02017R1938 — SK — 01.07.2022 — 002.002

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 280 28.10.2017, s. 1)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1938

z 25. októbra 2017

o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010

(Text s významom pre EHP)







Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zavádzajú ustanovenia, ktorých cieľom je zaistenie bezpečnosti dodávok plynu tým, že sa zabezpečí riadne a neprerušované fungovanie vnútorného trhu so zemným plynom (ďalej len „plyn“), že sa povolia mimoriadne opatrenia, ktoré sa vykonajú v situácii, keď trh už nie je schopný zabezpečovať požadované dodávky plynu, vrátane solidárnych opatrení ako poslednej možnosti a že sa zabezpečí presné vymedzenie a rozdelenie povinností plynárenských podnikov, členských štátov a Únie v súvislosti s preventívnym opatrením a reakciou na konkrétne prerušenia dodávok plynu. Týmto nariadením sa tiež zavádzajú transparentné mechanizmy týkajúce sa, v duchu solidarity, koordinácie plánovania stavov núdze na vnútroštátnej úrovni, na regionálnej úrovni a na úrovni Únie, ako aj reakcie na tieto stavy.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1. „bezpečnosť“ je bezpečnosť vymedzená v článku 2 bode 32 smernice 2009/73/ES;

2. „odberateľ“ je odberateľ vymedzený v článku 2 bode 24 smernice 2009/73/ES;

3. „odberateľ plynu v domácnosti“ je odberateľ plynu v domácnosti vymedzený v článku 2 bode 25 smernice 2009/73/ES;

4. „základná sociálna služba“ je služba týkajúca sa zdravotnej starostlivosti, základnej sociálnej starostlivosti, stavu núdze, bezpečnosti, vzdelávania služba alebo verejnej správy;

5. „chránený odberateľ“ je odberateľ v domácnosti, ktorý je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti a v prípade, ak tak rozhodne príslušný členský štát, to môže byť aj jeden alebo viacero nasledujúcich subjektov, ak podniky alebo služby uvedené v písmenách a) a b) spoločne nepredstavujú viac ako 20 % celkovej ročnej konečnej spotreby plynu v danom členskom štáte: a) malý alebo stredný podnik, pokiaľ je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti; b) základná sociálna služba, pokiaľ je pripojená k plynárenskej distribučnej alebo prepravnej sieti; c) zariadenie diaľkového vykurovania, pokiaľ zabezpečuje vykurovanie domácností, malých alebo stredných podnikov alebo základných sociálnych služieb, za predpokladu, že takéto zariadenie nie je schopné používať palivá iné ako plyn;

6. „odberateľ chránený solidaritou“ je odberateľ v domácnosti, ktorý je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti, a okrem toho môže zahŕňať jedno alebo oboje z nasledujúceho: a) zariadenie diaľkového vykurovania, ak je chráneným odberateľom v príslušnom členskom štáte a len v rozsahu, v akom poskytuje teplo domácnostiam alebo pre základné sociálne služby iné ako vzdelávacie služby a služby verejnej správy; b) základná sociálna služba, ak je chráneným odberateľom v príslušnom členskom štáte, iná ako vzdelávacie služby a služby verejnej správy;

7. „príslušný orgán“ je orgán štátnej správy alebo národný regulačný orgán, ktorý určil členský štát na zabezpečovanie vykonávania opatrení stanovených v tomto nariadení;

8. „národný regulačný orgán“ je národný regulačný orgán určený v súlade s článkom 39 ods. 1 smernice 2009/73/ES;

9. „plynárenský podnik“ je plynárenský podnik vymedzený v článku 2 bode 1 smernice 2009/73/ES;

10. „zmluva o dodávke plynu“ je zmluva o dodávke plynu vymedzená v článku 2 bode 34 smernice 2009/73/ES;

11. „preprava“ je preprava vymedzená v článku 2 bode 3 smernice 2009/73/ES;

12. „prevádzkovateľ prepravnej siete“ je prevádzkovateľ prepravnej siete vymedzený v článku 2 bode 4 smernice 2009/73/ES;

13. „distribúcia“ je distribúcia vymedzená v článku 2 bode 5 smernice 2009/73/ES;

14. „prevádzkovateľ distribučnej siete“ je prevádzkovateľ distribučnej siete vymedzený v článku 2 bode 6 smernice 2009/73/ES;

15. „prepojenie“ je prepojenie vymedzené v článku 2 bode 17 smernice 2009/73/ES;

16. „núdzové zásobovacie koridory“ sú dodávateľské trasy Únie, ktoré členským štátom pomáhajú lepšie zmierňovať následky potenciálneho prerušenia dodávok alebo prevádzky infraštruktúry;

17. „uskladňovacia kapacita“ je uskladňovacia kapacita vymedzená v článku 2 bode 28 nariadenia (ES) č. 715/2009;

18. „technická kapacita“ je kapacita vymedzená v článku 2 bode 18 nariadenia (ES) č. 715/2009;

19. „pevná kapacita“ je pevná kapacita vymedzená v článku 2 bode 16 nariadenia (ES) č. 715/2009;

20. „prerušiteľná kapacita“ je prerušiteľná kapacita vymedzená v článku 2 bode 13 nariadenia (ES) č. 715/2009;

21. „kapacita zariadenia LNG“ je kapacita zariadenia LNG vymedzená v článku 2 bode 24 nariadenia (ES) č. 715/2009;

22. „zariadenie LNG“ je zariadenie LNG vymedzené v článku 2 bode 11 smernice 2009/73/ES;

23. „zásobník“ je zásobník vymedzený v článku 2 bode 9 smernice 2009/73/ES;

24. „sieť“ je sieť vymedzená v článku 2 bode 13 smernice 2009/73/ES;

25. „užívateľ siete“ je užívateľ siete vymedzený v článku 2 bode 23 smernice 2009/73/ES;

26. „podporné služby“ sú podporné služby vymedzené v článku 2 bode 14 smernice 2009/73/ES;

▼M2

27. „trajektória plnenia“ je viacero priebežných cieľov pre podzemné zásobníky plynu každého členského štátu uvedených v prílohe Ia na rok 2022 a na nasledujúce roky, stanovených v súlade s článkom 6a;

28. „cieľ naplnenia“ je záväzný cieľ pre úroveň naplnenia súhrnnej kapacity podzemných zásobníkov plynu;

29. „strategické zásoby“ je podzemné uskladňovanie alebo časť podzemného uskladňovania neskvapalneného zemného plynu, ktoré nakúpili, uskladňujú a s ktorými hospodária prevádzkovatelia prepravných sietí, subjekt určený členským štátom alebo podnik, a ktoré môžu byť uvoľnené len po predchádzajúcom oznámení alebo povolení orgánu verejnej moci a ktoré sa vo všeobecnosti uvoľňujú v prípade: a) významného nedostatku dodávok; b) prerušenia dodávok alebo c) vyhlásenia stavu núdze uvedeného v článku 11 ods. 1 písm. c);

30. „vyvažovacie zásoby“ je neskvapalnený zemný plyn, ktorý: a) nakúpili, s ktorým hospodária a ktorý uskladňujú v podzemí prevádzkovatelia prepravných sietí alebo subjekt určený členským štátom výlučne na účely vykonávania funkcií prevádzkovateľov prepravných sietí a na účely bezpečnosti dodávok plynu; a b) distribuuje sa len ak je to potrebné na zachovanie prevádzky siete v rámci bezpečných a spoľahlivých podmienok v súlade s článkom 13 smernice 2009/73/ES a s článkami 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 312/2014;

31. „podzemný zásobník plynu“ je zásobník vymedzený v článku 2 bode 9 smernice 2009/73/ES, ktorý sa používa na uskladňovanie zemného plynu vrátane vyvažovacích zásob a je pripojený k prepravnej alebo distribučnej sieti, s výnimkou nadzemných guľových alebo potrubných zásobníkov.

▼B

Článok 3

Zodpovednosť za bezpečnosť dodávok plynu

1. Za bezpečnosť dodávok plynu spoločne zodpovedajú plynárenské podniky, členské štáty, a to najmä prostredníctvom svojich príslušných orgánov, a Komisia v príslušných oblastiach svojej činnosti a právomoci.

2. Každý členský štát určí príslušný orgán. Príslušné orgány pri vykonávaní tohto nariadenia navzájom spolupracujú. Členské štáty môžu dovoliť príslušnému orgánu delegovanie osobitných úloh stanovených v tomto nariadení na iné orgány. Ak príslušné orgány delegujú úlohu vyhlásenia ktorejkoľvek z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1, takéto delegovanie môžu uskutočniť len na orgán verejnej moci, prevádzkovateľa prepravnej siete alebo prevádzkovateľa distribučnej siete. Delegované úlohy sa vykonávajú pod dohľadom príslušného orgánu a sú vymedzené v preventívnych akčných plánoch a núdzových plánoch.

3. Každý členský štát bezodkladne oznámi Komisii a uverejní názov svojho príslušného orgánu a každú jeho zmenu.

4. Pri vykonávaní opatrení stanovených v tomto nariadení príslušný orgán stanoví úlohy a povinnosti jednotlivých dotknutých aktérov pri vykonávaní opatrení stanovených v tomto nariadení takým spôsobom, aby sa zabezpečilo uplatňovanie trojúrovňového prístupu, ktorý zahŕňa v prvej úrovni príslušné plynárenské podniky a v prípade potreby elektroenergetické podniky a priemysel, v druhej úrovni členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni a v tretej úrovni Úniu.

5. Komisia koordinuje činnosti príslušných orgánov na regionálnej úrovni a na úrovni Únie podľa tohto nariadenia, okrem iného prostredníctvom GCG alebo najmä v prípade stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie podľa článku 12 ods. 1 prostredníctvom skupiny pre krízové riadenie uvedenej v článku 12 ods. 4.

6. Prevádzkovatelia prepravných sietí v prípade stavu núdze na úrovni regiónu alebo Únie spolupracujú a vymieňajú si informácie a používajú pri tom systém regionálnej koordinácie pre plyn vytvorený ENTSOG. ENTSOG náležite informuje Komisiu a príslušné orgány dotknutých členských štátov.

7. V súlade s článkom 7 ods. 2 sa vymedzujú závažné nadnárodné riziká pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii, a na tomto základe sa vytvárajú rizikové skupiny. Uvedené rizikové skupiny slúžia ako základ pre posilnenú regionálnu spoluprácu s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok plynu a umožňujú uzavretie dohody o vhodných a účinných cezhraničných opatreniach všetkých dotknutých členských štátov v rámci rizikových skupín alebo mimo nich pozdĺž núdzových zásobovacích koridorov.

Zoznam týchto rizikových skupín a ich zloženie sa stanovuje v prílohe I. Zložením rizikových skupín sa nezabraňuje žiadnej inej forme regionálnej spolupráce, ktorá je prospešná pre bezpečnosť dodávok.

8. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 19 s cieľom aktualizovať zloženie rizikových skupín uvedených v prílohe I zmenou uvedenej prílohy, aby zohľadnila vývoj závažných nadnárodných rizík pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii a jeho vplyv na členské štáty, pričom berie do úvahy výsledky simulácie scenárov prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry vykonávanej na úrovni Únie zo strany ENTSOG v súlade s článkom 7 ods. 1 Predtým, ako sa pristúpi k aktualizácii, Komisia vedie konzultácie s GCG v zložení stanovenom v článku 4 ods. 4 o návrhu aktualizácie.

Článok 4

Koordinačná skupina pre plyn

1. Koordinačná skupina pre plyn (GCG) sa zriaďuje s cieľom uľahčovať koordináciu opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. GCG tvoria zástupcovia členských štátov, najmä zástupcovia ich príslušných orgánov, ako aj Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“), ENTSOG a zastupiteľské subjekty príslušného odvetvia a príslušných odberateľov. Komisia po porade s členskými štátmi rozhodne o zložení GCG, pričom zabezpečí jej úplnú reprezentatívnosť. GCG predsedá Komisia. GCG prijme svoj rokovací poriadok.

2. GCG poskytuje konzultácie a pomáha Komisii, najmä pokiaľ ide o tieto otázky: a) bezpečnosť dodávok plynu, kedykoľvek a obzvlášť v stave núdze; b) všetky informácie dôležité pre bezpečnosť dodávok plynu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj na úrovni Únie; c) najlepšie postupy a prípadné usmernenia pre všetky dotknuté strany; d) úroveň bezpečnosti dodávok plynu, referenčné hodnoty a metodiky posudzovania; e) scenáre na vnútroštátnej, regionálnej úrovni a úrovni Únie a skúšanie úrovní pripravenosti; f) posúdenie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, koherentnosť rôznych plánov a vykonávanie v nich stanovených opatrení; g) koordinácia opatrení na riešenie stavu núdze v Únii so zmluvnými stranami Energetického spoločenstva a s ostatnými tretími krajinami; h) pomoc, ktorú potrebujú najviac postihnuté členské štáty.

3. Komisia zvoláva zasadnutia GCG v pravidelných intervaloch a poskytuje informácie, ktoré získala od príslušných orgánov, pričom zachováva dôvernosť citlivých obchodných informácií.

4. Komisia môže zvolať zasadnutie GCG v zložení, ktoré je obmedzené na zástupcov členských štátov a najmä ich príslušných orgánov. Komisia môže zvolať zasadnutie GCG v tomto obmedzenom zložení, ak to požaduje jeden alebo viacero zástupcov členských štátov a najmä ich príslušných orgánov. V takom prípade sa článok 16 ods. 2 neuplatňuje.

