečnosť členského štátu. Takéto riziká by mohli vyplývať z určitých vlastností výrobkov, ktoré dodáva záujemca, alebo z akcionárskej štruktúry záujemcu. (66) Nedodržiavanie vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa vykonávajú smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní ( 13 ), a smernica Rady 76/207/EHS z 9. februára 1976 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky ( 14 ), ktoré bolo predmetom právoplatného rozsudku alebo rozhodnutia s rovnakým účinkom, sa môže považovať za trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním príslušného hospodárskeho subjektu, alebo za závažné porušenie odborných povinností. (67) Vzhľadom na citlivosť sektora je rozhodujúca spoľahlivosť hospodárskych subjektov, ktoré získajú zákazku. Táto spoľahlivosť závisí hlavne od ich schopnosti splniť požiadavky verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa v oblasti bezpečnosti zásobovania a bezpečnosti informácií. Navyše, žiadne ustanovenie tejto smernice by nemalo brániť verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi v tom, aby vylúčil hospodársky subjekt v ktorejkoľvek fáze postupu zadávania zákazky, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ má informácie o tom, že zadanie celej zákazky alebo ktorejkoľvek časti zákazky hospodárskemu subjektu by mohlo ohroziť základné bezpečnostné záujmy tohto členského štátu. (68) Vzhľadom na chýbajúci systém Spoločenstva týkajúci sa bezpečnosti informácií, je úlohou verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov alebo členských štátov, aby definovali úroveň technickej kapacity, ktorá sa požaduje v tomto ohľade na účasť na postupe zadávania zákazky, a aby posúdili, či záujemcovia dosahujú požadovanú úroveň bezpečnosti. V mnohých prípadoch majú členské štáty dvojstranné bezpečnostné dohody s pravidlami o vzájomnom uznávaní vnútroštátnych bezpečnostných povolení. Aj v prípade, že takéto dohody existujú, kapacity hospodárskych subjektov z iných členských štátov s ohľadom na bezpečnosť informácií možno preveriť a takáto previerka by sa mala uskutočniť v súlade so zásadami nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania a proporcionality. (69) Zákazky by sa mali zadávať na základe objektívnych kritérií, ktoré zabezpečia súlad so zásadami transparentnosti, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania a ktoré zaručia, aby sa ponuky posudzovali transparentným a objektívnym spôsobom v podmienkach efektívnej súťaže. Z toho dôvodu by bolo vhodné umožniť, aby sa pri zadávaní zákazky použili iba dve kritériá: „najnižšia cena“ a „ekonomicky najvýhodnejšia ponuka“. (70) Na zabezpečenie súladu so zásadou rovnakého zaobchádzania pri zadávaní zákaziek je potrebné stanoviť povinnosť, stanovenú judikatúrou, zabezpečiť potrebnú transparentnosť, ktorá umožní, aby všetci záujemcovia boli primerane informovaní o kritériách a spôsoboch, ktoré sa budú uplatňovať na zistenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia sú preto zodpovední za uvádzanie kritérií pre zadanie zákazky a relatívnych váh priradených každému z týchto kritérií v dostatočnom časovom predstihu, aby ich záujemcovia poznali pri príprave svojich ponúk. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu upustiť od uvádzania váh pri kritériách pre zadanie zákazky v náležite opodstatnených prípadoch, ktoré musia vedieť odôvodniť, keď váhy nie je možné stanoviť vopred, najmä z dôvodu zložitosti zákazky. V takých prípadoch musia uviesť kritériá v klesajúcom poradí dôležitosti. (71) Keď sa verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia rozhodnú zadať zákazku na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, posudzujú ponuky s cieľom určiť, ktorá z nich ponúka najlepšiu hodnotu za vynaložené peniaze. Na účely tohto posúdenia určujú ekonomické a kvalitatívne kritériá, ktoré ako celok musia umožniť stanovenie ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku pre verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa. Určenie týchto kritérií závisí od predmetu zákazky, pretože kritériá musia umožňovať posúdenie úrovne plnenia ponúkanej každým z uchádzačov z hľadiska predmetu zákazky, ktorý je definovaný v technických špecifikáciách, a zmerať úžitok za vynaložené peniaze pre každú ponuku. (72) Dodržiavanie povinností týkajúcich sa transparentnosti a súťaže by sa malo zabezpečiť prostredníctvom účinného systému preskúmania podľa systému, ktorý sa v smerniciach Rady 89/665/EHS ( 15 ) a 92/13/EHS ( 16 ), zmenených a doplnených smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/66/ES ( 17 ) stanovuje pre zákazky, ktoré sú predmetom smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES. Predovšetkým by sa mala poskytnúť možnosť napadnúť postup zadávania zákazky pred podpísaním zmluvy, ako aj záruky potrebné na zabezpečenie účinnosti tohto preskúmania, ako je odkladná lehota. Takisto by sa mala ustanoviť možnosť napadnúť nezákonné priame zákazky alebo zmluvy uzatvorené v rozpore s touto smernicou. (73) Postupy preskúmania by však mali zohľadňovať ochranu obranných a bezpečnostných záujmov s ohľadom na postupy orgánov preskúmania, voľbu dočasných opatrení alebo sankcie uložené za porušovanie povinností týkajúcich sa transparentnosti a súťaže. Členské štáty by mali mať predovšetkým možnosť stanoviť, že orgán preskúmania nezávislý od verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa nesmie považovať zmluvu za neúčinnú, aj keď sa uzavrela nezákonne z dôvodu uvedeného v tejto smernici, ak tento orgán po preskúmaní všetkých súvisiacich aspektov zistí, že výnimočné okolnosti príslušného prípadu si vyžadujú, aby sa rešpektovali niektoré prvoradé dôvody súvisiace s verejným záujmom. Vzhľadom na povahu a charakteristické vlastnosti činností, dodávok a služieb, ktoré sú predmetom tejto smernice, takéto prvoradé dôvody by mali byť spojené najmä so všeobecným záujmom obrany a bezpečnosti členských štátov. K tejto situácii môže dôjsť napríklad vtedy, keď by neefektívnosť zákazky vážne ohrozila nielen plnenie konkrétneho projektu, ktorý je cieľom zákazky, ale aj samotnú existenciu širšieho programu obrany a/alebo bezpečnosti, ktorého súčasťou je projekt. (74) Je potrebné prijať a v zmysle meniacich sa technických požiadaviek zmeniť a doplniť určité technické podmienky, najmä tie, ktoré sa týkajú oznámení a štatistických správ, ako aj používanej nomenklatúry a podmienok odvolávania sa na takúto nomenklatúru. Preto je potrebné zaviesť na tento účel flexibilné a rýchle prijímacie konanie. (75) Opatrenia potrebné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu ( 18 ), (76) Komisia by predovšetkým mala byť splnomocnená na revíziu prahových hodnôt pre zákazky ich zosúladením s prahovými hodnotami ustanovenými v smernici 2004/17/ES, na zmenu a doplnenie niektorých referenčných čísel v nomenklatúre CPV a postupov uvádzania odkazov v oznámeniach na konkrétne položky v CPV ako aj technických podrobností a vlastností zariadení na elektronické prijímanie súborov údajov. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. (77) Ak sa zo závažných naliehavých dôvodov nemôžu dodržať obvyklé lehoty pre regulačný postup s kontrolou, Komisia by mala mať možnosť uplatniť na prijatie uvedených opatrení postup pre naliehavé prípady ustanovený v článku 5a ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES. (78) V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva ( 19 ) sú členské štáty vyzývané, aby vo vlastnom záujme a v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili svoje vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a opatreniami na jej transpozíciu. (79) Komisia by mala uskutočniť pravidelné posudzovanie, aby preskúmala, či trh s obrannými zariadeniami funguje otvoreným, transparentným a konkurenčným spôsobom, a tiež vplyv tejto smernice na trh, napríklad na zapojenie MSP, keďže: PRIJALI TÚTO SMERNICU:







