2.17. Potreba agregovania znamená, že je nemožné uvažovať o jednotlivých inštitucionálnych jednotkách oddelene; tieto musia byť skombinované do skupín nazývaných inštitucionálne sektory alebo jednoducho sektory, z ktorých niektoré sú rozdelené do subsektorov.



Tabuľka 2.1 - Sektory a subsektory Sektory a subsektory Verejný Národný súkromný Kontrolovaný zahraničím Nefinančné korporácie S.11 S.11001 S. 11 002 S. 11003 Finančné korporácie S.12 Centrálna banka S.121 Ostatné menové finančné inštitúcie S.122 S.12201 S. 12202 S. 12203 Ostatní finanční sprostredkovatelia, s výnimkou korporácií a penzijných fondov S.123 S.12301 S.12302 S.12303 Podniky pomocných finančných služieb S.124 S.12401 S. 12402 S. 12403 Poisťovacie korporácie a penzijné fondy S.125 S.12501 S.12502 S.12503 Vláda všeobecne S.13 Centrálna vláda S.1311 Štátna správa (vláda) S.1312 Miestna štátna správa S.1313 Fondy sociálneho zabezpečenia S.1314 Domácnosti S.14 Zamestnávatelia (vrátane SZČO) S.141 + S.142 Zamestnanci S.143 Poberatelia majetkovej renty S.1441 Poberatelia dôchodkov S.1442 Poberatelia ostatných prerozdelených príjmov S.1443 Ostatní S.145 Neziskové organizácie poskytujúce služby domácnostiam S.15 Zvyšok sveta S.2 Európska únia S.21 Členské krajiny Európskej únie S.211 Inštitúcie EÚ S.212 Tretie krajiny a medzinárodné organizácie S.22 2.18. Každý zo sektorov a subsektorov zoskupuje inštitucionálnej jednotky, ktoré majú podobný typ ekonomického správania. Inštitucionálne jednotky sú zoskupené do sektorov na základe typu výrobcu, ktorými sú, a v závislosti na ich hlavnú aktivitu a funkciu, ktoré sa považujú za príznačné pre ich ekonomické správanie. Sektor je rozdelený na subsektory podľa kritérií relevantných pre daný sektor; toto umožňuje presnejší popis ekonomického správania jednotiek. Účty za sektory a subsektory zaznamenávajú všetky aktivity, či už hlavné alebo sekundárne, pre pokryté inštitucionálne jednotky. Každá inštitucionálna jednotka patrí iba do jedného sektora alebo subsektora. 2.19. Ak je hlavnou funkciou inštitucionálnej jednotky výroba tovarov a služieb, je pri rozhodovaní o začlenení do sektora nevyhnutné rozlišovať v prvom rade typ výrobcu, ku ktorému jednotka patrí. V ESÚ sa rozlišujú tri typy výrobcov: a) súkromní a verejní trhoví výrobcovia (pozri odsek 3.24 a tabuľku 3.1 kapitoly 3); b) súkromní výrobcovia pre vlastné konečné použitie (pozri odsek 3.25 a tabuľku 3.1 kapitoly 3); c) súkromní a verejní ostatní netrhoví výrobcovia (pozri odsek 3.26 a tabuľku 3.1 kapitoly 3). Inštitucionálne jednotky, ktoré sú trhovými výrobcami, sú klasifikovaní do sektorov nefinančných korporácií (S.11), finančných korporácií (S.12) alebo domácností (S.14). Inštitucionálne jednotky, ktoré sú súkromnými výrobcami pre vlastné konečné použitie, sú klasifikované v sektore domácností (S.14) spolu s nezačlenenými podnikmi vlastnenými domácnosťami (pozri odsek 3.30). Inštitucionálne jednotky, ktoré sú ostatnými netrhovými výrobcami, sú klasifikované v sektore vlády všeobecne (S.13) alebo v sektore neziskových organizácií poskytujúcich služby domácnostiam (S.15). 2.20. Tabuľka 2.2. znázorňuje typ výrobcu, hlavné aktivity a funkcie, ktoré sú charakteristické pre každý sektor:



