1996D1692 — SK — 20.05.2004 — 003.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:

No

Zmenené a doplnené:

▼B

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1692/96/ES

z 23. júla 1996

o základných usmerneniach spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete

keďže by mal byť pri Komisii vytvorený výbor na plnenie úloh, ktoré zahŕňajú pomoc Komisii pri kontrole vykonávania a rozvoja týchto usmernení,

keďže Komisia by každé dva roky mala predložiť správu o vykonávaní tohto rozhodnutia a každých päť rokov správu o tom, či si tieto usmernenia vyžadujú revíziu;

keďže povolenie pre niektoré verejné a súkromné projekty, ktoré pravdepodobne majú značný vplyv na životné prostredie, by malo byť udelené len po predchádzajúcom posúdení tohto potencionálneho dopadu, v súlade s existujúcimi pravidlami spoločenstva;

keďže je tiež potrebné identifikovať projekty spoločného záujmu, ktoré prispejú k dosiahnutiu týchto cieľov a ktoré zodpovedajú stanoveným prioritám takejto akcie; keďže by sa mali brať do úvahy len projekty, ktoré sú potenciálne ekonomicky životaschopné;

keďže Biela kniha Komisie o rozvoji spoločnej dopravnej politiky vyzýva na čo najlepšie využitie existujúcich kapacít a na integráciu všetkých sietí vzťahujúcich sa na rôzne druhy dopravy do jedinej transeurópskej siete pre cestnú, železničnú, vnútrozemskú vodnú, námornú a leteckú osobnú a nákladnú dopravu a pre kombinovanú dopravu;

keďže vytvorenie a rozvoj transeurópskych sietí v rámci územia spoločenstva má tiež špecifické ciele zamerané na zabezpečenie udržateľnej mobility osôb a tovaru za najlepších možných sociálnych a environmentálnych a bezpečnostných podmienok a na integrovanie všetkých druhov dopravy, berúc do úvahy ich komparatívne výhody; keďže vytváranie pracovných miest je jedným z možných vedľajších dôsledkov transeurópskej siete;

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov ( 3 ),

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru ( 2 ),

so zreteľom na návrh Komisie ( 1 ),

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na prvý odsek článku 129d,

ODDIEL 1

VŠEOBECNÉ PRINCÍPY

Článok 1

Účel

1. Účelom tohto rozhodnutia je stanoviť usmernenia obsahujúce ciele, priority a široký rámec opatrení plánovaných v oblasti transeurópskej dopravnej siete; tieto usmernenia identifikujú projekty spoločného záujmu, ktorých vykonávanie by malo prispieť k rozvoju siete v celom spoločenstve.

2. Usmernenia uvedené v odseku 1 tvoria všeobecný referenčný rámec, určený na povzbudenie členských štátov a prípadne spoločenstva, na realizáciu projektov spoločného záujmu, ktorých účelom je zabezpečiť súdržnosť, vzájomné prepojenie a súčinnosť transeurópskej siete, ako aj prístup k tejto sieti. Tieto projekty predstavujú spoločný cieľ, ktorého vykonávanie závisí na ich stupni zrelosti a dostupnosti finančných zdrojov bez toho, aby boli dotknuté záväzky členského štátu alebo spoločenstva. Tieto usmernenia sú tiež určené k uľahčeniu zapojenia súkromného sektora.

3. Hlavné požiadavky týkajúce sa:

sa definujú v súlade so Zmluvou a mimo rámec tohto rozhodnutia.

Článok 2

Ciele

1. Transeurópska dopravná sieť sa vytvorí postupne do roku ►M2 2020 ◄ integráciou pozemných, námorných a leteckých dopravných infraštrukturálnych sietí vrámci celého spoločenstva, v súlade s rámcovými plánmi uvedenými na mapách v prílohe I a/alebo špecifikáciami v prílohe II.