OBSAH HLAVA I VYMEDZENIE POJMOV, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VŠEOBECNÉ ZÁSADY Článok 1. Vymedzenie pojmov Článok 2. Rozsah pôsobnosti Článok 3. Zmiešané zákazky Článok 4. Zásady obstarávania HLAVA II PRAVIDLÁ UPLATNITEĽNÉ NA ZÁKAZKY KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia Článok 5. Hospodárske subjekty Článok 6. Dôvernosť povinností verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov Článok 7. Ochrana utajovaných skutočností KAPITOLA II Prahové hodnoty, centrálne obstarávacie inštitúcie a vyňatie z pôsobnosti Oddiel 1. Prahové hodnoty Článok 8. Prahové hodnoty pre zákazky Článok 9. Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty zákaziek a rámcových dohôd Oddiel 2. Centrálne obstarávacie inštitúcie Článok 10. Zákazky zadávané centrálnymi obstarávacími inštitúciami a rámcové dohody uzatvárané centrálnymi obstarávacími inštitúciami Oddiel 3. Zákazky vyňaté z pôsobnosti smernice Článok 11. Použitie výnimiek Článok 12. Zákazky zadávané podľa medzinárodných pravidiel Článok 13. Osobitné výnimky Oddiel 4. Osobitná úprava Článok 14. Vyhradené zákazky KAPITOLA III Úprava zákaziek na služby Článok 15. Zákazky na služby uvedené v prílohe I Článok 16. Zákazky na služby uvedené v prílohe II Článok 17. Zmiešané zákazky na služby uvedené v prílohe I a v prílohe II KAPITOLA IV Osobitné ustanovenia o zadávacích podkladoch Článok 18. Technické špecifikácie Článok 19. Variantné riešenia Článok 20. Podmienky plnenia zákaziek Článok 21. Subdodávatelia Článok 22. Bezpečnosť informácií Článok 23. Bezpečnosť dodávok Článok 24. Povinnosti týkajúce sa daní, ochrany životného prostredia, ustanovení na ochranu zamestnanosti a pracovných podmienok KAPITOLA V Postupy Článok 25. Uplatniteľné postupy Článok 26. Rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania Článok 27. Súťažný dialóg Článok 28. Prípady oprávňujúce použiť rokovacie konanie bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania Článok 29. Rámcové dohody KAPITOLA VI Pravidlá o uverejňovaní a transparentnosti Oddiel 1. Uverejňovanie oznámení Článok 30. Oznámenia Článok 31. Nepovinné uverejňovanie Článok 32. Forma a spôsob uverejňovania oznámení Oddiel 2. Lehoty Článok 33. Lehoty na prijímanie žiadostí o účasť a na prijímanie ponúk Oddiel 3. Obsah informácií a spôsob ich prenosu Článok 34. Výzvy na predloženie ponuky, na rokovanie alebo na účasť na dialógu Článok 35. Informácie pre záujemcov a uchádzačov Oddiel 4. Komunikácia Článok 36. Ustanovenia o komunikácii Oddiel 5. Zápisnice Článok 37. Obsah zápisníc KAPITOLA VII Priebeh konania Oddiel 1. Všeobecné ustanovenia Článok 38. Overovanie spôsobilosti, výber účastníkov a zadávanie zákaziek Oddiel 2. Kvalitatívne kritériá výberu účastníkov Článok 39. Osobná spôsobilosť záujemcu alebo uchádzača Článok 40. Spôsobilosť vykonávať odbornú činnosť Článok 41. Ekonomická a finančná situácia Článok 42. Technická a/alebo odborná spôsobilosť Článok 43. Normy systémov riadenia kvality Článok 44. Normy environmentálneho riadenia Článok 45. Doplňujúce podklady a informácie Článok 46. Úradné zoznamy schválených hospodárskych subjektov a certifikácia orgánmi zriadenými podľa verejného práva alebo súkromného práva Oddiel 3. Zadávanie zákaziek Článok 47. Kritériá zadávania zákaziek Článok 48. Používanie elektronických aukcií Článok 49. Ponuky s neobvykle nízkou cenou HLAVA III USTANOVENIA O UZATVÁRANÍ SUBDODÁVATEĽSKÝCH ZMLÚV KAPITOLA I Subdodávateľské zmluvy zadávané úspešnými uchádzačmi, ktorí nie sú verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi Článok 50. Rozsah pôsobnosti Článok 51. Zásady Článok 52. Prahové hodnoty a pravidlá o uverejňovaní Článok 53. Kvalitatívne kritériá výberu subdodávateľov KAPITOLA II Subdodávateľské zmluvy zadávané úspešnými uchádzačmi, ktorí sú verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi Článok 54. Pravidlá, ktoré sa majú uplatniť HLAVA IV PRAVIDLÁ UPLATŇOVANÉ PRI PRESKÚMANIACH Článok 55. Rozsah pôsobnosti a dostupnosť postupov preskúmania Článok 56. Požiadavky na postupy preskúmania Článok 57. Odkladná lehota Článok 58. Výnimky z odkladnej lehoty Článok 59. Lehoty na podanie žiadosti o preskúmanie Článok 60. Neplatnosť Článok 61. Porušenia tejto hlavy a alternatívne sankcie Článok 62. Lehoty Článok 63. Opravný mechanizmus Článok 64. Obsah oznámenia pre dobrovoľnú transparentnosť ex-ante HLAVA V POVINNOSŤ VYKAZOVAŤ ŠTATISTICKÉ ÚDAJE, VÝKONNÉ PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 65. Povinnosť vykazovať štatistické údaje Článok 66. Obsah štatistickej správy Článok 67. Výbor Článok 68. Úprava prahových hodnôt Článok 69. Zmeny a doplnenia Článok 70. Zmena a doplnenie smernice 2004/17/ES Článok 71. Zmena a doplnenie smernice 2004/18/ES Článok 72. Transpozícia Článok 73. Hodnotenie a podávanie správ Článok 74. Nadobudnutie účinnosti Článok 75. Adresáti PRÍLOHY Príloha I Služby uvedené v článkoch 2 a 15 Príloha II Služby uvedené v článkoch 2 a 16 Príloha III Definícia určitých technických špecifikácií uvedených v článku 18 Príloha IV Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach uvedených v článku 30 Príloha V Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach o subdodávkach uvedených v článku 52 Príloha VI Dôležité charakteristiky týkajúce sa uverejňovania oznamov Príloha VII Registre Príloha VIII Požiadavky týkajúce sa zariadení na elektronické prijímanie žiadostí o účasť a ponúk