Tabuľka 2.2 - Typ výrobcu, hlavné aktivity a funkcie klasifikované podľa sektorov Sektor Typ výrobcu Hlavná aktivita a funkcia Nefinančné korporácie (S.11) (pozri odsek 2.21) Trhový výrobca Výroba trhových tovarov a poskytovanie nefinančných služieb Finančné korporácie (S.12) (pozri odsek 2.22) Trhový výrobca Finančné sprostredkovanie vrátane poistenia, pridružené finančné aktivity Vláda všeobecne (S.13) (pozri odsek 2.68) Verejný iný netrhový výrobca Výroba a dodávka ostatných netrhových výstupov pre kolektívnu a individuálnu spotrebu a realizácia transakcií zameraných na prerozdelenie národného príjmu a bohatstva Domácnosti (S.14) - ako spotrebitelia4.82 Spotreba - ako podnikatelia (pozri odsek 2.75) Trhový výrobca alebo súkromný výrobca pre vlastné konečné použitie Výroba trhových výstupov a výstupov pre vlastné použitie Neziskové organizácie poskytujúce služby domácnostiam (S.15) (pozri odsek 2.87) Súkromný iný netrhový výrobca Výroba a dodávka ostatných netrhových výstupov pre individuálnu spotrebu Zvyšok sveta (S.2) je zoskupením inštitucionálnych jednotiek (pozri odsek 2.89), ktoré nie je charakterizované rovnakými cieľmi a typmi správania; zoskupuje spolu nerezidenčné inštitucionálne jednotky, pokiaľ tieto realizujú transakcie s inštitucionálnymi jednotkami. 2.21. Definícia : Sektor nefinančných korporácií (S.11) pozostáva z inštitucionálnych jednotiek, ktorých distribučné a finančné transakcie sú odlišné od transakcií ich majiteľov, a ktoré sú trhovými výrobcami (pozri odseky 3.31, 3.32 a 3.37), ktorých hlavnou aktivitou je výroba tovarov a poskytovanie nefinančných služieb ( 38 ). 2.22. Sektor nefinančných korporácií taktiež zahŕňa nefinančné kvázi-korporácie. 2.23. Pojem „nefinančné korporácie“ označuje všetky subjekty považované za nezávislé právnické osoby, ktoré sú trhovými výrobcami, a ktorých hlavnou aktivitou je výroba tovarov a poskytovanie nefinančných služieb. Inštitucionálne jednotky týmto pokryté sú nasledovné: a) súkromné a verejné korporácie, ktoré sú trhovými výrobcami z rozhodujúcej časti zapojenými do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb; b) družstvá a spoločnosti s právnou subjektivitou, ktoré sú trhovými výrobcami z rozhodujúcej časti zapojenými do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb; c) verejní výrobcovia s právnou subjektivitou podľa osobitných predpisov, ktoré sú trhovými výrobcami z rozhodujúcej časti zapojenými do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb; d) neziskové organizácie s právnou subjektivitou, ktoré sú trhovými výrobcami z rozhodujúcej časti zapojenými do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb ( 39 ); e) holdingové korporácie kontrolujúce (pozri odsek 2.26) skupinu korporácií, ktoré sú trhovými výrobcami, ak je prevažujúcim typom aktivity skupiny korporácií ako celku - merané na základe pridanej hodnoty - výroba tovarov a poskytovanie nefinančných služieb; f) súkromné a verejné kvázi-korporácie, ktoré sú trhovými výrobcami z rozhodujúcej časti zapojenými do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb. 2.24. Pojem „nefinančné kvázi-korporácie“ označuje všetky subjekty bez nezávislého právneho postavenia, , ktoré sú trhovými výrobcami z rozhodujúcej časti zapojenými do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb, a spĺňajú podmienky spôsobilosti pre kvázi-korporácie (pozri odsek 2.13 písm. f). Kvázi korporácie musia viesť úplný súbor účtov a byť prevádzkované tak, ako keby boli korporáciami. De facto vzťah k ich vlastníkovi je vzťah korporácie a akcionára. Takto sú nefinančné kvázi-korporácie vlastnené domácnosťami, vládnymi jednotkami alebo neziskovými organizáciami zoskupené s nefinančnými korporáciami v sektore nefinančných korporácií. Existencia úplného súboru účtov, vrátane súvah, nie je postačujúcou podmienkou na to, aby boli trhoví výrobcovia braní ako kvázi-korporácie. Preto spoločnosti a verejní výrobcovia, okrem tých, ktorí sú zahrnutí do odseku 2.23 a, b, c a f a jediní vlastníci - dokonca ak aj vedú úplný súbor účtov - nie sú vo všeobecnosti odlišnými inštitucionálnymi jednotkami, pretože nemajú samostatnosť v rozhodovaní, ich riadenie je pod kontrolou domácností, neziskových organizácií alebo vlády, ktorí ich vlastnia. 2.25. Sektor nefinančných korporácií taktiež zahŕňa všetky fiktívne rezidenčné jednotky (pozri odsek 2.15), ktoré sú podľa dohovoru brané, ako keby boli kvázi-korporáciami. 2.26. Kontrola nad korporáciou je vymedzená ako schopnosť určovať všeobecnú politiku korporácie výberom vhodných riaditeľov, ak je to nevyhnutné. Jediná inštitucionálna jednotka (iná korporácia, domácnosť alebo vládna jednotka) má zabezpečenú kontrolu nad korporáciou tým, že vlastní viac ako polovicu akcií s hlasovacím právom, alebo inak kontroluje viac ako polovicu hlasov akcionárov. Okrem toho vláda má zabezpečenú kontrolu nad korporáciou následkom zvláštneho legislatívneho výnosu alebo nariadenia, ktoré ju splnomocňuje na určovanie politiky korporácie alebo menovanie riaditeľov. Aby kontrolovala viac ako polovicu hlasov akcionárov, nemusí inštitucionálna jednotka sama o sebe vlastniť žiadne akcie s hlasovacím právom. Korporácia C môže byť dcérskou spoločnosťou inej korporácie B, v ktorej korporácia A vlastní väčšinu akcií s hlasovacím právom. Korporácia C sa považuje za dcérsku spoločnosť korporácie B keď: buď korporácia B kontroluje viac ako polovicu hlasov akcionárov v korporácii C alebo korporácia B je akcionárom v C s právom menovania alebo odvolania väčšiny riaditeľov v C. 2.27. Sektor nefinančných korporácií je rozdelený do troch subsektorov: a) verejné nefinančné korporácie (S.11001); b) národné (domáce) súkromné nefinančné korporácie (S.11002); c) zahraničím kontrolované nefinančné korporácie (S.11003). 2.28.



Pojem: Subsektor verejných nefinančných korporácií pozostáva zo všetkých nefinančných korporácií a kvázi-korporácií, ktoré sú predmetom kontroly (pozri odsek 2.26) zo strany vládnych jednotiek (orgánov). 2.29. Verejné kvázi-korporácie sú kvázi korporáciami vlastnenými priamo vládnymi jednotkami. 2.30.



Pojem: Subsektor národných súkromných nefinančných korporácií pozostáva zo všetkých nefinančných korporácií a kvázi-korporácií, ktoré nie sú kontrolované vládou alebo nerezidenčnými inštitucionálnymi jednotkami. Tento subsektor zahŕňa všetky neziskové organizácie, ktoré sú zahrnuté sektoru nefinančných korporácií (pozri odsek 2.23 písm. d). Tento subsektor zahŕňa korporácie a kvázi korporácie vo forme podnikov na základe priamych zahraničných investícií (pozri odsek 4.65) neklasifikovaných v subsektore zahraničím kontrolovaných nefinančných korporácií (S.11003). 2.31.