Článok 5

Štandard infraštruktúry

1. Každý členský štát alebo, ak tak určitý členský štát stanoví, jeho príslušný orgán zabezpečí prijatie potrebných opatrení, aby v prípade prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry dokázala technická kapacita ostatnej infraštruktúry určená na základe vzorca N – 1 stanoveného v bode 2 prílohy II, bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku, uspokojiť celkový dopyt po plyne vo výpočtovej oblasti počas dňa s výnimočne vysokým dopytom po plyne, ktorý sa vyskytuje so štatistickou pravdepodobnosťou raz za 20 rokov. Tento postup sa vykonáva pri zohľadnení vývoja spotreby plynu, dlhodobého vplyvu opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a miery využitia existujúcej infraštruktúry.

Povinnosťou uvedenou v prvom pododseku tohto odseku nie je dotknutá zodpovednosť prevádzkovateľov prepravných sietí za vynaloženie zodpovedajúcich investícií a nie sú ním dotknuté ani povinnosti prevádzkovateľov prepravných sietí, ako sa stanovuje v nariadení (ES) č. 715/2009 a smernici 2009/73/ES.

2. Povinnosť zabezpečiť, aby ostatná infraštruktúra mala technickú kapacitu na uspokojenie celkového dopytu po plyne, ako sa uvádza v odseku 1 tohto článku, sa považuje za splnenú, ak príslušný orgán preukáže v preventívnom akčnom pláne, že prerušenie dodávok plynu je možné dostatočne a včas kompenzovať prostredníctvom vhodných trhových opatrení na strane spotreby. Na tento účel sa vypočíta vzorec N – 1 stanovený v bode 4 prílohy II.

3. Ak je to vhodné, príslušné orgány susediacich členských štátov sa môžu dohodnúť, že v súlade s posúdeniami rizika podľa článku 7 spoločne splnia povinnosť stanovenú v odseku 1 tohto článku. V takom prípade príslušné orgány poskytnú v posúdení rizika výpočet vzorca N – 1 spolu s vysvetlením toho, ako dohodnuté dojednania uvedenú povinnosť spĺňajú, uvedeným v regionálnych kapitolách v preventívnych akčných plánoch. Uplatňuje sa bod 5 prílohy II.

4. Prevádzkovatelia prepravných sietí umožňujú stálu fyzickú kapacitu na prepravu plynu v oboch smeroch („obojsmerná kapacita“) na všetkých prepojeniach medzi členskými štátmi, okrem týchto prípadov: a) ak ide o prepojenia na výrobné zariadenia, na zariadenia LNG a na distribučné siete alebo b) ak bola udelená výnimka z tejto povinnosti po podrobnom posúdení a konzultácii s ostatnými členskými štátmi a Komisiou v súlade s prílohou III.

Na postup, ktorým sa umožní alebo zlepší obojsmerná kapacita na prepojení alebo sa získa alebo predĺži výnimka z tejto povinnosti, sa uplatňuje príloha III. Komisia zverejní zoznam výnimiek a aktualizuje ho.

5. Návrh na umožnenie alebo zvýšenie obojsmernej kapacity alebo žiadosť o získanie alebo predĺženie výnimky obsahuje analýzu nákladov a prínosov vypracovanú na základe metodiky podľa článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 ( 1 ) a vychádza z týchto prvkov: a) posúdenie dopytu na trhu; b) odhady dopytu a ponuky; c) možný hospodársky vplyv na existujúcu infraštruktúru; d) štúdia uskutočniteľnosti; e) náklady na obojsmernú kapacitu vrátane potrebného posilnenia prepravnej siete a f) prínosy pre bezpečnosť dodávok plynu, pričom sa zohľadňuje možný prínos obojsmernej kapacity k dodržiavaniu štandardu infraštruktúry stanoveného v tomto článku.

6. Národné regulačné orgány zohľadňujú skutočne vynaložené náklady na plnenie povinnosti uvedenej v odseku 1 tohto článku a náklady na umožnenie obojsmernej kapacity s cieľom poskytnúť primerané stimuly pri transparentnom a podrobnom stanovovaní alebo schvaľovaní sadzieb alebo metodík v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 715/2009 a článkom 41 ods. 8 smernice 2009/73/ES.

7. Ak sa investície na umožnenie alebo zvýšenie obojsmernej kapacity nevyžadujú zo strany trhu, ale považujú sa za nevyhnutné na účely bezpečnosti dodávok plynu a ak v dôsledku takých investícií vznikajú náklady viac ako jednému členskému štátu, prípadne jednému členskému štátu v prospech iného členského štátu, národné regulačné orgány všetkých dotknutých členských štátov prijmú koordinované rozhodnutie o rozdelení nákladov pred prijatím akéhokoľvek investičného rozhodnutia. Pri deľbe nákladov sa zohľadňujú zásady opísané a prvky uvedené v článku 12 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 347/2013, najmä miera prospešnosti investícií do infraštruktúry z hľadiska zvýšenia bezpečnosti dodávok plynu dotknutých členských štátov, ako aj investície, ktoré sa na danú infraštruktúru už vynaložili. Deľbou nákladov sa nesmie neprimerane narúšať hospodárska súťaž ani účinné fungovanie vnútorného trhu a má sa ňou zabraňovať neprimeranému rušivému vplyvu na trh.

8. Príslušný orgán zabezpečí, aby každá nová prepravná infraštruktúra prispievala k bezpečnosti dodávok plynu prostredníctvom budovania dobre prepojenej siete, v prípade potreby aj prostredníctvom dostatočného množstva cezhraničných vstupných a výstupných bodov v závislosti od dopytu trhu a zistených rizík.

Príslušný orgán v posúdení rizika určí, pričom uplatňuje integrovaný pohľad na plynárenské a elektrizačné sústavy, či existujú vnútorné prekážky a či sú vnútroštátna vstupná kapacita a infraštruktúra, najmä prepravné siete, schopné prispôsobiť toky plynu na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni scenáru uvedenému v posúdení rizika, podľa ktorého dôjde k prerušeniu prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni a samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry spoločného záujmu rizikovej skupiny.

9. Ako výnimka z odseku 1 tohto článku a v súlade s podmienkami stanovenými v tomto odseku Luxembursko, Slovinsko a Švédsko nie sú viazané povinnosťou stanovenou v uvedenom odseku pri zabezpečovaní dodávok plynu chráneným odberateľom v súlade s článkom 6, ale usilujú sa o jej plnenie.

Výnimka sa uplatňuje na Luxembursko, pokiaľ:

a) má aspoň dve prepojenia s inými členskými štátmi;

b) má najmenej dva rôzne dodávateľské zdroje plynu a

c) nemá na svojom území žiadne zásobníky plynu.

Výnimka sa uplatňuje na Slovinsko, pokiaľ:

a) má aspoň dve prepojenia s inými členskými štátmi,

b) má najmenej dva rôzne dodávateľské zdroje plynu a

c) nemá na svojom území žiadne zásobníky plynu ani zariadenia LNG.

Výnimka sa uplatňuje na Švédsko, pokiaľ:

a) sa cez jeho územie neuskutočňuje tranzit plynu do iných členských štátov;

b) jeho vlastná ročná hrubá spotreba plynu predstavuje menej ako 2 Mtoe a

c) menej ako 5 % celkovej spotreby primárnej energie pochádza z plynu.

Luxembursko, Slovinsko a Švédsko informujú Komisiu o každej zmene, ktorá má vplyv na podmienky stanovené v tomto odseku. Výnimka stanovená v tomto odseku sa prestane uplatňovať, ak už nie je splnená aspoň jedna z uvedených podmienok.

Ako súčasť posúdenia rizika na vnútroštátnej úrovni vykonaného v súlade s článkom 7 ods. 3 Luxembursko, Slovinsko a Švédsko opíšu situáciu týkajúcu sa príslušných podmienok stanovených v tomto odseku a vyhliadok na dodržanie povinnosti podľa odseku 1 tohto článku, pričom zohľadnia hospodársky dosah dodržania štandardu infraštruktúry, vývoj na trhu s plynom a projekty v oblasti plynárenskej infraštruktúry v rámci rizikovej skupiny. Komisia môže – na základe informácií poskytnutých v posúdení rizika na vnútroštátnej úrovni a ak sú naďalej splnené príslušné podmienky stanovené v tomto odseku– rozhodnúť, že výnimka sa môže uplatňovať ďalšie štyri roky. V prípade pozitívneho rozhodnutia sa postup stanovený v tomto pododseku opakuje po štyroch rokoch.

Článok 6

Štandard dodávok plynu

1. Príslušný orgán vyžaduje od plynárenských podnikov, ktoré určil, aby prijali opatrenia na zabezpečenie dodávok plynu chráneným odberateľom členského štátu v každom z týchto prípadov: a) mimoriadne teploty počas sedemdňovej špičky, ktoré sa štatisticky vyskytujú raz za 20 rokov; b) každé 30 dňové obdobie výnimočne vysokého dopytu po plyne, ktoré sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov; c) 30 dňové obdobie v prípade prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry v bežných zimných podmienkach.

Do 2. februára 2018 každý členský štát oznámi Komisii svoje vymedzenie pojmu chránených odberateľov, objem ročnej spotreby plynu chránených odberateľov a percentuálny podiel, ktorý tento objem spotreby predstavuje z celkovej ročnej konečnej spotreby plynu v danom členskom štáte. Ak členský štát zahrnie do svojho vymedzenia pojmu chráneného odberateľa kategórie uvedené v článku 2 bode 5 písm. a) alebo b), uvedie objem spotreby plynu zodpovedajúci odberateľom, ktorí patria do týchto kategórií, a percentuálny podiel každej z týchto skupín odberateľov na celkovej ročnej konečnej spotrebe plynu.

Príslušný orgán určí plynárenské podniky uvedené v prvom pododseku tohto odseku a uvedie ich v preventívnom akčnom pláne.

Všetky nové netrhové opatrenia na zabezpečenie štandardu dodávky plynu sú v súlade s postupom stanoveným v článku 9 ods. 4 až 9.

Členské štáty môžu plniť povinnosť stanovenú v prvom pododseku tohto odseku prostredníctvom vykonávania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti alebo nahradením plynu rôznymi zdrojmi energie, okrem iného energiou z obnoviteľných zdrojov, do tej miery, aby sa dosiahla rovnaká úroveň ochrany.

2. Každý zvýšený štandard dodávok plynu nad rámec obdobia tridsiatich dní uvedeného v odseku 1 písm. b) a c), alebo každá dodatočná povinnosť uložená z dôvodu bezpečnosti dodávok plynu vychádza z posúdenia rizika, premietne sa do preventívneho akčného plánu a: a) je v súlade s článkom 8 ods. 1; b) nemá negatívny dosah na schopnosť akéhokoľvek iného členského štátu poskytovať dodávky plynu svojim chráneným odberateľom v súlade s týmto článkom v prípade stavu núdze na vnútroštátnej úrovni, úrovni regiónu alebo Únie a c) je v súlade s článkom 12 ods. 5 v prípade stavu núdze na úrovni regiónu alebo Únie.

Komisia môže požadovať potvrdenie preukazujúce súlad akéhokoľvek opatrenia uvedeného v prvom pododseku s podmienkami, ktoré sa v ňom stanovujú. Takéto potvrdenie zverejní príslušný orgán členského štátu, ktorý zavádza dané opatrenie.

Všetky nové netrhové opatrenia podľa prvého pododseku tohto odseku, ktoré sa prijali 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, musia byť v súlade s postupom stanoveným v článku 9 ods. 4 až 9.

3. Po skončení období stanovených príslušným orgánom v súlade s odsekmi 1 a 2 alebo podľa prísnejších podmienok, než sú podmienky stanovené v odseku 1, sa príslušný orgán a plynárenské podniky snažia zachovať dodávky plynu v čo najväčšej miere, najmä chráneným odberateľom.

4. Povinnosti plynárenských podnikov týkajúce sa dodržiavania štandardov dodávky plynu uvedených v tomto článku nesmú byť diskriminačné a nesmú pre tieto podniky predstavovať neprimerané zaťaženie.

5. Plynárenské podniky môžu plniť svoje povinnosti vyplývajúce z tohto článku podľa potreby na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie. Príslušné orgány nevyžadujú, aby sa štandardy dodávok plynu stanovené v tomto článku dodržiavali len na základe infraštruktúry, ktorá sa nachádza na ich území.

6. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa podmienky týkajúce sa dodávok chráneným odberateľom stanovili bez toho, aby tým bolo dotknuté riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou, a za cenu, ktorou sa zohľadňuje trhová hodnota dodávok.

▼M2

Článok 6a

Ciele naplnenia a trajektórie plnenia

1. S výhradou odsekov 2 až 5 členské štáty musia spĺňať ciele naplnenia súhrnne pre kapacitu všetkých podzemných zásobníkov plynu nachádzajúcich sa na ich území a priamo prepojených s trhovou oblasťou na ich území a zásobníkov uvedených v prílohe Ib do 1. novembra každého roka: a) na rok 2022: 80 %; b) od roku 2023: 90 %.

Na účely splnenia tohto odseku členské štáty zohľadnia cieľ zaistiť bezpečnosť dodávok plynu v Únii v súlade s článkom 1.

2. Bez ohľadu na odsek 1 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti iných členských štátov napĺňať dotknuté podzemné zásobníky plynu, je cieľ naplnenia pre každý členský štát, v ktorom sa zásobníky nachádzajú, znížený na objem zodpovedajúci 35 % priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov pre daný členský štát.

3. Bez ohľadu na odsek 1 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti iných členských štátov napĺňať dotknuté podzemné zásobníky plynu, sa cieľ naplnenia pre každý členský štát, v ktorom sa podzemné zásobníky plynu nachádzajú, zníži o objem, ktorý bol dodaný do tretích krajín počas referenčného obdobia 2016 až 2021, ak priemerný dodaný objem predstavoval viac než 15 TWh ročne počas obdobia ťažby uskladneného plynu (október – apríl).