HLAVA I

VYMEDZENIE POJMOV, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VŠEOBECNÉ ZÁSADY

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1. „spoločný slovník obstarávania“ (ďalej len – „CPV“) je referenčná nomenklatúra, ktorá sa používa pri zákazkách zadaných verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorá bola prijatá nariadením (ES) č. 2195/2002;

2. „zákazka“ je zmluva s peňažným plnením, uzavretá písomne, ako je uvedené v článku 1 ods. 2 písm. a) smernice 2004/17/ES a článku 1 ods. 2 písm. a) smernice 2004/18/ES;

3. „zákazka na práce“ sú zákazky, ktorých predmetom je buď vykonanie práce, alebo vypracovanie projektovej dokumentácie a vykonanie práce súvisiacej s jednou z činností uvedených v oddiele 45 CPV alebo dielo, alebo realizácia diela akýmkoľvek spôsobom zodpovedajúcim požiadavkám špecifikovaným verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom. Po pojmom „dielo“ sa rozumie výsledok konštrukčných alebo stavebných prác chápaný ako celok, ktorý je sám o sebe dostatočný na plnenie ekonomickej alebo technickej funkcie;

4. „zákazky na dodávku tovaru“ sú zákazky iné ako zákazky na práce, ktorých predmetom je nákup, lízing, prenájom alebo kúpa výrobkov na splátky, s možnosťou odkúpenia alebo bez takejto možnosti. Zákazka, ktorej predmetom je dodávka výrobkov a ktorá taktiež ako vedľajší predmet zahŕňa ich montáž a inštaláciu, sa považuje za „zákazku na dodávku tovaru“;

5. „zákazky na služby“ sú zákazky iné ako zákazky na práce alebo na dodávku tovaru, ktorých predmetom je poskytnutie služieb. Zákazka, ktorej predmetom sú výrobky aj služby, sa považuje za „zákazku na služby“, ak hodnota príslušných služieb prevyšuje hodnotu výrobkov, na ktoré sa táto zákazka vzťahuje. Zákazka, ktorej predmetom sú služby a ktorá zahŕňa činnosti uvedené v oddiele 45 CPV, ktoré sú len sprievodné k hlavnému predmetu zákazky, sa považuje za zákazku na služby;

6. „vojenské zariadenia“ sú zariadenia osobitne navrhnuté alebo prispôsobené na vojenské účely a určené na použitie ako zbrane, munícia alebo vojenský materiál;

7. „citlivé vybavenie“, „práce citlivého charakteru“ a „služby citlivého charakteru“ predstavujú vybavenie, práce a služby na účely bezpečnosti, ktoré sú spojené s utajovanými skutočnosťami, vyžadujú si takéto skutočnosti a/alebo ich obsahujú;

8. „utajované skutočnosti“ sú akékoľvek informácie alebo materiál bez ohľadu na formu, charakter alebo spôsob ich prenosu, ktorým bola prisúdená určitá úroveň bezpečnosti alebo úroveň ochrany a ktoré si v záujme národnej bezpečnosti a v súlade so zákonmi, predpismi alebo administratívnymi opatreniami platnými v príslušnom členskom štáte vyžadujú ochranu pred odcudzením, zničením, odstránením, odhalením, stratou alebo prístupom akejkoľvek nepovolanej osoby alebo pred akýmkoľvek iným druhom kompromitovania;

9. „vláda“ je národná, regionálna alebo miestna vláda členského štátu alebo tretej krajiny;

10. „kríza“ je akákoľvek situácia v členskom štáte alebo v tretej krajine, počas ktorej došlo ku vzniku škody, ktorá výrazne presahuje rozsah škôd v každodennom živote a ktorá vážne ohrozuje alebo obmedzuje život a zdravie ľudí alebo ktorá má značný dosah na vecné hodnoty alebo si vyžaduje opatrenia na zabezpečenie životne nevyhnutných potrieb obyvateľstva; o krízu ide aj v prípade, ak hrozí, že k takejto škode dôjde v blízkej budúcnosti; ozbrojené konflikty a vojny predstavujú krízy na účely tejto smernice;

11. „rámcová dohoda“ je dohoda medzi jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi, ktorej cieľom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu a prípadne aj o predpokladané množstvo;

12. „elektronická aukcia“ je opakujúci sa proces využívajúci elektronické zariadenie na predloženie nových cien upravených smerom nadol a/alebo nových hodnôt týkajúcich sa určitých charakteristických parametrov ponúk, ku ktorému dôjde po úvodnom úplnom vyhodnotení ponúk a ktorý umožní zostavenie poradia ponúk použitím metód automatického vyhodnocovania. Z toho vyplýva, že určité zákazky na služby a určité zákazky na práce, ktorých predmetom je intelektuálne plnenie, ako napríklad projektová dokumentácia stavebných prác, nesmú byť predmetom elektronických aukcií;

13. „zhotoviteľ“, „dodávateľ“ a „poskytovateľ služieb“ je každá fyzická osoba alebo právnická osoba alebo verejný subjekt alebo skupina takýchto osôb a/alebo orgánov, ktoré na trhu ponúkajú vykonanie prác prípadne dodávku tovaru prípadne poskytnutie služieb;

14. „hospodársky subjekt“ je zhotoviteľ, dodávateľ alebo poskytovateľ služieb. Používa sa iba v záujme zjednodušenia;

15. „záujemca“ je hospodársky subjekt, ktorý sa snaží získať výzvu na účasť v užšom alebo rokovacom konaní alebo na súťažnom dialógu;

16. „uchádzač“ je hospodársky subjekt, ktorý predložil ponuku v rámci užšieho alebo rokovacieho konania alebo súťažného dialógu;

17. „verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia“ sú verejní obstarávatelia uvedení v článku 1 ods. 9 smernice 2004/18/ES a obstarávatelia uvedení v článku 2 smernice 2004/17/ES;

18. „centrálna obstarávacia inštitúcia“ je verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ako je uvedený v článku 1 ods. 9 smernice 2004/18/ES a v článku 2 ods. 1 písm. a) smernice 2004/17/ES alebo európsky orgán verejnej moci, ktorý: — získava dodávky tovaru a/alebo služby určené pre verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, alebo — zadáva zákazky alebo uzatvára rámcové dohody na práce, dodávky tovaru alebo služby určené pre verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov;

19. „užšie konania“ sú konania, v ktorých môže požiadať o účasť každý hospodársky subjekt a v rámci ktorých môžu predložiť ponuky len tie hospodárske subjekty, ktoré sú vyzvané verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom;

20. „rokovacie konania“ sú konania, v rámci ktorých verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia konzultujú s hospodárskymi subjektmi, ktoré si vybrali, a rokujú o podmienkach zákazky s jedným alebo viacerými z nich;

