Tento dokument slú žičisto na potrebu dokumentácie a in štitúcie nenesú nijakú zodpovednos ťza jeho obsah
►B NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1916/2000
z 8. septembra 2000
o vykonávaní nariadenia Rady (ES) č. 530/1999 o štrukturálnej štatistike príjmov a nákladov práce
pokia ľide o definíciu a prenos informácií o štruktúre príjmov
(Text s významom pre EHP)
(Ú. v. ES L 229, 9.9.2000, s. 3)
Zmenené a doplnené:
Úradný vestník
Č. Strana Dátum
►M1 Nariadenie Komisie (ES) č. 1738/2005 z 21. októbra 2005 L 279 32 22.10.2005
►M2 Nariadenie Komisie (ES) č. 973/2007 z 20. augusta 2007 L 216 10 21.8.20072000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —1
▼B
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1916/2000
z 8. septembra 2000
o vykonávaní nariadenia Rady (ES) č. 530/1999 o štrukturálnej
štatistike príjmov a nákladov práce pokia ľide o definíciu
a prenos informácií o štruktúre príjmov
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLO ČENSTIEV,
so zrete ľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva,
so zrete ľom na Nariadenie Rady (ES) č. 530/1999 z 9. marca 1999
oštrukturálnej štatistike príjmov a nákladov práce (1) najmä na jeho
článok 11,
keďže:
(1) v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 530/1999 sú potrebné
vykonávacie opatrenia týkajúce sa definícií a rozpisu informácií,ktoré sa majú poskytova ťa vhodného technického formátu pre
prenos výsledkov;
(2) opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanovi-
skom, ktoré doru čil Výbor pre štatistické programy zalo žený
rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2),
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Definície a rozpis informácií
V súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 5301/1999 členské štáty
poskytnú informácie o ukazovate ľoch uvedených v prílohe 1 tohto
nariadenia.
Na tento ú čelom sú v prílohe II tohto nariadenia uvedené definície
ukazovate ľov.
Článok 2
Technický formát pre prenos výsledkov
Vhodný technický formát, ktorý sa má pou žiťna zasielanie výsledkov,
je uvedený v prílohe III tohto nariadenia.
Článok 3
Účinnos ť
Toto nariadenie nadobúda ú činnos ťdvadsiaty de ňodo d ňa jeho uverej-
nenia v Úradnom vestníku Európskych spolo čenstiev .
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatnite ľné
vo v šetkých členských štátoch.2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —2
(1) Ú. v. ES L 63, 12.3.1999, s.6.
(2) Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47.
▼M1
PRÍLOHA I
ZOZNAM UKAZOVATE ĽOV
1. Informácie o miestnej jednotke, ku ktorej patria zamestnanci vo
vzorke
1.1. Geografické umiestnenie miestnej jednotky (NUTS-1)
1.2. Ve ľkosťpodniku, ku ktorému patrí miestna jednotka
1.3. Hlavná ekonomická činnos ťmiestnej jednotky ( ►M2 NACE Rev. 2 ◄.)
1.4. Forma hospodárskej a finan čnej kontroly
1.5. Kolektívna zmluva o mzdách a platoch1.6. Celkový po čet zamestnancov v miestnej jednotke v referen čnom mesiaci
(nepovinné )
1.7. Príslu šnosťmiestnej jednotky ku skupine podnikov ( nepovinné )
2. Informácie týkajúce sa individuálnej charakteristiky ka ždého
zamestnanca vo vzorke vz ťahujúce sa na referen čný mesiac
2.1. Pohlavie
2.2. Vek2.3. Zamestnanie [ISCO-88 (KOM)]2.4. Riadiaca pozícia alebo pozícia zah ŕňajúca vykonávanie dozoru ( nepo-
vinné )
2.5. Najvy ššia úspe šne ukon čená úrove ňvzdelania a odbornej prípravy
(ISCED 97)
2.6. D ĺžka zamestnania v danom podniku
2.7. Zmluvný pracovný čas (na plný alebo čiasto čný úväzok)
2.7.1. Hodiny odpracované v be žnom pracovnom čase zamestnanca
2.8. Typ pracovnej zmluvy2.9. Štátne ob čianstvo ( nepovinné )
3. Informácie o pracovnej dobe ka ždého zamestnanca vo vzorke
3.1. Po čet tý ždňov v referen čnom roku, na ktoré sa vz ťahujú hrubé ro čné
príjmy
3.2. Po čet zaplatených hodín po čas referen čného mesiaca
3.2.1. Po čet platených nad časových hodín v referen č
nom mesiaci
3.3. Po čet dní dovolenky ro čne
3.4. Po čet platených dní neprítomnosti v práci ro čne (nepovinné )
4. Informácie o príjmoch ka ždého zamestnanca vo vzorke ( pozri tie ž
ďalej uvedené )
4.1. Hrubé ro čné príjmy v referen čnom roku
4.1.1. Ro čné príplatky a prídavky nevyplácané v ka ždom výplatnom období
(nepovinné )
4.1.2. Ro čné naturálne mzdy ( nepovinné )
4.2. Hrubé príjmy v referen čnom mesiaci
4.2.1. Príjmy súvisiace s prácou nad čas
4.2.2. Osobitné príplatky za prácu na zmeny4.2.3. Povinné sociálne príspevky a dane, ktoré platí zamestnávate ľv mene
zamestnanca ( nepovinné )
4.2.3.1. Povinné príspevky sociálneho zabezpe čenia ( nepovinné )2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —3
▼M1
4.2.3.2. Dane ( nepovinné )
4.3. Priemerné hrubé hodinové príjmy v referen čnom mesiaci
5. Koeficienty dopo čtov
5.1. Koeficient dopo čtu pre miestnu jednotku
5.2. Koeficient dopo čtu pre zamestnancov
Členské štáty mô žu nepovinne uvies ťpodrobnej šie informácie vz ťahujúce sa na
kategórie ukazovate ľa 2.8. Mô žu tie žuvies ťúdaje o týchto zlo žkách ukazovate ľa
3.4.: Počet dní práceneschopnosti ro čneaPočet dní odbornej prípravy ro čne
(prenos Eurostatu iba na žiados ť).
Ukazovatele v zis ťovaní štruktúry príjmov
2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —4
▼M1
PRÍLOHA II
DEFINÍCIE UKAZOVATE ĽOV
1. Informácie o miestnej jednotke, ku ktorej patria zamestnanci vo
vzorke
Štrukturálna štatistika príjmov sa zostavuje pod ľa miestnych jednotiek
a podnikov tak, ako sú definované v nariadení Rady (EHS) č. 696/93 (1)
a poskytuje informácie o zamestnancoch v podnikoch s desiatimi alebo
viacerými zamestnancami klasifikovaných pod ľav e ľkosti a hlavnej
činnosti. Informácie o zamestnancoch v podnikoch s menej ako desia-
timi zamestnancami sú nepovinné. Štatistika zah ŕňavšetky činnosti defi-
nované v ►M2 sekciami B a žNaPa žS◄Odvetvovej klasifikácie
ekonomických činností v rámci Európskych spolo čenstiev ( ďalej len
„►M2 NACE Rev. 2 ◄“)(2).
1.1. Geografické umiestnenie štatistickej jednotky (NUTS-1)
Región, v ktorom sa miestna jednotka nachádza, by sa mal klasifikova ť
podľa nomenklatúry územných štatistických jednotiek (NUTS, úrove ň
1).