4. Na podzemné zásobníky plynu uvedené v prílohe Ib sa vzťahujú povinnosti týkajúce sa cieľa naplnenia podľa odseku 1 a trajektórie plnenia podľa odseku 7. Podrobnosti o povinnostiach každého členského štátu sa určia v dvojstrannej dohode v súlade s prílohou Ib.

5. Členské štáty môžu čiastočne splniť cieľ naplnenia započítaním fyzicky uskladneného a dostupného LNG v zariadeniach LNG, ak sú splnené obe tieto podmienky: a) súčasťou plynárenskej siete je významná kapacita zásob LNG, ktorá ročne predstavuje viac ako 4 % priemernej vnútroštátnej spotreby za predchádzajúcich päť rokov; b) členský štát uložil dodávateľom plynu povinnosť uskladňovať minimálne objemy plynu v podzemných zásobníkoch plynu a/alebo zariadeniach LNG v súlade s článkom 6b ods. 1 písm. a).

6. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na splnenie priebežných cieľov alebo na zabezpečenie ich splnenia takto: a) na rok 2022: ako sa stanovuje v prílohe Ia, a b) od roku 2023: v súlade s odsekom 7.

7. Každý členský štát s podzemnými zásobníkmi plynu predloží Komisii na rok 2023 a na nasledujúce roky do 15. septembra predchádzajúceho roka návrh trajektórie plnenia s priebežnými cieľmi na február, máj, júl a september vrátane technických informácií v súhrnnej forme pre podzemné zásobníky plynu na svojom území a priamo prepojené s jeho trhovou oblasťou. Trajektória plnenia a priebežné ciele vychádzajú z priemernej miery naplnenia počas piatich predchádzajúcich rokov.

V prípade členských štátov, ktorých cieľ naplnenia sa zníži na 35 % ich priemernej ročnej spotreby plynu podľa odseku 2, sa priebežné ciele trajektórie plnenia náležitým spôsobom znížia.

Komisia na základe technických informácií, ktoré poskytol každý členský štát, a po zohľadnení posúdenia zo strany GCG prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví trajektóriu plnenia pre každý členský štát. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 18a ods. 2. Tieto vykonávacie akty sa prijmú do 15. novembra predchádzajúceho roka, keď to je nevyhnutné, a aj vtedy, ak členský štát predložil aktualizovaný návrh trajektórie plnenia. Tieto akty sú založené na posúdení celkovej situácie v oblasti bezpečnosti dodávok plynu a vývoja dopytu po plyne a jeho ponuky v Únii a jednotlivých členských štátoch a stanovujú sa tak, aby sa zaistila bezpečnosť dodávok plynu a zároveň sa zabránilo zbytočnému zaťaženiu členských štátov, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo odberateľov a bez neprimeraného narušenia hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi zásobníkov nachádzajúcich sa v susedných členských štátoch.

8. Ak v danom roku členský štát nie je schopný do 1. novembra splniť svoj cieľ naplnenia z dôvodu špecifických technických vlastností jedného alebo viacerých podzemných zásobníkov plynu na svojom území, ako je napríklad výnimočne nízky vtlačný výkon, tomuto členskému štátu sa umožní splniť jeho cieľ naplnenia do 1. decembra. Členský štát o tom informuje Komisiu do 1. novembra a uvedie dôvody omeškania.

9. Cieľ naplnenia neplatí, ak Komisia vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo stav núdze v Únii podľa článku 12 na žiadosť jedného prípadne viacerých členských štátov, ktoré vyhlásili vnútroštátny stav núdze, a to počas trvania takéhoto stavu.

10. Príslušný orgán každého členského štátu nepretržite monitoruje dodržiavanie trajektórie plnenia a pravidelne podáva správy GCG. Ak je úroveň naplnenia v danom členskom štáte o viac ako päť percentuálnych bodov nižšia ako úroveň trajektórie plnenia, príslušný orgán bezodkladne prijme účinné opatrenia na zvýšenie tejto úrovne. Členské štáty o prijatých opatreniach informujú Komisiu a GCG.

11. V prípade podstatnej a trvalej odchýlky členského štátu od trajektórie plnenia, ktorá ohrozuje dosiahnutie cieľa naplnenia, alebo v prípade odchýlky od cieľa naplnenia Komisia po konzultácii s GCG a dotknutými členskými štátmi vydá danému členskému štátu alebo ostatným dotknutým členským štátom odporúčanie týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú ihneď prijať.

Ak sa odchýlka do jedného mesiaca od prijatia odporúčania Komisie výrazne nezníži, Komisia po konzultácii s GCG a dotknutým členským štátom prijme ako krajné opatrenie rozhodnutie, ktorým stanoví pre dotknutý členský štát povinnosť, aby prijal opatrenia, ktorými sa účinne odstráni odchýlka, prípadne vrátane jedného alebo viacerých opatrení uvedených v článku 6b ods. 1 alebo akéhokoľvek iného opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľa naplnenia podľa tohto článku.

Komisia pri rozhodovaní o tom, ktoré opatrenia prijať podľa druhého pododseku, zohľadní osobitnú situáciu dotknutého členského štátu, napríklad veľkosť podzemných zásobníkov plynu vo vzťahu k domácej spotrebe plynu, význam podzemných zásobníkov plynu pre bezpečnosť dodávok plynu v regióne a akékoľvek existujúce zásobníky LNG.

Vo všetkých opatreniach, ktoré Komisia prijme na odstránenie odchýlok od trajektórie plnenia alebo cieľa naplnenia na rok 2022, sa zohľadní krátky časový rámec na vykonanie tohto článku na vnútroštátnej úrovni, ktorý mohol prispieť k odchýlke od trajektórie plnenia alebo cieľa naplnenia na rok 2022.

Komisia zabezpečí, aby opatrenia prijaté podľa tohto odseku:

a) neprekračovali rámec toho, čo je potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu;

b) nezaťaží neprimerane členské štáty, účastníkov trhu s plynom, prevádzkovateľov zásobníkov alebo odberateľov.

Článok 6b

Plnenie cieľov naplnenia

1. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia vrátane poskytnutia finančných stimulov alebo náhrady pre účastníkov trhu, aby zabezpečili dosiahnutie povinných cieľov naplnenia stanovených podľa článku 6a. Ak je to možné, členské štáty pri zabezpečení plnenia cieľov naplnenia uprednostňujú trhové opatrenia.

Pokiaľ ktorékoľvek z opatrení stanovených v tomto článku patrí medzi povinnosti a právomoci vnútroštátneho regulačného orgánu podľa článku 41 smernice 2009/73/ES, za prijatie týchto opatrení sú zodpovedné vnútroštátne regulačné orgány.

Opatrenia prijaté podľa tohto odseku môžu zahŕňať najmä:

a) požiadavku, aby dodávatelia plynu uskladňovali minimálne objemy plynu v zásobníkoch vrátane podzemných zásobníkov plynu a/alebo zásobníkov LNG, tieto objemy sa určia na základe množstva plynu dodaného dodávateľmi plynu chráneným odberateľom;

b) požiadavku na prevádzkovateľov zásobníkov, aby svoje kapacity tendrovali účastníkom trhu;

c) požiadavku, aby prevádzkovatelia prepravnej siete alebo subjekty určené členským štátom nakupovali vyvažovacie zásoby a hospodárili s nimi výlučne na účely vykonávania svojich funkcií ako prevádzkovateľov prepravnej siete a ak je to potrebné, uloženie povinnosti iným určeným subjektom na účely zaistenia bezpečnosti dodávok plynu v prípade stavu núdze uvedenej v článku 11 ods. 1 písm. c);

d) používanie koordinovaných nástrojov, ako sú platformy na nákup LNG, s inými členskými štátmi s cieľom maximalizovať využívanie LNG a obmedziť infraštruktúrne a regulačné prekážky spoločného využívania LNG na napĺňanie podzemných zásobníkov plynu;

e) používanie dobrovoľných mechanizmov spoločného obstarávania zemného plynu, o uplatňovaní ktorého môže Komisia v prípade potreby vydať usmernenie do 1. augusta 2022;

f) poskytovanie finančných stimulov účastníkom trhu vrátane prevádzkovateľom zásobníkov, ako sú rozdielové zmluvy alebo poskytovanie náhrady účastníkom trhu za výpadok príjmov alebo náklady, ktoré im vznikli v dôsledku povinností účastníkov trhu vrátane prevádzkovateľov zásobníkov a ktoré nemožno pokryť príjmami;

g) požiadavku, aby držitelia uskladňovacej kapacity využívali alebo uvoľňovali nevyužité rezervované kapacity, zatiaľ čo držiteľ uskladňovacej kapacity, ktorý nevyužíva túto kapacitu, je stále povinný zaplatiť dohodnutú cenu za celé obdobie platnosti zmluvy o uskladňovaní;

h) prijatie účinných nástrojov na nákup strategických zásob a hospodárenie s nimi zo strany verejných alebo súkromných subjektov, za predpokladu, že takéto nástroje nenarúšajú hospodársku súťaž alebo riadne fungovanie vnútorného trhu;

i) vymenovanie špecializovaného subjektu, ktorý bude poverený úlohou splniť cieľ naplnenia v prípade, že by sa inak cieľ naplnenia nepodarilo splniť;

j) poskytnutie zľavy z taríf za uskladňovanie;

k) výber príjmov potrebných na vymáhanie kapitálových a prevádzkových výdavkov súvisiacich s regulovanými zásobníkmi, ako sú tarify za uskladňovanie a osobitný poplatok začlenený do prepravných taríf, a to len z výstupných bodov ku koncovým odberateľom nachádzajúcim sa v tých istých členských štátoch za predpokladu, že vybraté príjmy z taríf nie sú vyššie ako povolené príjmy.

2. Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa odseku 1 sa obmedzujú na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie trajektórií plnenia a cieľov naplnenia. Musia byť presne vymedzené, transparentné, primerané a nediskriminačné. Nesmú neprimerane narúšať hospodársku súťaž ani riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom ani ohroziť bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov alebo Únie.

3. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania existujúcej infraštruktúry na vnútroštátnej a regionálnej úrovni v prospech bezpečnosti dodávok plynu. Uvedené opatrenia nesmú za žiadnych okolností blokovať ani obmedzovať cezhraničné využívanie zásobníkov alebo zariadení LNG a nesmú obmedzovať cezhraničné prepravné kapacity pridelené v súlade s nariadením Komisie (EÚ) 2017/459 ( 2 ).

4. Pri prijímaní opatrení podľa tohto článku členské štáty uplatňujú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, pričom stále dosahujú ciele svojich príslušných opatrení v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 ( 3 ).

Článok 6c

Dohody o uskladňovaní a mechanizmus rozdelenia zaťaženia

1. Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu zabezpečia, aby účastníci trhu v danom členskom štáte mali uzavreté dohody s prevádzkovateľmi podzemných zásobníkov plynu alebo inými účastníkmi trhu z členských štátov s podzemnými zásobníkmi plynu. Uvedenými dohodami sa do 1. novembra zabezpečí využitie objemov zásobníkov zodpovedajúcich aspoň 15 % priemernej ročnej spotreby plynu členského štátu bez zásobníkov za predchádzajúcich päť rokov. Ak však cezhraničná prepravná kapacita alebo iné technické obmedzenia neumožňujú členskému štátu bez podzemných zásobníkov plynu plné využitie 15 % objemu týchto zásobníkov, daný členský štát uskladní len technicky možné objemy.

V prípade, že technické obmedzenia neumožňujú splniť členskému štátu povinnosť uvedenú v prvom pododseku a členský štát má povinnosť uskladňovať iné palivá ako náhradu plynu, povinnosť uvedenú v prvom pododseku možno výnimočne splniť rovnocennou povinnosťou uskladňovať iné palivá ako plyn. Technické obmedzenia a rovnocennosť opatrenia preukáže dotknutý členský štát.

2. Odchylne od odseku 1 môže členský štát bez podzemných zásobníkov plynu spoločne s jedným alebo viacerými členskými štátmi s podzemnými zásobníkmi plynu vytvoriť mechanizmus rozdelenia zaťaženia (mechanizmus rozdelenia zaťaženia).

Mechanizmus rozdelenia zaťaženia musí vychádzať z relevantných údajov z najnovšieho posúdenia rizika podľa článku 7 a musia sa v ňom zohľadniť všetky tieto parametre:

a) náklady finančnej podpory na dosiahnutie cieľov naplnenia, s výnimkou nákladov na splnenie akýchkoľvek povinností týkajúcich sa strategických zásob;

b) objemy plynu potrebné na uspokojenie dopytu chránených odberateľov v súlade s článkom 6 ods. 1;

c) všetky technické obmedzenia, vrátane dostupnej podzemnej uskladňovacej kapacity, technickej cezhraničnej prepravnej kapacity a ťažobného výkonu.

Členské štáty oznámia mechanizmus rozdelenia zaťaženia Komisii do 2. septembra 2022. Ak sa v uvedenej lehote nedospeje k dohode o mechanizme rozdelenia zaťaženia, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu preukážu, že spĺňajú odsek 1 a náležite o tom informujú Komisiu.

3. Ako prechodné opatrenie členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu, ale ktoré majú podzemné zásobníky plynu uvedené v poslednom zozname projektov spoločného záujmu uvedenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 ( 4 ) môžu čiastočne splniť odsek 1 započítaním zásob LNG v existujúcich plávajúcich skladiskách až do uvedenia podzemných zásobníkov plynu do prevádzky.

4. Členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu môžu účastníkom trhu alebo prípadne prevádzkovateľom prepravných sietí poskytnúť stimuly alebo finančnú náhradu za výpadok príjmov alebo za náklady, ktoré im vznikli v dôsledku splnenia ich povinností uskladnenia podľa tohto článku, ak takýto nedostatok alebo takéto náklady nie je možné pokryť príjmami, aby sa zabezpečilo splnenie ich povinnosti uskladňovať plyn v iných členských štátoch podľa odseku 1 alebo vykonávanie mechanizmu rozdelenia zaťaženia. Ak sú stimuly alebo finančná náhrada financované prostredníctvom poplatku, daný poplatok sa nepridelí cezhraničným prepojovacím bodom.

5. Bez ohľadu na odsek 1, ak členský štát má podzemné zásobníky plynu, ktoré sa nachádzajú na jeho území a súhrnná kapacita uvedených zariadení je väčšia ako ročná spotreba plynu daného členského štátu, členské štáty bez podzemných zásobníkov plynu, ktoré majú prístup k uvedeným zásobníkom buď: a) zabezpečia, aby do 1. novembra objemy v zásobníkoch zodpovedali aspoň priemernému využitiu uskladňovacej kapacity za predchádzajúcich päť rokov, určenej okrem iného s prihliadnutím na toky počas ťažobnej sezóny za predchádzajúcich päť rokov z členských štátov, v ktorých sa zásobníky nachádzajú, alebo b) preukážu, že uskladňovacia kapacita zodpovedajúca objemu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť podľa písmena a), bola rezervovaná.

Ak členský štát bez podzemných zásobníkov plynu môže preukázať, že uskladňovacia kapacita zodpovedajúca objemu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť podľa písmena a) prvého pododseku, bola rezervovaná, uplatní sa odsek 1.

Povinnosť podľa tohto odseku je obmedzená na 15 % priemernej ročnej spotreby plynu za predchádzajúcich päť rokov v dotknutom členskom štáte.

6. Pokiaľ nie je v prílohe Ib stanovené inak, v prípade podzemných zásobníkov plynu nachádzajúcich sa v jednom členskom štáte, na ktoré sa nevzťahuje odsek 5, ale ktoré sú priamo prepojené s oblasťou trhu iného členského štátu, tento iný členský štát zabezpečí, aby do 1. novembra objemy zásobníkov zodpovedali aspoň priemeru uskladňovacej kapacity rezervovanej na príslušnom cezhraničnom bode za predchádzajúcich päť rokov.

Článok 6d

Monitorovanie a presadzovanie

1. Prevádzkovatelia zásobníkov vykazujú úroveň naplnenia príslušnému orgánu v každom členskom štáte, v ktorom sa nachádzajú dotknuté podzemné zásobníky plynu a v uplatniteľných prípadoch subjektu určenému daným členským štátom (určený subjekt): a) na rok 2022: v každom z priebežných cieľov stanovených v prílohe Ia a ▼C1 b) od roku 2023: stanovenú v článku 6a ods. 7. ▼M2

2. Príslušný orgán a v uplatniteľných prípadoch určený subjekt každého členského štátu monitorujú úrovne naplnenia podzemných zásobníkov plynu na svojom území na konci každého mesiaca a výsledky bez zbytočného odkladu poskytujú Komisii.

Komisia môže v náležitých prípadoch vyzvať Agentúru Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), aby pomohla pri takomto monitorovaní.

3. Na základe informácií poskytnutých príslušným orgánom a v uplatniteľných prípadoch určeným subjektom každého členského štátu Komisia pravidelne podáva správu GCG.

4. GCG pomáha Komisii pri monitorovaní trajektórií plnenia a cieľov naplnenia a vypracúva usmernenia pre Komisiu o primeraných opatreniach na zabezpečenie súladu, v prípade ak sa členské štáty odchýlia od trajektórií plnenia alebo nespĺňajú ciele naplnenia.

5. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na splnenie trajektórií plnenia a cieľov naplnenia a na presadzovanie povinností uskladňovania, ktoré sú pre účastníkov trhu potrebné na ich dosiahnutie, a to aj uložením dostatočne odrádzajúcich sankcií a pokút týmto účastníkom trhu.

Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o opatreniach na presadzovanie prijatých podľa tohto odseku.

6. Ak sa majú vymieňať citlivé obchodné informácie, Komisia môže zvolať zasadnutia GCG vo formáte obmedzenom na ňu a členské štáty.

7. Výmena všetkých informácií je obmedzená na to, čo je nevyhnutné na účely monitorovania súladu s týmto nariadením.

Komisia, vnútroštátne regulačné orgány a členské štáty zachovávajú dôvernosť citlivých obchodných informácií prijatých na účely plnenia ich povinností.

▼B

Článok 7

Posúdenie rizika

▼M2

1. ENTSOG vykoná do 1. septembra 2022 simuláciu scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie vrátane scenárov dlhodobého prerušenia dodávok z jedného zdroja. Simulácia zahŕňa určenie a posúdenie koridorov pre núdzové dodávky plynu a zároveň identifikuje tie členské štáty, ktoré môžu riešiť zistené riziká, a to aj v súvislosti s LNG. Tieto scenáre prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry a metodiku pre túto simuláciu vymedzí ENTSOG v spolupráci s GCG. ENTSOG zabezpečí primeranú úroveň transparentnosti a prístup k modelovým predpokladom použitým pri jej scenároch. Simulácia scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie sa opakuje každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú v kratších intervaloch.

▼B

2. Príslušné orgány v rámci každej rizikovej skupiny uvedenej v prílohe I vykonajú na úrovni rizikovej skupiny spoločné posúdenie rizika (ďalej len „spoločné posúdenie rizika“) všetkých relevantných rizikových faktorov, ako sú napríklad prírodné katastrofy, technologické, obchodné, sociálne, politické a iné riziká, ktoré by mohli viesť k vzniku závažného nadnárodného rizika pre bezpečnosť dodávok plynu, v súvislosti s ktorým sa riziková skupina vytvorila. Príslušné orgány zohľadnia pri príprave posúdení rizika, preventívnych akčných plánov a núdzových plánov výsledky simulácií uvedených v odseku 1 tohto článku.

Príslušné orgány v rámci každej rizikovej skupiny sa dohodnú na mechanizme spolupráce s cieľom uskutočniť spoločné posúdenie rizika a informujú o ňom GCG jedenásť mesiacov pred uplynutím lehoty na oznámenie spoločného posúdenia rizika a jeho aktualizácií. Komisia môže na žiadosť príslušného orgánu zohrávať pomocnú úlohu pri príprave spoločného posúdenia rizika, najmä pri vytváraní mechanizmu spolupráce. Ak sa príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny na mechanizme spolupráce nedohodnú, pre túto rizikovú skupinu ho po konzultácii s dotknutými príslušnými orgánmi navrhne Komisia. Dotknuté príslušné orgány sa dohodnú na mechanizme spolupráce pre túto rizikovú skupinu, pričom v čo najväčšej možnej miere zohľadnia návrh Komisie.

Desať mesiacov pred uplynutím lehoty na oznámenie spoločného posúdenia rizika alebo jeho aktualizácií každý príslušný orgán v rámci dohodnutého mechanizmu spolupráce poskytne a aktualizuje všetky vnútroštátne údaje potrebné na prípravu spoločného posúdenia rizika, najmä na uskutočnenie rôznych scenárov uvedených v odseku 4 písm. c).

3. Príslušný orgán každého členského štátu vykoná vnútroštátne posúdenie všetkých relevantných rizík (ďalej len „vnútroštátne posúdenie rizika“), ktoré majú vplyv na bezpečnosť dodávok plynu. Takéto posúdenie je v plnej miere v súlade s predpokladmi a výsledkami spoločného posúdenia (spoločných posúdení) rizika vykonaného (vykonaných) na úrovni rizikovej skupiny.

4. Posúdenia rizika uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku sa podľa potreby vykonávajú: a) použitím štandardov uvedených v článkoch 5 a 6. V posúdení rizika sa opisuje výpočet vzorca N – 1 na vnútroštátnej úrovni a v prípade potreby sa v ňom uvádza výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni. Posúdenie rizika obsahuje aj použité predpoklady a v prípade potreby aj predpoklady na výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni, ako aj údaje potrebné na tento výpočet. K výpočtu vzorca N – 1 na vnútroštátnej úrovni sa pripojí simulácia prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry pomocou hydraulického modelovania pre územie štátu, ako aj výpočet vzorca N – 1 pri predpokladanom množstve plynu v zásobníkoch 30 % a 100 % maximálneho pracovného objemu; b) zohľadnením všetkých relevantných vnútroštátnych a nadnárodných okolností, najmä veľkosti trhu, konfigurácie siete, skutočných tokov vrátane výstupného toku plynu z daných členských štátov, možnosti obojsmerných fyzických tokov plynu vrátane potenciálnej potreby systematického posilňovania prepravnej siete, existencie ťažby a uskladňovania a úlohy plynu v energetických mixoch, najmä s ohľadom na diaľkové vykurovanie a výrobu elektriny a na prevádzku priemyselných zariadení, ako aj hľadiska bezpečnosti a kvality plynu; c) použitím rôznych scenárov s výnimočne vysokým dopytom po plyne a prerušením dodávok plynu, pričom sa zohľadní história, pravdepodobnosť, ročné obdobie, frekvencia a trvanie ich výskytu a posúdia sa pravdepodobné dôsledky týchto scenárov, ako napríklad: i) prerušenie prevádzky infraštruktúry dôležitej pre bezpečnosť dodávok plynu, najmä prepravnej infraštruktúry, zásobníkov alebo terminálov LNG vrátane najväčšej plynárenskej infraštruktúry určenej na výpočet vzorca N – 1 a ii) prerušenie dodávok od dodávateľov z tretích krajín, ako aj prípadné geopolitické riziká; d) zistením interakcie a korelácie rizík medzi členskými štátmi v rizikovej skupine a prípadne s inými členskými štátmi alebo inými rizikovými skupinami, aj pokiaľ ide o prepojenia, cezhraničné dodávky, cezhraničný prístup k zásobníkom a obojsmernú kapacitu; e) zohľadňujúc riziká súvisiace s kontrolou infraštruktúry dôležitej pre bezpečnosť dodávok plynu v rozsahu, v akom môžu zahŕňať, okrem iného, riziká nedostatočných investícií, nedostatočnej diverzifikácie, zneužívania existujúcej infraštruktúry alebo porušovania práva Únie; f) zohľadnením maximálnej kapacity prepojenia všetkých hraničných vstupných a výstupných bodov a rôznych úrovní naplnenia zásobníkov; ▼M2 g) zohľadnením scenárov dlhodobého prerušenia dodávok z jedného zdroja. ▼B

5. Spoločné a vnútroštátne posúdenia rizika sa vypracujú v súlade s príslušným vzorom stanoveným v prílohe IV alebo V. Členské štáty môžu v prípade potreby zahrnúť dodatočné informácie. Komisia je v súlade s článkom 19 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť vzory stanovené v prílohe IV a V, a to po konzultácii s GCG, aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri uplatňovaní tohto nariadenia a zároveň znížilo administratívne zaťaženie členských štátov.

6. Plynárenské podniky, priemyselní odberatelia plynu, príslušné organizácie zastupujúce záujmy domácností a priemyselných odberateľov plynu, ako aj členské štáty a v prípade, ak nie sú príslušnými orgánmi, národné regulačné orgány, spolupracujú s príslušnými orgánmi a na požiadanie im poskytujú všetky potrebné informácie na účely spoločných a vnútroštátnych posúdení rizika.

7. Do 1. októbra 2018 členské štáty oznámia Komisii prvé spoločné posúdenie rizika po odsúhlasení všetkými členskými štátmi v rámci rizikovej skupiny, ako aj vnútroštátne posúdenia rizika. Posúdenia rizika sa potom aktualizujú každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú častejšie. V posúdeniach rizika sa zohľadňuje pokrok dosiahnutý v oblasti investícií, ktoré sú potrebné na plnenie štandardu infraštruktúry stanoveného v článku 5, ako aj problémy s uplatňovaním nových alternatívnych riešení v konkrétnej krajine. Zakladajú sa tiež na skúsenostiach získaných prostredníctvom simulácie núdzových plánov uvedených v článku 10 ods. 3.

Článok 8

Vypracovanie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov

1. Opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu, ktoré sa uvádzajú v preventívnom akčnom pláne a v núdzovom pláne, musia byť presne vymedzené, transparentné, primerané, nediskriminačné a overiteľné, nesmú neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo účinné fungovanie vnútorného trhu s plynom, ani ohrozovať bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov ani Únie.

2. Príslušný orgán každého členského štátu po porade s plynárenskými podnikmi, príslušnými organizáciami zastupujúcimi záujmy domácností a priemyselných odberateľov plynu vrátane výrobcov elektrickej energie, prevádzkovateľov prenosových sústav a v prípade, ak nie je príslušným orgánom, národným regulačným orgánom, vypracuje: a) preventívny akčný plán obsahujúci opatrenia, ktoré sú potrebné na odstránenie alebo zmiernenie zistených rizík, vrátane účinkov opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a opatrení na strane spotreby v spoločných a vnútroštátnych posúdeniach rizika a v súlade s článkom 9; b) núdzový plán obsahujúci opatrenia, ktoré sa majú prijať na odstránenie alebo zníženie vplyvu prerušenia dodávok plynu v súlade s článkom 10.

3. Preventívny akčný plán a núdzový plán obsahujú regionálnu kapitolu alebo viaceré regionálne kapitoly, ak je členský štát členom rôznych rizikových skupín vymedzených v prílohe I.

