2009R0073 — SK — 04.04.2014 — 013.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:





Zmenené a doplnené:

►A1 L 112 10 24.4.2012





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE RADY (ES) č. 73/2009

z 19. januára 2009,

ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003







RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 36 a 37 a článok 299 ods. 2, so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 1979, a najmä na odsek 6 jeho protokolu č. 4 o bavlne, ktorý je pripojený k tomuto aktu, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu ( 1 ), keďže: (1) Reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) odsúhlasené v rokoch 2003 a 2004 obsahovali ustanovenia na hodnotenie ich účinnosti. V tejto súvislosti Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade 20. novembra 2007 oznámenie s názvom „Príprava na ‚preskúmanie stavu‘ reformy SPP“. Toto oznámenie, ako aj následné diskusie o jeho hlavných prvkoch v Európskom parlamente, Rade, Európskom hospodárskom a sociálnom výbore a Výbore regiónov a početné príspevky vyplývajúce z verejných konzultácií by sa mali vziať do úvahy. (2) Skúsenosti z vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov ( 2 ) konkrétne ukazujú, že určité prvky mechanizmu podpory je potrebné upraviť. Malo by sa najmä rozšíriť oddelenie priamej podpory a zjednodušiť fungovanie režimu jednotnej platby. Okrem toho sa nariadenie (ES) č. 1782/2003 pri viacerých príležitostiach podstatne zmenilo a doplnilo. Z hľadiska tohto vývoja a v záujme jasnosti by sa malo zrušiť a nahradiť týmto nariadením. (3) V nariadení (ES) č. 1782/2003 sa ustanovila zásada, že poľnohospodári, ktorí nedodržiavajú určité požiadavky v oblasti zdravia ľudí, zvierat a rastlín, životného prostredia a životných podmienok zvierat, podliehajú zníženiu priamej podpory alebo vylúčeniu z nároku na ňu. Tento systém „krížového plnenia“ predstavuje neoddeliteľnú súčasť podpory Spoločenstva na základe priamych platieb, a preto by sa mal zachovať. Zo skúseností však vyplynulo, že mnoho požiadaviek v rámci krížového plnenia sa netýka dostatočne poľnohospodárskej činnosti alebo poľnohospodárskej pôdy, alebo sa týka skôr vnútroštátnych orgánov ako poľnohospodárov. Je preto vhodné upraviť rozsah pôsobnosti krížového plnenia. (4) Okrem toho s cieľom zabrániť opúšťaniu poľnohospodárskej pôdy a zabezpečiť, aby sa udržiavala v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave, sa nariadením (ES) č. 1782/2003 ustanovil rámec Spoločenstva, v ktorom členské štáty prijímajú normy zohľadňujúce osobitné charakteristiky dotknutých oblastí vrátane pôdnych a klimatických podmienok, existujúcich poľnohospodárskych systémov, využívania pôdy, striedania plodín, poľnohospodárskych postupov a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Tento rámec by sa mal zachovať. Skúsenosti však ukazujú, že dôležitosť a prínosy niektorých noriem nie sú dostatočné na to, aby ich vykonávali všetky členské štáty. Takéto normy by preto nemali byť pre členské štáty povinné. Aby sa však zabezpečila čo najväčšia konzistentnosť rámca, norma by nemala byť nepovinnou v prípade, ak členský štát už pred rokom 2009 vymedzil na základe tejto normy minimálnu požiadavku alebo ak existujú vnútroštátne predpisy, ktoré na túto normu odkazujú. (5) Zrušenie povinného vyňatia pôdy z produkcie v rámci režimu jednotnej platby v súlade s týmto nariadením by mohlo mať v niektorých prípadoch nepriaznivé účinky na životné prostredie, najmä v súvislosti s niektorými krajinnými prvkami. Je preto vhodné posilniť ustanovenia Spoločenstva zamerané na ochranu stanovených krajinných prvkov. V špecifických situáciách by malo tiež byť možné, aby členské štáty ustanovili vytváranie a/alebo zachovanie biotopov. (6) Ochrana vody a hospodárenie s vodou v súvislosti s poľnohospodárskou činnosťou sa v niektorých oblastiach stáva vo zvýšenej miere problémom. Preto by sa mal tiež posilniť rámec Spoločenstva pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav s cieľom chrániť vodu pred znečistením a odtokom a riadiť využívanie vody. (7) Nariadenie (ES) č. 1782/2003 uznalo, že trvalé pasienky majú pozitívny účinok na životné prostredie. Opatrenia v uvedenom nariadení, ktorých cieľom je podporiť zachovanie súčasných trvalých pasienkov, aby sa zabránilo ich rozsiahlej premene na ornú pôdu, by sa mali zachovať. (8) Na dosiahnutie lepšej rovnováhy medzi nástrojmi politiky určenými na podporu trvalo udržateľného poľnohospodárstva a nástrojmi určenými na podporu rozvoja vidieka sa nariadením (ES) č. 1782/2003 zaviedol systém povinného postupného znižovania priamych platieb („modulácia“). Tento systém by sa mal zachovať a mal by zahŕňať oslobodenie od priamych platieb vo výške do 5 000 EUR. (9) Úspory dosiahnuté moduláciou sa používajú na financovanie opatrení patriacich do politiky rozvoja vidieka. Od prijatia nariadenia (ES) č. 1782/2003 čelí poľnohospodársky sektor mnohým novým a náročným výzvam, akými sú zmena klímy a rastúci význam bioenergie, ako aj potreba lepšieho hospodárenia s vodou a účinnejšia ochrana biodiverzity. Spoločenstvo ako zmluvná strana Kjótskeho protokolu ( 3 ) bolo vyzvané, aby upravilo svoje politiky z hľadiska faktorov súvisiacich so zmenou klímy. Vzhľadom na závažné problémy týkajúce sa nedostatku vody a sucha Rada vo svojich záverocch „Nedostatok vody a suchách“ z 30. októbra 2007 uviedla, že otázky hospodárenia s vodou v poľnohospodárstve by sa mali ďalej riešiť. Ďalej Rada vo svojich záveroch „Zastavenie straty biodiverzity“ z 18. decembra 2006 zdôraznila, že ochrana biodiverzity zostáva hlavnou výzvou a hoci sa dosiahol výrazný pokrok, dosiahnutie cieľa Spoločenstva v oblasti biodiverzity na rok 2010 si bude vyžadovať ďalšie úsilie. Okrem toho, keďže inovácia môže prispieť najmä k rozvoju nových technológií, výrobkov a procesov, mala by preto podporiť snahy o vysporiadanie sa s týmito novými výzvami. Ukončenie režimu kvót na mlieko v roku 2015 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky ( 4 ) si bude vyžadovať osobitné úsilie zo strany poľnohospodárov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov, aby sa prispôsobili meniacim sa podmienkam, a to najmä v znevýhodnených regiónoch. Preto je vhodné označiť aj túto konkrétnu situáciu ako novú výzvu, ktorej by mali byť členské štáty schopné čeliť s cieľom zabezpečiť „hladké pristátie“ vlastných sektorov mlieka a mliečnych výrobkov po zrušení kvót. (10) Spoločenstvo uznáva potrebu zaoberať sa týmito novými výzvami vo svojich politikách. V oblasti poľnohospodárstva predstavujú primeraný nástroj na ich riešenie programy rozvoja vidieka prijaté na základe nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) ( 5 ). Na to, aby mohli členské štáty zodpovedajúcim spôsobom revidovať svoje programy rozvoja vidieka bez potreby redukovať svoje súčasné činnosti rozvoja vidieka v iných oblastiach, je potrebné sprístupniť dodatočné finančné prostriedky. Finančný výhľad na obdobie rokov 2007 až 2013 však nezabezpečuje finančné prostriedky na potrebné posilnenie politiky rozvoja vidieka Spoločenstva. Za týchto okolností by sa mala mobilizovať veľká časť potrebných finančných zdrojov zabezpečením postupného stále väčšieho znižovania priamych platieb prostredníctvom modulácie. (11) Rozdeľovanie priamej podpory príjmov medzi poľnohospodárov je charakterizované prideľovaním veľkého množstva platieb značne malému počtu veľkých príjemcov. Je jasné, že väčší príjemcovia nevyžadujú rovnakú mieru jednotkovej podpory na efektívne dosiahnutie cieľa podpory príjmov. Okrem toho potenciál na prispôsobenie sa uľahčuje väčším príjemcom fungovanie s nižšou mierou jednotkovej podpory. Je preto spravodlivé očakávať od poľnohospodárov s vysokou podporou, aby dávali osobitný príspevok na financovanie opatrení na rozvoj vidieka určených na riešenie nových výziev. Preto je vhodné vytvoriť