Prenosové kódy rôznych kategórií NUTS sa uvedú v implementa čnej
správe distribuovanej Eurostatom.
1.2. Veľkosťpodniku, ku ktorému patrí miestna jednotka
Veľkosťpodniku z h ľadiska po čtu zamestnancov by sa mala ozna čiťna
základe týchto ve ľkostných tried: 1 –9, 10–49, 50 –249, 250 –499, 500 –
999, 1 000 alebo viac zamestnancov. Ve ľkostná trieda 1 –9 je nepovinná.
Prenosové kódy uvedených ve ľkostných tried sa uvedú
v implementa čnej správe distribuovanej Eurostatom.
1.3. Hlavná ekonomická činnos ťmiestnej jednotky ( ►M2 NACE Rev. 2 ◄)
Hlavnej ekonomickej činnosti miestnej jednotky by sa mal prideli ť
dvojmiestny kód pod ľa klasifikácie ►M2 NACE Rev. 2 ◄(úrove ň
oddielu).
Prenosové kódy rôznych kategórií OKE Čsa uvedú v implementa čnej
správe distribuovanej Eurostatom.
1.4. Forma hospodárskej a finan čnej kontroly podniku
Tento ukazovate ľrozli šuje iba medzi kategóriou „verejná kontrola “
a„súkromná kontrola “. Prvá kategória sa vz ťahuje na ka ždý podnik,
na ktorý mô žum a ťpriamo, alebo nepriamo dominantný vplyv verejné
orgány na základe ich vlastníctva tohto podniku, na základe ichfinan čnej ú časti v ňom alebo na základe predpisov, ktorými sa riadi.
Dominantný vplyv (alebo kontrola) zo strany verejných orgánov sa
predpokladá vtedy, ak tieto orgány priamo, alebo nepriamo:
—vlastnia podstatnú časťupísaného kapitálu (> 50 %) podniku, alebo
—kontrolujú vä čšinu hlasov priradených k akciám vydaným
podnikom, alebo mô žu vymenova ťviac ne žpolovicu členov správ-
neho, riadiaceho alebo dozorného orgánu podniku.
Druhá kategória je definovaná podobne. Vyrovnané verejno-súkromné
vlastníctvo (50/50 „zdieľaná kontrola “) je v praxi ve ľmi zriedkavé.
Takéto prípady sa preto nebudú kódova ťoddelene a ak sa vyskytnú,
mali by sa poklada ťza prípady „súkromnej kontroly “.
Prenosové kódy týchto dvoch kategórií ukazovate ľa 1.4 sa uvedú
v implementa čnej správe distribuovanej Eurostatom.2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —5
(1) Ú. v. ES L 76, 30.3.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003.
(2) Zahrnutie ►M2 NACE Rev. 2 ◄►M2 sekciou O ◄je nepovinné. Zahrnutie zamest-
nancov v podnikoch s menej ne ždesiatimi zamestnancami je tie žnepovinné.
▼M1
1.5. Kolektívna zmluva o mzdách a platoch
Kolektívna zmluva o mzdách a platoch, ktorá sa vz ťahuje na vä čšinu
zamestnancov v štatistickej jednotke, sa mô že zaradi ťdo jednej z ďalej
uvedených kategórií. Malo by sa tie žuvies ť, ak neexistuje žiadna kolek-
tívna zmluva. Kategórie sú tieto:
—zmluva na celo štátnej úrovni alebo zmluva medzi konfederáciami
zamestnancov, ktorá sa vz ťahuje na zamestnancov viac ne žjedného
odvetvia, zvy čajne podpísaná jednou alebo viacerými odborovými
konfederáciami a jednou alebo viacerými štátnymi zamestnávate ľ-
skými organizáciami,
—zmluva v rámci jedného odvetvia, ktorá stanovuje podmienky
zamestnania pre v šetkých alebo vä čšinu zamestnancov v danom
odvetví alebo hospodárskom sektore,
—zmluva jednotlivých odvetví v jednotlivých regiónoch,
—zmluva podniku alebo jedného zamestnávate ľa, ktorá sa vz ťahuje
len na zamestnancov tohto zamestnávate ľa, bez oh ľadu na jeho
veľkosť; táto zmluva sa mô žev z ťahova ťlen na ur čité miestne
jednotky alebo skupiny zamestnancov v rámci podniku,
—zmluva vz ťahujúca sa len na zamestnancov v jednej miestnej
jednotke,
—akýko ľvek iný typ zmluvy neuvedený vy ššie,
—neexistuje žiadna kolektívna zmluva o mzdách a platoch.
Ak sa vz ťahuje na viac ne ž50 % zamestnancov miestnej jednotky, musí
sa vybra ťjedna z uvedených kategórií (odpove ď„áno“). Je mo žné,že
sa na danú jednotku vz ťahuje viacero kategórií sú časne.
Namiesto priamej otázky o type kolektívnej zmluvy je mo žné sa
jednotky opýta ť, aké kolektívne predpisy sa uplat ňujú a pod ľa odpovedí
sa ur čí typ kolektívnej zmluvy.
Prenosové kódy uvedených kategórií ukazovate ľa 1.5 sa uvedú
v implementa čnej správe distribuovanej Eurostatom.
1.6. Počet zamestnancov v miestnej jednotke (nepovinné)
Tento ukazovate ľpredstavuje celkový po čet zamestnancov
v referen čnom mesiaci (napr. k 1. alebo 31. októbru) a vz ťahuje sa
na v šetkých zamestnancov vrátane žiakov u čilišťa, platených prakti-
kantov a študentov.
1.7. Príslu šnosťmiestnej jednotky k skupine podnikov (nepovinné)
Tento ukazovate ľje dvojzlo žkový ( „áno“/„nie“) a uvádza, či miestna
jednotka patrí k skupine podnikov. Prenosové kódy týchto dvoch kate-górií ukazovate ľa uvedie Eurostat v implementa čnej správe.
Skupina podnikov je štatistickou jednotkou definovanou v nariadení
(EHS) č. 696/93. Malo by sa uva žovaťo skupine podnikov na celosve-
tovej úrovni. Vo vä čšine prípadov miestna jednotka patrí k podniku,
ktorý nie je kontrolovaný žiadnou vnútro š
tátnou alebo zahrani čnou
skupinou. Ak miestna jednotka patrí k skupine podnikov, je to vo
všeobecnosti známe. Praktické usmernenie, ktoré sa mô že respondentom
poskytnú ť, spo číva v otázke, čis úú čty príslu šného podniku úplne
konsolidované v ú čtoch jeho príslu šnej skupiny podnikov.
2. Informácie týkajúce sa individuálnej charakteristiky ka ždého
zamestnanca vo vzorke vz ťahujúce sa na referen čný mesiac
Zamestnancami sú v šetky osoby bez oh ľadu na ich štátnu príslu šnosť
alebo d ĺžku ich zamestnania v krajine, ktoré majú priame pracovné
zmluvy s podnikom alebo miestnou jednotkou (aj ke ďsú tieto zmluvy
neformálne), a sú odme ňované bez oh ľadu na typ vykonávanej práce,
počet odpracovaných hodín (na plný alebo čiasto čný úväzok) a dobu
trvania zmluvy (na dobu ur čitú alebo neur čitú). Odme ňovanie zamest-
nancov mô žeb y ťvo forme miezd alebo platov vrátane príplatkov, mzdy
za úkolovú prácu a prácu na zmeny, prídavkov, poplatkov, prepitného
a odmien, provízií a naturálnych miezd. Zamestnanci zaradení do
vzorky sú tí, ktorí boli skuto čne po čas referen čného mesiaca odmenení.2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —6
▼M1
Zamestnanci, ktorí neboli po čas referen čného mesiaca odmenení, by
mali by ťvyradení.