Regionálne kapitoly vypracúvajú spoločne všetky členské štáty v rizikovej skupine pred ich začlenením do príslušných národných plánov. Komisia koná ako sprostredkovateľ s cieľom umožniť, aby sa regionálnymi kapitolami spoločne zvýšila bezpečnosť dodávok plynu v Únii a predísť akýmkoľvek rozporom a prekonať všetky prekážky spolupráce.

Regionálne kapitoly obsahujú vhodné a účinné cezhraničné opatrenia, a to aj v súvislosti s LNG, ktoré sú podmienené dohodou medzi členskými štátmi, ktoré tieto opatrenia vykonávajú, z rovnakých alebo rôznych rizikových skupín, ktoré sú na základe simulácie uvedenej v článku 7ods. 1 a spoločného posúdenia rizika opatrením dotknuté.

4. Príslušné orgány pravidelne informujú GCG o pokroku dosiahnutom pri prípravách a prijímaní preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, a to najmä regionálnych kapitol. Príslušné orgány sa predovšetkým dohodnú na mechanizme spolupráce pri príprave preventívneho akčného plánu a núdzového plánu vrátane výmeny návrhov plánov. Príslušné orgány podajú o takom dohodnutom mechanizme spolupráce správu GCG 16 mesiacov pred uplynutím lehoty na dosiahnutie dohody o uvedených plánoch a ich aktualizáciách.

Komisia môže zohrávať pomocnú úlohu pri príprave preventívneho akčného plánu a núdzového plánu, najmä pri vytváraní mechanizmu spolupráce. Ak sa príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny na mechanizme spolupráce nedohodnú, pre túto rizikovú skupinu ho navrhne Komisia. Dotknuté príslušné orgány sa dohodnú na mechanizme spolupráce pre uvedenú rizikovú skupinu, pričom zohľadnia návrh Komisie. Príslušné orgány zabezpečia pravidelné monitorovanie vykonávania preventívneho akčného plánu a núdzového plánu.

5. Preventívny akčný plán a núdzový plán sa vypracujú v súlade so vzormi uvedenými v prílohách VI a VII. Komisia je v súlade s článkom 19 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť vzory stanovené v prílohách VI a VII, a to po konzultácii s GCG, aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri uplatňovaní tohto nariadenia, a znížiť administratívne zaťaženie členských štátov.

6. Príslušné orgány susediacich členských štátov včas uskutočnia vzájomné konzultácie s cieľom zabezpečiť konzistentnosť medzi ich preventívnymi akčnými plánmi a ich núdzovými plánmi.

Príslušné orgány si v rámci každej rizikovej skupiny najneskôr päť mesiacov pred uplynutím lehoty na predloženie plánov vymenia návrhy preventívnych akčných plánov a núdzových plánov obsahujúce návrhy na spoluprácu.

Na konečných verziách regionálnych kapitol uvedených v odseku 3 sa dohodnú všetky členské štáty v rámci rizikovej skupiny. Preventívne akčné plány a núdzové plány obsahujú aj vnútroštátne opatrenia potrebné na vykonávanie a presadzovanie cezhraničných opatrení uvedených v regionálnych kapitolách.

7. Preventívne akčné plány a núdzové plány sa zverejnia a oznámia Komisii do 1. marca 2019. Komisia informuje GCG o oznámení plánov a uverejní ich na svojom webovom sídle.

Komisia plány posúdi do štyroch mesiacov od prijatia oznámenia od príslušných orgánov, pričom zohľadní názory vyjadrené v rámci GCG.

8. Komisia vydá stanovisko príslušnému orgánu s odporúčaním preskúmať preventívny akčný plán alebo núdzový plán, ak sa naň vzťahuje jedno alebo viacej z týchto zistení: a) plán nie je účinný na účely zmiernenia rizík zistených v posúdení rizika; b) plán je nekonzistentný s posudzovanými scenármi rizík alebo s plánmi iného členského štátu alebo rizikovej skupiny; c) plán nie je v súlade s požiadavkou stanovenou v odseku 1, podľa ktorej nesmie neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo účinné fungovanie vnútorného trhu, d) plán nie je v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia alebo inými ustanoveniami práva Únie.

9. Dotknutý príslušný orgán do troch mesiacov od oznámenia stanoviska Komisie uvedeného v odseku 8 oznámi Komisii zmenený preventívny akčný plán alebo núdzový plán, alebo ju informuje o dôvodoch, pre ktoré nesúhlasí s odporúčaniami.

V prípade nesúhlasu v súvislosti s aspektmi uvedenými v odseku 8 môže Komisia svoju požiadavku do štyroch mesiacov od prijatia odpovede príslušného orgánu stiahnuť alebo zvolať stretnutie s príslušným orgánom a, ak to považuje za potrebné, aj s GCG, s cieľom zvážiť záležitosť. Komisia predloží podrobné dôvody žiadosti o akékoľvek zmeny preventívneho akčného plánu alebo núdzového plánu. Dotknutý príslušný orgán v plnej miere zohľadní podrobné dôvody Komisie.

Dotknutý príslušný orgán v prípade potreby bezodkladne zmení preventívny akčný plán alebo núdzový plán a tento zmenený plán zverejní.

Ak sa konečné stanovisko dotknutého príslušného orgánu líši od podrobných dôvodov Komisie, príslušný orgán predloží a zverejní spolu so svojím stanoviskom a s podrobnými dôvodmi Komisie odôvodnenie svojho stanoviska do dvoch mesiacov od prijatia podrobných dôvodov Komisie.

10. Na netrhové opatrenia prijaté 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume sa uplatňuje postup stanovený v článku 9 ods. 4, 6, 8 a 9.

11. Dôvernosť citlivých obchodných informácií sa zachováva.

12. Preventívne akčné plány a núdzové plány vypracované podľa nariadenia (EÚ) č. 994/2010, aktualizované v súlade s týmto nariadením, zostanú v platnosti, kým sa po prvýkrát nevypracujú preventívne akčné plány a núdzové plány uvedené v odseku 1 tohto článku.

Článok 9

Obsah preventívnych akčných plánov

1. Preventívny akčný plán obsahuje: a) výsledky posúdenia rizika a zhrnutie zvažovaných scenárov, ako sa uvádza v článku 7 ods. 4 písm. c); b) vymedzenie pojmu chránených odberateľov a informácie opísané v článku 6 ods. 1 druhom pododseku; c) opatrenia, objemy a kapacity potrebné na splnenie štandardov infraštruktúry a dodávok plynu stanovených v článkoch 5 a 6, prípadne vrátane rozsahu, v akom môžu opatrenia na strane spotreby dostatočne a včas kompenzovať prerušenie dodávok plynu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2, určenie samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry spoločného záujmu v prípade uplatnenia článku 5 ods. 3, potrebné objemy plynu na kategóriu chránených odberateľov a na scenár, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1, a každý zvýšený štandard dodávok plynu vrátane akéhokoľvek odôvodnenia súladu s podmienkami stanovenými v článku 6 ods. 2 a opis mechanizmu na dočasné zníženie akéhokoľvek zvýšeného štandardu dodávok plynu alebo dodatočnej povinnosti v súlade s článkom 11 ods. 3; d) povinnosti plynárenských podnikov, prípadne elektroenergetických podnikov a ďalších príslušných subjektov, ktoré môžu mať vplyv na bezpečnosť dodávok plynu, ako napríklad povinnosti týkajúce sa bezpečnej prevádzky plynárenskej siete; e) ostatné preventívne opatrenia určené na riešenie rizík identifikovaných v posúdení rizika, napríklad opatrenia týkajúce sa potreby posilniť prepojenia medzi susediacimi členskými štátmi, ďalšieho zlepšovania energetickej efektívnosti, znižovania dopytu po plyne a možnosti diverzifikovať plynárenské trasy a zdroje dodávok plynu a prípadne používania existujúcich zásobníkov a kapacít LNG na regionálnej úrovni s cieľom zachovať dodávky plynu pre všetkých odberateľov v čo najväčšej miere; f) informácie o hospodárskom vplyve, účinnosti a efektívnosti opatrení obsiahnutých v pláne vrátane záväzkov uvedených v písmene k); g) opis účinkov opatrení obsiahnutých v pláne na fungovanie vnútorného trhu s energiou, ako aj na vnútroštátne trhy vrátane povinností uvedených v písmene k); h) opis vplyvu opatrení na životné prostredie a odberateľov; i) mechanizmy, ktoré sa majú použiť na spoluprácu s inými členskými štátmi, vrátane mechanizmov na prípravu a vykonávanie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov; j) informácie o existujúcich a budúcich prepojeniach a infraštruktúre vrátane tých, ktoré zabezpečujú prístup na vnútorný trh, o cezhraničných tokoch, cezhraničnom prístupe k zásobníkom a zariadeniam LNG a o obojsmernej kapacite, najmä v stave núdze; k) informácie o všetkých záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré súvisia s bezpečnosťou dodávok plynu.

Kľúčové informácie týkajúce sa písmen a), c) a d) prvého pododseku, ktoré by v prípade ich odhalenia mohli ohroziť bezpečnosť dodávok plynu, sa môžu vylúčiť.

2. V preventívnom akčnom pláne, najmä v opatreniach na dodržanie štandardu infraštruktúry uvedeného v článku 5, sa zohľadňuje desaťročný plán rozvoja siete na úrovni Únie, ktorý vypracuje ENTSOG podľa článku 8 ods. 10 nariadenia (ES) č. 715/2009.

3. Preventívny akčný plán vychádza najmä z trhových opatrení a nepredstavuje neprimerané zaťaženie pre plynárenské podniky, ani nemá negatívny vplyv na fungovanie vnútorného trhu s plynom.

4. Členské štáty a najmä ich príslušné orgány zabezpečia, aby všetky preventívne netrhové opatrenia, ako napríklad tie, ktoré sú uvedené v prílohe VIII, prijaté 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, bez ohľadu na to, či sú súčasťou preventívneho akčného plánu alebo či sa prijali následne, boli v súlade s kritériami stanovenými v článku 6 ods. 2 prvom pododseku.

5. Príslušný orgán zverejní každé opatrenie uvedené v odseku 4, ktoré sa ešte nezahrnulo do preventívneho akčného plánu, a predloží Komisii opis takéhoto opatrenia a informuje ju o jeho vplyve na vnútroštátny trh s plynom a, pokiaľ je to možné, na trhy s plynom iných členských štátov.

6. Ak má Komisia pochybnosti, či opatrenie uvedené v odseku 4 tohto článku spĺňa kritériá stanovené v článku 6 ods. 2 prvom pododseku, požiada dotknutý členský štát o oznámenie posúdenia vplyvu.

7. Posúdenie vplyvu podľa odseku 6 sa vzťahuje aspoň na: a) možný vplyv na rozvoj vnútroštátneho trhu s plynom a hospodársku súťaž na vnútroštátnej úrovni; b) možný vplyv na vnútorný trh s plynom; c) možný vplyv na bezpečnosť dodávok plynu susedným členským štátom, najmä v prípade tých opatrení, ktoré by mohli znížiť likviditu na regionálnych trhoch alebo obmedziť toky do susedných členských štátov; d) náklady a prínosy posúdené na základe alternatívnych trhových opatrení; e) posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality v porovnaní s možnými trhovými opatreniami; f) posúdenie, či opatrenie zabezpečuje rovnaké možnosti pre všetkých účastníkov trhu; g) stratégiu postupného ukončovania, očakávané trvanie plánovaného opatrenia a primeraný časový plán na preskúmanie.

Analýzu uvedenú v písmenách a) a b) vykonáva národný regulačný orgán. Príslušný orgán uverejní posúdenie vplyvu a oznámi ho Komisii.

8. Ak sa Komisia na základe posúdenia vplyvu domnieva, že opatrením sa pravdepodobne ohrozí bezpečnosť dodávok plynu v ostatných členských štátoch alebo v Únii, do štyroch mesiacov po oznámení posúdenia vplyvu prijme rozhodnutie požadujúce zmenu v potrebnom rozsahu alebo stiahnutie opatrenia.

Prijaté opatrenie nadobudne účinnosť iba vtedy, keď ho Komisia schváli alebo keď sa zmení v súlade s rozhodnutím Komisie.

Štvormesačná lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po doručení úplného oznámenia. Túto štvormesačnú lehotu možno so súhlasom Komisie a príslušného orgánu predĺžiť.

9. Ak sa Komisia na základe posúdenia vplyvu domnieva, že opatrenie nespĺňa kritériá stanovené v článku 6 ods. 2 prvom pododseku, môže do štyroch mesiacov od oznámenia posúdenia vplyvu vydať stanovisko. Uplatňuje sa postup uvedený v článku 8 ods. 8 a 9.

Štvormesačná lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po doručení úplného oznámenia. Túto štvormesačnú lehotu možno so súhlasom Komisie a príslušného orgánu predĺžiť.

10. Článok 8 ods. 9 sa uplatňuje na každé opatrenie podľa odsekov 6 až 9 tohto článku.

11. Preventívny akčný plán sa od 1. marca 2019 aktualizuje každé štyri roky alebo častejšie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, alebo na žiadosť Komisie. Aktualizovaný plán zohľadňuje aktualizované posúdenie rizika a výsledky skúšok vykonaných v súlade s článkom 10 ods. 3 Na aktualizovaný plán sa uplatňuje článok 8.