mechanizmus zabezpečujúci väčšie zníženie vyšších platieb, ktorého výnosy sa majú použiť na riešenie nových výziev v rámci rozvoja vidieka. (12) Osobitná geografická situácia najvzdialenejších regiónov, ako aj ich izolovanosť, malá rozloha, horský terén a podnebie znamenajú dodatočné zaťaženie pre ich poľnohospodárske sektory. Na zmiernenie tohto zaťaženia a obmedzení by sa mala poľnohospodárom v najvzdialenejších regiónoch poskytnúť výnimka z povinnosti uplatňovať modulačné znižovanie. (13) Zvýšené sadzby povinnej modulácie musia zohľadniť tie členské štáty, ktoré sa rozhodli uplatňovať systém dobrovoľnej modulácie. Nariadenie Rady (ES) č. 378/2007 z 27. marca 2007, ktorým sa stanovujú pravidlá dobrovoľnej modulácie priamych platieb ustanovených v nariadení (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov ( 6 ) by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. (14) Sumy vyplývajúce z uplatňovania 5 percentuálnych bodov zodpovedajúcich modulačným zníženiam určeným v nariadení (ES) č. 1782/2003 by sa mali rozdeliť medzi členské štáty podľa tých istých kritérií stanovených v uvedenom nariadení, to znamená v súlade s objektívnymi kritériami, pričom by sa malo stanoviť, že určité percento súm má zostať v členských štátoch, v ktorých vznikli. So zreteľom na štrukturálne úpravy vyplývajúce zo zrušenia intervencie na raž by sa pre niektoré regióny produkujúce raž mali zachovať osobitné opatrenia financované časťou súm, ktoré vznikli moduláciou. Okrem toho sumy získané uplatňovaním akéhokoľvek ďalšieho modulačného zníženia by mali zostať k dispozícii tým členským štátom, v ktorých vznikli. (15) Na uľahčenie fungovania modulácie, najmä v súvislosti s postupmi poskytovania priamych platieb poľnohospodárom, a prevodov v prospech programov rozvoja vidieka by sa mali určiť čisté stropy pre každý členský štát, aby sa obmedzili platby, ktoré sa majú vyplatiť poľnohospodárom po uplatnení modulácie. S prihliadnutím na osobitosti podpory SPP v najvzdialenejších regiónoch a na skutočnosť, že modulácia sa nevzťahuje na priame platby, by čisté stropy pre dotknuté členské štáty nemali obsahovať priame platby v týchto regiónoch. Preto by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky ( 7 ). (16) Poľnohospodári v nových členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo po tomto dátume, dostávajú priame platby na základe mechanizmu postupného zavádzania, ktorý je stanovený v ich aktoch o pristúpení. Na dosiahnutie náležitej rovnováhy medzi nástrojmi politiky určenými na podporu trvalo udržateľného poľnohospodárstva a nástrojmi určenými na podporu rozvoja vidieka by sa na poľnohospodárov v nových členských štátoch nemal uplatňovať systém modulácie dovtedy, kým sa výška priamych platieb uplatniteľná v týchto členských štátoch nevyrovná výške uplatniteľnej v členských štátoch iných ako sú nové členské štáty. (17) Modulácia by nemala znížiť čistú sumu vyplatenú poľnohospodárovi v novom členskom štáte pod sumu, ktorá sa má zaplatiť rovnocennému poľnohospodárovi v členských štátoch iných ako sú nové členské štáty. Keď sa modulácia stane uplatniteľná na poľnohospodárov v nových členských štátoch, miera zníženia by sa preto mala obmedziť na rozdiel medzi úrovňou vyplývajúcou z harmonogramu postupného zavádzania a úrovňou v členských štátoch iných ako sú nové členské štáty po uplatnení modulácie. Okrem toho by sa modulácia mala zohľadniť pri schvaľovaní doplnkových vnútroštátnych priamych platieb poľnohospodárom v nových členských štátoch, na ktorých sa vzťahuje. (18) S cieľom zabezpečiť, aby sumy určené na financovanie SPP boli v súlade s ročnými stropmi stanovenými vo finančnom výhľade, by sa mal zachovať finančný mechanizmus v nariadení (ES) č. 1782/2003, ktorým sa upravuje úroveň priamej podpory, ak prognózy naznačujú, že sa podstrop v rámci kapitoly 2 s bezpečnostnou rezervou 300 000 000 EUR v danom rozpočtovom roku prekročí. Berúc do úvahy výšku priamych platieb poľnohospodárom v nových členských štátoch ako dôsledok postupného zavádzania a v rámci uplatňovania mechanizmu postupného zavádzania na všetky priame platby poskytované v nových členských štátoch by sa tento nástroj finančnej disciplíny nemal uplatňovať v uvedených členských štátoch dovtedy, kým sa výška priamych platieb uplatniteľná v uvedených členských štátoch aspoň nevyrovná výške uplatniteľnej v členských štátoch iných ako sú nové členské štáty. Z hľadiska osobitnej závažnosti, ktorú má vo všeobecnom rozpočte Európskych spoločenstiev zdroj uvedený v článku 2 ods. 1 písm. c) rozhodnutia Rady 2007/436/ES, Euratom zo 7. júna 2007 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev ( 8 ), je vhodné umožniť vo výnimočných prípadoch Rade, aby na základe návrhu Komisie prijala potrebné rozhodnutie uplatniť nástroj finančnej disciplíny. (19) S cieľom pomôcť poľnohospodárom plniť normy moderného a vysoko kvalitného poľnohospodárstva je nutné, aby v členských štátoch naďalej fungoval komplexný poradenský systém pre poľnohospodárske podniky stanovený v nariadení (ES) č. 1782/2003. Uvedený poľnohospodársky poradenský systém by mal prispieť k tomu, aby si poľnohospodári viac uvedomili toky surovín a poľnohospodárske procesy týkajúce sa životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia a životných podmienok zvierat bez toho, aby akýmkoľvek spôsobom ovplyvňoval ich povinnosti a zodpovednosti dodržiavať uvedené normy. (20) Členské štáty musia v súlade s nariadením (ES) č. 1290/2005 prijať potrebné opatrenia s cieľom zaručiť, že sa transakcie financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) skutočne realizovali a boli vykonané správne a zabrániť nezrovnalostiam a riešiť ich. Na tento účel by mali zriadiť integrovaný administratívny a kontrolný systém pre priame platby. Na zlepšenie účinnosti a kontroly podpory Spoločenstva by mali byť členské štáty oprávnené využívať tento integrovaný systém aj v prípade režimov Spoločenstva, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje. (21) Mali by sa zachovať hlavné prvky integrovaného administratívneho a kontrolného systému, a najmä ustanovenia týkajúce sa počítačovej databázy, systému identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, žiadostí poľnohospodárov o podporu, zosúladeného kontrolného systému, a pokiaľ ide o režim jednotnej platby, systém identifikácie a evidencie platobných nárokov. (22) Spravovanie malých súm je úloha, ktorá zaťažuje príslušné orgány členských štátov. S cieľom zabrániť nadmernému administratívnemu zaťaženiu by členské štáty vo všeobecnosti nemali poskytovať priame platby, ak by platba bola nižšia ako 100 EUR alebo ak by bola plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, patriaca podniku, ktorý žiada o podporu, menšia ako jeden hektár. Keďže sa však poľnohospodárstva členských štátov podstatne odlišujú a môžu sa významne odlišovať aj od priemernej štruktúry poľnohospodárskych podnikov Spoločenstva, malo by sa vypracovať osobitné ustanovenie, ktoré by umožnilo členským štátom uplatniť minimálne prahové hodnoty, ktoré odrážajú ich konkrétnu situáciu. Pre veľmi osobitnú štruktúru poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch a na ostrovoch v Egejskom mori by sa na tieto regióny nemali uplatňovať žiadne prahové hodnoty. Členské štáty by okrem toho mali mať možnosť rozhodnúť sa podľa vlastného uváženia pre uplatňovanie jedného z týchto dvoch typov prahových hodnôt so zreteľom na osobitosti štruktúry ich poľnohospodárskeho sektora. Keďže poľnohospodárom v takzvaných podnikoch „bez pôdy“ sa pridelili osobitné platobné nároky, uplatňovanie prahovej hodnoty založenej na hektároch by nebolo účinné. Na týchto poľnohospodárov by sa preto mala vzťahovať minimálna suma súvisiaca s priemernou podporou. Aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi, ktorých priame platby podliehajú mechanizmu postupného zavádzania, minimálna prahová hodnota