21. „súťažný dialóg“ je konanie, v ktorom môže ktorýkoľvek hospodársky subjekt požiadať o účasť a v rámci ktorého verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vedie dialóg so záujemcami pozvanými do tohto konania s cieľom vypracovať jedno alebo viac vhodných alternatívnych riešení, ktoré by spĺňali jeho požiadavky a na základe ktorých sú vybraní záujemcovia vyzvaní, aby predložili ponuky. Na účely použitia konania uvedeného v prvom pododseku sa zákazka považuje za „obzvlášť zložitú“, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nie je objektívne schopný: — definovať technické prostriedky v súlade s článkom 18 ods. 3 písm. b), c) alebo d), ktoré by spĺňali jeho potreby alebo ciele, a/alebo — špecifikovať právne a/alebo finančné podmienky projektu;

22. „subdodávateľská zmluva“ je zmluva s peňažným plnením, uzavretá písomne medzi úspešným uchádzačom o zmluvu a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi na účely plnenia tejto zmluvy, ktorej predmetom sú práca, dodávka výrobkov alebo poskytnutie služieb;

23. „prepojený podnik“ je každý podnik, na ktorý môže úspešný uchádzač priamo alebo nepriamo uplatňovať rozhodujúci vplyv, alebo každý podnik, ktorý môže uplatňovať rozhodujúci vplyv na úspešného uchádzača, alebo ktorý ako úspešný uchádzač podlieha rozhodujúcemu vplyvu iného podniku z dôvodu vlastníctva, finančnej účasti alebo pravidiel, ktorými sa riadi. Rozhodujúci vplyv na časť podniku sa predpokladá, ak tento vo vzťahu k inému podniku priamo alebo nepriamo: — vlastní väčšinu upísaného základného imania podniku, — má kontrolnú väčšinu hlasov súvisiacich s akciami vydanými podnikom alebo — môže vymenovať viac ako polovicu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu podniku.

24. „písomný“ alebo „písomne“ je akékoľvek vyjadrenie pozostávajúce zo slov alebo číslic, ktoré je možné čítať, reprodukovať a následne oznámiť. Môže zahŕňať informácie prenášané a uložené elektronicky;

25. „elektronický prostriedok“ je postup, pri ktorom sa používajú elektronické zariadenia na spracovanie (vrátane digitálnej kompresie) a uchovávanie údajov, ktoré sú prenášané, zasielané a prijímané prostredníctvom vedení, rádiom, optickými prostriedkami alebo inými elektromagnetickými prostriedkami.

26. „životný cyklus“ sú všetky možné po sebe nasledujúce etapy výrobkov, t. j. výskum a vývoj, priemyselný vývoj, výroba, oprava, modernizácia, úprava, údržba, logistika, školenie, testovanie, stiahnutie a likvidácia.

27. „výskum a vývoj“ sú všetky činnosti zahŕňajúce základný výskum, aplikovaný výskum a experimentálny vývoj, kde experimentálny vývoj môže zahŕňať realizáciu technologických demonštrátorov, t. j. zariadení demonštrujúcich výkon novej koncepcie alebo novej technológie v príslušnom alebo reprezentatívnom prostredí.

28. „civilné nákupy“ sú zákazky, na ktoré sa nevzťahuje článok 2, týkajúce sa obstarávania nevojenských výrobkov, práce alebo služieb na logistické účely a uzavreté v súlade s podmienkami uvedenými v článku 17.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

S výhradou článkov 30, 45, 46, 55 a 296 zmluvy sa táto smernica uplatňuje na zákazky zadané v oblasti obrany a bezpečnosti, ktorých predmetom sú:

a) dodávky vojenských zariadení, ako aj ich častí, zložiek a/alebo montážnych celkov;

b) dodávky citlivých zariadení vrátane akýchkoľvek častí, zložiek a/alebo montážnych celkov;

c) práce, tovar a služby, ktoré priamo súvisia so zariadením uvedeným v písmenách a) a b) pre akékoľvek a všetky zložky jeho životného cyklu;

d) práce a služby na osobitne vojenské účely, alebo práca a služby citlivého charakteru.

Článok 3

Zmiešané zákazky

1. Zákazka, ktorej predmetom sú práce, dodávky alebo služby, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice a sčasti do rozsahu pôsobnosti smernice 2004/17/ES alebo smernice 2004/18/ES, sa zadávajú v súlade s touto smernicou, pod podmienkou, že z objektívnych dôvodov je opodstatnené zadanie jednej zákazky.

2. Na zadanie zákazky, ktorej predmetom sú práce, dodávky alebo služby, ktoré sčasti patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, pričom ich druhá časť nepatrí do rozsahu pôsobnosti buď tejto smernice alebo smernice 2004/17/ES či smernice 2004/18/ES, sa nevzťahuje táto smernica, pod podmienkou, že z objektívnych dôvodov je opodstatnená jedna zákazka.

3. Nesmie sa však prijať rozhodnutie zadať jednu zákazku na účel vyňatia zákaziek z uplatňovania tejto smernice alebo smernice 2004/17/ES alebo smernice 2004/18/ES.

Článok 4

Zásady obstarávania

Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia zaobchádzajú s hospodárskymi subjektmi rovnako a nediskriminačným spôsobom a konajú transparentne.







HLAVA II

PRAVIDLÁ UPLATNITEĽNÉ NA ZÁKAZKY







KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia

Článok 5

Hospodárske subjekty

1. Záujemcovia alebo uchádzači, ktorí sú podľa práva členského štátu, v ktorom sú usadení, oprávnení poskytovať príslušnú službu, nesmú byť vylúčení len z dôvodu, že podľa práva členského štátu, v ktorom sa zákazka zadáva, by sa od nich vyžadovalo, aby boli fyzickou osobou alebo právnickou osobou.

1. V prípade zákaziek na služby a zákaziek na práce, ako aj zákaziek na dodávku tovaru, ktoré navyše zahŕňajú aj služby a/alebo montáž a inštaláciu, sa však od právnických osôb môže vyžadovať, aby v žiadosti o účasť alebo v ponuke uviedli mená a príslušnú odbornú kvalifikáciu pracovníkov, ktorí majú byť zodpovední za plnenie príslušnej zákazky.

2. Skupiny hospodárskych subjektov môžu predložiť ponuky alebo sa prihlásiť ako záujemcovia. Na účely predloženia ponuky alebo žiadosti o účasť nesmú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia od týchto skupín vyžadovať, aby nadobudli určitú právnu formu; od skupiny, ktorá je vybraná, sa to však môže vyžadovať vtedy, ak jej bola zákazka zadaná a ak je táto zmena nevyhnutná pre uspokojivé plnenie zákazky.

Článok 6

Dôvernosť povinností verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia tejto smernice, najmä tie, na ktoré sa týkajú povinností v súvislosti so zverejňovaním informácií o zadaných zákazkách a informácií pre záujemcov a uchádzačov uvedených v článku 30 ods. 3 a v článku 35, a v súlade s vnútroštátnym právom, ktorému verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podlieha, najmä s právnymi predpismi týkajúcimi sa prístupu k informáciám, verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, na ktorého sa vzťahujú zmluvne nadobudnuté práva, nezverejní informácie, ktoré mu poskytnú hospodárske subjekty, ktoré označia za dôverné; takéto informácie zahŕňajú najmä technické alebo obchodné tajomstvo a dôverné aspekty ponúk.