2. Sieť musí:

c) zahŕňať všetky druhy dopravy, berúc do úvahy ich komparatívne výhody;

e) byť, pokiaľ je to možné, vzájomne súčinná v rámci jednotlivých druhov dopravy a podporovať intermodalitu medzi rôznymi druhmi dopravy;

f) byť, pokiaľ je to možné, ekonomicky životaschopná;

h) umožniť napojenie na siete členských štátov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), štátov strednej a východnej Európy a stredozemných štátov, pričom v rovnakej dobe podporovať súčinnosť a prístup k týmto sieťam, pokiaľ sa preukáže, že je to v záujme spoločenstva.

Článok 3

Rozsah siete

1. Transeurópska dopravná sieť zahŕňa dopravnú infraštruktúru, systémy riadenia dopravy a zameriavacie a navigačné systémy.

▼M2

2. Dopravná infraštruktúra zahŕňa cestné, železničné, vnútrozemské vodné siete, morské diaľnice, námorné a riečne prístavy, letiská a iné prepojovacie body medzi sieťami rôznych druhov dopravy.

▼B

3. Systémy riadenia dopravy a zameriavacie a navigačné systémy zahŕňajú nevyhnutné technické zariadenia a informačné a telekomunikačné systémy, ktoré zabezpečujú harmonickú prevádzku siete a účinné riadenie dopravy.

Článok 4

Rámcové opatrenia

Rámcové opatrenia spoločenstva zahŕňajú:

c) adaptáciu existujúcich sietí;

e) optimálnu kombináciu druhov dopravy, medzi iným, vytváraním spojovacích centier, ktoré by v prípade nákladnej dopravy a pokiaľ je to možné, mali byť umiestnené mimo urbanistických centier, aby umožnili účinné uplatňovanie intermodality;

▼M2

Článok 5

Priority

Berúc do úvahy ciele uvedené v článku 2 a rad opatrení stanovených v článku 4, prioritami sú:

c) nevyhnutné opatrenia na postupné dosiahnutie interoperabilnej železničnej siete vrátane, ak je to uskutočniteľné, tratí upravených pre nákladnú dopravu;

e) nevyhnutné opatrenia na integráciu železničnej a leteckej dopravy, hlavne prostredníctvom železničného prístupu k letiskám, pokiaľ je to vhodné, a potrebnej infraštruktúry a zariadení;

g) integrácia bezpečnostných a environmentálnych záujmov do projektovania a realizácie transeurópskej dopravnej siete;

▼B

Článok 6

Siete tretích štátov

Podpora spoločenstva projektom spoločného záujmu, prepojeniu sietí a ich súčinnosti v záujme zabezpečenia kompatibility sietí tretích štátov s transeurópskou dopravnou sieťou, sa stanoví z prípadu na prípad, v súlade s vhodnými postupmi uvedenými v zmluve.

Článok 7

Projekty spoločného záujmu

1. V súlade s pravidlami Zmluvy, najmä pokiaľ ide o otázky hospodárskej súťaže, sa za projekt spoločného záujmu považuje akýkoľvek projekt, ktorý:

2. Projekty sa musia vzťahovať k prvkom siete opísaným v článkoch 9 až 17, najmä:

3. Členské štáty prijmú akékoľvek opatrenia, ktoré považujú za nevyhnutné vrámci zásad stanovených v článku 1 ods. 2.

▼M2

Článok 8

Ochrana životného prostredia

1. Pri plánovaní a realizácii projektov musia členské štáty podľa smernice 85/337/EHS vykonávať posudzovanie vplyvu projektov spoločného záujmu, ktoré sa majú realizovať, na životné prostredie a uplatňovať smernice 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva ( 7 ) a 92/43/EHS.

Od 21. júla 2004 environmentálne posudzovanie plánov a programov vedúcich k takým projektom hlavne tam, kde sa týkajú nových trás alebo inej dôležitej uzlovej infraštruktúry vykonávajú členské štáty podľa smernice 2001/42/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie ( 8 ). Členské štáty zohľadnia výsledky takého environmentálneho posudzovania pri príprave príslušných plánov a programov v súlade v článkom 8 uvedenej smernice.

2. K 21. júlu 2004 Komisia po dohode s členskými štátmi vypracuje vhodné metódy na vykonávanie strategického environmentálneho posudzovania s cieľom zabezpečiť, okrem iného, vhodnú koordináciu, zabránenie duplicitných prác, dosiahnutie zjednodušenia a urýchlenia plánovacích procesov pre cezhraničné projekty a koridory.