by mala vychádzať z konečnej sumy, ktorá sa pridelí na konci procesu postupného zavádzania. (23) Zo skúseností s uplatňovaním režimu jednotnej platby vyplýva, že oddelená podpora príjmov sa v mnohých prípadoch poskytla príjemcom, ktorých poľnohospodárske činnosti predstavovali iba nepodstatnú časť ich celkovej hospodárskej činnosti alebo ktorých obchodný účel nebol zameraný alebo bol len okrajovo zameraný na vykonávanie poľnohospodárskej činnosti. S cieľom zabrániť, aby sa poľnohospodárska podpora príjmov prideľovala takýmto príjemcom, a zabezpečiť, aby sa podpora Spoločenstva používala výhradne na zabezpečenie primeranej životnej úrovne poľnohospodárskej komunity, by členské štáty mali byť oprávnené, ak sa takéto prideľovanie realizuje, odmietnuť poskytnúť takýmto fyzickým a právnickým osobám priame platby podľa tohto nariadenia. (24) Príslušné vnútroštátne orgány by mali príjemcom poskytovať platby v rámci režimov podpory Spoločenstva v plnej výške, s výhradou znížení stanovených v tomto nariadení, a v stanovených lehotách. Na zabezpečenie väčšej pružnosti v spravovaní priamych platieb by sa členským štátom malo umožniť vyplácať priame platby v dvoch splátkach za rok. (25) Režimy podpory, na ktoré sa vzťahuje SPP, poskytujú priamu podporu príjmov, najmä s cieľom zaistiť poľnohospodárskej komunite primeranú životnú úroveň. Tento cieľ je úzko spojený so zachovaním vidieckych oblastí. Aby sa zabránilo akémukoľvek nesprávnemu prideleniu finančných prostriedkov Spoločenstva, nemala by sa poskytnúť žiadna platba podpory poľnohospodárom, ktorí umelo vytvorili podmienky vyžadované na získanie takýchto platieb. (26) Na dosiahnutie cieľov SPP sa spoločné režimy podpory musia upraviť podľa zmien vývoja, v prípade potreby v krátkych lehotách. Príjemcovia tak nemôžu počítať s nemennosťou podmienok na poskytovanie podpory a mali by sa pripraviť na to, že režimy sa môžu prehodnotiť, najmä v závislosti od hospodárskeho vývoja alebo rozpočtovej situácie. (27) Nariadením (ES) č. 1782/2003 sa vytvoril režim jednotnej platby, ktorý zlučuje rôzne existujúce mechanizmy podpory do jediného režimu oddelených priamych platieb. Zo skúseností s uplatňovaním režimu jednotnej platby vyplýva, že niektoré jeho prvky možno zjednodušiť v prospech poľnohospodárov a administratívnych úradov. Vzhľadom na to, že režim jednotnej platby medzitým zaviedli všetky členské štáty, od ktorých sa to vyžadovalo, mnoho ustanovení spojených s jeho počiatočnou realizáciou sa stalo zastaranými a mali by sa preto upraviť. V tejto súvislosti bolo v niektorých prípadoch zistené výrazné nedostatočné využitie platobných nárokov. S cieľom zabrániť tejto situácii a zohľadniť skutočnosť, že poľnohospodári sú už oboznámení s fungovaním režimu jednotnej platby, by sa pôvodne stanovené obdobie na vrátenie nevyužitých platobných nárokov do národnej rezervy malo skrátiť na dva roky. (28) Hlavné prvky režimu jednotnej platby by sa mali zachovať. Najmä určenie vnútroštátnych stropov by malo zabezpečiť, aby celková výška podpory a nárokov neprekročila súčasné rozpočtové obmedzenia. Členské štáty by mali tiež zriadiť národnú rezervu, ktorú možno použiť na uľahčenie účasti nových poľnohospodárov v režime alebo na zohľadnenie osobitných potrieb v niektorých regiónoch. Mali by sa stanoviť pravidlá prevodu a používania platobných nárokov, aby sa predchádzalo špekulatívnemu prevodu a hromadeniu platobných nárokov bez zodpovedajúceho poľnohospodárskeho základu. (29) Postupné začleňovanie ďalších sektorov do režimu jednotnej platby vytvára potrebu prehodnotiť definíciu pôdy, v prípade ktorej možno využívať výhody režimu alebo aktivovať platobné nároky. Malo by sa však stanoviť, že sa vylučuje podpora pre oblasti, v ktorých sa pestuje ovocie a zelenina, v prípade, ak sa členské štáty rozhodli odložiť začlenenie tohto sektoru do režimu jednotnej platby. Je potrebné ďalej stanoviť osobitné opatrenia pre konope, aby sa zabránilo poskytovaniu podpory pre nelegálne plodiny. (30) Povinné vyňatie ornej pôdy z produkcie bolo zavedené ako mechanizmus regulácie ponuky. Trhový vývoj v sektore plodín na ornej pôde spolu so zavedením oddelenej podpory už neodôvodňuje potrebu zachovávať tento nástroj, ktorý by sa mal preto zrušiť. Nároky na vyňatie pôdy z produkcie ustanovené v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 by sa preto mali aktivovať na hektáre, na ktoré sa vzťahujú rovnaké podmienky oprávnenosti ako na akékoľvek iné nároky. Zrušenie povinného vyňatia môže spôsobiť stav, že pôda, na ktorú bolo možné poskytnúť podporu na vyňatie z produkcie, už na túto podporu nebude oprávnená. Aby sa toto právo zachovalo, malo by sa ustanoviť, že niektoré zalesnené oblasti vrátane oblastí zalesnených podľa vnútroštátnych systémov v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo oblasti podliehajúce určitým environmentálnym záväzkom sú oprávnené na základe režimu jednotnej platby. (31) Po začlenení predtým viazanej trhovej podpory do režimu jednotnej platby sa hodnota platobných nárokov v tých členských štátoch, ktoré sa rozhodli pre historický model, zakladala na individuálnej výške predchádzajúcej podpory. Vzhľadom na čas, ktorý uplynul od zavedenia režimu jednotnej platby, a po úspešnom začlenení ďalších sektorov do tohto režimu je stále ťažšie zdôvodňovať oprávnenosť výrazných individuálnych rozdielov vo výške podpory, ktoré sa zakladajú len na predchádzajúcej podpore. Z tohto dôvodu by sa členským štátom, ktoré si zvolili historický model, malo za určitých podmienok umožniť prehodnotiť pridelené platobné nároky s cieľom priblížiť ich jednotkové hodnoty a dodržiavať pritom všeobecné zásady práva Spoločenstva a ciele SPP. V tejto súvislosti môžu členské štáty brať pri stanovovaní bližších hodnôt do úvahy špecifiká geografických oblastí. Vyrovnávanie platobných nárokov by sa malo realizovať počas primeraného prechodného obdobia a v rámci obmedzeného okruhu znížení, aby sa poľnohospodári mohli primerane prispôsobiť meniacim sa výškam podpory. (32) Podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003 mali členské štáty možnosť zvoliť si uplatňovanie režimu jednotnej platby prostredníctvom historického alebo regionálneho modelu. Odvtedy mali členské štáty príležitosť vyhodnotiť účinky svojej voľby z hľadiska jej ekonomickej a administratívnej vhodnosti. Členské štáty by mali preto dostať možnosť prehodnotiť svoju pôvodnú voľbu na základe svojich skúseností. Z tohto dôvodu by členské štáty, ktoré uplatňovali historický model, mali mať okrem možnosti vyrovnať hodnotu platobných nárokov možnosť prejsť na uplatňovanie režimu jednotnej platby na regionálnej úrovni v súlade s možnosťami ustanovenými v nariadení (ES) č. 1782/2003. Členské štáty by predovšetkým mali mať možnosť upraviť územné rozdelenie priamej podpory postupným prerozdeľovaním medzi jednotlivými regiónmi. Táto možnosť by členským štátom poskytla väčšiu pružnosť pri čo najprimeranejšom adresovaní priamej podpory na základe cieľov stanovených v článku 33 zmluvy a na základe cieľa a nediskriminačných kritérií, akými sú napríklad poľnohospodársky potenciál a environmentálne kritériá. Okrem toho členské štáty, ktoré sa rozhodli uplatňovať regionálny model, by mali dostať možnosť za určitých podmienok prehodnotiť svoje rozhodnutie s cieľom priblížiť hodnotu platobných nárokov v súlade s vopred stanovenými ročnými krokmi, pričom však budú dodržiavať všeobecné zásady práva Spoločenstva a ciele SPP. Tieto zmeny by sa mali uskutočniť počas primeraného prechodného obdobia a v rámci obmedzeného rozsahu znížení, aby sa poľnohospodári mohli primerane prispôsobiť meniacim sa výškam podpory. (33) Nariadenie (ES) č. 1782/2003, ktorým sa zaviedol režim oddelenej jednotnej platby, umožnilo členským štátom úplne alebo čiastočne vylúčiť z tohto režimu niektoré platby. Uvedené nariadenie tiež ustanovilo preskúmanie a možnosť prehodnotiť túto