Pojem: Subsektor zahraničím kontrolovaných nefinančných korporácií pozostáva zo všetkých nefinančných korporácií a kvázi-korporácií, ktoré sú kontrolované nerezidenčnými inštitucionálnymi jednotkami (pozri odsek 2.26). Tento subsektor zahŕňa: a) všetky dcérske spoločnosti nerezidenčných korporácií; b) všetky korporácie kontrolované nerezidenčnou inštitucionálnou jednotkou, ktorá sama o sebe nie je korporáciou: napríklad, korporácia, ktorá je kontrolovaná zahraničnou vládou; zahŕňa aj korporácie kontrolované skupinou nerezidenčných jednotiek konajúcich v zhode; c) všetky pobočky alebo nezačlenené zastúpenia nerezidenčných korporácií alebo nezačlenení výrobcovia, ktorí sú fiktívnymi rezidentmi chápanými ako nefinančné kvázi-korporácie (pozri odsek 2.25). 2.32. Pojem : Sektor finančných korporácií (S.12) pozostáva zo všetkých korporácií a kvázi korporácií, ktoré sú v zásade z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania (finanční sprostredkovatelia) a/alebo do pridružených finančných služieb (podniky pomocných/pridružených finančných služieb) ( 40 ). Finančné sprostredkovanie je aktivitou, v ktorej inštitucionálna jednotka získava finančné aktíva a súčasne preberá záväzky (pasíva) (pozri odsek 2.34) na svoj vlastný účet (pozri odsek 2.33) tým, že sa zapája do finančných transakcií na trhu (pozri odseky 2.37 až 2.38). Aktíva a pasíva finančných sprostredkovateľov majú rôzne charakteristiky zahŕňajúce aj to, že sa prostriedky v procese finančného sprostredkovania transformujú alebo preskupujú s ohľadom na splatnosť, rozsah, riziko ap. Pridružené finančné služby sú aktivitami úzko spätými s finančným sprostredkovaním, ktoré však sami nie sú týmto finančným sprostredkovaním. 2.33. Prostredníctvom procesu finančného sprostredkovania sa presúvajú prostriedky medzi tretími stranami s prebytkom na jednej strane a tými, ktorí majú nedostatok prostriedkov na strane druhej. Finančný sprostredkovateľ nekoná jednoducho iba ako agent (zástupca) týchto inštitucionálnych jednotiek, ale sám sa vystavuje riziku tým, že získava finančné aktíva a preberá na seba pasíva na vlastný účet. 2.34. V procese finančného sprostredkovania môžu byť zahrnuté všetky kategórie pasív s výnimkou kategórie ostatných záväzkov (AF.7). Finančné aktíva začlenené do procesu finančného sprostredkovania je možné klasifikovať v ktorejkoľvek kategórii, s výnimkou kategórie technických rezerv poistenia (AF.6) avšak vrátane kategórie ostatných pohľadávok (faktoring). Okrem toho môžu finanční sprostredkovatelia investovať svoje prostriedky do nefinančných aktív vrátane nehnuteľností. Avšak aby boli považovaní za finančných sprostredkovateľov, musia korporácie okrem toho preberať aj záväzky (pasíva) na trhu a transformovať prostriedky. Preto sú korporácie obchodujúce iba s nehnuteľnosťami ( ►M11 NACE Rev. 2 ◄ , ►M11 divíziu 68 ◄ ) vylúčené. 2.35. Primárna funkcia poisťovacích korporácií a penzijných fondov spočíva v zdieľaní rizika. Hlavným záväzkami týchto inštitúcií sú technické rezervy poistenia (AF.6). Proťajškom rezerv sú investície poisťovacích korporácií a penzijných fondov, ktoré preto konajú ako finanční sprostredkovatelia. 2.36. Podielové fondy primárne preberajú pasíva prostredníctvom emisie akcií (AF.52). Transformujú tieto prostriedky získaním finančných aktív a/alebo nehnuteľností. Podielové fondy sú preto klasifikované ako finanční sprostredkovatelia. Tak ako pri ostatných korporáciách, každá zmena v hodnote ich aktív a pasív, okrem vlastných akcií, je zohľadnená v ich vlastných prostriedkoch (pozri odsek 7.05) pretože sa výška vlastných prostriedkov bežne rovná hodnote akcií podielového fondu, každá zmena v aktívach a pasívach fondu sa odrazí na trhovej hodnote týchto akcií. Podielové fondy investujúce výhradne do nehnuteľností sa taktiež považujú za finančných sprostredkovateľov. 2.37. Vo všeobecnosti je finančné sprostredkovanie obmedzené na finančné transakcie na trhu. Inými slovami, získavanie aktív a preberanie pasív sa má realizovať pre širokú verejnosť alebo pre v rámci ne špecifikované a relatívne veľké podskupiny. Ak je aktivita obmedzená na malé skupiny osôb alebo rodín všeobecne, nedochádza k finančnému sprostredkovaniu. Finančné sprostredkovanie najmä nezahŕňa inštitucionálne jednotky poskytujúce pokladničné služby skupine spoločností. Tieto inštitucionálne jednotky sú umiestnené v sektore podľa prevládajúcej funkcie skupiny spoločností v rámci hospodárskeho územia. Avšak v prípadoch, kde sú inštitucionálne jednotky poskytujúce pokladničné služby predmetom finančného dohľadu, klasifikujú sa podľa dohovoru v sektore finančných korporácií. 2.38. Výnimky zo všeobecného obmedzenia finančného sprostredkovania len na finančné transakcie na trhu môžu existovať. Príkladmi sú komunálne banky a sporiteľne, ktoré sa významne spoliehajú na danú obec, alebo korporácie finančného leasingu závislé od materskej skupiny spoločností pri získavaní alebo investovaní prostriedkov. Avšak ich požičiavanie alebo prijímanie úspor má byť nezávislé na obci alebo materskej skupine, ak majú byť klasifikované ako finanční sprostredkovatelia. 2.39. Pridružené finančné služby obsahujú pridružené aktivity na realizáciu transakcií s finančnými aktívami a pasívami alebo na transformáciu či preskupovanie prostriedkov. Podniky pomocných finančných služieb sa nevystavujú riziku získavaním aktív či preberaním pasív. Oni iba napomáhajú finančnému sprostredkovaniu. 2.40. Inštitucionálne jednotky zahrnuté do sektoru finančných korporácií (S.12) sú nasledovné: a) súkromné a verejné korporácie, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a/alebo do pridružených finančných aktivít; b) družstvá a spoločnosti s právnou subjektivitou, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a/alebo do pridružených finančných aktivít; c) verejní výrobcovia s právnou subjektivitou podľa osobitných právnych predpisov, ktorí sú z rozhodujúcej časti zapojení do finančného sprostredkovania a/alebo do súvisiacich finančných aktivít; d) neziskové organizácie s právnou subjektivitou, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a/alebo do pridružených finančných aktivít; e) holdingové korporácie kontrolujúce (pozri odsek 2.14), ak je prevažujúcim typom aktivity skupiny korporácií ako celku finančné sprostredkovanie a/alebo pridružené finančné aktivity; f) nezačlenené podielové fondy s investičným portfoliom vlastneným skupinou účastníkov, ktorých riadenie sa vo všeobecnosti realizuje inými finančnými korporáciami. Tieto fondy sú inštitucionálnymi jednotkami podľa dohovoru, a sú oddelené od riadenia finančných korporácií. g) finančné kvázi-korporácie: 1. nezačlenené jednotky z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a podliehajúce riadeniu a dohľadu (vo väčšine prípadov klasifikované v subsektore ostatných menových finančných inštitúcií alebo poisťovacích korporácií či subsektore penzijných fondov) sa považujú za samostatné v rozhodovaní a majúce samostatné riadenie nezávislé od ich vlastníkov. Ich ekonomické a finančné správanie je podobné správaniu finančných korporácií. Sú preto chápané ako oddelené inštitucionálne jednotky. 2. ostatné nezačlenené jednotky z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania ale nepodliehajúce riadeniu a dohľadu sú považované za finančné kvázi-korporácie iba vtedy, ak spĺňajú podmienky pre spôsobilosť kvázi-korporácií (pozri odsek 2.13 písm. f)); 3. nezačlenené jednotky z rozhodujúcej časti zapojené do pridružených finančných aktivít sú považované za finančné kvázi-korporácie iba vtedy, ak spĺňajú podmienky pre spôsobilosť kvázi-korporácií (pozri odsek 2.13 písm. f)). 2.41. Sektor finančných korporácií je rozdelený do piatich subsektorov: a) centrálna banka (S.121); b) ostatné menové finančné inštitúcie (S.122); c) ostatní finanční sprostredkovatelia, s výnimkou korporácií a penzijných fondov (S.123); d) podniky pomocných finančných služieb (S.124); e) poisťovacie korporácie a penzijné fondy (S.125). Sektor ostatných menových finančných inštitúcií sa považuje za ekvivalentný so subsektorom ostatných vkladových korporácií tak, ako je tento vymedzený v SNÚ 1993 body 4.88 až 4.94. Zatiaľ čo pojem ostatných menových finančných inštitúcií má za cieľ (pozri odsek 2.48) pokryť tých finančných sprostredkovateľov, prostredníctvom ktorých sa prenášajú dopady menovej politiky centrálnej banky na ostatné subjekty hospodárstva, subsektor ostatných vkladových korporácií je vymedzený v SNÚ 1993 s odkazom na opatrenia pre peniaze všeobecne. Kombinované subsektory S.121 a S.122 sa zhodujú s menovými finančnými inštitúciami pre štatistické účely tak, ako je to vymedzené v Európskom menovom inštitúte (pozri odsek 2.49). 2.42. S výnimkou subsektora S.121 môže byť každý subsektor ďalej delený na: a) verejné finančné korporácie; b) národné (domáce) súkromné finančné korporácie; c) zahraničím kontrolované finančné korporácie. Kritériá pre toto ďalšie delenie sú rovnaké, ako pre nefinančné korporácie (pozri odesky 2.26 až 2.31). 2.43. Holdingové korporácie, ktoré iba kontrolujú a usmerňujú skupinu dcérskych spoločností z rozhodujúcej časti zapojených do finančného sprostredkovateľstva a/alebo pridružených finančných služieb, sú klasifikované v subsektore ostatných finančných sprostredkovateľov s výnimkou poisťovacích korporácií a penzijných fondov (S.123) ( 41 ). Avšak holdingové korporácie, ktoré sú sami o sebe finančnými korporáciami, majú byť umiestnené do subsektorov podľa hlavného typu finančnej aktivity. 2.44. Neziskové organizácie s právnou subjektivitou slúžiace potrebám finančných korporácií, avšak nezapojené do finančného sprostredkovania a pridružených finančných aktivít, sú klasifikované v subsektore podnikov pomocných finančných služieb (S.124). 2.45.