Definícia zamestnancov sa vz ťahuje na manuálnych a nemanuálnych
pracovníkov a riadiaci personál v súkromnom a verejnom sektore
v ekonomických činnostiach zatriedených do ►M2 sekciami B a ž
NaPa žS◄►M2 NACE Rev. 2 ◄v podnikoch s aspo ňdesiatimi
zamestnancami (1).
V tomto zozname sa uvádzajú názorné príklady kategórií zamestnancov,
ktoré sú zaradené :
—obchodní zástupcovia, ak sú na výplatnej listine a okrem provízií sú
odme ňovaní inými formami,
—platení pracujúci majitelia,
—žiaci u čilišťa,
—študenti a praktikanti ( čakate ľskí úradníci, žiaci zdravotníckej školy,
asistenti výskumu alebo asistenti u čitelia, pomocný personál
v nemocnici, at ď.), ktorí sú zmluvne zaviazaní za odmenu prispieva ť
v rámci výrobného procesu jednotky,
—prechodní alebo do časní pracovníci (administratívny personál)
prijatí, zamestnaní a odme ňovaní pracovnými agentúrami za prácu
mimo agentúry, často na do časné obdobie (2),
—sezónne alebo príle žitostne pracujúce osoby, ak majú formálnu alebo
neformálnu zmluvu s podnikom alebo miestnou jednotkou a vopred
dohodnutý pracovný čas,
—zamestnanci, v súvislosti s ktorými vznikli pracovné náklady
v referen čnom období, hoci do časne neboli v práci, a to z dôvodu
choroby alebo úrazu, dovolenky alebo pracovného vo ľna,štrajku
alebo výluky, pracovného vo ľna na ú čely vzdelávania a odbornej
prípravy, materskej alebo rodi čovskej dovolenky, zní ženej hospodár-
skej činnosti, zastavenia práce z dôvodu nepriaznivého po časia,
mechanických porúch, nedostatku materiálu, paliva alebo energie
a inej do časnej dovolenej alebo nedovolenej neprítomnosti,
—osoby zamestnané v zahrani čí, ak sú aj na ďalej odme ňované spra-
vodajskou jednotkou,
—externí pracovníci (3) vrátane pracovníkov pracujúcich doma
a telepracovníkov, ak existuje jasná dohoda, že títo pracovníci sú
odme ňovaní na základe vykonanej práce t. j. mno žstva práce, ktoré
predstavuje sú časťniektorého výrobného procesu.
Tieto kategórie by mali by ťvyradené :
—obchodní zástupcovia a iné osoby, ktoré sú odme ňované výhradne
poplatkami alebo províziami, nie sú na výplatnej listine alebo sú
samostatne zárobkovo činné osoby,
—majitelia, riaditelia alebo riadiaci zamestnanci, ktorých odmena je
výhradne vo forme podielu na ziskoch,
—vypomáhajúci v rodinnom podniku, ktorí nie sú zamestnancami (ako
je definované vy ššie) podniku alebo miestnej jednotky,
—samostatne zárobkovo činné osoby bez platených zamestnancov,
—neplatení dobrovo ľní pracovníci (napr. takí, ktorí zvy čajne pracujú
pre neziskové organizácie, ako sú charity).2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —7
(1) Zahrnutie ►M2 NACE Rev. 2 ◄►M2 sekciou O ◄je nepovinné. Zahrnutie zamest-
nancov v podnikoch s menej ne ž10 zamestnancami je tie žnepovinné.
(2) S cie ľom vyhnú ťsa duplicitnému zarátaniu je potrebné zaradi ťhodiny odpracované
osobami zamestnanými pracovnými agentúrami do kategórie OKE Čpracovnej agentúry
(►M2 NACE Rev. 2, 78.20 ◄), a nie do kategórie OKE Čpodniku, v ktorom sú
skuto čne zamestnané.
(3) Externý pracovník je osoba, ktorá súhlasí, že bude pracova ťpre daný podnik alebo mu
bude dodáva ťurčité mno žstvo tovaru, či poskytova ťurčité slu žby na základe vopred
dohodnutého systému alebo zmluvy, pri čom jej pracovisko nie je v tomto podniku
[Európsky systém národných a regionálnych ú čtov v Európskom spolo čenstve, ESA
95: 11.13 písm. g)].
▼M1
2.1. Pohlavie
Prenosové kódy týchto dvoch kategórií ukazovate ľa sa uvedú
v implementa čnej správe distribuovanej Eurostatom.
2.2. Vek
Udáva sa tu len rok narodenia. Vek sa vypo číta ako rozdiel medzi
referen čným rokom zis ťovania a rokom narodenia.
2.3. Zamestnanie v referen čnom mesiaci [ISCO-88 (KOM)]
Zamestnaniu by sa mal prideli ťdvojmiestny, a ak je to mo žné, troj-
miestny kód pod ľa Medzinárodnej štandardnej klasifikácie zamestnaní,
verzia 1988 [ISCO-88 (KOM)]. Základnými informáciami na ur čenie
zamestnania sú zvy čajne názov funkcie zamestnanca a opis hlavných
úloh v rámci výkonu jeho/jej povinností.
Praktikanti alebo študenti s pracovnou zmluvou a žiaci u čilišťas a
zatriedia do zamestnania, na výkon ktorého sa pripravujú po čas svojich
učňovských rokov alebo odborného prípravy. Predáci sa tie žzatriedia
do zamestnania, v rámci ktorého vykonávajú dozor.
Prenosové kódy kategórií ukazovate ľa 2.3 uvedie Eurostat
v implementa čnej správe.
2.4. Riadiaca pozícia alebo pozícia zah ŕňajúca vykonávanie dozoru (nepo-
vinné)
Tento dvojzlo žkový ukazovate ľ(kategórie „áno“/„nie“) uvádza, čim á
zamestnanec nejakú riadiacu funkciu alebo funkciu zah ŕňajúcu vykoná-
vanie dozoru. Výraz „riadiaci “nie je identický s výrazom „vykonávajúci
dozor “, preto že niektorí riadiaci zamestnanci nevykonávajú dozor nad
inými zamestnancami. Okrem toho zamestnanci, ktorí majú pozíciu
zahŕňajúcu „vykonávanie dozoru “, nie sú zaradení výhradne pod
ISCO-88 (KOM), hlavná skupina 1 (zákonodarcovia, vedúci a riadiacizamestnanci). Ve ľa zamestnancov zaradených do skupiny 2 (vedeckí
a odborní du ševní zamestnanci) a do skupiny 3 (technickí, zdravotnícki,
pedagogickí zamestnanci a zamestnanci v príbuzných odboroch) mô že
maťpovinnos ťvykonáva ťdozor. Pozícia zah ŕňajúca vykonávanie
dozoru sa mô že vyskytova ťv ktorejko ľvek zo skupín ISCO-88
(KOM) vrátane manuálnych pracovníkov.
Riadiace funkcie sú spojené s ur čovaním, formulovaním, implemento-
vaním, riadením alebo poradenstvom v súvislosti s politikouačinnos ťou podnikov a in štitúcií. Často zah ŕňajú povinnos ťvykoná-
vania dozoru.