Článok 7

Ochrana utajovaných skutočností

Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu stanoviť pre hospodárske subjekty povinnosti zamerané na ochranu utajovaných skutočností, ktoré odovzdávajú počas výberového alebo zadávacieho konania. Takisto môžu tieto hospodárske subjekty požiadať, aby zabezpečili dodržiavanie týchto požiadaviek zo strany ich subdodávateľov.







KAPITOLA II

Prahové hodnoty, centrálne obstarávacie inštitúcie a vyňatie z pôsobnosti







Oddiel 1

Prahové hodnoty

Článok 8

Prahové hodnoty pre zákazky

Táto smernica sa vzťahuje na zákazky, ktorých predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto prahové hodnoty:

a) ►M2 400 000 EUR ◄ pre zákazky na dodávku tovaru a na služby;

b) ►M2 5 000 000 EUR ◄ pre zákazky na práce.

Článok 9

Metódy výpočtu predpokladanej hodnoty zákaziek a rámcových dohôd

1. Výpočet predpokladanej hodnoty zákazky vychádza z celkovej splatnej sumy bez DPH odhadnutej verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom. Tento výpočet zohľadní celkovú predpokladanú sumu vrátane všetkých možností a prípadných predĺžení zmluvy.

1. Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ udeľuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo odmeny, zohľadní ich pri výpočte predpokladanej hodnoty zákazky.

2. Tento odhad musí byť platný v čase odoslania oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, ako je ustanovené v článku 32 ods. 2, alebo v prípadoch, keď sa takéto oznámenie nevyžaduje, v čase, keď verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ začne postup zadávania zákazky.

3. Žiadny projekt na práce ani navrhovaný nákup určitého množstva tovaru a/alebo služieb sa nesmie rozdeliť na viacero v podstate identických samostatných čiastkových zákaziek alebo iným spôsobom rozdeliť s cieľom predísť tomu, aby patril do pôsobnosti tejto smernice.

4. Pokiaľ ide o zákazky na práce, výpočet predpokladanej hodnoty zohľadní tak náklady na práce, ako aj celkovú predpokladanú hodnotu tovaru potrebného na vykonanie prác, ktorý verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia dajú zhotoviteľovi k dispozícii.

a) Ak navrhovaná práca alebo nákup služieb môžu mať za následok, že sa zákazky zadajú súčasne vo forme samostatných častí, zohľadní sa celková predpokladaná hodnota všetkých takýchto častí. Ak sa súhrnná hodnota častí rovná prahovej hodnote stanovenej v článku 8 alebo ju prevyšuje, táto smernica sa uplatňuje na zadávanie každej časti. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia však môžu upustiť od uplatňovania tejto smernice v prípade častí, ktorých predpokladaná hodnota bez DPH je nižšia ako 80 000 EUR pri službách a 1 000 000 EUR pri prácach za predpokladu, že súhrnná suma týchto častí nepresiahne 20 % súhrnnej hodnoty všetkých častí.

b) Ak návrh na nadobudnutie podobného tovaru môže spôsobiť, že sa zákazky zadajú súčasne vo forme samostatných častí, pri uplatnení článku 8 písm. a) a b) sa zohľadní celková predpokladaná hodnota všetkých takýchto častí. Ak sa súhrnná hodnota častí rovná prahovej hodnote stanovenej v článku 8 alebo ju prevyšuje, táto smernica sa uplatňuje na zadávanie každej časti. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia však môžu upustiť od takéhoto uplatňovania v prípade častí, ktorých predpokladaná hodnota bez DPH je nižšia ako 80 000 EUR, pokiaľ súhrnná suma týchto častí nepresiahne 20 % súhrnnej hodnoty všetkých častí.

6. Pokiaľ ide o zákazky na dodávky tovaru týkajúce sa lízingu, prenájmu alebo nákupu výrobkov na splátky, vychádza sa pri výpočte predpokladanej hodnoty z tejto hodnoty:

a) v prípade zákaziek na dobu určitú, ak je táto doba kratšia alebo sa rovná 12 mesiacom, celková predpokladaná hodnota po dobu platnosti zmluvy, alebo ak je doba platnosti zmluvy dlhšia ako 12 mesiacov, celková hodnota vrátane predpokladanej zostatkovej hodnoty;

b) v prípade zákaziek bez pevne stanovenej doby alebo s dobou, ktorá sa nedá vymedziť, mesačná hodnota vynásobená 48.

7. V prípade zákaziek na dodávku tovaru alebo na služby, ktoré sa opakujú alebo pri ktorých sa plánuje obnovenie v rámci daného obdobia, výpočet predpokladanej hodnoty zákazky je založený buď na:

a) celkovej skutočnej hodnote po sebe nasledujúcich zákaziek rovnakého druhu zadaných v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov alebo v priebehu rozpočtového roku, upravenej podľa možnosti tak, aby zohľadňovala zmeny množstva alebo hodnoty, ku ktorým by došlo v priebehu 12 mesiacov po zadaní pôvodnej zákazky, alebo

b) celkovej predpokladanej hodnote po sebe nasledujúcich zákaziek zadaných v priebehu 12 mesiacov po prvej dodávke alebo v priebehu rozpočtového roku, ak táto trvá dlhšie ako 12 mesiacov.

7. Výber metódy použitej na výpočet predpokladanej hodnoty zákazky sa nesmie urobiť so zámerom vylúčiť túto zákazku z pôsobnosti tejto smernice.

8. Pokiaľ ide o zákazky na služby, vychádza sa pri výpočte predpokladanej hodnoty zákazky, kde to prichádza do úvahy, z tejto hodnoty:

a) pre tieto služby: i) poisťovacie služby: splatné poistné a ostatné formy odmien; ii) zákazky zahŕňajúce vypracovanie projektovej dokumentácie: poplatky, splatné provízie a ostatné formy odmien;

b) pre zákazky na služby, pri ktorých nie je uvedená celková cena: i) v prípade zákaziek na dobu určitú, ak je táto doba 48 mesiacov alebo kratšia: celková hodnota počas celej doby trvania; ii) v prípade zákaziek bez pevne stanovenej doby alebo s dobou dlhšou ako 48 mesiacov: mesačná hodnota vynásobená 48.

9. Pri rámcových dohodách sa berie do úvahy maximálna predpokladaná hodnota bez DPH všetkých zákaziek, ktoré sa očakávajú počas celkovej doby platnosti rámcovej dohody.







Oddiel 2

Centrálne obstarávacie inštitúcie

Článok 10

Zákazky zadávané centrálnymi obstarávacími inštitúciami a rámcové dohody uzatvárané centrálnymi obstarávacími inštitúciami

1. Členské štáty môžu ustanoviť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu obstarávať práce, tovar a/alebo služby od centrálnej obstarávacej inštitúcie alebo prostredníctvom tejto inštitúcie.

2. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ktorí v prípadoch uvedených v článku 1 bod 18 nadobúdajú práce, tovar a/alebo služby od centrálnej obstarávacej inštitúcie alebo prostredníctvom tejto inštitúcie, sa považujú za verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, ktorí konajú v súlade s touto smernicou, ak:

— centrálna obstarávacia inštitúcia koná v súlade s touto smernicou, alebo

— v prípade, že centrálna obstarávacia inštitúcia nie je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, pravidlá zadávania zákaziek uplatňované touto inštitúciou sú v súlade so všetkými ustanoveniami tejto smernice a zadané zákazky môžu byť predmetom účinných nápravných opatrení porovnateľných s opatreniami stanovenými v hlave IV.