Pojem: Subsektor centrálnej banky (S.121) pozostáva zo všetkých finančných korporácií a kvázi-korporácií, ktorých hlavnou funkciou je emitovať menu, zachovávať vnútornú a vonkajšiu hodnotu meny a prechovávať časť alebo všetky medzinárodné rezervy krajiny. 2.46. Nasledovní finanční sprostredkovatelia sú klasifikovaní v subsektore S.121: a) národná centrálna banka, taktiež v prípade, ak je súčasťou Európskeho systému centrálnych bánk; b) centrálne menové orgány v zásade verejnoprávneho pôvodu (t. j. orgány spravujúce devízy alebo emitujúce menu), ktoré vedú úplný súbor účtov a majú samostatnosť v rozhodovaní vo vzťahu k centrálnej vláde. Väčšinou sú tieto aktivity realizované buď v rámci centrálnej vlády alebo v rámci centrálnej banky. V týchto prípadoch neexistujú žiadne oddelené inštitucionálne jednotky. 2.47. Subsektor S.121 nezahŕňa agentúry a orgány, iné ako centrálna banka, ktoré regulujú alebo dohliadajú na finančné korporácie alebo finančné trhy. Sú klasifikované v subsektore S.124 (pozri odsek 2.58 písm. g) ( 42 ). 2.48.



Definícía: Subsektor ostatné menové finančné inštitúcie (S.122) pozostáva zo všetkých finančných korporácií a kvázi-korporácií, s výnimkou tých klasifikovaných v subsektore centrálna banka, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a ktorých podnikanie spočíva v prijímaní vkladov a/alebo substitútov blízkych vkladom od inštitucionálnych jednotiek iných ako sú menové inštitucionálne jednotky, a poskytovať na svoj vlastný účet pôžičky a/alebo realizovať investície do cenných papierov. 2.49. Menové finančné inštitúcie (MFI) obsahujú subsektor centrálnej banky (S.121) a subsektor ostatné menové finančné inštitúcie (S.122), a zhoduje sa s menovými finančnými inštitúciami pre štatistické účely tak, ako sú vymedzené EMI (pozri odsek 2.41). 2.50. MFI nemožno opísať jednoducho ako „banky“, pretože môžu zahŕňať aj niektoré finančné korporácie, ktoré sa nemôžu nazývať bankami, pričom niektorým z nich to v niektorých krajinách ani nemusí byť dovolené, zatiaľ čo iné finančné korporácie popisujúce sami seba ako banky nie sú v skutočnosti MFI. Vo všeobecnosti sú v subsektore S.122 klasifikovaní nasledovní finanční sprostredkovatelia: a) komerčné banky, „univerzálne banky“, viacúčelové banky; b) sporiteľne (vrátane spravovaných podielnických sporiteľní, klasických sporiteľní a pôžičkových združení); c) poštové žíro inštitúcie, poštové banky, žíro banky; d) vidiecke kreditné banky, poľnohospodárske kreditné banky; e) družstevné kreditné banky, kreditné združenia; f) špecializované banky (obchodné banky, emisné domy, súkromné banky). 2.51. Nasledovní finanční sprostredkovatelia môžu byť tiež klasifikovaní v subsektore S.122, ak je ich podnikaním obdržanie splatných prostriedkov od verejnosti, či už vo forme vkladov alebo v inej forme, akou je priebežné vydávanie dlhopisov a ostatných porovnateľných cenných papierov. Inak by mali byť klasifikované v subsektore S.123: a) korporácie zapojené do poskytovania hypoték (vrátane stavebných družstiev, hypotekárnych bánk a hypotekárnych kreditných inštitúcií); b) podielové fondy (vrátane investičných fondov, jednotkových podielových fondov a iných schém kolektívneho financovania, napr. podnikov kolektívneho investovania v prevoditeľných cenných papieroch — UCIT); c) obecné kreditné inštitúcie. 2.52. Subsektor S.122 nezahŕňa: a) holdingové korporácie, ktoré iba kontrolujú a usmerňujú skupinu pozostávajúcu prevažne z ostatných menových finančných inštitúcií, a ktoré nie sú sami o sebe finančnými inštitúciami. Sú klasifikované v subsektore S.123 (pozri odsek 2.43); b) neziskové organizácie s právnou subjektivitou a slúžiace ostatným menovým finančným inštitúciám, avšak nezapojené do finančného sprostredkovania. Sú klasifikované v subsektore S.124 (pozri odsek 2.44). 2.53.



Pojem: Subsektor ostatní finanční sprostredkovatelia, s výnimkou poisťovacích korporácií a penzijných fondov (S.123) pozostáva zo všetkých finančných korporácií a kvázi-korporácií, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania tým, že preberajú záväzky vo forme inej ako mena, vklady a/alebo vkladom blízke substitúty od inštitucionálnych jednotiek iných ako sú menové finančné inštitúcie, alebo vo forme technických rezerv poistenia. 2.54. Subsektor S.123 zahŕňa rôzne typy finančných sprostredkovateľov, najmä takých, ktorí sa zaoberajú prevážne dlhodobým financovaním. Vo väčšine prípadov tak dlhodobá splatnosť tvorí základ pre odlíšenie od subsektoru ostatných menových finančných inštitúcií. Hranice s poisťovňami a penzijnými fondmi môže byť určená neexistenciou záväzkov vo forme poistných technických rezerv. 2.55. Najmä nasledovné finančné korporácie a kvázi-korporácie sú klasifikované v subsektore S.123, pokiaľ nie sú MFI (menovými finančnými inštitúciami): a) korporácie zapojené do finančného leasingu; b) korporácie zapojené do splátkového predaja a poskytovania osobných alebo komerčných financií (vo forme pôžičiek); c) korporácie zapojené do faktoringu; d) dealeri cenných papierov a derivátov (na vlastný účet); e) špecializované finančné korporácie, ako sú spoločnosti rizikového a akciového kapitálu, a spoločnosti financovania vývozu/dovozu; f) finančné korporácie vytvorené na držbu kapitalizovaných aktív; g) finanční sprostredkovatelia, ktorí prijímajú vklady a vkladom blízke substitúty iba od MFI; h) holdingové korporácie, ktoré iba kontrolujú a usmerňujú skupinu dcérskych spoločností z rozhodujúcej časti zapojených do finančného sprostredkovateľstva a/alebo pridružených finančných služieb, avšak sami o sebe nie sú finančnými korporáciami (pozri odsek 2.43). 2.56. Subsektor S.123 nezahŕňa neziskové organizácie s právnou subjektivitou slúžiace ostatným finančným sprostredkovateľom s výnimkou poisťovacích korporácií a penzijných fondov, avšak nezapojených do finančného sprostredkovania. Tieto sú klasifikované v subsektore S.124 (pozri odsek 2.44). 2.57.