Výsledky tejto práce a environmentálneho posúdenia projektov TEN vykonaného členskými štátmi podľa smernice 2001/42/ES Komisia podľa potreby zohľadní vo svojej správe o usmerneniach a v možných sprievodných legislatívnych návrhoch na revíziu usmernení podľa článku 18 ods. 3 tohto rozhodnutia.

▼B

ODDIEL 2

CESTNÁ SIEŤ

Článok 9

Charakteristiky

1. Transeurópska cestná sieť zahŕňa diaľnice a cesty vysokej kvality, bez ohľadu na to, či existujú, sú nové alebo sa majú adaptovať, ktoré:

2. Sieť zaručuje užívateľom vysokú, jednotnú a nepretržitú úroveň služieb, pohodlia a bezpečnosti.

▼M2

3. Sieť zahŕňa aj infraštruktúru pre potreby riadenia dopravy a informácií pre užívateľa, riešenia incidentov a núdzových prípadov a elektronický výber poplatkov, taká infraštruktúra je založená na aktívnej spolupráci medzi systémami riadenia dopravy na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni a poskytovateľmi informácií o cestovaní a premávke a služieb pridanej hodnoty, čo zabezpečí nevyhnutnú komplementaritu s aplikáciami, ktorých zavedenie bude uľahčené v rámci programu transeurópskych telekomunikačných sietí.

▼B

ODDIEL 3

ŽELEZNIČNÁ SIEŤ

▼M2

Článok 10

Charakteristiky

1. Železničná sieť zahŕňa vysokorýchlostné železničné trate a konvenčné železničné trate.

2. Vysokorýchlostná železničná sieť používajúca súčasnú alebo novú technológiu zahŕňa:

c) špeciálne rekonštruované vysokorýchlostné trate alebo trate špeciálne vybudované pre vysokú rýchlosť a spojené s vysokorýchlostnou železničnou sieťou, ktoré majú špeciálne charakteristiky vyplývajúce z topografických alebo environmentálnych, profilových alebo urbanistických prekážok, ktorým sa musí osobitne rýchlosť prispôsobiť.

Vysokorýchlostná železničná sieť zahŕňa trate uvedené v prílohe I. Základné požiadavky a technické špecifikácie interoperability použiteľné na vysokorýchlostné železničné trate používajúce súčasnú technológiu sú definované v súlade so Smernicou Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc ( 9 ). Členské štáty vopred oznámia Komisii otvorenie každej vysokorýchlostnej trate a technické charakteristiky trate.

3. Konvenčná železničná sieť zahŕňa trate konvenčnej železničnej osobnej a nákladnej dopravy, vrátane železničných úsekov siete transeurópskej kombinovanej dopravy uvedenej v článku 14, prístupové spojenia s námornými a riečnymi prístavmi spoločného záujmu a tie nákladné terminály, ktoré sú otvorené pre všetkých prevádzkovateľov. Základné požiadavky a technické špecifikácie interoperability použiteľné na konvenčné železničné trate používajúce súčasnú technológiu sú definované v súlade so Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES z 19. marca 2001 o interoperabilite systému transeurópskych konvenčných železníc ( 10 ).

4. Železničná sieť zahŕňa infraštruktúry a zariadenia, ktoré umožňujú integráciu železničnej a cestnej a prípadne námornej a leteckej dopravy. V tomto ohľade musí byť venovaná osobitná pozornosť spojeniu regionálnych letísk so sieťou.

5. Železničná sieť plní aspoň jednu z týchto funkcií:

c) umožňuje prístup k regionálnym a miestnym železničným sieťam;

6. Železničná sieť ponúka užívateľom vysokú úroveň bezpečnosti na základe svojej plynulosti a postupného uskutočňovania interoperability, ktorá je dosahovaná najmä technickou harmonizáciou a harmonizovaným systémom riadenia a zabezpečenia vlakov ERMTS odporučeným pre európsku železničnú sieť. Na tento účel Komisia v spolupráci s členskými štátmi vypracuje rozvojový plán koordinovaný s národnými plánmi.