Oddiel 3

Zákazky vyňaté z pôsobnosti smernice

Článok 11

Použitie výnimiek

Žiadne pravidlá, postupy, programy, dohody, úpravy alebo zákazky uvedené v tomto oddiele sa nesmú použiť na účely obchádzania ustanovení tejto smernice.

Článok 12

Zákazky zadávané podľa medzinárodných pravidiel

Táto smernica sa nevzťahuje na zákazky spravované:

a) osobitnými procesnými pravidlami na základe medzinárodnej dohody alebo dohovoru uzatvorenými medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami;

b) osobitnými procesnými pravidlami na základe uzavretej medzinárodnej dohody alebo dohovoru o umiestnení cudzích vojsk a týkajúcich sa podujatí členského štátu alebo tretej krajiny;

c) osobitnými procesnými pravidlami medzinárodnej organizácie, ktorá nakupuje na svoje vlastné účely, alebo na zákazky, ktoré musia byť zadávané členským štátom v súlade s týmito pravidlami.

Článok 13

Osobitné výnimky

Táto smernica sa nevzťahuje na:

a) zákazky, pri ktorých by uplatnenie pravidiel tejto smernice zaväzovalo členský štát poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie považuje za odporujúce základným záujmom jeho bezpečnosti;

b) zákazky na účely spravodajských činností;

c) zákazky zadávané v rámci programu spolupráce vychádzajúceho z výskumu a vývoja, ktorý spoločne vykonávajú aspoň dva členské štáty pri vývoji nového výrobku a prípadne v neskorších etapách všetkých alebo niektorých častí životného cyklu výrobku. Pri uzatváraní takého programu spolupráce iba medzi členskými štátmi oznámia členské štáty Komisii podiel nákladov na výskum a vývoj vzhľadom na celkové náklady programu spolupráce, dohodu o zdieľaní nákladov, ako aj zamýšľaný podiel na prípadných nákupoch jednotlivých členských štátov;

d) zákazky uzatvorené v tretej krajine vrátane zákaziek na civilné nákupy uskutočňované v čase nasadenia ozbrojených síl mimo územia Únie, ak operácie vyžadujú, aby boli zadané hospodárskymi subjektmi nachádzajúcimi sa v oblasti operácií;

e) zákazky na služby v rámci akýchkoľvek finančných dohovorov, ktorých predmetom je nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností, alebo príslušných práv s nimi spojených;

f) zákazky zadávané vládou inej vláde, ktoré sa týkajú: i) dodávok vojenského alebo citlivého vybavenia; ii) prác a služieb priamo spojených s takýmto vybavením alebo iii) prác a služieb na osobitne vojenské účely, alebo prác a služieb citlivého charakteru;

g) rozhodcovské a zmierovacie služby;

h) finančné služby s výnimkou poisťovacích služieb;

i) pracovné zmluvy;

j) iné služby pri výskume a vývoji ako služby, z ktorých má prospech výhradne verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ pri ich využívaní na plnenie vlastných úloh, pod podmienkou, že poskytnutú službu v plnom rozsahu uhrádza verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ.







Oddiel 4

Osobitná úprava

Článok 14

Vyhradené zákazky

Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti na postupoch zadávania zákaziek pre chránené pracovné dielne alebo zabezpečiť, aby sa takéto zákazky vykonávali v rámci programov chránených pracovných miest, kde väčšina zamestnancov, ktorých sa to týka, sú osoby so zdravotným postihnutím, ktoré z dôvodu povahy alebo závažnosti svojho postihnutia nemôžu vykonávať svoje povolanie za normálnych podmienok.

Oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania obsahuje odkaz na toto ustanovenie.







KAPITOLA III

Úprava zákaziek na služby

Článok 15

Zákazky na služby uvedené v prílohe I

Zákazky, ktorých predmetom sú služby podľa článku 2 uvedené v prílohe I, sa zadávajú v súlade s článkami 18 až 54.

Článok 16

Zákazky na služby uvedené v prílohe II

Zákazky, ktorých predmetom sú služby podľa článku 2 uvedené v prílohe II, sa zadávajú výlučne v súlade s článkom 18 a článkom 30 ods. 3

Článok 17

Zmiešané zákazky na služby uvedené v prílohe I a v prílohe II

Zákazky, ktorých predmetom sú služby podľa článku 2 uvedené tak v prílohe I, ako aj v prílohe II, sa zadávajú v súlade s článkami 18 až 54, ak je hodnota služieb uvedených v prílohe I vyššia ako hodnota služieb uvedených v prílohe II. V ostatných prípadoch sa zákazky zadávajú v súlade s článkom 18 a článkom 30 ods. 3.







KAPITOLA IV

Osobitné ustanovenia o zadávacích podkladoch

Článok 18

Technické špecifikácie

1. Technické špecifikácie vymedzené v prílohe III bode 1 sa uvádzajú v dokumentácii k zadávaciemu konaniu (oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, zadávacie podklady, opisné dokumenty alebo podporné dokumenty).

2. Technické špecifikácie umožňujú rovnaký prístup pre všetkých uchádzačov a nemajú za následok vytváranie neopodstatnených prekážok pre otváranie obstarávania súťaži.

3. Bez toho, aby boli dotknuté povinné vnútroštátne technické predpisy (vrátane predpisov týkajúcich sa bezpečnosti výrobku) alebo technické požiadavky, ktoré musí členský štát spĺňať podľa medzinárodných dohôd, aby zaručil interoperabilitu požadovanú uvedenými dohodami, sú technické špecifikácie formulované:

a) buď odkazom na technické špecifikácie vymedzené v prílohe III a podľa preferencie s odkazom na: — vnútroštátne civilné normy, ktoré transponujú európske normy, — európske technické osvedčenia, — spoločné civilné technické špecifikácie, — vnútroštátne civilné normy, ktoré transponujú medzinárodné normy, — iné medzinárodné civilné normy, — iné technické referenčné systémy zavedené európskymi úradmi pre normalizáciu, alebo, ak takéto neexistujú, iné vnútroštátne civilné normy, vnútroštátne technické osvedčenia alebo vnútroštátne technické špecifikácie týkajúce sa projektovej dokumentácie, výpočtu a vykonania prác a používania výrobkov, — civilné technické špecifikácie pochádzajúce z priemyslu a priemyslom všeobecne uznávané, alebo — vnútroštátne „normy v oblasti obrany“ uvedené v bode 3 prílohy III a špecifikácie obranného materiálu, ktoré sú týmto normám podobné. Každý odkaz je doplnený výrazom „alebo ekvivalentné“;

b) alebo pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek; funkčné požiadavky môžu zahŕňať environmentálne charakteristiky. Takéto parametre však musia byť dostatočne presné na to, aby uchádzačom umožnili určiť predmet zákazky a aby verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom umožnili zadanie zákazky;

c) alebo pomocou výkonnostných a funkčných požiadaviek uvedených v písmene b) s odkazom na špecifikácie uvedené v písmene a) ako prostriedku predpokladajúceho súlad s takýmito výkonnostnými alebo funkčnými požiadavkami;

d) alebo odkazom na špecifikácie podľa písmena a) pre niektoré charakteristiky a odkazom na výkonnostné alebo funkčné požiadavky uvedené v písmene b) pre ostatné charakteristiky.

4. Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ využíva možnosť odvolať sa na špecifikácie uvedené v odseku 3 písm. a), nemôže ponuku zamietnuť z dôvodu, že ponúkané výrobky a služby nespĺňajú špecifikácie, na ktoré sa odvolal, hneď ako uchádzač vo svojej ponuke akýmkoľvek vhodným spôsobom preukáže k spokojnosti verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, že ním navrhované riešenia spĺňajú požiadavky vymedzené v technických špecifikáciách rovnocenným spôsobom.

4. Vhodným spôsobom by mohla byť technická dokumentácia výrobcu alebo skúšobný protokol od uznanej inštitúcie.

5. Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ využíva možnosť stanovenú v odseku 3, ktorá spočíva v stanovení technických špecifikácií pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek, nesmie ponuku na práce, tovary alebo služby odmietnuť, ak sú v súlade s vnútroštátnou normou, ktorá transponuje európsku normu, s európskym technickým osvedčením, spoločnou technickou špecifikáciou, medzinárodnou normou alebo technickým referenčným systémom vytvoreným európskym úradom pre normalizáciu, ak sa tieto špecifikácie týkajú výkonnostných alebo funkčných požiadaviek, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanovil.

5. Uchádzač musí vo svojej ponuke akýmkoľvek vhodným spôsobom a k spokojnosti verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa preukázať, že práca, výrobok alebo služba, ktoré spĺňajú danú normu, zodpovedajú výkonnostným alebo funkčným požiadavkám verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa.

5. Vhodným spôsobom by mohla byť technická dokumentácia výrobcu alebo skúšobný protokol od uznanej inštitúcie.

6. Ak verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia stanovia environmentálne charakteristiky pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek podľa odseku 3 písm. b), môžu použiť podrobné špecifikácie, alebo v prípade potreby ich časti, ako sú vymedzené v európskej alebo (viac)národnej environmentálnej značke alebo v akejkoľvek inej environmentálnej značke za predpokladu, že:

— tieto špecifikácie sú vhodné na vymedzenie charakteristík dodávok tovaru alebo služieb, ktoré sú predmetom zákazky,

— požiadavky pre označenie sú vypracované na základe vedeckých informácií,

— environmentálne značky sú prijaté v rámci postupu, na ktorom sa môžu zúčastniť všetky zainteresované strany, ako sú vládne orgány, spotrebitelia, výrobcovia, distribútori a environmentálne organizácie, a

— sú dostupné pre všetky zainteresované strany.

6. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu uviesť, že pri výrobkoch a službách označených environmentálnou značkou sa predpokladá, že spĺňajú technické špecifikácie stanovené v zadávacích podkladoch; musia uznať každý iný vhodný dôkazný prostriedok ako napríklad technickú dokumentáciu výrobcu alebo skúšobný protokol od uznanej inštitúcie.

7. „Uznané inštitúcie“ v zmysle tohto článku sú skúšobné a kalibračné laboratóriá, certifikačné a inšpekčné orgány, ktoré spĺňajú platné európske normy.

7. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia uznávajú certifikáty vydané uznanými inštitúciami so sídlom v iných členských štátoch.

8. Pokiaľ si to nevyžaduje predmet zákazky, technické špecifikácie sa nesmú odvolávať na konkrétnu značku alebo zdroj alebo na určitý postup, ani na ochranné známky, patenty, druhy alebo určitý pôvod alebo výrobu s úmyslom uprednostniť alebo vylúčiť určité podniky alebo určité výrobky. Takýto odkaz sa povolí len výnimočne, ak nie je možné dostatočne presne a zrozumiteľne opísať predmet zákazky podľa odsekov 3 a 4; takýto odkaz je doplnený slovami „alebo ekvivalentné“.

Článok 19

Variantné riešenia

1. Ak je kritériom pre zadanie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka, verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu povoliť uchádzačom, aby predložili variantné riešenia.

2. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania uvedú, či povoľujú variantné riešenia. Variantné riešenia nie sú bez takéhoto uvedenia povolené.

3. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ktorí povolia variantné riešenia, v zadávacích podkladoch uvedú minimálne požiadavky, ktoré musia variantné riešenia spĺňať a všetky osobitné požiadavky na ich predloženie.

3. Do úvahy sa zoberú len variantné riešenia, ktoré spĺňajú minimálne požiadavky stanovené verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi.

4. V konaniach na zadávanie zákaziek na dodávky tovaru alebo na služby nesmú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ktorí povolili variantné riešenia, odmietnuť variantné riešenie len z toho dôvodu, že ak by bolo takéto riešenie úspešné, bolo by zákazkou na služby, a nie zákazkou na dodávku tovaru, alebo zákazkou na dodávku tovaru, a nie zákazkou na služby.

Článok 20

Podmienky plnenia zákaziek

Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu stanoviť osobitné podmienky týkajúce sa plnenia zákazky, ak sú tieto podmienky v súlade s právom Spoločenstva a sú uvedené v zadávacích podkladoch (oznámenie o vyhlásení, zadávacie podklady, popisné dokumenty alebo doplňujúce podklady). Tieto podmienky sa môžu týkať najmä subdodávateľských zmlúv alebo zabezpečenia bezpečnosti utajovaných skutočností a bezpečnosti zásobovania, ktoré vyžaduje verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ v súlade s článkami 21, 22 a 23, alebo zohľadnenia environmentálnych alebo sociálnych aspektov.

Článok 21

Subdodávatelia

1. Úspešný uchádzač si môže zvoliť svojich subdodávateľov na všetky subdodávky, na ktoré sa nevzťahuje požiadavka uvedená v odsekoch 3 a 4, a najmä nemôže byť vyzvaný, aby diskriminoval potenciálnych subdodávateľov na základe ich štátnej príslušnosti.

2. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže požadovať alebo členský štát môže od verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa požadovať, aby od uchádzača vyžadoval:

— uviesť vo svojej ponuke podiel zákazky, ktorý má v úmysle zadať tretím osobám a navrhovaných subdodávateľov, ako aj predmet subdodávok, na ktoré ich navrhuje, a/alebo

— uviesť každú zmenu, ku ktorej dochádza na úrovni subdodávateľov počas plnenia zákazky.

3. Členský štát môže požiadať verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, aby zaviazal úspešného uchádzača, alebo ho môže zaviazať verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, aby uplatňoval ustanovenia stanovené v hlave III na všetky alebo niektoré subdodávky, ktoré má úspešný uchádzač v úmysle zadať tretím osobám.

4. Členské štáty môžu stanoviť, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže požiadať alebo je povinný požiadať úspešného uchádzača, aby zadal tretím osobám časti jeho zákazky. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ktorý vyžaduje zadanie zákazky tretím osobám, vyjadrí tento minimálny percentuálny podiel formou rozsahu hodnôt s minimálnou a maximálnou percentuálnou hodnotou. Maximálny podiel nesmie presiahnuť 30 % hodnoty zákazky. Tento rozsah je úmerný predmetu a hodnote zákazky a charakteru príslušného priemyselného odvetvia vrátane úrovne konkurencie na príslušnom trhu a príslušným technickým kapacitám priemyselnej základne.