Článok 10

Obsah núdzových plánov

1. V núdzovom pláne sa: a) vychádza z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1; b) vymedzuje úloha a povinnosti plynárenských podnikov, v prípade potreby prevádzkovateľov prenosových sústav a priemyselných odberateľov plynu vrátane relevantných výrobcov elektrickej energie, so zreteľom na rôznu mieru, do akej sú postihnuté v prípade prerušenia dodávok plynu, a ich súčinnosť s príslušnými orgánmi a v prípade potreby s národnými regulačnými orgánmi na každej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1; c) vymedzuje úloha a povinnosti príslušných orgánov a iných subjektov, ktorým boli pridelené úlohy uvedené v článku 3 ods. 2 na každej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1; d) zaručuje, aby sa plynárenským podnikom a priemyselným odberateľom plynu vrátane relevantných výrobcov elektrickej energie poskytol dostatok príležitostí reagovať na úrovne krízovej situácie uvedené v článku 11 ods. 1; e) v prípade potreby identifikujú opatrenia a kroky, ktoré sa majú vykonať na zmiernenie potenciálneho vplyvu prerušenia dodávok plynu na diaľkové vykurovanie a na dodávky elektrickej energie vyrábanej z plynu, a to v prípade potreby aj prostredníctvom integrovaného pohľadu na prevádzku energetických systémov v rámci plynárenských sietí a elektrizačných sústav; f) stanovujú podrobné postupy a opatrenia, ktoré sa majú dodržiavať na úrovniach krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1 vrátane zodpovedajúcich režimov výmeny informácií; g) určuje krízový manažér a vymedzuje jeho úloha; h) stanovuje, akým spôsobom môžu trhové opatrenia prispieť k zvládnutiu situácie na úrovni pohotovosti a k zmierneniu situácie v stave núdze; i) stanovuje, akým spôsobom môžu prispieť netrhové opatrenia, ktoré sú naplánované alebo sa majú vykonať v stave núdze, a posudzuje, do akej miery je použitie takýchto netrhových opatrení potrebné na riešenie krízy. Účinky netrhových opatrení sa posúdia a definujú sa postupy na ich vykonávanie. Netrhové opatrenia sa používajú iba vtedy, ak sa samotnými trhovými mechanizmami už nedokážu zabezpečovať dodávky, najmä chráneným odberateľom, alebo na uplatňovanie článku 13; j) opisujú mechanizmy používané na spoluprácu s ďalšími členskými štátmi v rámci úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1 a dojednania pre výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi; k) podrobne stanovujú povinnosti plynárenských podnikov a v prípade potreby elektroenergetických podnikov v oblasti podávania správ v prípade úrovní stavu núdze; l) opisujú platné technické alebo právne dojednania, aby sa zabránilo neprimeranej spotrebe plynu zo strany odberateľov, ktorí sú pripojení k plynárenskej distribučnej alebo prepravnej sieti, ale nie sú chránenými odberateľmi; m) opisujú platné technické, právne a finančné dojednania na uplatňovanie povinností týkajúcich sa solidarity stanovených v článku 13; n) uvádza odhad objemu plynu, ktorý by mohli spotrebovať odberatelia chránení solidaritou, pokrývajúci aspoň prípady uvedené v článku 6 ods. 1; o) stanovuje zoznam vopred vymedzených opatrení na poskytnutie plynu v prípade stavu núdze vrátane obchodných dohôd medzi stranami zúčastňujúcimi sa na takýchto opatreniach a v prípade potreby kompenzačných mechanizmov určených plynárenským podnikom, pričom sa zohľadní dôvernosť citlivých údajov. Takéto opatrenia môžu zahŕňať cezhraničné dohody medzi členskými štátmi a/alebo plynárenskými podnikmi.

S cieľom zabrániť neprimeranej spotrebe plynu počas stavu núdze, ako sa uvádza v písmene l) prvého pododseku, alebo počas uplatňovania opatrení uvedených v článku 11 ods. 3 a v článku 13, príslušný orgán dotknutého členského štátu informuje odberateľov, ktorí nie sú chránenými odberateľmi, že musia zastaviť alebo znížiť svoju spotrebu plynu bez toho, aby vznikla technicky nebezpečná situácia.

2. Núdzový plán sa od 1. marca 2019 aktualizuje každé štyri roky alebo častejšie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, alebo na žiadosť Komisie. V aktualizovanom pláne sa zohľadňuje aktualizované posúdenie rizika a závery skúšok vykonaných v súlade s odsekom 3 tohto článku. Na aktualizovaný plán sa uplatňuje článok 8 ods. 4 až 11.

3. Opatrenia, činnosti a postupy uvedené v núdzovom pláne sa medzi jeho pravidelnými aktualizáciami uvedenými v odseku 2, ktoré sa vykonávajú každé štyri roky, testujú aspoň raz. Na účely skúšok núdzového plánu príslušný orgán simuluje scenáre s vysokým a stredným dosahom, ako aj reakcie v reálnom čase v súlade s uvedeným núdzovým plánom. Výsledky skúšok predkladá príslušný orgán v rámci GCG.

4. Núdzovým plánom sa zabezpečuje zachovanie cezhraničného prístupu k infraštruktúre v prípade stavu núdze, a to v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné, a nesmie sa ním zavádzať žiadne opatrenie, ktoré by neprimerane obmedzovalo cezhraničný tok plynu.

Článok 11

Vyhlásenie krízovej situácie

1. Tri úrovne krízovej situácie sú: a) úroveň včasného varovania („včasné varovanie“): v prípade, že existuje konkrétna, závažná a spoľahlivá informácia o tom, že by mohlo dôjsť k situácii, ktorá pravdepodobne výrazne zhorší stav dodávok plynu a môže viesť k prechodu na úroveň pohotovosti alebo stavu núdze; úroveň včasného varovania možno spustiť mechanizmom včasného varovania; b) úroveň pohotovosti („pohotovosť“): v prípade, že dôjde k prerušeniu dodávok plynu alebo k výnimočne vysokému dopytu po plyne, čo výrazne zhorší situáciu v oblasti dodávok plynu, ale trh je ešte schopný vysporiadať sa s týmto prerušením alebo dopytom bez toho, aby bolo potrebné uplatniť netrhové opatrenia; c) úroveň stavu núdze („stav núdze“): v prípade, že dôjde k výnimočne vysokému dopytu po plyne, výraznému prerušeniu dodávok plynu alebo inému zásadnému zhoršeniu situácie v oblasti dodávok plynu a boli uplatnené všetky relevantné trhové opatrenia, avšak dodávky plynu nepostačujú na to, aby uspokojili zostávajúci dopyt po plyne, takže sa musia dodatočne zaviesť netrhové opatrenia, a to najmä s cieľom zachovať dodávky plynu chráneným odberateľom podľa článku 6.

2. V prípade, že príslušný orgán vyhlási jednu z úrovní krízovej situácie uvedených v odseku 1, bezodkladne o tom informuje Komisiu, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, a poskytne im všetky potrebné informácie, najmä informácie o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať. V prípade stavu núdze, ktorý môže mať za následok žiadosť o poskytnutie pomoci od Únie a jej členských štátov, príslušný orgán dotknutého členského štátu o tom bezodkladne informuje Koordinačné centrum Komisie pre reakcie na núdzové situácie (ERCC).

3. Ak členský štát vyhlásil stav núdze a uviedol, že sú potrebné cezhraničné opatrenia, každý zvýšený štandard dodávky plynu alebo dodatočná povinnosť stanovená pre plynárenské podniky v iných členských štátoch v tej istej rizikovej skupine podľa článku 6 ods. 2 sa dočasne zníži na úroveň stanovenú v článku 6 ods. 1.

Povinnosti stanovené v prvom pododseku tohto odseku sa prestanú uplatňovať okamžite potom, ako príslušný orgán vyhlási ukončenie stavu núdze, alebo ak Komisia dospeje v súlade s prvým pododsekom odseku 8 k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené.

4. V prípade, že príslušný orgán vyhlási stav núdze, riadi sa vopred vymedzenými opatreniami uvedenými vo svojom núdzovom pláne a bezodkladne o tom informuje Komisiu a príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, najmä o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať. V riadne odôvodnených výnimočných prípadoch môže príslušný orgán prijať opatrenia, ktoré sa od núdzového plánu odkláňajú. Príslušný orgán bezodkladne informuje Komisiu a príslušné orgány v rámci svojej rizikovej skupiny stanovenej v prílohe I, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, o každom takomto opatrení a poskytne odôvodnenie tohto odklonu.

5. Prevádzkovateľ prepravnej siete zabezpečí, aby v prípade, že je v susednom členskom štáte vyhlásený stav núdze, mala kapacita v prepojovacích bodoch do tohto členského štátu, bez ohľadu na to, či je pevná alebo prerušiteľná a či bola rezervovaná pred alebo počas stavu núdze, prioritu pred konkurenčnou kapacitou na výstupných bodoch do zásobníkov. Užívateľ siete prioritnej kapacity bezodkladne zaplatí spravodlivú náhradu užívateľovi siete pevnej kapacity za finančné straty vzniknuté v dôsledku stanovenia priorít vrátane primeranej náhrady za náklady vzniknuté v dôsledku prerušenia pevnej kapacity. Procesom určovania a platenia náhrady nie je dotknuté uplatňovanie pravidla priority.

6. Členské štáty a najmä príslušné orgány zabezpečia, aby: a) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré kedykoľvek neprimerane obmedzujú tok plynu v rámci vnútorného trhu; b) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré by mohli vážne ohroziť situáciu v oblasti dodávok plynu v inom členskom štáte, a c) sa zachoval cezhraničný prístup k infraštruktúre v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné v súlade s núdzovým plánom.

7. Počas stavu núdze a na základe opodstatnených dôvodov môže členský štát na základe žiadosti príslušného prevádzkovateľa prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľa prepravnej siete rozhodnúť o uprednostnení dodávok plynu určitým kritickým plynovým elektrárňam pred dodávkami plynu určitým kategóriám chránených odberateľov, ak by výpadok dodávok plynu do takých kritických plynových elektrární mohol buď: a) mať za následok vznik závažnej škody vo fungovaní elektrizačnej sústavy, alebo b) narušiť výrobu a/alebo prepravu plynu.

Takéto opatrenie členských štátov vychádza z posúdenia rizika.

Kritické plynové elektrárne uvedené v prvom pododseku musia byť jasne určené spolu s možným objemom plynu, na ktorý by sa takéto opatrenie vzťahovalo, a zahrnuté do regionálnych kapitol preventívnych akčných plánov a núdzových plánov. Ich určenie sa vykonáva v úzkej spolupráci s prevádzkovateľom prenosovej sústavy a prevádzkovateľom prepravnej siete dotknutého členského štátu.

8. Komisia čo najskôr, v každom prípade však do piatich dní po prijatí informácií od príslušného orgánu uvedených v odseku 2 overí, či je vyhlásenie stavu núdze opodstatnené v súlade s odsekom 1 písm. c), či sú prijaté kroky v súlade s opatreniami uvedenými v núdzovom pláne, či pre plynárenské podniky nepredstavujú neprimerané zaťaženie a či sú v súlade s odsekom 6. Komisia môže na žiadosť iného príslušného orgánu, plynárenských podnikov alebo z vlastnej iniciatívy požiadať príslušný orgán, aby upravil opatrenia, ak sú v rozpore s podmienkami uvedenými v prvej vete tohto odseku. Komisia môže takisto požiadať príslušný orgán, aby vyhlásil ukončenie stavu núdze, ak dospeje k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené podľa odseku 1 písm. c).

Príslušný orgán zmení svoje opatrenia do troch dní od oznámenia požiadavky Komisie a oznámi to Komisii alebo ju informuje o dôvodoch, pre ktoré s touto žiadosťou nesúhlasí. V takom prípade môže Komisia svoju žiadosť do troch dní po tom, ako bola informovaná, zmeniť alebo ju vziať späť, alebo zvolať stretnutie s dotknutým príslušným orgánom, alebo v prípade potreby s dotknutými príslušnými orgánmi, a ak to považuje za potrebné, aj s GCG, aby s nimi záležitosť prerokovala. Komisia svoju žiadosť o akúkoľvek zmenu opatrenia podrobne zdôvodní. Príslušný orgán v plnej miere zohľadní stanovisko Komisie. Ak sa konečné rozhodnutie príslušného orgánu odlišuje od stanoviska Komisie, príslušný orgán uvedie dôvody, ktoré ho k takému rozhodnutiu viedli.

9. V prípade, že príslušný orgán vyhlási ukončenie niektorej z úrovní krízovej situácie uvedených v odseku 1, informuje o tom Komisiu, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený.

Článok 12

Reakcie Únie a regiónov na stav núdze

1. Komisia môže vyhlásiť stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie na žiadosť príslušného orgánu, ktorý vyhlásil stav núdze, a po overení podľa článku 11 ods. 8.

Komisia podľa potreby vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie na žiadosť aspoň dvoch príslušných orgánov, ktoré vyhlásili stav núdze, a po overení podľa článku 11 ods. 8 a ak dôvody pre tieto stavy núdze spolu súvisia.

Vo všetkých prípadoch, keď Komisia vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie, zhromaždí stanoviská ostatných príslušných orgánov, pričom využije komunikačné prostriedky najvhodnejšie pre danú situáciu, a riadne zohľadní všetky relevantné informácie, ktoré od nich získa. Keď Komisia na základe posúdenia rozhodne, že dôvody stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie pominuli a stav núdze už nie je opodstatnený, vyhlási ukončenie stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie a svoje rozhodnutie odôvodní a informuje o ňom Radu.

2. Komisia zvolá zasadnutie GCG, hneď ako vyhlási stav núdze v regióne alebo stav núdze v Únii.

3. V prípade stavu núdze v regióne alebo stavu núdze v Únii Komisia koordinuje činnosť príslušných orgánov, pričom v plnej miere zohľadňuje relevantné informácie GCG a výsledky konzultácií s touto skupinou. Komisia najmä: a) zabezpečuje výmenu informácií; b) zabezpečuje konzistentnosť a účinnosť opatrení na úrovni členských štátov a regiónov vo vzťahu k Únii; c) koordinuje opatrenia voči tretím krajinám.