Osoba sa pokladá za osobu s pozíciou zah ŕňajúcou vykonávanie dozoru,
ak vykonáva dozor nad prácou aspo ňjednej osoby (okrem žiakov
učilišťa). Zvy čajne by táto osoba mohla ma ťv názve funkcie/popise
práce výraz „predák “alebo „pracovník vykonávajúci dozor “spolu
s názvom zamestnania.
Prenosové kódy týchto dvoch kategórií sa uvedú v implementa čnej
správe distribuovanej Eurostatom.
2.5. Najvy ššia úspe šne ukon čená úrove ňvzdelania a odbornej prípravy
(ISCED 97)
Tento ukazovate ľsa týka úrovne v šeobecného, odborného alebo
vyššieho vzdelania, ktorú zamestnanec dosiahol pod ľa Medzinárodnej
š
tandardnej klasifikácie vzdelania (ISCED 97). Výraz „úspe šne ukon-
čená úrove ň“sa musí spája ťso získaním osved čenia alebo diplomu, ak
sa ude ľujú. Ak sa osved čenie neude ľuje, úspe šné ukon čenie sa musí
spája ťso stopercentnou ú časťou.
Mali by sa rozli šovaťnasledujúce úrovne ISCED 97:
I S C E D 0 a 1 ( k ó d 0 1 ) : Pred školská výchova a základné vzde-
lanie alebo prvý stupe ňzákladného vzdelania
Programy na tejto úrovni sú zvy čajne navrhnuté na základe ro čníkov
alebo projektov tak, aby sa de ťom poskytlo riadne základné vzdelanie
v oblasti čítania, písania a matematiky spolu so základným pochopením
ostatných predmetov, ako je dejepis, zemepis, prírodné vedy, spolo-2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —8
▼M1
čenské vedy, umenie a hudba. Táto úrove ňzvyčajne predstavuje šesť
rokov školskej dochádzky.
ISCED 2 (kód 02): N i žšie stredné vzdelanie alebo druhý stupe ň
základného vzdelania
Programy na tejto úrovni sa zvy čajne zameriavajú na jednotlivé pred-
mety prostredníctvom odborných u čiteľov a často viacerých u čiteľov,
ktorí vedú triedy v špecializovanom odbore. Na tejto úrovni sa úplne
implementujú základné zru čnosti.
ISCED 3 a 4 (kód 03): V y ššie stredné vzdelanie a pomaturitné
neuniverzitné vzdelanie
Vzdelávacie programy na vy ššej strednej úrovni (ISCED 3) zvy čajne
vyžadujú ukon čenie deviatich rokov školskej dochádzky (od za čatia
úrovne 1 ISCED) alebo kombináciu vzdelania a odbornej alebo tech-nickej praxe.
Pomaturitné neuniverzitné vzdelanie (ISCED 4) zah ŕňa programy, ktoré
sa z medzinárodného h ľadiska nachádzajú na hranici medzi vy šším
stredným vzdelaním a pomaturitným vzdelaním, aj ke ďby sa mohli
vo vnútro štátnom kontexte pova žovaťza vy ššie stredo školské programy
alebo pomaturitné programy. Z h ľadiska ich obsahu sa tieto programy
nesmú pova žovaťza univerzitné programy. Často nie sú ove ľa pokro-
čilejšie ne žprogramy v ISCED 3, no slú žia na roz šírenie vedomostí
ú
častníkov, ktorí u žukon čili program na úrovni ISCED 3. Typickými
príkladmi sú programy navrhnuté na prípravu študentov na štúdiá na
úrovni ISCED 5, ktorí aj ke ďukon čili úrove ňISCED 3, nepostupovali
podľaučebných osnov, ktoré by umo žnili vstup na úrove ň5, t. j.
základné prípravné kurzy alebo krátke programy odbornej prípravy.
Môžu sa zahrnú ťaj programy druhého cyklu.
I S C E D 5 B ( k ó d 0 4 ) : Prvý stupe ňuniverzitného vzdelania
(nevedie k vy ššej vedeckej kvalifikácii) –Technické
Na rozdiel od 5A sú tieto programy orientované na prax a sú špecifické
pre jednotlivé zamestnania a vä čšinou sú navrhnuté tak, aby umo žnili
účastníkom získa ťpraktické zru čnosti a know-how potrebné na prácu
v danom zamestnaní alebo odbore, triede zamestnaní alebo odborov,pričom ich úspe šné ukon čenie zvy čajne poskytuje ú častníkom kvalifi-
káciu relevantnú pre trh práce.
I S C E D 5 A ( k ó d 0 5 ) : Prvý stupe ňuniverzitného vzdelania
(nevedie k vy ššej vedeckej kvalifikácii) –Všeobecné
Táto úrove ňsa skladá z univerzitných programov, ktoré majú pokro či-
lejší vzdelávací obsah ne žprogramy ponúkané na úrovni ISCED 3 a 4.
Vstup do týchto programov zvy čajne vy žaduje úspe šné ukon čenie
úrovne ISCED 3 alebo podobnú kvalifikáciu na úrovni ISCED 4.Nevedú k udeleniu vy ššej vedeckej hodnosti. Tieto programy musia
celkovo trva
ťnajmenej dva roky. Programy 5A sú vo v šeobecnosti
teoretické a sú ur čené na poskytnutie dostato čnej kvalifikácie na
získanie vstupu do pokro čilých vedeckých programov a povolaní
s náro čnými po žiadavkami na zru čnosti.
I S C E D 6 ( k ó d 0 6 ) : Druhý stupe ňuniverzitného vzdelania (vedie
kv y ššej vedeckej kvalifikácii) –Technické
Táto úrove ňje vyhradená pre univerzitné programy, ktoré vedú
k udeleniu vy ššej vedeckej hodnosti. Preto sa programy venujú
vyššiemu štúdiu a pôvodnému výskumu, a nie sú zalo žené len na
práci v kurzoch. Zvy čajne si vy žadujú predlo ženie publikovate ľnej
diplomovej alebo dizerta čnej práce, ktorá je výsledkom pôvodného
výskumu a predstavuje významný prínos k vedomostiam.
Prenosové kódy kategórií uvedeného ukazovate ľa 2.5 uvedie Eurostat
v implementa čnej správe.
2.6. Dĺžka zamestnania v danom podniku
Celková d ĺžka zamestnania v referen čnom mesiaci by mala by ťzaložená
na po čtecelých odpracovaných rokov. Je mo žné stanovi ťakýko ľvek
dátum v rámci referen čného mesiaca (napr. 1. alebo 31. októbra).
Celková d ĺžka zamestnania sa týka obdobia, odkedy sa zamestnanec
zamestnal v podniku, ktorý mô žeb y ťv inej miestnej jednotke.
Prestávky v zamestnaní sa neodrátajú. Ak sa spojili podniky alebo2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —9
▼M1
došlo k zmenám vlastníctva, d ĺžka zamestnania sa má zaznamena ťna
základe záznamu zamestnávate ľa.
Veľkostné triedy v rámci ukazovate ľa 2.6 a prenosové kódy tried uvedie
Eurostat v implementa čnej správe.