alternatívu z hľadiska trhového a štrukturálneho vývoja. Z analýzy príslušných skúseností vyplýva, že oddelenie prináša výrobcom pružnosť pri výbere produktu, ktorému sa budú venovať, čo im umožňuje prijímať výrobné rozhodnutia na základe ziskovosti a reakcie trhu. To sa týka najmä sektora plodín na ornej pôde a chmeľu a v určitej miere aj sektora hovädzieho a teľacieho mäsa a osív. Čiastočne viazané platby v sektoroch plodín na ornej pôde a chmeľu by sa preto mali do roku 2010 začleniť do režimu jednotnej platby. V prípade chmeľu sa nariadením (ES) č. 1782/2003 členským štátom umožnilo, aby časť platieb na plochu pre chmeľ poskytli uznaným organizáciám výrobcov. S cieľom umožniť organizáciám výrobcov, aby pokračovali vo svojich činnostiach ako predtým, sa v nariadení (ES) č. 1234/2007 v znení nariadenia (ES) č. 72/2009 z 19. januára 2009 o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky ( 9 ) ustanovuje, že sa v dotknutých členských štátoch môžu na rovnaké činnosti použiť ekvivalentné sumy. Tieto sumy by sa preto mali odpočítať z vnútroštátnych stropov ustanovených pre daný členský štát v tomto nariadení. Na to, aby sa poľnohospodári v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa a osív prispôsobili novému mechanizmu podpory, malo by sa ustanoviť, že sa platby na hovädzie a teľacie mäso a na osivá začlenia najneskôr do roku 2012. Keďže čiastočne viazané platby v sektore ovocia a zeleniny sa zaviedli len nedávno a len ako prechodné opatrenie, malo by sa aj naďalej povoliť vylúčenie týchto platieb z režimu jednotnej platby, zatiaľ čo členským štátom by sa malo povoliť, aby svoje rozhodnutia preskúmali s cieľom zvyšovať úroveň oddelenia. (34) Pokiaľ však ide o dojčiace kravy a sektor ovčieho a kozieho mäsa, zdá sa, že udržiavanie minimálnej úrovne poľnohospodárskej výroby môže byť stále potrebné pre poľnohospodárske ekonomiky v určitých regiónoch, najmä ak poľnohospodári nemôžu využiť iné ekonomické alternatívy. Za daných okolností by členské štáty mali mať možnosť zachovať viazanú podporu buď na súčasnej úrovni, alebo na nižšej úrovni. V takomto prípade by sa malo osobitne ustanoviť, aby sa dodržiavali požiadavky identifikácie a registrácie stanovené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 zo 17. júla 2000, ktorým sa zriaďuje systém identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka, o označovaní hovädzieho mäsa a výrobkov z hovädzieho mäsa ( 10 ), a nariadením Rady (ES) č. 21/2004 zo 17. decembra 2003, ktorým sa ustanovuje systém na identifikáciu a registráciu oviec a kôz ( 11 ), najmä s cieľom zabezpečiť sledovateľnosť zvierat. (35) V jasne stanovených prípadoch by členské štáty mali mať možnosť použiť až do 10 % výšky vnútroštátnych stropov pre režim jednotnej platby na poskytnutie osobitnej podpory. Táto podpora by mala umožniť členským štátom riešiť otázky súvisiace so životným prostredím a životnými podmienkami zvierat a zlepšiť kvalitu poľnohospodárskych výrobkov a ich uvádzanie na trh. Osobitná podpora by sa mala poskytnúť aj na tlmenie dôsledkov postupného rušenia kvót na mlieko a oddelenia podpory v obzvlášť citlivých sektoroch. Vzhľadom na rastúci význam účinného riadenia rizík by členské štáty mali mať možnosť finančne prispievať k poistnému, ktoré poľnohospodári platia za poistenie úrody, zvierat a rastlín, ako aj financovať náhrady za niektoré hospodárske straty v prípade chorôb zvierat alebo rastlín a environmentálnych nehôd. Na účely plnenia medzinárodných záväzkov Spoločenstva by sa zdroje, ktoré možno použiť na akúkoľvek viazanú podporu, mali obmedziť na vhodnú úroveň a zároveň by sa mali umožniť prechodné opatrenia pre členské štáty, ktoré čelia osobitným ťažkostiam. Zodpovedajúcim spôsobom by sa mali stanoviť podmienky uplatniteľné na finančné príspevky na poistenie úrody, zvierat a rastlín a na náhrady súvisiace s chorobami zvierat a rastlín a environmentálnymi nehodami. Okrem toho by sa členským štátom, ktoré využívali článok 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003, malo poskytnúť dostatočné prechodné obdobie na plynulý prechod na uplatňovanie nových pravidiel poskytovania osobitnej podpory. (36) V praxi sa ukázalo, že členské štáty v súčasnosti nevyužívajú celú sumu finančných prostriedkov, ktoré majú k dispozícii v rámci vnútroštátnych stropov pre režim jednotnej platby, najmä v prípade, keď sa neaktivovali platobné nároky. Aby sa finančné prostriedky využívali efektívnejšie, členské štáty by mali mať možnosť poskytovať podporu nad rámec svojich vnútroštátnych stropov do sumy, ktorej úroveň by mala zabezpečiť, že zostane v rozsahu nevyčerpaných prostriedkov v rámci ich vnútroštátnych stropov. Táto suma by sa mala vypočítať na základe rozpočtových prostriedkov, ktoré sa za posledný rok nevyčerpali, a nemalo by sa ňou spochybniť dodržiavanie celkových čistých stropov pre priame platby v jednotlivých členských štátoch. Z tohto dôvodu a v záujme zabezpečenia, aby sa poľnohospodárom neočakávane neznížili platby, by sa výpočet mal uskutočniť v rámci určitých bezpečnostných rezerv. Tieto sumy by sa mali využiť buď na financovanie osobitnej podpory, alebo by sa mali previesť do EPFRV. (37) Priame platby v rámci režimu jednotnej platby boli založené na referenčných sumách priamych platieb, ktoré boli prijaté v minulosti, alebo na sumách na hektár vyplatených na regionálnom základe. Poľnohospodári v nových členských štátoch nepoberali priame platby od Spoločenstva a nemali žiadne historické referenčné hodnoty za kalendárne roky 2000, 2001 a 2002. V nariadení (ES) č. 1782/2003 sa preto stanovilo, že režim jednotnej platby v nových členských štátoch sa má zakladať na sumách na hektár vyplatených na regionálnom základe. Niekoľko rokov po pristúpení nových členských štátov do Spoločenstva by sa však mohlo zvážiť použitie referenčných období pre tie nové členské štáty, ktoré ešte neprešli na režim jednotnej platby. S cieľom uľahčiť prechod na režim jednotnej platby, a najmä predchádzať špekulatívnym žiadostiam, nové členské štáty by mali byť oprávnené, aby na účely výpočtu platobných nárokov v rámci režimu jednotnej platby brali do úvahy oblasti, ktorým bola v minulosti poskytnutá podpora v rámci režimu jednotnej platby na plochu. (38) V rámci alternatívy režimu jednotnej platby na regionálnom základe by nové členské štáty mali mať možnosť upraviť hodnotu platobných nárokov na hektár na základe objektívnych kritérií s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup k poľnohospodárom a zabrániť narušeniu trhu. (39) Nové členské štáty by mali mať rovnaké možnosti ako ostatné členské štáty na čiastočné uplatňovanie režimu jednotnej platby. (40) Oddelenie priamej podpory a zavedenie režimu jednotnej platby boli základnými prvkami procesu reformy SPP. Viaceré dôvody si však v roku 2003 vyžadovali zachovanie osobitnej podpory pre viaceré plodiny. Skúsenosti získané z uplatňovania nariadenia (ES) č. 1782/2003 spolu s vývojom trhovej situácie naznačujú, že režimy, ktoré boli v roku 2003 ponechané mimo režimu jednotnej platby, možno v súčasnosti začleniť do tohto režimu, aby sa podporilo viac trhovo orientované a trvalo udržateľné poľnohospodárstvo. To je prípad najmä sektora olivového oleja, kde sa viazaná podpora uplatňovala len okrajovo, ako aj platieb za pšenicu tvrdú, bielkovinové plodiny, ryžu, zemiakový škrob a orechy, kde znižujúca sa účinnosť zostávajúcich viazaných platieb podporuje alternatívu oddelenia. Aj v prípade ľanu a konope, sušeného krmiva a zemiakového škrobu by sa mala podpora na spracovanie oddeliť a príslušné sumy by sa mali začleniť do režimu jednotnej platby. Pokiaľ ide o bielkovinové plodiny, ryžu, zemiakový škrob, orechy a ľan a konope, na to, aby sa výrobcom umožnilo prispôsobiť sa, je vhodné začleniť podporu pre tieto sektory do režimu jednotnej platby od roku 2012, pričom by sa členským štátom zároveň umožnilo, aby s výnimkou