4. Komisia môže zvolať skupinu pre krízové riadenie zloženú z krízových manažérov uvedených v článku 10 ods. 1 písm. g) z členských štátov, ktorých sa stav núdze týka. Po dohode s krízovými manažérmi môže Komisia prizvať iné relevantné zúčastnené strany. Komisia zabezpečí, aby bola GCG pravidelne informovaná o činnosti skupiny pre krízové riadenie.

5. Členské štáty a najmä príslušné orgány zabezpečia, aby: a) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré kedykoľvek neprimerane obmedzujú tok plynu v rámci vnútorného trhu, najmä tok plynu na postihnuté trhy; b) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré by mohli vážne ohroziť situáciu v oblasti dodávok plynu v inom členskom štáte, a c) sa zachoval cezhraničný prístup k infraštruktúre v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné v súlade s núdzovým plánom.

6. Ak Komisia na žiadosť príslušného orgánu alebo plynárenského podniku alebo z vlastnej iniciatívy dospeje k záveru, že v čase stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie je opatrenie prijaté členským štátom alebo príslušným orgánom alebo konanie plynárenského podniku v rozpore s odsekom 5, požiada členský štát alebo príslušný orgán, aby svoje opatrenie zmenil, alebo aby prijal opatrenie s cieľom dosiahnuť súlad s odsekom 5, pričom ho informuje o dôvodoch svojej žiadosti. Riadne sa zohľadňuje potreba bezpečnej prevádzky plynárenských sietí za každých okolností.

Členský štát alebo príslušný orgán zmenia svoje opatrenie do troch dní od oznámenia žiadosti Komisie a oznámia to Komisii, alebo jej uvedú dôvody, pre ktoré s touto žiadosťou nesúhlasia. V takom prípade môže Komisia svoju žiadosť do troch dní po tom, ako bola informovaná, zmeniť alebo vziať späť, alebo zvolať stretnutie s členským štátom alebo príslušným orgánom, a ak to považuje za potrebné, aj s GCG, aby s nimi záležitosť prerokovala. Komisia svoju žiadosť o akúkoľvek zmenu opatrenia podrobne zdôvodní. Členský štát alebo príslušný orgán v plnej miere zohľadní stanovisko Komisie. Ak sa konečné rozhodnutie príslušného orgánu alebo členského štátu odlišuje od stanoviska Komisie, príslušný orgán alebo členský štát uvedie dôvody, ktoré ho k rozhodnutiu viedli.

7. Komisia po konzultácii s GCG vytvorí stály rezervný zoznam pre osobitnú skupinu pre monitorovanie, ktorú tvoria odborníci v odvetví a zástupcovia Komisie. Osobitná skupina pre monitorovanie môže byť vyslaná mimo Únie a v spolupráci s dodávateľskými a tranzitnými tretími krajinami monitoruje toky plynu do Únie a podáva o nich správy.

8. Príslušný orgán poskytuje centru Komisie ERCC informácie o akejkoľvek potrebe pomoci. ERCC vyhodnocuje celkový stav a vydáva odporúčania týkajúce sa pomoci, ktorá by mala byť poskytnutá najviac postihnutým členským štátom a v prípade potreby tretím krajinám.

Článok 13

Solidarita

1. Ak členský štát požiadal o uplatnenie solidárneho opatrenia podľa tohto článku, členský štát, ktorý je priamo prepojený so žiadajúcim členským štátom, alebo, ak tak tento členský štát stanoví, jeho príslušný orgán alebo prevádzkovateľ prepravnej siete alebo prevádzkovateľ distribučnej siete prijme, pokiaľ je to možné bez zapríčinenia nebezpečných situácií, potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa dodávky plynu iným odberateľom ako odberateľom chráneným solidaritou na jeho území znížili alebo aby nepokračovali, a to v takom rozsahu a tak dlho, kým sa nezabezpečia dodávky odberateľom chráneným solidaritou v žiadajúcom členskom štáte. Žiadajúci členský štát zabezpečí, aby sa relevantný objem plynu účinne dodal odberateľom chráneným solidaritou na jeho území.

Vo výnimočných prípadoch a na základe riadne odôvodnenej žiadosti, ktorú príslušný prevádzkovateľ prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľ prepravnej siete predloží svojmu príslušnému orgánu, sa plyn môže podľa článku 11 ods. 7 aj naďalej dodávať do určitých rozhodujúcich plynových elektrární v členskom štáte poskytujúcom solidaritu v prípade, ak by výpadok dodávok plynu do takých elektrární mal za následok vznik závažnej škody vo fungovaní elektrizačnej sústavy alebo by mohol narušiť výrobu a/alebo prepravu plynu.

2. Členský štát taktiež poskytuje solidárne opatrenie inému členskému štátu, s ktorým je prepojený cez tretiu krajinu, pokiaľ toky cez túto tretiu krajinu nie sú obmedzené. Také rozšírenie opatrenia podlieha dohode príslušných členských štátov, ktoré podľa potreby zahrnú tretiu krajinu, cez ktorú sú prepojené.

3. Solidárne opatrenie sa prijíma ako posledná možnosť a uplatňuje sa len vtedy, ak žiadajúci členský štát: a) nie je schopný pokryť deficit dodávok plynu odberateľom chráneným solidaritou napriek uplatňovaniu opatrenia uvedeného v článku 11 ods. 3; b) už vyčerpal všetky trhové opatrenia a všetky opatrenia stanovené v jeho núdzovom pláne; c) oznámil výslovnú žiadosť Komisii a príslušným orgánom všetkých členských štátov, s ktorými je prepojený buď priamo, alebo – podľa odseku 2 – cez tretiu krajinu, ku ktorej je pripojený opis vykonaných opatrení uvedených v písmene b) tohto odseku; d) sa zaväzuje bezodkladne zaplatiť členskému štátu poskytujúcemu solidaritu spravodlivú kompenzáciu podľa odseku 8.

4. Ak existuje viac ako jeden členský štát, ktorý by mohol poskytnúť solidaritu žiadajúcemu členskému štátu, žiadajúci členský štát sa po konzultácii so všetkými členskými štátmi požiadanými o poskytnutie solidarity snaží vybrať najvýhodnejšiu ponuku na základe nákladov, rýchlosti dodania, spoľahlivosti a diverzifikácie dodávok plynu. Dotknuté členské štáty predkladajú takéto ponuky na základe dobrovoľných opatrení na strane spotreby, a to v čo najväčšom možnom rozsahu a čo najdlhšie pred tým, než sa pristúpi k netrhovým opatreniam.

5. Ak sa preukáže, že trhové opatrenia sú pre členský štát poskytujúci solidaritu nedostatočné na účely riešenia deficitu dodávok plynu odberateľom chráneným solidaritou v žiadajúcom členskom štáte, členský štát poskytujúci solidaritu môže zaviesť netrhové opatrenia s cieľom dosiahnuť súlad s povinnosťami stanovenými v odsekoch 1 a 2.

6. Príslušný orgán žiadajúceho členského štátu okamžite informuje Komisiu a príslušné orgány dotknutých členských štátov poskytujúcich solidaritu, keď sú dodávky plynu pre odberateľov chránených solidaritou na jeho území zabezpečené, alebo ak sú povinnosti podľa odsekov 1 a 2 na základe jeho potrieb znížené, alebo ak sú pozastavené na žiadosť členského štátu prijímajúceho solidaritu.

7. Povinnosti stanovené v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú s výhradou technicky bezpečnej a spoľahlivej prevádzky plynárenskej siete členského štátu poskytujúceho solidaritu a obmedzenia maximálnej vývoznej kapacity prepojenia infraštruktúry príslušného členského štátu do žiadajúceho členského štátu. V technických, právnych a finančných dojednaniach sa môžu zohľadniť takéto okolnosti, najmä tie, na základe ktorých sa na trhu dosiahne dodávka až na úrovni maximálnej kapacity prepojenia.

8. Solidarita v rámci tohto nariadenia sa uplatňuje na základe náhrady. Členský štát žiadajúci o solidaritu bezodkladne zaplatí spravodlivú náhradu alebo zabezpečí jej bezodkladnú platbu členskému štátu poskytujúcemu solidaritu. Takáto spravodlivá náhrada pokrýva aspoň: a) plyn dodávaný na územie žiadajúceho členského štátu; b) všetky ostatné relevantné a opodstatnené náklady vzniknuté pri poskytovaní solidarity, v prípade potreby vrátane nákladov na také opatrenia, ktoré sa prijali vopred; c) uhradenie každej náhrady vyplývajúcej zo súdnych konaní, z arbitrážnych konaní alebo podobných konaní a urovnaní a súvisiace náklady na takéto konania, do ktorých je zapojený členský štát poskytujúci solidaritu a ktoré sa vedú voči subjektom zapojeným do poskytovania takejto solidarity.

Spravodlivá náhrada podľa prvého pododseku zahŕňa okrem iného všetky opodstatnené náklady, ktoré členskému štátu poskytujúcemu solidaritu vznikajú z dôvodu povinnosti vyplatiť náhradu na základe základných práv zaručených právom Únie a na základe platných medzinárodných záväzkov pri vykonávaní tohto článku, ako aj ďalšie opodstatnené náklady, ktoré vznikli v dôsledku vyplatenia náhrady podľa vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa náhrady.

Do 1. decembra 2018 členské štáty prijmú potrebné opatrenia – najmä technické, právne a finančné dojednania podľa odseku 10 – na účely vykonávania prvého a druhého pododseku tohto odseku. Takými opatreniami sa môžu stanoviť praktické postupy na zabezpečenie včasných platieb.

9. Členské štáty zabezpečia, aby sa ustanovenia tohto článku vykonávali v súlade so zmluvami, s Chartou základných práv Európskej únie, ako aj platnými medzinárodnými záväzkami. Na tento účel prijmú potrebné opatrenia.

10. Do 1. decembra 2018 členské štáty prijmú potrebné opatrenia vrátane opatrení dohodnutých v technických, právnych a finančných dojednaniach, aby sa zabezpečilo, že plyn sa dodáva odberateľom chráneným solidaritou v žiadajúcom členskom štáte v súlade s odsekmi 1 a 2. Technické, právne a finančné dojednania sa dohodnú medzi členskými štátmi, ktoré sú priamo prepojené alebo – v súlade s odsekom 2 – cez tretiu krajinu, a opíšu sa v ich príslušných núdzových plánoch. Takéto dojednania sa môžu okrem iného vzťahovať na tieto prvky: a) prevádzková bezpečnosť sietí; b) ceny plynu, ktoré sa majú uplatňovať, a/alebo metodika ich stanovovania berúc do úvahy vplyv na fungovanie trhu; c) využívanie prepojení vrátane obojsmernej kapacity a podzemných zásobníkov zemného plynu; d) objemy plynu alebo metodika na ich stanovovanie; e) kategórie nákladov, na ktoré sa bude musieť vzťahovať spravodlivá a včasná náhrada, ktorá môže zahŕňať náhradu škody pre znevýhodnené odvetvia; f) uvedenie spôsobu, akým by bolo možné vypočítať spravodlivú náhradu.

Finančné dojednania, na ktorých sa členské štáty dohodli predtým, ako sa požiadalo o solidaritu, obsahujú ustanovenia, ktorými sa umožní výpočet spravodlivej náhrady za všetky relevantné a opodstatnené náklady, ktoré vznikli pri poskytovaní solidarity, a záväzok, že sa táto náhrada zaplatí.

Prostredníctvom každého mechanizmu náhrady nákladov sa poskytujú stimuly na účasť na trhovo orientovaných riešeniach, ako sú napríklad aukcie a mechanizmy reakcie na dopyt. Nevytvárajú sa ním nevhodné stimuly, ani pokiaľ ide o finančné podmienky, na základe ktorých by účastníci trhu odložili svoje činnosti dovtedy, kým sa nezačnú uplatňovať netrhové opatrenia. Všetky mechanizmy náhrady nákladov alebo aspoň ich zhrnutia sa zahrnú do núdzových plánov.

11. Kým má členský štát možnosť zabezpečovať spotrebu plynu pre svojich odberateľov chránených solidaritou zo svojej vlastnej produkcie, je oslobodený od povinnosti uzavrieť technické, právne a finančné dojednania s členskými štátmi, s ktorými je prepojený priamo alebo – v súlade s odsekom 2– cez tretiu krajinu, na účely prijatia solidarity. Takýmto oslobodením nie je dotknutá povinnosť príslušného členského štátu poskytovať solidaritu iným členským štátom podľa tohto článku.

12. Komisia do 1. decembra 2017 a po konzultácii s GCG ustanoví právne nezáväzné usmernenia pre kľúčové prvky technických, právnych a finančných dojednaní, najmä o tom, ako sa v praxi uplatňujú prvky opísané v odsekoch 8 a 10.

13. Ak sa členské štáty do 1. októbra 2018 nedohodnú na potrebných technických, právnych a finančných dojednaniach, Komisia môže po konzultácii s dotknutými príslušnými orgánmi navrhnúť rámec pre takéto opatrenia, v ktorom sa stanovia potrebné zásady na účely ich sfunkčnenia a ktorý sa bude zakladať na usmerneniach Komisie stanovených v odseku 12. Členské štáty sfinalizujú svoje dojednania do 1. decembra 2018, pričom v najvyššej miere zohľadnia návrh Komisie.

14. Uplatniteľnosť tohto článku nie je dotknutá, ak sa členským štátom nepodarí dosiahnuť dohodu o ich technických, právnych a finančných dojednaniach alebo ich sfinalizovať. V takejto situácii sa dotknuté členské štáty dohodnú na potrebných opatreniach ad hoc a členský štát žiadajúci o solidaritu prijme záväzok v súlade s odsekom 3 písm. d).