Pojem: Subsektor podniky pomocných finančných služieb (S.124) pozostáva zo všetkých finančných korporácií a kvázi korporácií, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do pomocných (pridružených) finančných aktivít, to jest aktivít úzko spojených s finančným sprostredkovaním, ktoré však nie sú samotným finančným sprostredkovaním (pozri odsek 2.39). 2.58. V subsektore S.124 sú najmä klasifikované nasledovné finančné korporácie a kvázi korporácie: a) poisťovací brokeri, záchranní a havarijní poisťovací komisári, poisťovací a penzijní konzultanti, atď. b) úveroví brokeri, brokeri s cennými papiermi, poisťovací poradcovia, atď.; c) zakladacie spoločnosti, ktoré spravujú emisiu cenných papierov; d) korporácie, ktorých hlavnou úlohou ja ručenie indosamentom, zmenkami a podobnými nástrojmi; e) korporácie, ktoré spravujú deriváty a zaisťovacie inštrumenty, ako sú svopy, opcie a termínované obchody (bez ich emisie); f) korporácie poskytujúce infraštruktúru pre finančné trhy; g) ústredné orgány dohľady nad finančnými sprostredkovateľmi a finančnými trhmi, ak sú tieto oddelenými inštitucionálnymi jednotkami; h) manažéri penzijných fondov, podielových fondov, atď.; i) korporácie poskytujúce burzové a poisťovacie devízové operácie; j) neziskové organizácie s právnou subjektivitou slúžiace finančným korporáciám, avšak nezapojené do finančného sprostredkovania, alebo pomocných (pridružených) finančných aktivít (pozri odsek 2.44). 2.59. Subsektor S.124 nezahŕňa holdingové korporácie, ktoré iba kontrolujú a usmerňujú skupinu dcérskych spoločností z rozhodujúcej časti zapojených do pomocných finančných aktivít, ktoré však nie sami o sebe podnikmi pomocných finančných služieb. sú klasifikované v subsektore S.123 (pozri odsek 2.43). 2.60.



Pojem: Subsektor poisťovacie korporácie a penzijné fondy (S.125) pozostáva zo všetkých finančných korporácií a kvázi korporácií, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania v dôsledku zdieľania (rozloženia) rizík (pozri odsek 2.35). 2.61. Spravované poisťovacie zmluvy sa môžu vzťahovať na jednotlivcov a/alebo skupiny, s účasťou vyplývajúcou zo všeobecných povinností uložených vládou alebo bez nej. Okrem toho zmluvy sociálneho poistenia (pozri odseky 4.83 až 4.91) predstavujú niekedy značnú časť spravovaných zmlúv. 2.62. Subsektor S.125 zahŕňa tak korporácie povinného poistenia ako aj zaisťovacie korporácie. 2.63. Subsektor S.125 nezahŕňa: a) inštitucionálne jednotky, ktoré spĺňajú obe kritériá uvedené v odseku 2.74 sú klasifikované v subsektore S.1314; b) inštitucionálne jednotky, ktoré iba kontrolujú alebo usmerňujú skupinu pozostávajúcu z prevažne poisťovacích korporácií a penzijných fondov, avšak ktoré samotné nie sú poisťovacími korporáciami alebo penzijnými fondmi. Tieto sú klasifikované v subsektore S.123 (pozri odsek 2.43); c) neziskové organizácie s právnou subjektivitou slúžiace poisťovacím korporáciám a penzijným fondom , avšak nezapojené do finančného sprostredkovania. Tieto sú klasifikované v subsektore S.124 (pozri odsek 2.44). 2.64. Subsektor poisťovacie korporácie a penzijné fondy je možné ďalej rozdeliť na: a) poisťovacie korporácie; b) (autonómne) penzijné fondy. Autonómne penzijné fondy sú penzijné fondy, ktoré majú samostatnosť (autonómiu) v rozhodovaní a vedú úplný súbor účtov. Sú preto inštitucionálnymi jednotkami. Neautonómne penzijné fondy nie sú inštitucionálnymi jednotkami a zostávajú súčasťou inštitucionálnej jednotky, ktorá ich zakladá. 2.65. Riziká týkajúce sa jednotlivcov alebo skupín možno zahrnúť do aktivít korporácií životného a neživotného poistenia. Niektoré poisťovacie korporácie môžu obmedzovať svoje aktivity iba na skupinové zmluvy. Tieto korporácie môžu poisťovať každú skupinu. 2.66. Penzijné fondy možno opísať ako inštitúcie, ktoré poisťujú skupinové riziká vzťahujúce sa na sociálne riziká a potreby (pozri odsek 4.84) poistených osôb. Typickými skupinami účastníkov v takýchto poistkách sú zamestnanci jediného podniku alebo skupiny podnikov, zamestnanci odvetvia alebo odboru, a osoby majúce tú istú profesiu. Výhody zahrnuté do poisťovacej zmluvy môžu začleňovať aj plnenia, ktoré sa zaplatia po smrti poistenca jeho vdove (vdovcovi) a deťom (najmä v prípade smrti pri výkone služby), plnenia, ktoré sa zaplatia po odchode do dôchodku a plnenia, ktoré sa zaplatia po tom, čo sa poistenec stal zdravotne postihnutým. 2.67. V niektorých krajinách je všetky tieto typy poistenia možné poistiť rovnako ak v korporáciách životného poistenia a penzijných fondoch. V iných krajinách musia byť niektoré z druhov týchto rizík poistené prostredníctvom korporácií životného poistenia. V porovnaní s korporáciami životného poistenia sú tu penzijné fondy obmedzené (zákonom) len na konkrétne skupiny zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. 2.68.