2.7. Zmluvný pracovný čas (na plný alebo čiasto čný úväzok)
Zamestnanci na plný úväzok sú tí, ktorých be žný pracovný čas je taký,
ako je kolektívne dohodnuté, alebo ako je zvykom pracova ť
v posudzovanej miestnej jednotke, aj ke ďich zmluva je na dobu krat šiu
ako jeden rok. Zamestnanci na čiasto čný úväzok sú tí, ktorí pracujú
kratšie, ne žje be žný pracovný čas zamestnancov na plný úväzok.
Prenosové kódy kategórií ukazovate ľa 2.7 uvedie Eurostat
v implementa čnej správe.
2.7.1. H o d i n y o d p r a c o v a n é v b e žnom pracovnom čase zamest-
nanca
Uzamestnanca na plný úväzok predstavuje tento podiel v ždy 100 %.
Uzamestnanca na čiasto čný úväzok by mal by ťzmluvne odpracovaný
čas vyjadrený ako percento z po čtu be žne odpracovaných hodín zamest-
nanca na plný úväzok v miestnej jednotke (v práci rovnocennej prácizamestnanca na čiasto čný úväzok).
2.8. Typ pracovnej zmluvy
O type pracovnej zmluvy sa vy žadujú tieto informácie:
—na dobu neur čitú,
—na dobu do časnú/ur čitú (okrem žiakov u čilišťa vrátane odme ňova-
ných praktikantov alebo študentov),
—žiak u čilišťa.
Pracovná zmluva na dobu neur čitúje zmluvou medzi zamestnancom
a zamestnávate ľom, kde skuto čná d ĺžka trvania zmluvy nebola vopred
dohodnutá.
Pracovná zmluva sa pova žuje za do časnú alebo na dobu ur čitú, ak bolo
úmyslom zamestnávate ľa a zamestnanca, žedĺžka trvania zmluvy sa
stanoví na základe ur čitých podmienok, ako je napríklad presný časový
harmonogram na ukon čenie práce, ukon čenie ur čitej úlohy alebo návrat
do práce iného zamestnanca, ktorý je momentálne nahradený inýmzamestnancom. Do tejto kategórie patria praktikanti a študenti, ktorým
sa za prácu platí.
Zmluvy žiakov u čilišťasú osobitné zmluvy na dobu ur čitú, dohodnuté
medzi zamestnávate ľom a žiakom u čilišťa. Ú čelom tejto zmluvy je
umo žniťžiakovi u čilišťa získa ťpraktické skúsenosti v ur čitej oblasti.
Prenosové kódy týchto troch kategórií ukazovate ľa 2.8 uvedie Eurostat
v implementa čnej správe.
2.9. Štátne ob čianstvo (nepovinné)
Štátne ob čianstvo sa definuje ako zákonom stanovená štátna príslu šnosť
každého človeka a ob čan je osoba, ktorá je štátnym príslu šníkom
z dôvodu narodenia v danej krajine alebo naturalizácie, čiužvyhlá-
sením, vo ľbou, man želstvom alebo ostatnými spôsobmi.
Mala by sa vybra ťjedna z týchto mo žností:
—obyvate ľsoštátnym ob čianstvom,
—obyvate ľs cudzím štátnym ob čianstvom,
—dochádzajúci z inej krajiny.
Prenosové kódy týchto troch kategórií ukazovate ľa 2.9 uvedie Eurostat
v implementa čnej správe.
3. Informácie o pracovnej dobe ka ždého zamestnanca vo vzorke
Na výpo čet platených hodín sa pou žívajú tieto časové ukazovatele.
Platené hodiny sú definované takto:2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —10
▼M1
—hodiny odpracované v be žnom pracovnom čase a nad časové hodiny
vyplatené po čas referen čného obdobia,
—hodiny, za ktoré bol zamestnanec vyplatený pod ľa zní ženej sadzby,
a to aj v prípade, že rozdiel mu bol uhradený z fondov sociálneho
zabezpe čenia,
—hodiny, ktoré neboli odpracované po čas referen čného obdobia, ale
boli zaplatené (dovolenka/oddych, práceneschopnos ť,štátne sviatky
a ostatné zaplatené hodiny napr. na lekársku prehliadku, pôrod,svadbu, pohreb, s ťahovanie at ď.).
3.1. Počet tý ždňov, na ktoré sa vz ťahujú hrubé ro čné príjmy
Ukazovate ľ3.1 sa vz ťahuje na skuto čne zaplatený pracovný časzamest-
nanca po čas roka a mal by zodpoveda ťskuto čným hrubým ro čným
príjmom (ukazovate ľ4.1). Pou žije sa na dopo čítanie skuto čných
hrubých ro čných príjmov a ro čných príplatkov a prídavkov, ak zamest-
nanec pracoval krat šie ne žcelý rok, t. j. krat šie ne ž52 tý ždňov.
V tejto súvislosti sa so zamestnancami na
čiasto čný úväzok zaobchádza
rovnako ako so zamestnancami na plný úväzok bez oh ľadu na odpraco-
vaný čas. Ak bol zamestnancovi na čiasto čný úväzok zaplatený celý
rok, uve ďte„52“týždňov. Ak bolo zamestnancovi na čiasto čný úväzok
zaplatených 6 mesiacov, uve ďte„26“týždňov.
3.2. Počet skuto čne zaplatených hodín po čas referen čného mesiaca
Tu sa vy žaduje uvies ťpočet skuto čne zaplatených hodín po čas referen č-
ného mesiaca, nie po čet hodín v štandardnom pracovnom mesiaci.
Skuto čne zaplatené hodiny zah ŕňajú v šetky hodiny odpracované
vb e žnom pracovnom čase a nad časové hodiny, za ktoré zamestnávate ľ
vyplatil odmenu po čas uvedeného mesiaca. Hodiny, ktoré neboli odpr-
acované, ale boli zaplatené, sa po čítajú ako „platené hodiny “(napr.
dovolenka, štátne sviatky, platená práceneschopnos ť, platená odborná
príprava, platené osobitné vo ľno at ď.).
Ukazovate ľ3.2 by mal zodpoveda ťhrubým príjmom za referen čný
mesiac (ukazovate ľ4.2). Z toho vyplýva, že platby za obdobia neprí-
tomnosti, ktoré platí zamestnávate ľpodľa zní ženej sadzby, sa nepo čí-
tajú.
Ak má neplatená neprítomnos ťzamestnanca vplyv na jeho/jej platené
hodiny, tieto by sa mali upravi ťtak, aby sa zistili platené hodiny za celý
mesiac. Ak je napríklad k dispozícii informácia, že zamestnanec mal
20 % referen čného mesiaca neplatenú neprítomnos ť, ukazovate ľ3.2 sa
vynásobí korek čným koeficientom 1,25.
3.2.1. P o čet platených nad časových hodín v referen čnom
mesiaci
Nadčasové hodiny zah ŕňajú hodiny, ktoré sa odpracujú okrem hodín
odpracovaných po čas normálneho alebo zmluvne dohodnutého pracov-
ného mesiaca. Ak sa napríklad štyri hodiny platia sadzbou 1,5-krát
normálnej sadzby, uve ďte 4, nie 6. Mali by sa zahrnú ťlen nad časové
hodiny zodpovedajúce mzde za nad čas zaznamenané v 4.2.1. Z toho
vyplýva, že ukazovate ľ3.2.1 by mal zodpoveda ťpríjmom za nad čas
v referen čnom mesiaci (ukazovate ľ4.2.1). Vo ľno namiesto neplatenej
pracovnej doby a čas strávený cestovaním sa nepova žujú za nad čas.