podpory na spracovanie, na ktorú sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1234/2007,rozhodli o ich skoršom začlenení. Pokiaľ ide o orechy, členským štátom by sa malo povoliť, aby naďalej vyplácali vnútroštátnu časť podpory spôsobom viazaným na produkciu, s cieľom tlmiť vplyv oddelenia. (41) V dôsledku začlenenia ďalších sektorov do režimu jednotnej platby by sa mal stanoviť výpočet novej výšky individuálnej podpory príjmov v rámci tohto režimu. V prípade orechov, zemiakového škrobu, ľanu a konope a sušeného krmiva by sa zvýšenie malo poskytnúť na základe podpory, ktorú poľnohospodári dostali v posledných rokoch. V prípade začlenenia platieb, ktoré boli čiastočne vylúčené z režimu jednotnej platby, by členské štáty mali mať možnosť používať pôvodné referenčné obdobia. V prípade zemiakového škrobu sumy, ktoré sú k dispozícii na rozdelenie v Nemecku a Holandsku, by mali zohľadňovať cezhraničné dodávky zemiakového škrobu vyrobeného v jednom z týchto členských štátov a určeného na spracovanie v druhom členskom štáte. Okrem toho by sa členským štátom malo v rámci určitých obmedzení umožniť použitie prostriedkov, ktoré sa majú začleniť do režimu jednotnej platby, na podporu poľnohospodárov, ktorí v minulosti vykonávali určité poľnohospodárske činnosti v iných sektoroch (napríklad využívanie trávnatých plôch alebo chov zvierat) s cieľom pokryť osobitné potreby ich poľnohospodárskych sektorov a zabezpečiť, aby sa drasticky neznížila podpora, ktorú poľnohospodári v minulosti dostávali. (42) Nariadením (ES) č. 1782/2003 sa stanovila osobitná podpora pre energetické plodiny s cieľom pomôcť rozvoju tohto sektora. V dôsledku najnovšieho vývoja v sektore bioenergie a najmä vysokého dopytu po týchto výrobkoch na medzinárodných trhoch a zavedenia záväzných cieľov týkajúcich sa podielu bioenergie na celkovom objeme palív do roku 2020, už neexistuje dostatočný dôvod na poskytovanie osobitnej podpory pre energetické plodiny. (43) Pri začlenení sektora bavlny do režimu jednotnej platby sa považovalo za potrebné, aby bola časť podpory naďalej spojená s pestovaním bavlny prostredníctvom osobitnej platby na plodinu na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, aby sa zabránilo akémukoľvek riziku narušenia produkcie v regiónoch produkujúcich bavlnu. Možnosť tejto voľby by sa mala zachovať v súlade s cieľmi stanovenými v protokole č. 4 o bavlne, ktorý je pripojený k Aktu o pristúpení z roku 1979. (44) Na tlmenie účinkov procesu reštrukturalizácie v členských štátoch, ktoré poskytli reštrukturalizačnú podporu stanovenú v nariadení Rady (ES) č. 320/2006 z 20. februára 2006, ktorým sa stanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve ( 12 ), by sa mala zachovať pomoc stanovená pre producentov cukrovej repy a cukrovej trstiny na najviac päť po sebe nasledujúcich rokov. (45) Pri začlenení sektora ovocia a zeleniny do režimu jednotnej platby sa ustanovila prechodná viazaná pomoc na plochu pre jahody a maliny. Je vhodné túto podporu predĺžiť aj po jej pôvodnom časovom obmedzení a zároveň ustanoviť oddelenie tejto podpory od výroby pričom by sa to malo zohľadniť pri úprave národných stropoch. (46) Prechodný zjednodušený režim podpory na poskytovanie priamych platieb v nových členských štátoch na základe plochy, to znamená režim jednotnej platby na plochu, sa osvedčil ako efektívny a jednoduchý systém poskytovania podpory príjmov poľnohospodárom v nových členských štátoch. V záujme zjednodušenia by sa novým členským štátom, ktoré sa rozhodli režim uplatňovať, malo umožniť pokračovať v jeho uplatňovaní do konca roka 2013. (47) V nadväznosti na reformu sektora cukru a reformu sektora ovocia a zeleniny a ich začlenenia do režimu jednotnej platby by sa tým členským štátom, ktoré sa rozhodli uplatňovať režim jednotnej platby na plochu, malo umožniť poskytovať podporu príjmov pestovateľom cukrovej repy, cukrovej trstiny a čakanky a producentom určitých druhov ovocia a zeleniny formou osobitných platieb. Podobne by sa týmto členským štátom malo umožniť vyplácať samostatnú osobitnú podporu za podobných podmienok, aké sa vzťahujú na ostatné členské štáty. (48) Ako dôsledok postupného zavádzania priamych platieb v nových členských štátoch, sa novým členským štátom umožnilo vyplácať doplnkové vnútroštátne priame platby. Podmienky poskytovania takýchto platieb by sa mali zachovať. (49) Pri počiatočnom prideľovaní platobných nárokov členskými štátmi viedli niektoré omyly k mimoriadne vysokým platbám poľnohospodárom. Tento nesúlad je štandardne predmetom finančnej opravy až dovtedy, kým sa neprijmú nápravné opatrenia. Ak sa však vezme do úvahy čas, ktorý uplynul od prvého pridelenia platobných nárokov, potrebná oprava by viedla k neprimeraným právnym a administratívnym obmedzeniam pre členské štáty. V záujme právnej istoty by sa preto pridelenie týchto platieb malo zosúladiť s právnymi predpismi. (50) V súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 sa Francúzsko, Portugalsko a Španielsko rozhodli vylúčiť z režimu jednotnej platby priame platby realizované vo francúzskych zámorských departmentoch, na Azorách a Madeire a na Kanárskych ostrovoch a poskytovať ich za podmienok ustanovených v hlave IV uvedeného nariadenia. Časť podpory stanovenej v uvedenej hlave bola úplne začlenená do režimu jednotnej platby. V záujme zjednodušenia a s cieľom zohľadniť osobitné podmienky najvzdialenejších regiónov by sa táto podpora mala riadiť v rámci podporných programov ustanovených nariadením (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie ( 13 ). Na tento účel by sa príslušné finančné prostriedky mali previesť z vnútroštátnych stropov pre priame platby do finančnej sumy stanovenej v uvedenom nariadení. Takéto prevody by sa mali uskutočniť až v roku 2010, aby dotknuté členské štáty mohli dovtedy upraviť podporné programy. Medzitým sa priame platby budú v najvzdialenejších regiónoch uplatňovať podľa podmienok ustanovených v nariadení (ES) č. 1782/2008. Nariadenie (ES) č. 247/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. (51) Malo by sa stanoviť, že ustanovenia tohto nariadenia, ktoré by mohli viesť členský štát k správaniu, ktoré by mohlo predstavovať štátnu pomoc, sú, ak sa v tomto nariadení nestanoví inak, vylúčené z uplatňovania pravidiel štátnej pomoci vzhľadom na to, že uvedené ustanovenia obsahujú primerané podmienky poskytovania podpory alebo predpokladajú prijatie takýchto podmienok Komisiou, aby sa predišlo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. (52) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu ( 14 ). (53) Európsky hospodársky a sociálny výbor doručil stanovisko ( 15 ) po nepovinnej konzultácii. (54) Výbor regiónov doručil stanovisko ( 16 ) po nepovinnej konzultácii. (55) Aby mohli členské štáty ako aj poľnohospodárska komunita mať osoh z mechanizmov zjednodušovania, ktoré sa zavádzajú týmto nariadením, a najmä zo zrušenia povinnosti vyňať pôdu z produkcie, toto nariadenie by sa malo uplatňovať od 1. januára 2009. Ustanovenia, ktoré by mohli obmedziť práva poľnohospodárov alebo vytvoriť nové povinnosti, okrem iného povinnosti v rámci krížového plnenia, ktoré poľnohospodári musia plniť počas roka, by sa mali uplatňovať až od roku 2010, a v prípade normy týkajúcej sa vytvorenia nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov do 1. januára 2012. Členským štátom by sa okrem toho mal poskytnúť dostatok času na zavedenie ustanovení, ktoré umožňujú ďalšie oddelenie priamych platieb, a ustanovení, ktoré im umožňujú prehodnotiť rozhodnutia prijaté v kontexte reformy z roku 2003. Z tohto dôvodu by sa príslušné ustanovenia tohto nariadenia mali uplatňovať až od roku 2010 a na režimy podpory, ktoré sa začlenia do režimu jednotnej platby až od roku 2010, by sa malo počas roku 2009 uplatňovať zrušené nariadenie (ES) č. 1782/2003, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