Pojem: Sektor vlády všeobecne (S.13) zahŕňa všetky inštitucionálne jednotky, ktoré sú ostatnými netrhovými výrobcami (pozri odsek 3.26), a ktorých výstupy sú určené pre individuálnu a kolektívnu spotrebu, a sú z rozhodujúcej časti financované povinnými platbami vykonávanými jednotkami patriacimi do iných sektorov, a/alebo všetkými inštitucionálnymi jednotkami z rozhodujúcej časti zapojenými do redistribúcie národného dôchodku a bohatstva. 2.69. Inštitucionálne jednotky zahrnuté do sektoru S.13 sú nasledovné: a) subjekty vlády všeobecne (s výnimkou výrobcov organizovaných ako verejné korporácie alebo s právnou subjektivitou podľa osobitných právnych predpisov, alebo kvázi korporácie tam, kde je ktorýkoľvek z nich klasifikovaný v nefinančnom alebo finančnom sektore), ktoré spravujú a financujú skupinu aktivít, čím poskytujú hlavne netrhové tovary a služby určené k prospechu spoločenstva ( 43 ); b) neziskové organizácie s právnou subjektivitou, ktoré sú ostatnými netrhovými výrobcami, a ktoré sú kontrolované a z rozhodujúcej časti financované vládou všeobecne; c) autonómne penzijné fondy, ak sú splnené dve podmienky odseky 2.74. 2.70. Sektor vlády všeobecne je rozdelený do nasledovných subsektorov: a) centrálna vláda (S.1311); b) štátna správa (S1312); c) miestna štátna správa (S1313); d) fondy sociálneho zabezpečenia (S1314). 2.71.



Pojem: Subsektor ústredná vláda zahŕňa všetky administratívne ministerstvá štátu a ostatné centrálne agentúry, ktorých právomoc je bežne rozložená na celé hospodárske územie, s výnimkou správy fondov sociálneho zabezpečenia. Do subsektoru S.1311 sú zahrnuté tie neziskové organizácie, ktoré sú kontrolované a z rozhodujúcej časti financované ústrednou vládou, a ktorých právomoc je rozložená na celé hospodárske územie. 2.72.



Pojem: Subsektor štátnej správy pozostáva z jednotiek štátnej správy, ktoré sú oddelenými inštitucionálnymi jednotkami vykonávajúcimi niektoré z funkcií vlády na úrovni nižšej ako je ústredná vláda a vyššej, ako je úroveň vládnych inštitucionálnych jednotiek existujúcich na miestnej úrovni, s výnimkou správy fondov sociálneho zabezpečenia. Do subsektoru S.1312 sú zahrnuté tie neziskové organizácie, ktoré sú kontrolovanými a z rozhodujúcej časti financované jednotkami štátnej správy, a ktorých právomoc je obmedzená na jednotlivé hospodárske územia vo vnútri štátov. 2.73.



Pojem: Subsektor miestna štátna správa zahŕňa tie typy verejnej správy, ktorých právomoc je rozložená iba na určitú miestnu časť hospodárskeho územia, s výnimkou miestnych agentúr a fondov sociálneho zabezpečenia. Do subsektoru S.1313 sú zahrnuté tie neziskové organizácie, ktoré sú kontrolované a z rozhodujúcej časti financované miestnou štátnou správou, a ktorých právomoc je obmedzená na jednotlivé hospodárske územia miestnej štátnej správy. 2.74.



Pojem: Subsektor fondy sociálneho zabezpečenia zahŕňa všetky centrálne, štátne a miestne inštitucionálne jednotky, ktorých hlavnou aktivitou je poskytovanie sociálnych dávok, a ktoré spĺňajú každé z dvoch nasledujúcich kritérií: a) zákonom alebo nariadením sú určité skupiny populácie povinné zúčastňovať sa schémy alebo platiť príspevky; b) Vláda všeobecne je zodpovedná za správu inštitúcie vo vzťahu k vyrovnaniu alebo schvaľovaniu príspevkov a dávok nezávisle od svojej úlohy dozorného orgánu alebo zamestnávateľa (pozri odsek 4.89). Zvyčajne nie je žiadne priame spojenie medzi výškou príspevku plateného jednotlivcom a rizikom, ktorému je tento jednotlivec vystavený. 2.75.



Pojem: Sektor domácností (S.14) pokrýva jednotlivcov alebo skupiny jednotlivcov ako spotrebiteľov, a alternatívne tiež ako podnikateľov produkujúcich trhové tovary a nefinančné a finančné služby (trhoví výrobcovia) za predpokladu, že v posledne menovanom prípade zodpovedajúce aktivity nie sú aktivitami oddelených subjektov považovaných za kvázi korporácie. Taktiež zahŕňa jednotlivcov alebo skupiny jednotlivcov ako výrobcov tovarov a nefinančných služieb výhradne pre svoju vlastnú konečnú spotrebu (použitie) (pozri odseky 3.20, 3.25 a 3.30). Domácnosti ako spotrebiteľov je možné definovať ako malé skupiny osôb, ktoré zdieľajú spoločné ubytovacie priestory, ktorí si delia časť alebo celý svoj príjem a bohatstvo, a ktorí spotrebúvajú určité typy tovarov a služieb kolektívne, hlavne ide o bývanie a stravu. Je možné pridať aj kritériá rodiny a citových väzieb. Hlavné zdroje týchto jednotiek sú odvodené od kompenzácií zamestnancom, príjmu z majetku, transferov z ostatných sektorov alebo obdržania či odpredaja trhových výrobkov či obdržanie výnosov z výstupu v podobe výrobkov pre vlastnú konečnú spotrebu. 2.76. Sektor domácností zahŕňa: a) jednotlivcov alebo skupiny jednotlivcov, ktorých hlavnou funkciou je spotreba; b) osoby žijúce trvalo v inštitúciách, ktoré nemajú žiadnu alebo majú len malú samostatnosť v krokoch alebo rozhodnutiach ekonomickej povahy (napr. členovia náboženských rádov žijúci v kláštoroch, dlhodobo hospitalizovaní pacienti, väzni vo výkone dlhodobých trestov, staré osoby žijúce trvale v domovoch dôchodcov). Takíto ľudia sa spolu považujú za tvoriacich inštitucionálnu jednotku, to jest za jedinú domácnosť; c) jednotlivcov alebo skupiny jednotlivcov, ktorých hlavnou funkciou je spotreba, a ktorí produkujú tovary a nefinančné služby výhradne pre vlastné konečné použitie; iba dve kategórie služieb produkovaných pre vlastnú konečnú spotrebu sú začlenené do systému: služby obydlí obývaných majiteľmi a domáce služby produkované platenými zamestnancami; d) výhradní majitelia - podniky jednotlivcov a obchodné spoločnosti bez samostatného právneho postavenia - iné ako kvázi korporácie - ktoré sú trhovými výrobcami; e) neziskové organizácie poskytujúce služby domácnostiam, bez právnej subjektivity, alebo tie, ktoré majú toto postavenie ale majú malý význam (pozri odsek 2.88). 2.77. Sektor domácností je ďalej rozdelený do šiestich subsektorov: a) zamestnávatelia (vrátane SZČO) (S.141 + S.142); b) zamestnanci (S.143); c) poberatelia dôchodkovej renty (S.1441); d) poberatelia dôchodkov (S.1442); e) poberatelia ostatných prerozdelených príjmov (S.1443); f) ostatní (S.145). 2.78. Domácnosti sú rozdelené do subsektorov podľa najväčších príjmových kategórií (príjem zamestnávateľov, kompenzácie zamestnancom, atď.) domácností ako celku. Ak sa v jednej domácnosti vyskytuje viac ako jeden príjem daného druhu, klasifikácia musí byť založená na celkovom príjme domácnosti v rámci každej kategórie. 2.79.