Z postupu úpravy, ktorý sa uplat ňuje na ukazovate ľ3.2, vyplýva, že
postup dopo čtu sa tie žtýka ukazovate ľa 3.2.1, ktorý je sú časťou 3.2. Ak
je napríklad známe, že zamestnanec mal 20 % referen čného mesiaca
neplatenú neprítomnos ť, ukazovate ľ3.2.1 sa vynásobí korek čným koefi-
cientom 1,25.
3.3. Počet dní dovolenky ro čne
Vzťahuje sa na celkový po čet dní platenej dovolenky za rok, bez práce-
neschopnosti a štátnych sviatkov, vyjadrený v dňoch. Súvisí s celkovým
ročným sú čtom v šetkých normálnych dní plateného vo ľna vrátane tých,
na ktoré má zamestnanec nárok vzh ľadom na jeho vek, výkon osobit-
ných povinností, hodnos ťatď.
Uznáva sa, že pre mnohých zamestnávate ľov nie je mo žné uvies ť
skuto čný po čet dní dovolenky zamestnanca po čas roka. Z tohto dôvodu2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —11
▼M1
sa ukazovate ľ3.3 vz ťahuje na nárok na ro čnú dovolenku, ktorý sa
používa namiesto skuto čnej ro čnej dovolenky.
Za dovolenku sa nepova žujú:
—práceneschopnos ť,
—voľno na odbornú prípravu,
—platené osobitné vo ľno udelené z osobných dôvodov,
—dodato čné vo ľno udelené na základe dohôd o zní žení pracovného
času.
Na ú čely porovnania, ka ždý tý ždeňdovolenky zodpovedá piatim d ňom.
Soboty a nedele by nemali by ťzahrnuté. Ak má napríklad zamestnanec
na plný úväzok nárok na pä ťtýždňov dovolenky za rok, zodpovedá to
25 d ňom.
Na rozdiel od zamestnanca na čiasto čný úväzok, ktorý pracuje 60 %
normálneho pracovného času zamestnanca na plný úväzok (ukazovate ľ
2.7.1), jeho nárok na pä ťtýždňov dovolenky predstavuje iba 15
„celých “dní vo ľna.
3.4. Počet platených dní neprítomnosti v práci ro čne (nepovinné)
Aj tento ukazovate ľje vyjadrený v d ňoch. Zah ŕňa napríklad:
—celkový po čet platených skuto čných dní práceneschopnosti po čas
roka,
—platené osobitné vo ľno udelené z osobných dôvodov,
—štátne sviatky.
Nezah ŕňa platené dni, ktoré sa pokladajú za rovnocenné skuto čne odpr-
acovaným d ňom, ako napríklad dni v roku, ktoré zamestnanec strávi
činnos ťami odbornej prípravy.
4. Informácie o príjmoch ka ždého zamestnanca vo vzorke
Zamestnanci, ktorí majú by ťzaradení do v šetkých nasledujúcich ukazo-
vateľov o ro čných, mesa čných a hodinových príjmoch, sú zamestnanci,
ktorí boli po čas referen čného mesiaca skuto čne odmenení. Zamestnanci,
ktorí v referen čnom mesiaci neboli odmenení, by sa mali vyradi ť.
Navy še, ak má na hrubý príjem zamestnanca v referen čnom mesiaci
(ukazovate ľ4.2) vplyv neplatená neprítomnos ť(z dôvodu choroby,
materstva alebo študijného vo ľna at ď.) a nemô žesa upravi ťtak, aby
poskytol prijate ľný odhad príjmu zamestnanca za celý mesiac, mal by
byťtento zamestnanec vyradený .
Koeficient dopo čtu pre zamestnancov (ukazovate ľ5.2) by sa mal
striktne vz ťahova ťna zamestnancov vo vzorke, pre ktorých je mo žné
stanovi ťnáležite podlo žený odhad hrubého mesa čného príjmu.
4.1. Hrubé ro čné príjmy v referen čnom roku
Hrubé ro čné príjmy zah ŕňajú odme ňovanie v hotovosti a v naturáliách
vyplatené po čas referen čného roka pred zdanením a odvodmi
príspevkov sociálneho zabezpe čenia, ktoré platia osoby zárobkovo
činné a ktoré zrá ža zamestnávate ľ.
Hlavný rozdiel medzi ročnými amesa čnými príjmami je, žer o čné
príjmy nie sú iba sú čtom priamych miezd, príplatkov a prídavkov vypla-
tených zamestnancovi v ka ždom výplatnom období. Ro čné príjmy preto
zvyčajne prevy šujú údaj vypo čítaný vynásobením „štandardného mesa č-
ného balí čka“číslom 12.
„Štandardný mesa čný balí ček“zahŕňa tie príplatky a prídavky, ktoré sa
vyplácajú v ka ždom výplatnom období, hoci sa suma týchto „pravidel-
ných“príplatkov a prídavkov lí ši, ale nezah ŕňajú tie príplatky
a prídavky, ktoré sa nevyplácajú v ka ždom výplatnom období. Okrem
toho do mesa čných príjmov sa nezaratúvajú naturálne mzdy. Ro čné
príjmy sa v šak vz ťahujú aj na „neštandardné platby “, t. j. platby,
ktoré sa nevyplácajú v ka ždom výplatnom období (ukazovate ľ4.11)
a na naturálne mzdy (ukazovate ľ4.1.2).2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —12
▼M1
V rámci ukazovate ľa 4.1 by sa mali uvies ťúdaje za v šetkých zamest-
nancov, ktorých hrubé mesa čné príjmy (ukazovate ľ4.2) je mo žné
stanovi ť, t. j. ukazovate ľ4.1 by sa nemal uvádza ťza zamestnancov,
u ktorých nie je mo žné stanovi ťodhad hrubých mesa čných príjmov.
Títo zamestnanci budú zo vzorky vyradení.
Nie je dôle žité, aby sa príjmy zamestnanca v ždy vz ťahovali na celý rok.
Niektorí zamestnanci budú ma ťobdobia neplatenej neprítomnosti alebo
sa v priebehu roka v podniku zamestnajú príp. z neho odídu. Vy žadujú
saskuto čnéhrubé príjmy v referen čnom roku. Ak je ukazovate ľ3.1
(počet tý ždňov, na ktoré sa vz ťahujú hrubé ro čné príjmy) ni žšín ež52
týždňov, na dopo čítanie ukazovate ľa 4.1 a jeho zlo žiek sa pou žije
ukazovate ľ3.1.
4.1.1. R o čné príplatky a prídavky nevyplácané v ka ždom
výplatnom období (nepovinné)
Tento ukazovate ľsa vz ťahuje na polo žky, ktoré sa nevyplácajú
vk a ždom výplatnom období, ako napríklad:
—13. alebo 14. plat,
—príplatky na dovolenku,
—štvrťročné alebo ro čné odmeny spolo čnosti,
—ročné príplatky pod ľa produktivity v závislosti od vopred stanove-
ných cie ľov, ocenenia zamestnanca, stimuly pri nástupe do zamest-
nania,
—odstupné a odchodné,
—antedatované platby.
4.1.2. R o čné naturálne mzdy (nepovinné)
Tento ukazovate ľsa vz ťahuje na odhad hodnoty v šetkých tovarov
a slu žieb, ktoré zamestnancom poskytne podnik alebo miestna jednotka
počas referen čného roka. Ide o podnikové výrobky, ubytovanie zamest-
nancov, slu žobné motorové vozidlá, ponuku akcií a nákup v systéme
akcií. Ak sú k dispozícii osobné informácie o dani z príjmu týkajúce sa
naturálnych miezd a platov, tieto sa mô žu vyu žiťako náhrada.