HLAVA I

ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

Týmto nariadením sa ustanovujú:

a) spoločné pravidlá pre priame platby;

b) režim podpory príjmov pre poľnohospodárov (ďalej len „režim jednotnej platby“);

c) prechodný zjednodušený režim podpory príjmov pre poľnohospodárov v nových členských štátoch ako sú vymedzené v článku 2 písm. g) (ďalej len „režim jednotnej platby na plochu“);

d) režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorí produkujú ryžu, zemiaky na výrobu škrobu, bielkovinové plodiny, orechy, osivá, bavlnu, cukor, ovocie a zeleninu, ovčie a kozie mäso a hovädzie a teľacie mäso;

e) rámec umožňujúci novým členským štátom, ako sú vymedzené v článku 2 písm. g), dopĺňať priame platby.

Článok 2

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

a) „poľnohospodár“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva, ktorej podnik sa nachádza na území Spoločenstva, ako je vymedzené v článku 299 zmluvy, a ktorá vykonáva poľnohospodársku činnosť;

b) „podnik“ sú všetky výrobné jednotky spravované poľnohospodárom, ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu;

c) „poľnohospodárska činnosť“ je produkcia, chov alebo pestovanie poľnohospodárskych produktov vrátane zberu, dojenia, plemenitby a chovu zvierat na poľnohospodárske účely alebo udržovanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave, ako sa ustanovuje v článku 6;

d) „priama platba“ je platba poskytnutá priamo poľnohospodárom v rámci jedného z režimov podpory uvedených v prílohe I;

e) „platby za daný kalendárny rok“ alebo „platby počas reprezentatívneho obdobia“ sú platby, ktoré sa poskytli alebo sa majú poskytnúť za príslušný rok/roky vrátane všetkých platieb týkajúcich sa iných období začínajúcich v uvedenom kalendárnom roku/rokoch;

f) „poľnohospodárske produkty“ sú produkty uvedené v prílohe I k zmluve s výnimkou produktov rybného hospodárstva, ako aj bavlna;

▼A1

g) „nové členské štáty“ sú Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Chorvátsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko;

▼B

h) „poľnohospodárska plocha“ je akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalé pasienky alebo trvalé plodiny.

Článok 3

Financovanie priamych platieb

Režimy podpory uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu sa financujú v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1290/2005.







HLAVA II

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O PRIAMYCH PLATBÁCH







KAPITOLA 1

Krížové plnenie

Článok 4

Hlavné požiadavky

1. Poľnohospodár, ktorý dostáva priame platby, musí splniť povinné požiadavky na hospodárenie uvedené v prílohe II a požiadavky týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu uvedené v článku 6.

Povinnosti uvedené v prvom pododseku sa uplatňujú len vtedy, ak sa týkajú poľnohospodárskych činností poľnohospodára alebo poľnohospodárskej oblasti v rámci podniku.

2. Príslušný vnútroštátny orgán poskytne poľnohospodárovi, okrem iného elektronicky, zoznam základných požiadaviek týkajúcich sa správy a dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, ktoré sa majú dodržiavať.

Článok 5

Povinné požiadavky na hospodárenie

1. Povinné požiadavky na hospodárenie uvedené v prílohe II sa stanovia právnymi predpismi Spoločenstva v týchto oblastiach:

a) zdravie ľudí, zvierat a rastlín;

b) životné prostredie;

c) životné podmienky zvierat.

2. Akty uvedené v prílohe II sa uplatňujú v znení, ktoré je v účinnosti, a v prípade smerníc v znení vykonávanom členskými štátmi.

Článok 6

Dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav

1. Členské štáty zabezpečia, aby všetka poľnohospodárska pôda, a najmä pôda, ktorá sa už nevyužíva na účely produkcie, bola udržovaná v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave. Na základe rámca stanoveného v prílohe III vymedzia členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni minimálne požiadavky pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav, pričom zohľadnia osobitné charakteristiky dotknutých oblastí vrátane pôdnych a klimatických podmienok, existujúcich poľnohospodárskych systémov, využitia pôdy, striedania plodín, poľnohospodárskych postupov a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Členské štáty nemôžu vymedziť minimálne požiadavky, ktoré sa nepredpokladajú v uvedenom rámci.

Normy uvedené v treťom stĺpci prílohy III sú nepovinné, a to okrem prípadov, ak:

a) členský štát pre takúto normu vymedzil pred 1. januárom 2009 minimálnu požiadavku na dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav; a/alebo

b) sa v členskom štáte uplatňujú vnútroštátne predpisy, ktoré na takúto normu odkazujú.

▼A1

2. Členské štáty okrem nových členských štátov zabezpečia, aby sa pôda využívaná na trvalé pasienky k dátumu stanovenému pre žiadosti o podporu na plochu na rok 2003, naďalej využívala na rovnaký účel. Nové členské štáty okrem Bulharska, Chorvátska a Rumunska zabezpečia, aby sa pôda využívaná na trvalé pasienky k 1. máju 2004 naďalej využívala na rovnaký účel. Bulharsko a Rumunsko zabezpečia, aby sa pôda využívaná na trvalé pasienky k 1. januáru 2007 naďalej využívala na rovnaký účel. Chorvátsko zabezpečí, aby sa pôda využívaná na trvalé pasienky k 1. júlu 2013 naďalej využívala na rovnaký účel.

▼B

Členský štát sa však môže v náležite odôvodnených prípadoch odchýliť od prvého pododseku pod podmienkou, že prijme opatrenie na zabránenie významnému zníženiu celkovej plochy trvalých pasienkov.

Prvý pododsek sa neuplatňuje na pôdu využívanú na trvalé pasienky, ktorá sa má zalesniť, ak je takéto zalesnenie zlučiteľné so životným prostredím s výnimkou pestovania vianočných stromčekov a rýchlo rastúcich druhov pestovaných krátkodobo.







KAPITOLA 2

Modulácia a finančná disciplína

Článok 7

Modulácia

1. Akékoľvek sumy priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť v danom kalendárnom roku a presahujú 5 000 EUR, sa až do roku 2012 každý rok znižujú o tieto percentá:

a) v roku 2009 o 7 %,

b) v roku 2010 o 8 %,

c) v roku 2011 o 9 %,

d) v roku 2012 o 10 %.