Pojem: Subsektor zamestnávatelia (vrátane SZČO) pozostáva zo skupiny domácností pri ktorých znamenajú (zmiešané) príjmy (B.3) akumulujúce sa u vlastníkov neregistrovaných domácich podnikov z ich aktivít v postavení výrobcov trhových tovarov alebo služieb s alebo bez platených zamestnancov najväčší zdroj príjmu pre domácnosť ako celok aj vtedy, keď nepredstavuje viac ako polovicu celkového príjmu domácnosti. 2.80.



Pojem: Subsektor zamestnanci pozostáva zo skupiny domácností, pre ktoré je príjem kumulujúci sa z kompenzácií zamestnancom (D.1) hlavným zdrojom pre domácnosť ako celok. 2.81.



Pojem: Subsektor poberatelia dôchodkovej renty pozostáva zo skupiny domácností, pre ktoré je príjem z majetku (D.4) najväčším zdrojom príjmu domácnosti ako celku. 2.82.



Pojem: Pododvetvie poberatelia dôchodkov pozostáva zo skupiny domácností, pre ktoré je príjem kumulujúci sa z dôchodkov najväčším zdrojom príjmu domácnosti ako celku. Penzijné domácnosti sú domácnosti, ktorých najväčšia časť príjmu pozostáva zo starobných alebo iných dôchodkov, vrátane dôchodkov od predchádzajúcich zamestnávateľov. 2.83.



Pojem: Subsektor poberatelia ostatných prerozdelených príjmov pozostáva zo skupiny domácností, pre ktoré je príjem kumulujúci sa z ostatných bežných transferov najväčším zdrojom príjmu domácnosti ako celku. Ostatné bežné transfery sú všetky bežné transfery iné ako príjem z majetku, dôchodkov a príjem osôb trvale žijúcich v inštitúciách. 2.84.



Pojem: Subsektor ostatní pozostáva z osôb žijúcich trvale v inštitúciách. Osoby žijúce trvale v inštitúciách sú klasifikované osobitne, pretože kritérium najväčšieho zdroja príjmov neumožňuje zmysluplnú klasifikáciu týchto osôb do jedného z predchádzajúcich sektorov. 2.85. Ak hlavný zdroj príjmu domácnosti ako celku nie je dostupný pre účely sektorovej klasifikácie, predstavuje príjem referenčnej osoby druhú najlepšiu charakteristiku, ktorá sa má pre klasifikačné účely použiť. Referenčná osoba domácnosti je za bežných okolností osoba s najväčším príjmom. Ak nie je posledne menovaná informácia dostupná, pre účely rozdelenia domácností na subsektory sa použije príjem tej osoby, ktorá prehlási, že je referenčnou osobou. 2.86. Avšak vhodné a potrebné môžu byť aj ďalšie kritériá pre rôzne analýzy alebo ako základ pre strategické rozhodovanie, napr. rozčlenenie domácností ako podnikateľov podľa aktivity: poľnohospodárske domácnosti, nepoľnohospodárske domácnosti (priemysel, služby). 2.87. Pojem : Sektor neziskových organizácií poskytujúcich služby domácnostiam (NISD) (S.15) pozostáva z organizácií s právnou subjektivitou, ktoré slúžia domácnostiam a ktoré sú ostatnými súkromnými netrhovými výrobcami (pozri odsek 3.32). Ich hlavné zdroje okrem zdrojov získaných z občasných predajov, sú získané z dobrovoľných príspevkov v hotovosti alebo v naturáliách od domácností v postavení spotrebiteľov, z platieb realizovaných vládou všeobecne ( 44 ) a z majetkových príjmov. 2.88. Tam, kde tieto inštitúcie nie sú veľmi významné, nie sú do tohto sektoru zahrnuté, pričom ich transakcie sú zmiešané s transakciami domácností (S.14). Sektor NISD zahŕňa nasledovné hlavné typy NISD, ktoré poskytujú netrhové tovary a služby domácnostiam: a) odbory, odborné alebo humanitné združenia, spotrebiteľské združenia, politické strany, cirkvi alebo náboženské spoločnosti (vrátane tých, ktoré sú financované avšak nie kontrolované vládou), a spoločenské, kultúrne, rekreačné a športové kluby; b) dobročinné spolky, organizácie úľavy a pomoci financované dobrovoľnými prevodmi v hotovosti alebo v naturáliách od iných inštitucionálnych jednotiek. Sektor S.15 zahŕňa agentúry dobročinnosti, úľavy a pomoci slúžiace nerezidenčným jednotkám a vylučuje subjekty, kde dáva členstvo nárok na vopred určený súbor tovarov a služieb. 2.89. Pojem : Zvyšok sveta (S.2) je zoskupením jednotiek bez akýchkoľvek charakteristických funkcií alebo zdrojov; pozostáva z nerezidenčných jednotiek ( 45 ), pokiaľ sú tieto zapojené do transakcií s rezidenčnými inštitucionálnymi jednotkami, alebo pokiaľ iné hospodárske prepojenia s rezidenčnými jednotkami. Jeho účty poskytujú celkový pohľad na hospodárske vzťahy spájajúce národné hospodárstvo so zvyškom sveta. 2.90. Zvyšok sveta nie je sektorom, pre ktorý sa musí viesť úplný súbor účtov, hoci je často vhodné opísať zvyšok sveta tak, ako keby to bol sektor. Sektory sa získavajú rozčlenením celkového hospodárstva tak, aby sa získali homogénnejšie skupiny rezidenčných inštitucionálnych jednotiek, ktoré sú podobné, pokiaľ ide o ich ekonomické správanie, ciele a funkcie. Toto nie je prípad pre sektor zvyšku sveta: tam sú zaznamenané transakcie a ostatné toky nefinančných a finančných korporácií, neziskových organizácií, domácností a vlády všeobecne s nerezidenčnými inštitucionálnymi jednotkami a ostatnými hospodárskymi vzťahmi medzi rezidentmi a nerezidentmi, napr. nároky rezidentov a nerezidentov. 2.91. Je potrebné poznamenať, že pravidlo podľa ktorého účty zvyšku sveta zahŕňajú iba transakcie realizované medzi rezidenčnými inštitucionálnymi jednotkami a nerezidenčnými jednotkami, podlieha nasledujúcim dvom výnimkám: a) služby prepravy (po hranicu vyvážajúcej krajiny) poskytované rezidenčnými jednotkami vo vzťahu k dovážaným tovarom sú znázornené na účtoch zvyšku sveta v dovozných cenách FOB, hoci sú produkované rezidenčnými jednotkami (pozri odsek 3.144); b) transakcie so zahraničnými aktívami medzi rezidentmi patriacimi do odlišných sektorov sú znázornené v podrobných finančných účtoch zvyšku sveta; hoci neovplyvňujú finančné postavenie krajiny vo vzťahu ku zvyšku sveta, ovplyvňujú finančné vzťahy jednotlivých sektorov so zvyškom sveta; c) transakcie s pasívami krajiny medzi nerezidentmi patriacimi do odlišných geografických zón sú znázornené v geografickom rozčlenení účtov zvyšku sveta. Hoci tieto transakcie neovplyvňujú celkové pasíva krajiny voči zvyšku sveta, ovplyvňujú pasíva k rôznym častiam sveta. 2.92. Sektor zvyšku sveta (S.2) sa ďalej delí na: a) Európsku úniu (S.21) 1. členské štáty Európskej únie (S.211); 2. inštitúcie Európskej únie (S.212); b) tretie krajiny a medzinárodné organizácie (S.22). 2.93. Nasledujúci prehľad a odseky 2.94 až 2.101 zhrnujú základné zásady klasifikácie výrobných jednotiek do sektorov pri použití štandardnej terminológie na opis hlavných typov inštitúcií. 2.94. Súkromné a verejné korporácie, ktoré sú trhovými výrobcami, sú klasifikované takto: a) tie, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do výroby tovarov a nefinančných služieb: v sektore S.11, nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. a)); b) tie, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a pomocných finančných služieb: v sektore S.12, finančné korporácie (pozri odseky 2.40 písm. a) a 2.40 písm. f)). 2.95. Družstvá a obchodné spoločnosti s právnou subjektivitou (právnické osoby), ktoré sú trhovými výrobcami, sú klasifikované takto: a) tie, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do výroby tovarov a nefinančných služieb: v sektore S.11, nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. b)); b) tie, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a pomocných finančných služieb: v sektore S.12, finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. b)).