15. Povinnosti stanovené v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa prestanú uplatňovať okamžite po vyhlásení ukončenia stavu núdze alebo potom, ako Komisia dospeje v súlade s prvým pododsekom článku 11 ods. 8 k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené.

16. Ak Únii vzniknú náklady na základe akejkoľvek inej zodpovednosti, než je zodpovednosť za protiprávne konanie alebo protiprávne správanie podľa druhého odseku článku 340 ZFEÚ, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sú členské štáty povinné prijať podľa tohto článku, tieto náklady jej uhradí členský štát prijímajúci solidaritu.

Článok 14

Výmena informácií

1. Ak členský štát vyhlási jednu z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1, dotknuté plynárenské podniky sprístupnia príslušnému orgánu dotknutého členského štátu každý deň najmä tieto informácie: a) denné prognózy dopytu po plyne a dodávok plynu na nasledujúce tri dni v miliónoch metrov kubických za deň (milióny m3/deň); b) tok plynu za deň vo všetkých cezhraničných vstupných a výstupných bodoch, ako aj vo všetkých bodoch, v ktorých sa pripája zariadenie na výrobu plynu, zásobník alebo terminál LNG k sieti, vyjadrený v miliónoch metrov kubických za deň (milióny m3/deň); c) obdobie vyjadrené v dňoch, počas ktorého sa očakáva, že dodávky plynu chráneným odberateľom možno zabezpečiť.

2. Komisia môže v prípade stavu núdze v regióne alebo stavu núdze v Únii požiadať, aby jej príslušný orgán uvedený v odseku 1 bezodkladne poskytol prinajmenšom: a) informácie uvedené v odseku 1; b) informácie o plánovaných opatreniach, ktoré má príslušný orgán uskutočniť, a o opatreniach, ktoré už vykonal na zmiernenie stavu núdze, a informácie o ich účinnosti; c) žiadosti o dodatočné opatrenia, ktoré majú prijať iné príslušné orgány; d) opatrenia vykonané na žiadosť iných príslušných orgánov.

3. Po skončení stavu núdze príslušný orgán uvedený v odseku 1 čo najskôr, najneskôr však šesť týždňov po zrušení stavu núdze, predloží Komisii podrobné posúdenie stavu núdze a účinnosti vykonaných opatrení vrátane posúdenia hospodárskeho vplyvu stavu núdze, vplyvu na sektor elektroenergetiky a pomoci, ktorá bola poskytnutá Únii a jej členským štátom alebo ktorú poskytla Únia a jej členské štáty. Toto posúdenie sa sprístupní GCG a zohľadní sa v aktualizáciách preventívnych akčných plánov a núdzových plánov.

Komisia vykoná analýzu posúdení príslušných orgánov a jej výsledky predloží v súhrnnej podobe členským štátom, Európskemu parlamentu a GCG.

4. V náležite odôvodnených prípadoch a bez ohľadu na vyhlásenie stavu núdze môže príslušný orgán najviac postihnutého členského štátu požadovať, aby plynárenské podniky poskytli informácie uvedené v odseku 1 alebo dodatočné informácie potrebné na posúdenie celkovej situácie týkajúcej sa dodávok plynu v členskom štáte alebo iných členských štátoch vrátane zmluvných informácií okrem informácií o cene. Komisia môže požiadať príslušné orgány o informácie, ktoré poskytli plynárenské podniky podľa tohto odseku za predpokladu, že tie isté informácie sa Komisii ešte nezaslali.

5. Ak Komisia dospeje k záveru, že dodávky plynu v Únii alebo v časti Únie sú ohrozené alebo by mohli byť ohrozené, čo by mohlo viesť k vyhláseniu jednej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1, môže požiadať dotknuté príslušné orgány, aby zhromaždili a predložili Komisii informácie potrebné na posúdenie situácie týkajúcej sa dodávok plynu. Komisia svoje posúdenie poskytne GCG.

6. Aby príslušné orgány a Komisia mohli posúdiť situáciu v oblasti bezpečnosti dodávok plynu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj na úrovni Únie, každý plynárenský podnik oznámi: a) dotknutému príslušnému orgánu zo zmlúv o dodávkach plynu s cezhraničným rozmerom a platnosťou viac než jeden rok, ktoré uzavrel na účely obstarávania plynu, nasledujúce údaje: i) trvanie zmluvy; ii) ročné zmluvne dohodnuté objemy; iii) maximálny denný objem, ktorý sa v zmluve stanovil pre prípad vyhlásenia stavu pohotovosti alebo stavu núdze; iv) zmluvné odberné miesta; v) minimálny denný a mesačný objem plynu; vi) podmienky na pozastavenie dodávok plynu; vii) údaj o tom, či daná zmluva samostatne alebo spolu so zmluvami s tým istým dodávateľom alebo jeho pridruženými spoločnosťami zodpovedá v najviac postihnutom členskom štáte prahovej hodnote 28 % uvedenej v odseku 6 písm. b) alebo či túto hodnotu prekračuje. b) príslušnému orgánu najviac postihnutého členského štátu okamžite po ich uzavretí alebo zmene svoje zmluvy o dodávkach plynu s trvaním viac než jeden rok, uzavreté alebo zmenené 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, ktoré samostatne alebo spolu s jeho zmluvami s tým istým dodávateľom alebo jeho pridruženými spoločnosťami zodpovedajú 28 % ročnej spotreby plynu v tomto členskom štáte, ktorá sa má vypočítať na základe najnovších dostupných údajov, alebo túto hodnotu prekračujú. Okrem toho do 2. novembra 2018 plynárenské podniky oznámia príslušnému orgánu všetky existujúce zmluvy spĺňajúce tie isté podmienky. Oznamovacia povinnosť sa nevzťahuje na informácie o cenách ani na zmeny týkajúce sa iba ceny plynu. Oznamovacia povinnosť sa vzťahuje aj na všetky obchodné dohody, ktoré sú relevantné z hľadiska plnenia zmluvy o dodávkach plynu, okrem informácií o cene.

Príslušný orgán oznámi údaje uvedené v písmene a) prvého pododseku v anonymnej forme Komisii. V prípade uzavretia nových zmlúv alebo vykonania zmien existujúcich zmlúv sa celý súbor údajov oznámi do konca septembra príslušného roka. Ak príslušný orgán má pochybnosti, či sa nejakou zmluvou podľa písmena b) prvého pododseku neohrozuje bezpečnosť dodávok plynu do členského štátu alebo regiónu, informuje o takej zmluve Komisiu.

7. V prípadoch, ktoré sú riadne odôvodnené potrebou zaručiť transparentnosť kľúčových zmlúv o dodávkach plynu relevantných pre bezpečnosť dodávok plynu, a v prípadoch, v ktorých sa príslušný orgán najviac postihnutého členského štátu alebo Komisia domnievajú, že zmluvou o dodávke plynu sa môže ohroziť bezpečnosť dodávok plynu niektorého členského štátu, regiónu alebo Únie, príslušný orgán členského štátu alebo Komisia môže požiadať plynárenský podnik, aby poskytol zmluvu na posúdenie jej vplyvu na bezpečnosť dodávok plynu, bez informácií o cenách. Žiadosť musí byť odôvodnená a môže sa vzťahovať aj na podrobnosti akýchkoľvek ďalších obchodných dohôd, ktoré sú relevantné z hľadiska plnenia zmluvy o dodávkach plynu, okrem informácií o cene. V odôvodnení sa zohľadňuje proporcionalita daného administratívneho zaťaženia.

8. Príslušné orgány, ktoré získajú informácie na základe odseku 6 písm. b) alebo odseku 7 tohto článku, do troch mesiacov posúdia získané informácie na účely bezpečnosti dodávok plynu a výsledky svojho posúdenia predložia Komisii.

9. Príslušný orgán zohľadní informácie získané na základe tohto článku pri príprave posúdenia rizika, preventívneho akčného plánu a núdzového plánu alebo ich aktualizácií. Komisia môže prijať stanovisko, ktorým príslušnému orgánu navrhne, aby zmenil posúdenia rizika alebo plány na základe informácií získaných podľa tohto článku. Dotknutý príslušný orgán preskúma posúdenie rizika a plány, na ktoré sa vzťahuje žiadosť Komisie v súlade s postupom uvedeným v článku 8 ods. 9

10. Do 2. mája 2019 členské štáty stanovia pravidlá, ktoré sa týkajú sankcií, uplatniteľné na porušenia odseku 6 alebo 7 tohto článku zo strany plynárenských podnikov a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

11. Na účely tohto článku je „najviac postihnutým členským štátom“ členský štát, v ktorom zmluvná strana danej zmluvy vykonáva väčšinu svojho predaja plynu alebo sa v ňom nachádza väčšina jej odberateľov.

12. Všetky zmluvy alebo zmluvné informácie získané na základe odsekov 6 a 7, ako aj príslušné posúdenia, ktoré vykonajú príslušné orgány alebo Komisia, musia zostať dôverné. Príslušné orgány a Komisia zabezpečujú úplnú dôvernosť.

Článok 15

Služobné tajomstvo

1. Všetky citlivé obchodné informácie prijaté, vymenené alebo zaslané podľa článku 14 ods. 4 až 8, ako aj článku 18 s výnimkou výsledkov posúdení uvedených v článku 14 ods. 3 a 5 sú dôverné a podliehajú podmienkam služobného tajomstva ustanoveným v tomto článku.

2. Povinnosť služobného tajomstva sa vzťahuje na tieto osoby, ktoré prijímajú dôverné informácie v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia: a) osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre Komisiu; b) audítorov a odborníkov poverených Komisiou; c) osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre príslušné orgány a vnútroštátne regulačné orgány alebo iné relevantné orgány; d) audítorov a odborníkov poverených príslušnými orgánmi a vnútroštátnymi regulačnými orgánmi alebo inými relevantnými orgánmi.

3. Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo, iné ustanovenia tohto nariadenia alebo iné príslušné právne predpisy Únie, sa dôverné informácie, ktoré osoby uvedené v odseku 2 získali pri plnení svojich povinností, nesmú poskytovať žiadnej inej osobe ani orgánu okrem informácií v celkovej alebo súhrnnej podobe tak, aby jednotlivý účastník trhu alebo trh nemohol byť identifikovaný.

4. Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo, Komisia, príslušné orgány a vnútroštátne regulačné orgány, subjekty alebo osoby, ktoré prijímajú dôverné informácie podľa tohto nariadenia, môžu použiť dôverné informácie iba pri výkone svojich povinností a na vykonávanie svojich funkcií. Iné orgány, subjekty alebo osoby môžu tieto informácie používať na účely, na ktoré im boli poskytnuté, alebo v súvislosti so správnym alebo súdnym konaním týkajúcim sa výslovne plnenia ich úloh.

Článok 16

Spolupráca so zmluvnými stranami Energetického spoločenstva

1. Ak členské štáty a zmluvné strany Energetického spoločenstva spolupracujú v procese vypracúvania posúdení rizika a preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, takáto spolupráca môže zahŕňať najmä určovanie interakcie a korelácie rizík a konzultácie na účely zabezpečenia cezhraničnej konzistentnosti preventívnych akčných plánov a núdzových plánov.

2. V súvislosti s odsekom 1 sa zmluvné strany Energetického spoločenstva môžu na pozvanie zo strany Komisie zúčastňovať v rámci GCG na práci na všetkých otázkach spoločného záujmu.

▼M2

3. Členské štáty zabezpečia, aby povinnosti uskladnenia podľa tohto nariadenia boli splnené využívaním zásobníkov v Únii. Spolupráca členských štátov a zmluvných strán Energetického spoločenstva však môže zahŕňať dobrovoľné dohody o využívaní uskladňovacej kapacity, ktorú poskytujú zmluvné strany Energetického spoločenstva na uskladňovanie dodatočných objemov plynu pre členské štáty.

▼B

Článok 17

Monitorovanie Komisiou

Komisia priebežne monitoruje opatrenia týkajúce sa bezpečnosti dodávok plynu a pravidelne podáva správu GCG.

Komisia na základe posúdení uvedených v článku 8 ods. 7 vypracuje do 1. septembra 2023 návrh záverov týkajúcich sa možných prostriedkov na zvýšenie bezpečnosti dodávok plynu na úrovni Únie a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tohto nariadenia a v prípade potreby aj legislatívne návrhy na zmenu tohto nariadenia.

▼M2

Článok 17a

Predkladanie správ Komisie

1. Komisia do 28. februára 2023 a potom každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správy, ktoré obsahujú: a) prehľad opatrení prijatých členskými štátmi na splnenie povinností týkajúcich sa uskladňovania; b) prehľad času potrebného na certifikačný postup stanovený v článku 3a nariadenia (ES) č. 715/2009; c) prehľad opatrení požadovaných Komisiou na zabezpečenie súladu s trajektóriami plnenia a cieľmi naplnenia; d) analýzu potenciálnych účinkov tohto nariadenia na ceny plynu a potenciálne úspory plynu v súvislosti s článkom 6b ods. 4.

▼B

Článok 18

Oznámenia

Posúdenie rizika, preventívne akčné plány, núdzové plány a všetky ostatné dokumenty sa oznamujú Komisii elektronicky prostredníctvom platformy CIRCABC.

Akákoľvek korešpondencia týkajúca sa oznámenia sa predkladá elektronicky.

▼M2

Článok 18a

Postup výboru

1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 ( 5 ).

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

▼B

Článok 19

Vykonávanie delegovania právomoci

1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 8, článku 7 ods. 5 a článku 8 ods. 5 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. novembra 2017. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3. Delegovanie právomoci u