Ak sa v ukazovateli 3.1 uvádza menej ako 52 tý ždňov,neupravujte
ukazovate ľ4.1.2.
4.2. Hrubé príjmy v referen čnom mesiaci
Tento ukazovate ľsa vz ťahuje na odme ňovanie v hotovosti vyplatené
počas referen čného mesiaca pred zdanením a odvodmi príspevkov
sociálneho zabezpe čenia, ktoré platia osoby zárobkovo činné a ktoré
zráža zamestnávate ľ. Ukazovate ľ4.2 by mal zodpoveda ťpočtu hodín
zaplatených po čas referen čného mesiaca (ukazovate ľ3.2).
Sú tu zaradené :
—všetky platby vz ťahujúce sa na toto obdobie (aj ke ďv skuto čnosti
zaplatené mimo reprezentatívneho mesiaca) vrátane v šetkých miezd
za nad čas, prémií za zmeny, príplatkov, provízií, at ď.,
—platby za nad čas, príspevky za tímovú prácu, prácu v noci, prácu
počas sobôt a nedie ľ, provízie, at ď.,
—príplatky a prídavky vyplácané pravidelne v ka ždom výplatnom
období, aj ke ďsa suma z mesiaca na mesiac mení,
—platby, ktoré celé platí zamestnávate ľ, za obdobia neprítomnosti
a preru šenia práce,
—rodinné prídavky a ostatné odmeny v hotovosti stanovené
v kolektívnej zmluve alebo dohodnuté dobrovo ľne,
—platby do programu sporenia zamestnancov.
Vyradené sú:
—platby zaplatené v tomto období, ale vz ťahujúce sa na iné obdobia,
ako sú nedoplatky, preddavky, platby za dovolenku alebo neprítom-
nosťz dôvodu choroby mimo tohto obdobia,2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —13
▼M1
—periodické príplatky a odmeny nevyplácané pravidelne v de ň
výplaty,
—platby za obdobia neprítomnosti, ktoré platí zamestnávate ľpodľa
zníženej sadzby,
—zákonné rodinné prídavky,
—príspevky na pracovný odev alebo nástroje,
—náhrada alebo preplatenie cestovných, životných at ď. nákladov
a nákladov, ktoré vznikli pri výkone práce v podniku zamestnáva-teľa,
—naturálne mzdy.
Ak má na hrubý príjem zamestnanca vplyv neplatená neprítomnos ť(z
dôvodu choroby, materskej dovolenky alebo študijného vo ľna at ď. alebo
z jednoduchého dôvodu, že zamestnanec sa po čas referen čného mesiaca
v podniku zamestnal alebo z neho odi šiel), zárobok by sa mal nále žite
upravi ťtak, aby poskytoval odhad príjmu zamestnanca za celý mesiac.
Ak nie je mo žné upravi ťmesa čný príjem zamestnanca tak, aby odha-
dovaný údaj zodpovedal príjmu zamestnanca za celý mesiac, mal by by ť
tento zamestnanec vyradený zo vzorky.
4.2.1. P r í j m y s ú v i s i a c e s p r á c o u n a d čas
Suma príjmov zaplatených za nad časové hodiny. Mala by sa bra ťdo
úvahy plná sadzba a nie len prémia pridaná k normálnej hodinovej
sadzbe. Ukazovate ľ4.2.1 by mal by ťkonzistentný s ukazovate ľom
3.2.1 (po čet zaplatených nad časových hodín v referen čnom mesiaci).
4.2.2. O s o b i t n é p r í p l a t k y z a p r á c u n a z m e n y
Vzťahuje sa na osobitné prémie za prácu na zmeny, za prácu v noci
alebo prácu po čas sobôt a nedie ľ, ak sa táto práca nepova žuje za nad čas.
Suma, ktorá sa má uvies ť
, je prémia alebo doplatok, nie celková mzda
za takúto prácu na zmeny.
4.2.3. P o v i n n é s o c i á l n e p r í s p e v k y a d a n e , k t o r é p l a t í z a m e s t -
návate ľv mene zamestnanca (nepovinné)
Tento ukazovate ľsa vz ťahuje na celkovú sumu povinných sociálnych
príspevkov a daní, ktoré platí štátu zamestnávate ľv mene zamestnanca
počas referen čného mesiaca. Táto informácia sa vy žaduje s cie ľom
získa ťúdaj o čistých mesa čných príjmoch ka ždého zamestnanca
(pozri údaj „Ukazovatele o príjmoch “na konci prílohy I).
Ak má na hrubý mesa čný príjem zamestnanca vplyv neplatená neprí-
tomnos ť, mal by sa ukazovate ľ4.2.3 (spolu s jeho podzlo žkami 4.2.3.1
a 4.2.3.2) upravi ťtak, aby sa zistili odhadované zrá žky za celý mesiac.
4.2.3.1. Povinné príspevky so ciálneho zabezpe čenia (nepo-
vinné)
Vzťahuje sa na sumu príspevku sociálneho zabezpe čenia zamestnanca
stanovenú zákonom alebo kolektívnou zmluvou a zrá žanú zamestnáva-
teľom.
4.2.3.2. Dane (nepovinné)
Vzťahuje sa na sumu v šetkých daní z príjmu zamestnanca, ktoré zrá ža
zamestnávate ľza referen čný mesiac a platí da ňovým úradom v mene
zamestnanca.
4.3. Priemerné hrubé hodinové príjmy v referen čnom mesiaci
Vyžaduje sa údaj o priemernom hrubom príjme za hodinu zaplatenom
zamestnancovi v referen čnom mesiaci. Tento údaj by mal by ťkonzi-
stentný s priemerným hodinovým príjmom odvodeným z hrubého
príjmu za referen čný mesiac (ukazovate ľ4.2) vydeleným po čtom zapla-
tených hodín po čas rovnakého obdobia (ukazovate ľ3.2).
5. Koeficienty dopo čtov
Zhroma žďovanie údajov na preh ľad o štruktúre príjmov sa zvy čajne
uskuto čňuje na základe dvojfázového systému výberu vzorky.
V tomto prípade sa celková populácia miestnych jednotiek najprv
rozdelí na neprekrývajúce sa podpopulácie (straty) a z ka ždej straty sa2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —14
▼M1
vyberie vzorka miestnych jednotiek. Potom sa z ka ždej miestnej
jednotky vyberie vzorka zamestnancov.
Aby sa dali prepo čítaťzhroma ždené údaje za výberovú vzorku na popu-
láciu v šetkých miestnych jednotiek v príslu šnej strate, je potrebný koefi-
cient dopo čtov 5.1. Podobne koeficient dopo čtov 5.2 umo žňuje dopo čet
výstupov za zamestnancov vo výberovej vzorke na populáciu v šetkých
zamestnancov v rovnakej strate.
Vo v šeobecnosti v ždy, ke ďsa rozhodne, že mikroúdaje týkajúce sa
jednotlivého podniku alebo jednotlivého zamestnanca by sa mali vyradi ť
(z akýchko ľvek dôvodov) alebo nie sú k dispozícii, koeficienty dopo čtu
by sa mali prepo čítaťprimeranými metódami, ako je napríklad kali-
brácia, s cie ľom upravi ťpôvodnú váhu miestnych jednotiek
a zamestnancov, v uvedenom poradí.