2. Zníženia ustanovené v odseku 1 sa pri sumách prevyšujúcich 300 000 EUR zvyšujú o 4 percentuálne body.

3. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú na priame platby poskytované poľnohospodárom vo francúzskych zámorských departmánoch, na Azorách a Madeire a na Kanárskych ostrovoch a na ostrovoch v Egejskom mori.

Článok 8

Čisté stropy

▼M9

1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 11 tohto nariadenia, celkové čisté sumy priamych platieb, ktoré sa môžu poskytnúť v členskom štáte na ktorýkoľvek kalendárny rok pred rokom 2013 po uplatnení článkov 7 a 10 tohto nariadenia a článku 1 nariadenia (ES) č. 378/2007 alebo v kalendárnom roku 2013 po uplatnení článkov 10a a 10b tohto nariadenia s výnimkou priamych platieb poskytnutých podľa nariadenia (ES) č. 247/2006 a nariadenia (ES) č. 1405/2006, nesmú prekročiť stropy uvedené v prílohe IV k tomuto nariadeniu. V prípade potreby členské štáty lineárne znížia výšky priamych platieb, na ktoré sa vzťahuje zníženie ustanovené v článkoch 7 a 10 tohto nariadenia a v článku 1 nariadenia (ES) č. 378/2007 v súvislosti s ktorýmkoľvek kalendárnym rokom pred rokom 2013 alebo v článkoch 10a a 10b tohto nariadenia v súvislosti s kalendárnym rokom 2013, s cieľom dodržať stropy stanovené v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

▼B

2. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 tohto nariadenia prehodnotí stropy uvedené v prílohe IV k tomuto nariadeniu s cieľom zohľadniť:

a) úpravy celkových maximálnych výšok priamych platieb, ktoré možno poskytnúť;

b) úpravy systému dobrovoľnej modulácie ustanoveného v nariadení (ES) č. 378/2007;

c) štrukturálne zmeny podnikov.

▼M9 —————

▼B

Článok 9

Sumy vyplývajúce z modulácie

1. Sumy vyplývajúce z uplatňovania znížení ustanovených v článku 7 tohto nariadenia v ktoromkoľvek členskom štáte okrem nových členských štátov sú k dispozícii ako dodatočná podpora Spoločenstva na opatrenia v rámci programovania rozvoja vidieka financované prostredníctvom EPFRV, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 1698/2005, v súlade s podmienkami uvedenými v tomto článku.

2. Sumy zodpovedajúce jednému percentuálnemu bodu sa pridelia členským štátom, v ktorých zodpovedajúce sumy vznikli. Sumy zodpovedajúce zníženiu o 4 percentuálne body sa rozdelia medzi dotknuté členské štáty v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 na základe týchto kritérií:

a) poľnohospodárska plocha;

b) zamestnanosť v poľnohospodárstve;

c) hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa v parite kúpnej sily.

Každý dotknutý členský štát však dostane aspoň 80 % celkových súm uvedených v prvom pododseku, ktoré vznikli v danom členskom štáte.

3. Odchylne od odseku 2 druhého pododseku platí, že ak presiahne v členskom štáte podiel raže na jeho celkovej produkcii obilnín v priemere 5 % za obdobie 2000 – 2002 a ak jeho produkcia predstavuje viac ako 50 % celkovej produkcie raže Spoločenstva počas toho istého obdobia, najmenej 90 % súm, ktoré vznikli moduláciou v dotknutom členskom štáte, sa znovu pridelí tomuto členskému štátu, a to až do roku 2013 vrátane.

Bez toho, aby boli dotknuté možnosti ustanovené v článku 68, sa v tomto prípade aspoň 10 % sumy pridelenej dotknutému členskému štátu vyčlení na opatrenia uvedené v odseku 1 tohto článku v regiónoch produkujúcich raž.

Na účely tohto odseku sú „obilniny“ produkty uvedené v prílohe V.

4. Zostávajúca suma vyplývajúca z uplatňovania článku 7 ods. 1 a sumy vyplývajúce z uplatňovania článku 7 ods. 2 sa pridelia členskému štátu, v ktorom príslušné sumy vznikli, v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2. Využijú sa v súlade s článkom 69 ods. 5a nariadenia (ES) č. 1698/2005.

Článok 10

Osobitné pravidlá pre moduláciu v nových členských štátoch

1. Článok 7 sa vzťahuje na poľnohospodárov v novom členskom štáte v ktoromkoľvek danom kalendárnom roku, len ak výška priamych platieb uplatniteľných v uvedenom členskom štáte na daný kalendárny rok podľa článku 121 sa rovná aspoň výške priamych platieb, ktorá je v tom čase uplatniteľná v iných ako nových členských štátoch po zohľadnení akýchkoľvek znížení uplatnených podľa článku 7 ods. 1.

2. Ak sa článok 7 vzťahuje na poľnohospodárov v novom členskom štáte, percento uplatniteľné podľa článku 7 ods. 1 sa obmedzí na rozdiel medzi výškou priamych platieb uplatniteľnou na tento členský štát podľa článku 121 a výškou priamych platieb v iných ako nových členských štátoch s ohľadom na akékoľvek zníženia uplatnené podľa článku 7 ods. 1.

3. Akákoľvek suma vyplývajúca z uplatňovania článku 7 ods. 1 a 2 sa pridelí novému členskému štátu, v ktorom zodpovedajúce sumy vznikli, a to v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2. Využijú sa v súlade s článkom 69 ods. 5a nariadenia (ES) č. 1698/2005.

▼M9

Článok 10a

Úprava priamych platieb v roku 2013

1. Všetky sumy priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárom poskytnúť v kalendárnom roku 2013 a ktoré presahujú sumu 5 000 EUR, sa znižujú o 10 %.

2. Zníženie ustanovené v odseku 1 sa pri sumách prevyšujúcich 300 000 EUR zvyšuje o štyri percentuálne body.

▼M11

3. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú na priame platby poskytované poľnohospodárom v Bulharsku, Chorvátsku a Rumunsku a vo francúzskych zámorských departmánoch, na Azorách a Madeire, na Kanárskych ostrovoch a na ostrovoch v Egejskom mori.

4. Odchylne od odseku 1 sa zníženie uvedené v tomto odseku stanovuje na 0 % pre nové členské štáty okrem Bulharska, Chorvátska a Rumunska.

▼M9

Článok 10b

Dobrovoľná úprava priamych platieb v roku 2013

1. Každý členský štát, ktorý uplatnil článok 1 nariadenia (ES) č. 378/2007 v súvislosti s kalendárnym rokom 2012, môže uplatniť zníženie (ďalej len „dobrovoľná úprava“) na všetky sumy priamych platieb, ktoré sa majú poskytnúť na jeho území na kalendárny rok 2013. Dobrovoľná úprava sa uplatňuje popri úprave priamych platieb ustanovenej v článku 10a tohto nariadenia.

Dobrovoľná úprava môže byť regionálne odlíšená v prípade, že členský štát využil možnosť ustanovenú v článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 378/2007.

2. Maximálna miera zníženia vyplývajúca z kombinovaného uplatnenia článku 10a a odseku 1 tohto článku neprekračuje percentuálny podiel zníženia vyplývajúci z kombinovaného uplatnenia článku 7 tohto nariadenia a článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 378/2007, ak sa uplatňuje na sumy, ktoré sa majú poskytnúť poľnohospodárom v dotknutých regiónoch na kalendárny rok 2012.

3. Sumy vyplývajúce z uplatňovania dobrovoľnej úpravy nepresahujú čisté sumy, ktoré Komisia stanovila na kalendárny rok 2012 podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 378/2007.

4. Sumy vyplývajúce z uplatňovania dobrovoľnej úpravy sa sprístupnia v členských štátoch, kde sa vytvorili ako podpora Únie v rámci programovania a financovania rozvoja vidieka v rámci EPFRV.

5. Členské štáty rozhodnú do 8. októbra 2012 a informujú Komisiu o:

a) miere dobrovoľnej úpravy za celé územie a prípadne za každý región;

b) celkovej sume, ktorá sa má znížiť v rámci dobrovoľnej úpravy za celé územie a prípadne za každý región.