Tabuľka 2.3. - Sektorová klasifikácia výrobných jednotiek pre hlavné právne formy vlastníctva Typ výrobcuŠtandardný právny popis Trhoví výrobcovia hlavne zapojení do výroby tovarov a nefinančných služieb Trhoví výrobcovia hlavne zapojení do finančného sprostredkovateľstva Ostatní netrhoví výrobcovia Verejní výrobcovia (pozri odsek 3.28) Súkromní výrobcovia (pozri odsek 3.29) Súkromné a verejné korporácie S.11 nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. a)) S.12 finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. a) a f)) Družstvá a obchodné organizácie s právnou subjektivitou S.11 nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. b)) S.12 finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. b)) Verejní výrobcovia s právnou subjektivitou podľa osobitných právnych predpisov S.11 nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. c)) S.12 finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. c)) Verejní výrobcovia bez právnej subjektivity S charakteristikou kvázi-korporácie S.11 nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. f)) S.12 finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. g)) Ostatné S.13 vláda všeobecne (pozri odsek 2.69 písm. a)) Neziskové organizácie s právnou subjektivitou S.11 nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. d)) S.12 finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. d)) S.13 vláda všeobecne (pozri odsek 2.69 písm. b)) S.15 neziskové organizácie poskytujúce služby domácnostiam (1) (pozri odsek 2.87) Obchodné spoločnosti bez právnej subjektivity Výhradní majitelia - podniky jednotlivcov S charakteristikou kvázi-korporáciei S.11 nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. f)) S.12 finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. g)) Ostatné S.14 domácnosti (pozri odsek 2.75) S.14 domácnosti (pozri odsek 2.75) Holdingové korporácie, ktorých prevažujúcim typom aktivity skupiny korporácií nimi kontrolovaných je výroba Tovarov a nefinančných služieb S.11 nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. e)) Finančných služieb S.12 finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. e)) (1) S výnimkou neziskových organizácií minimálneho významu (pozri odsek 2.88). 2.96. Verejní výrobcovia s právnou subjektivitou podľa osobitných právnych predpisov, ktorí sú trhovými výrobcami, sú klasifikovaní takto: a) tí, ktorí sú z rozhodujúcej časti zapojení do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb: v sektore S.11, nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. c)); b) tí, ktorí sú z rozhodujúcej časti zapojení do finančného sprostredkovania a pomocných finančných služieb: v sektore S.12, finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. c)). 2.97. Verejní výrobcovia bez právnej subjektivity, ktorí sú trhovými výrobcami, sú klasifikovaní takto: a) ak sú kvázi korporáciami (pozri odsek 2.13 písm. f)): 1. tí, ktorí sú z rozhodujúcej časti zapojení do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb: v sektore S.11, nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. f)); 2. tí, ktorí sú z rozhodujúcej časti zapojení do finančného sprostredkovania a pomocných finančných služieb: v sektore S.12, finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. g)). b) ak nie sú kvázi korporáciami: v sektore S.13, vláda všeobecne, keďže zostávajú nedeliteľnou súčasťou jednotiek, ktoré ich kontrolujú (pozri odsek 2.69 písm. a). 2.98. Neziskové organizácie (združenia, nadácie) s právnou subjektivitou sú klasifikované nasledovne: a) tie, ktoré sú trhovými výrobcami a ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do výroby tovarov a nefinančných služieb: v sektore S.11, nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. d)); b) tie, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania a pomocných finančných služieb: v sektore S.12, finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. d)). c) tie, ktoré nie sú trhovými výrobcami: 1. v sektore S.13, vláda všeobecne, ak sú verejnými výrobcami kontrolovanými a z rozhodujúcej časti financovanými vládou všeobecne (pozri odsek 2.69 písm. b)); 2. v sektore S.15, neziskové organizácie poskytujúce služby domácnostiam, ak sú súkromnými výrobcami (pozri odsek 2.87). 2.99. Výhradní majitelia - podniky jednotlivcov a obchodné spoločnosti bez právnej subjektivity, ktoré sú trhovými výrobcami, sú klasifikované nasledovne: a) ak sú kvázi korporáciami (pozri odsek 2.13 písm. f)): 1. tí, ktorí sú z rozhodujúcej časti zapojení do výroby tovarov a poskytovania nefinančných služieb: v sektore S.11, nefinančné korporácie (pozri odsek 2.23 písm. f)); 2. tí, ktorí sú z rozhodujúcej časti zapojení do finančného sprostredkovania a pomocných finančných služieb: v sektore S.12, finančné korporácie (pozri odsek 2.40 písm. g)). b) ak nie sú kvázi korporáciami: v sektore S.14, domácnosti (pozri odsek 2.75). 2.100. Holdingové korporácie (t. j. korporácie , ktoré usmerňujú skupinu spoločností) sú klasifikované nasledovne: a) v sektore S.11, nefinančné korporácie, ak je prevažujúcim typom aktivity skupiny korporácií, ktoré sú trhovými výrobcami ako celok, výroba tovarov a poskytovania nefinančných služieb (pozri odsek 2.23 písm. e)); b) v sektore S.12, finančné korporácie, ak je prevažujúcim typom aktivity skupiny korporácií ako celku finančné sprostredkovanie (pozri odsek 2.40 písm. e)). 2.101. Tabuľka 2.3 znázorňuje v schematickej forme rôzne prípady vymenované vyššie v texte.