5.1. Koeficient dopo čtu pre miestnu jednotku
Koeficient dopo čtu 5.1 pre ka ždú miestnu jednotku sa vypo číta v rámci
každej straty vo vzorke. Poskytne údaj o tom, aký po čet miestnych
jednotiek v strate predstavuje ka ždá miestna jednotka vo vzorke.
Z toho vyplýva, že ukazovate ľ5.1 je (aspo ňpred pou žitím akejko ľvek
metódy prevá ženia miestnych jednotiek) koeficientom, ktorým sa musí
vynásobi ťpočet miestnych jednotiek vo vzorke, aby sa zistil odhad
počtu zamestnancov vo v šetkých miestnych jednotkách v príslu šnej
strate.
Vždy ke ďsa rozhodne, že miestna jednotka by sa mala vyradi ťzo
vzorky (z dôvodov chýbajúcich odpovedí, chýb súvisiacich
s pokrytím, poststratifikáciou at ď.), koeficient dopo čtu 5.1 sa musí
vzhľadom na vyradenie miestnych jednotiek prepo čítať.
5.2. Koeficient dopo čtu pre zamestnancov
Koeficient dopo čtu pre zamestnancov sa vypo číta pre ka ždú miestnu
jednotku vo vzorke. Ukazovate ľ5.2 je (aspo ňpred pou žitím akejko ľvek
metódy prevá ženia pôvodnej váhy zamestnancov) koeficientom, ktorým
sa musí vynásobi ťpočet zamestnancov vo vzorke, aby sa zistil odhad
počtu zamestnancov v príslu šnej strate.
Je dôle žité, aby bol po čet zamestnancov vo vzorke vybratej z miestnej
jednotky rovnaký, ako je po čet zamestnancov, ktorí v boli referen čnom
mesiaci odmenení za celý mesiac. Ak je potrebné vyradi ťzo vzorky
niektorých zamestnancov, ktorí majú obdobie(-a) neplatenej neprítom-nosti v referen čnom mesiaci, poskytnutý koeficient dopo čtu 5.2 by sa
mal vzh ľadom na vyradených zamestnancov prepo čítať.2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —15
▼M1
PRÍLOHA III
PRENOS VÝSLEDKOV
Mali by sa poskytnú ťindividuálne údaje týkajúce sa ka ždej miestnej jednotky
ak a ždého zamestnanca vo forme dvoch typov záznamov o mikroúdajoch:
A: záznamy za miestne jednotky
B: záznamy za zamestnancov .
Záznamy za zamestnancov by mali by ťprepojené na záznamy za miestne
jednotky kódom, ktorým sa neprezradí identita podniku. Mohlo by to by ť
umelo vytvorené číslo alebo existujúci kód za predpokladu, že tento kód sa
používa pre záznamy za miestnu jednotku, ako aj pre záznamy za zamestnancov.
Okrem toho by mal by ťna ú čelyľahkej identifikácie zamestnanca poskytnutý
kód ka ždého zamestnanca, ktorý neidentifikuje danú osobu.
Ukazovatele
Všetky polo žky záznamov A a B by mali by ťkompletne vyplnené. Mali by by ť
uvedené údaje vo v šetkých jednotlivých polo žkách vrátane nepovinných ukazo-
vateľov (pozri dolu). „Prázdne “políčko je neprijate ľné.
Povinné ukazovatelePokia ľide o povinné ukazovatele v šetkých záznamov o mikroúdajoch, mali by
byťposkytnuté úplné informácie. V opa čnom prípade poskytnuté koeficienty
dopo čtov nebudú zodpoveda ťvšetkým ukazovate ľom.
Nepovinné ukazovateleTýmto by mal by ťpridelený kód výlu čne pod ľa týchto pravidiel:
Ak je k dispozícii informácia týkajúca sa nepovinného ukazovate ľa, mali by sa
predov šetkým poskytnú ťúdaje (v súvislosti s povinnými ukazovate ľmi)
ovšetkých sledovaných jednotkách a zamestnancoch.
Ak nie sú informácie týkajúce sa nepovinného ukazovate ľa k dispozícii, uve ďte
„OPT.“prialfanumerických ukazovate ľoch a „99999999 “prinumerických
ukazovate ľoch (po čet„deviatok “zodpovedá d ĺžke polí čka).
Nulové hodnoty„0“: mala by sa výlu čne pou žiťibapri tých ukazovate ľoch, kde sa niekedy
môže nulová hodnota skuto čne vyskytnú ť(napr. ak zamestnanec nemá
v referen čnom mesiaci žiadny nad čas).
Kategórie ukazovate ľov v zis ťovaní štruktúry príjmov
Ukazovatele v zis ťovaní štruktúry príjmov uvedené v prílohe I sú bu ďkvalitatívne,
alebo kvantitatívne. Vä čšina ukazovate ľov vz ťahujúcich sa na miestnu jednotku a na
individuálnu charakteristiku zamestnancov sú kvalitatívne ukazovatele. Tieto ukazo-
vatele v zis ťovaní štruktúry príjmov sú prepojené na obmedzený po čet kategórií.
Kvantitatívne ukazovatele v zis ťovaní štruktúry príjmov sa pokladajú bu ď
za
ukazovatele po čtu (po čet zamestnancov, po čet hodín, dní alebo tý ždňov), alebo
za ukazovatele vz ťahujúce sa na príjmy.
Kategórie kvalitatívnych ukazovate ľov v zis ťovaní štruktúry príjmov, ako aj
triedy pre kvantitatívne ukazovatele v zis ťovaní štruktúry príjmov uvedie Euro-
stat v implementa čnej správe.
Obsah záznamov A a B
Obsah a poradie ukazovate ľov v záznamoch A a B a kódy, ktoré sa majú pou žiť,
budú špecifikované v iných dokumentoch.
Záznamy by mali obsahova ťjedno polí čko pre ka ždý ukazovate ľ. Numerické
ukazovatele by mali by ťposkytnuté v absolútnych hodnotách t. j. v celých
číslach (nie desatinných alebo v desiatkach, stovkách, tisíckach, miliónoch
atď.). Z dôvodu presnosti by sa v šak hodnoty ukazovate ľov 4.3, 5.1 a 5.2
mali uvies ťna dve desatinné miesta.2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —16
▼M1
Jeden numerický ukazovate ľsa však lí ši. Ide o „Hodiny odpracované v be žnom
pracovnom čase zamestnanca “(ukazovate ľ2.7.1). Ten by mal by ťuvedený
v percentách a na dve desatinné miesta, napr. 43,27.
Ak sa numerické ukazovatele vz ťahujú na pe ňažné hodnoty (napr. hodinový,
mesa čný, ro čný príjem a príplatky, dane, príspevky sociálneho zabezpe čenia,
naturálne mzdy), tieto by mali by ťuvedené v jednotkách národnej meny
príslu šnej krajiny.
Prenos údajov
Členské štáty za šlú Komisii (Eurostatu) údaje a metaúdaje, ktoré sú pod ľa tohto
nariadenia po žadované v elektronickej forme v súlade s normou o výmene, ktorú
navrhol Eurostat. Eurostat poskytne podrobnú dokumentáciu v súvislosti soschválenou(-ými) normou(-ami) a poskytne usmernenia o jej (ich) implementáciiv súlade s po žiadavkami tohto nariadenia.2000R1916 —SK—01.01.2008 —002.001 —17