▼B

ODDIEL 4

VNÚTROZEMSKÁ VODNÁ SIEŤ A VNÚTROZEMSKÉ PRÍSTAVY

Článok 11

Charakteristiky

1. Transeurópska vnútrozemská vodná sieť zahŕňa rieky, kanály a rôzne odbočky a spojenia, ktorými sú prepojené. Má umožniť najmä spojenie medzi priemyselnými a hlavnými urbanistickými centrami, a ich spojenie s prístavmi.

2. Minimálne technické charakteristiky vodných ciest, tvoriacich časť siete, sú stanovené pre triedu IV vodnej cesty, ktorá umožňuje prechod plavidla alebo tlačnej súpravy 80-85 m dlhej a 9,50 m širokej. Kde je vodná cesta tvoriaca časť siete modernizovaná alebo budovaná, technické špecifikácie majú zodpovedať aspoň triede IV, majú umožňovať, aby bola dosiahnutá trieda Va/Vb v neskoršej dobe a zahŕňať dostatočné opatrenia zabezpečujúce prechod plavidiel používaných v kombinovanej doprave. Trieda Va umožňuje prechod plavidla alebo tlačnej súpravy dlhej 110 m a širokej 11,40 m a trieda Vb umožňuje prechod plavidla alebo tlačnej súpravy dlhej 172-185 m a širokej 11,40 m.

▼M1

3. Vnútrozemské prístavy tvoria časť siete najmä ako miesta spojenia medzi vodnými cestami uvedenými v odseku 2 a v článku 14 a inými druhmi dopravy.

▼M1

3a. K tejto sieti patria vnútrozemské prístavy, ktoré sú:

c) prepojené s ostatnými transeurópskymi dopravnými trasami podľa prílohy I a

▼M2

3b. Vnútrozemské prístavy siete vybavené prekladacími zariadeniami pre intermodálnu dopravu alebo s ročným objemom nákladnej prepravy aspoň 500 000 ton sú uvedené v prílohe I.

▼M2

4. Sieť zahŕňa aj infraštruktúru riadenia dopravy. K nej patrí najmä vytvorenie interoperabilného, inteligentného prepravného a dopravného systému známeho ako „Riečne informačné služby (River Information Services)“;, určeného na optimalizáciu existujúcej kapacity a bezpečnosti vnútrozemskej vodnej siete a na zlepšenie interoperability s ostatnými druhmi dopravy.

▼B

ODDIEL 5

NÁMORNÉ PRÍSTAVY

▼M1

Článok 12

Charakteristiky

1. Námorné prístavy umožňujú rozvoj námornej dopravy, tvoria lodné trasy pre spojenie s ostrovmi a miesta spojenia medzi námornou dopravou a inými druhmi dopravy. Poskytujú zariadenie a služby prevádzkovateľom dopravy. Ich infraštruktúra zabezpečí široký rozsah služieb pre osobnú a nákladnú dopravu, vrátane prievozných služieb a prepravných služieb na krátke a dlhé vzdialenosti, vrátane pobrežnej lodnej dopravy v rámci spoločenstva a medzi spoločenstvom a tretími štátmi.

2. Námorné prístavy zahrnuté v sieti musia zodpovedať jednej z kategórií A, B alebo C definovaných takto:

A. medzinárodné námorné prístavy: prístavy s celkovým ročným objemom prepravy minimálne 1,5 mil. ton tovaru alebo 200 000 cestujúcich, ktoré, pokiaľ to nie je nemožné, sú spojené s pozemnými komponentmi transeurópskej dopravnej siete, a preto hrajú významnú úlohu v medzinárodnej námornej doprave;

B. námorné prístavy spoločenstva nezahrnuté do kategórie A: prístavy s celkovým ročným objemom prepravy minimálne 0,5 mil. ton tovaru alebo od 100 000 do 199 999 cestujúcich, ktoré, pokiaľ je to možné, sú spojené s pozemnými komponentmi transeurópskej dopravnej siete a ktoré sú vybavené nevyhnutnými prekladacími zariadeniami pre námornú dopravu na krátke vzdialenosti;