4. Každý podiel subdodávky, ktorý sa nachádza v rozsahu percentuálnych hodnôt, ako ho uviedol verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, sa považuje za podiel spĺňajúci požiadavku týkajúcu sa subdodávok stanovenú v tomto odseku.

4. Uchádzači môžu navrhnúť zadanie takého podielu z celkovej hodnoty zákazky subdodávateľom, ktorý prekračuje rozsah požadovaný verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom.

4. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ požiada uchádzačov, aby vo svojej ponuke uviedli, ktorú časť/časti zo svojej ponuky hodlajú zadať subdodávateľom na splnenie požiadavky uvedenej v prvom pododseku.

4. Členský štát môže požiadať verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, aby požiadal uchádzačov, alebo ich o to môže požiadať verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, aby uviedli, ktorú časť/časti zo svojej ponuky majú v úmysle zadať subdodávateľom nad požadovanú percentuálnu hodnotu, ako aj subdodávateľov, ktorých získali.

4. Úspešný uchádzač zadá subdodávky zodpovedajúce percentuálnym hodnotám, ktoré požaduje zadať verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, v súlade s ustanoveniami hlavy III.

5. Vo všetkých prípadoch, keď členský štát stanoví, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu odmietnuť subdodávateľov zvolených uchádzačom v štádiu postupu zadávania hlavnej zákazky alebo úspešným uchádzačom v čase vykonávania zákazky, môže toto odmietnutie vychádzať len z kritérií uplatňovaných pri výbere uchádzačov o hlavnú zákazku. Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ odmietne subdodávateľa, musí predložiť písomné odôvodnenie uchádzačovi alebo úspešnému uchádzačovi, v ktorom uvedie, prečo si myslí, že subdodávateľ nespĺňa kritériá.

6. Požiadavky uvedené v odsekoch 2 až 5 sa uvedú v oznámeniach o vyhlásení zadávacieho konania.

7. Odsekmi 1 až 5 nie je dotknutá otázka zodpovednosti hlavného hospodárskeho subjektu.

Článok 22

Bezpečnosť informácií

Ak ide o zákazky, ktoré si vyžadujú a/alebo obsahujú utajované skutočnosti, verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ spresní v zadávacej dokumentácii (oznámenie o vyhlásení, zadávacie podklady, popisné dokumenty alebo doplňujúce podklady), opatrenia a požiadavky potrebné na to, aby sa zaistila bezpečnosť týchto informácií na požadovanej úrovni.

Na tento účel môže verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vyžadovať, aby ponuka obsahovala okrem iného tieto podrobnosti:

a) záväzok od už identifikovaného uchádzača a subdodávateľov, aby primerane zabezpečili dôvernosť všetkých utajovaných skutočností, ktoré vlastnia alebo ktoré zaregistrujú počas trvania verejnej zákazky, v súlade s príslušnými zákonmi, právnymi predpismi a správnymi opatreniami;

b) záväzok uchádzača získať záväzok uvedený v bode a) od subjektov, ktorí sa stanú jeho subdodávateľmi počas vykonávania verejnej zákazky;

c) dostatočné informácie o už identifikovaných subdodávateľoch, ktoré verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi umožnia zistiť, či každý z nich má požadované kapacity na primeranú ochranu dôvernosti utajovaných skutočností, ku ktorým má prístup, alebo o ktorých vydanie bude požiadaný v rámci realizácie svojich subdodávateľských činností;

d) záväzok uchádzača, že poskytne informácie požadované v písmene c) o všetkých nových subdodávateľoch predtým, než im udelí subdodávateľskú zákazku.

Pri absencii harmonizácie vnútroštátnych systémov na úrovni Spoločenstva na povolenie vlastniť utajované skutočnosti môžu členské štáty stanoviť, že opatrenia a požiadavky uvedené v druhom pododseku musia byť v súlade s ich vnútroštátnymi ustanoveniami o vlastníctve utajovaných skutočností. Členské štáty uznajú povolenia vlastniť utajované skutočnosti, ktoré považujú za rovnocenné s povoleniami vydanými v súlade so svojím vnútroštátnym právom, bez ohľadu na možnosť viesť a zohľadniť ďalšie vlastné vyšetrovania, ak to považujú za potrebné.

Článok 23

Bezpečnosť dodávok

Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ spresní v zadávacej dokumentácii (oznámenie o vyhlásení, zadávacie podklady, popisné dokumenty alebo doplňujúce podklady) svoje požiadavky týkajúce sa bezpečnosti dodávok.

Na tento účel môže verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vyžadovať, aby ponuka obsahovala okrem iného tieto podrobnosti:

a) osvedčenie alebo dokumentáciu, ktorá verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi uspokojivo preukáže, že uchádzač bude schopný plniť povinnosti v oblasti vývozu, prepravy a tranzitu tovaru súvisiaceho so zmluvou vrátane všetkej podpornej dokumentácie, ktorú dostal od príslušného členského štátu (príslušných členských štátov);

b) oznámenie akéhokoľvek obmedzenia verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, ktoré sa týka prezradenia, tranzitu alebo použitia produktov a služieb alebo akýchkoľvek dôsledkov týchto produktov a služieb, ktoré by boli výsledkom kontroly dovozu alebo bezpečnostných opatrení;

c) osvedčenie alebo dokumentáciu, ktorá preukáže, že organizácia a umiestnenie reťazca dodávok uchádzača mu umožnia splniť požiadavky verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa v oblasti bezpečnosti zásobovania spresnené v zadávacích podkladoch, a záväzok, aby zabezpečil, že prípadné zmeny v jeho dodávateľskom reťazci počas realizácie zákazky neovplyvnia nepriaznivo plnenie týchto požiadaviek;

d) záväzok uchádzača vytvoriť a/alebo zachovať kapacity potrebné na plnenie prípadných zvýšených požiadaviek verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa v dôsledku krízy podľa podmienok a okolností, ktoré sa dohodnú;

e) akúkoľvek podpornú dokumentáciu zaslanú vnútroštátnymi orgánmi uchádzača týkajúcu sa plnenia prípadných zvýšených požiadaviek verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, ktoré by vyvstali v dôsledku krízy;

f) záväzok uchádzača zabezpečiť údržbu, modernizáciu alebo úpravy dodávok tovaru, ktoré sú predmetom tejto zákazky;

g) záväzok uchádzača informovať verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa včas o každej zmene, ku ktorej došlo v jeho organizácii, dodávateľskom reťazci alebo výrobnej stratégii a ktorá by mohla ovplyvniť jeho záväzky voči tomuto orgánu/subjektu;

h) záväzok uchádzača poskytnúť verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi v súlade s podmienkami, ktoré sa dohodnú, všetky špecifické prostriedky potrebné na výrobu náhradných dielov, súčastí, sústav a osobitných testovacích zariadení vrátane technických výkresov, licencií a návodov na použitie v prípade, že ďalej nemôže poskytovať tieto zásoby.

Od uchádzača nemožno požadovať, aby prijal záväzok od členského štátu, ktorý by znamenal slobodu daného členského štátu uplatňovať v súlade s