Článok 10c

Sumy vyplývajúce z dobrovoľnej úpravy a z uplatňovania článku 136

1. Komisia prijme na základe súm, ktoré jej členské štáty oznámili podľa článku 10b ods. 5, vykonávacie akty na stanovenie súm vyplývajúcich z dobrovoľnej úpravy, a to bez uplatnenia postupov uvedených v článku 141 ods. 2 alebo článku 141b ods. 2.

2. Sumy stanovené podľa odseku 1, ako aj sumy vyplývajúce z uplatňovania článku 136 v rozpočtovom roku 2014, sa doplnia do ročného rozdelenia podľa členských štátov týkajúceho sa príspevkov EPFRV určených na programy rozvoja vidieka.

3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť prekročiť mieru maximálneho príspevku EPFRV, pokiaľ ide o sumy pridané do ročného rozdelenia podľa členských štátov uvedeného v odseku 2.

Na sumy pridané do ročného rozdelenia podľa členských štátov uvedeného v odseku 2 sa nevzťahuje platba jedinej zálohovej platby pre programy rozvoja vidieka.

4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá prezentácie súm uvedených v odseku 2 v plánoch financovania programov rozvoja vidieka. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 141b ods. 2.

Článok 10d

Čistý strop EPZF

1. Strop pre výdavky EPZF v rozpočtovom roku 2014 sa vypočíta tak, že sa od maximálnych súm, ktoré sú preň stanovené v nariadení, ktoré Rada prijala podľa článku 312 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, odpočítajú sumy uvedené v článku 10c ods. 2 tohto nariadenia.

2. Komisia prijme bez uplatnenia postupu uvedeného v článku 141 ods. 2 alebo článku 141b ods. 2 vykonávacie akty, ktorými stanoví čistý zostatok, ktorý je k dispozícii pre výdavky EPZF v rozpočtovom roku 2014 na základe údajov uvedených v odseku 1.

▼B

Článok 11

Finančná disciplína

▼M3

1. S cieľom zabezpečiť, aby sa v sumách na financovanie výdavkov súvisiacich s trhom a priamych platieb SPP, ktoré v súčasnosti patria do okruhu 2 prílohy I k Medziinštitucionálnej dohode medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení ( 17 ), dodržiavali ročné stropy stanovené v rozhodnutí zástupcov vlád členských štátov 2002/929/ES, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 18. novembra 2002, o záveroch zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli 24. a 25. októbra 2002 ( 18 ), sa určí úprava priamych platieb, keď prognózy financovania uvedených opatrení v rámci okruhu 2 na daný rozpočtový rok, zvýšené o sumy uvedené v článku 190a nariadenia (ES) č. 1234/2007, sumy uvedené v článkoch 134 a 135 a sumy uvedené v článku 136 tohto nariadenia a pred uplatnením modulácie ustanovenej v článkoch 7 a 10 tohto nariadenia a článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 378/2007 naznačujú, že uvedený uplatniteľný ročný strop sa po zohľadnení rezervy 300 000 000 EUR pod týmto stropom prekročí.

▼M9

V rozpočtovom roku 2014 sa však úprava uvedená v prvom pododseku stanovuje tak, že sa zohľadnia prognózy financovania priamych platieb a výdavkov súvisiacich s trhom v rámci SPP, ako sa ustanovuje v nariadení, ktoré Rada prijala podľa článku 312 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, zvýšených o sumy uvedené v článku 10b tohto nariadenia a o sumy vyplývajúce z uplatňovania jeho článku 136 v rozpočtovom roku 2014 pred úpravou priamych platieb uvedenou v článku 10a tohto nariadenia, no bez zohľadnenia rezervy 300 000 000 EUR.

▼M9

2. Európsky parlament a Rada, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom na návrh Komisie predložený najneskôr do 31. marca kalendárneho roka, ktorého sa úpravy uvedené v odseku 1 týkajú, určia tieto úpravy najneskôr do 30. júna toho istého kalendárneho roka.

▼B

3. V rámci uplatňovania harmonogramu zvyšovania stanoveného v článku 121 na všetky priame platby poskytované v nových členských štátoch sa odsek 1 tohto článku neuplatňuje na nové členské štáty až do začiatku kalendárneho roka, v ktorom sa výška priamych platieb uplatniteľná v nových členských štátoch rovná aspoň výške týchto platieb, ktorá je v tom čase uplatniteľná v členských štátoch iných ako sú nové členské štáty.

▼M9

Článok 11a

Delegovanie právomoci

Na zabezpečenie optimálneho uplatňovania úprav priamych platieb v roku 2013 a finančnej disciplíny na kalendárny rok 2013 sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 141a, v ktorom sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa základu na výpočet znížení, ktoré členské štáty uplatňujú na poľnohospodárov v dôsledku úprav platieb v roku 2013 podľa článku 10a a finančnej disciplíny, ako sa ustanovuje v článku 11.

▼B







KAPITOLA 3

Poľnohospodársky poradenský systém

Článok 12

Poľnohospodársky poradenský systém

1. Členské štáty zriadia pre poľnohospodárov poradenský systém o obhospodarovaní pôdy a správe poľnohospodárskych podnikov (ďalej len „poľnohospodársky poradenský systém“), ktorý spravuje jeden alebo viac určených orgánov alebo súkromných subjektov.

2. Poľnohospodársky poradenský systém zahŕňa aspoň povinné požiadavky na hospodárenie a požiadavky týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu uvedené v kapitole 1.

3. Poľnohospodári sa môžu zapojiť do poľnohospodárskeho poradenského systému dobrovoľne.

Členské štáty môžu na základe objektívnych kritérií určiť prioritné kategórie poľnohospodárov, ktorí budú mať prístup k poľnohospodárskemu poradenskému systému.

4. Komisia do 31. decembra 2010 predloží Rade správu o uplatňovaní poľnohospodárskeho poradenského systému, ku ktorej v prípade potreby pripojí vhodné návrhy.

Článok 13

Povinnosti určených orgánov a súkromných subjektov

Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa prístupu verejnosti k dokumentom, členské štáty zabezpečia, aby určené orgány a súkromné subjekty uvedené v článku 12 ods. 1 neposkytovali žiadne osobné alebo individuálne informácie alebo údaje, ktoré získajú pri svojej poradenskej činnosti, iným osobám ako poľnohospodárovi, ktorý spravuje dotknutý poľnohospodársky podnik, okrem prípadu nezrovnalosti či porušenia zisteného pri ich činnosti, pre ktorý vnútroštátne právo alebo právo Spoločenstva ustanovuje povinnosť informovať verejný orgán, najmä v prípade trestného činu.







KAPITOLA 4

Integrovaný administratívny a kontrolný systém

Článok 14

Rozsah pôsobnosti

Každý členský štát zriadi a prevádzkuje integrovaný administratívny a kontrolný systém (ďalej len „integrovaný systém“).

Integrovaný systém sa uplatňuje na režimy podpory uvedené v prílohe I.

V potrebnej miere sa použije aj na správu a kontrolu pravidiel stanovených v kapitolách 1 a 2 tejto hlavy.

Článok 15

Prvky integrovaného systému

1. Integrovaný systém zahrnuje tieto prvky:

a) počítačovú databázu;

b) systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov;

c) systém identifikácie a evidencie platobných nárokov;

d) žiadosti o podporu;

e) integrovaný kontrolný systém;

f) jednotný systém na zaznamenanie totožnosti každého poľnohospodára predkladajúceho žiadosť o podporu.

2. Ak sa uplatňujú články 52 a 53 tohto nariadenia, integrovaný systém zahŕňa systém identifikácie a registrácie zvierat zriadený v súlade s nariadeniami (ES) č. 1760/2000 a (ES) č. 21/2004.

3. Členské štáty môžu do systému identifikácie poľnohospodárskych pozemkov zahrnúť geografický informačný systém pre pestovanie olív.

Článok 16

Počítačová databáza

1. Do počítačovej databázy sa za každý poľnohospodársky podnik zaznamenávajú údaje získané zo žiadostí o podporu.

Táto databáza umožňuje najmä prístup prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu k údajom za kalendárne a/alebo hospodárske roky od roku 2000. Umožňuje aj priamy a okamžitý prístup k údajom týkajúcim sa predchádzajúcich štyroch rokov.

2. Členské štáty môžu vytvárať decentralizované databázy pod podmienkou, že tieto databázy, ako aj administratívne postupy pre zaznamenávanie a sprístupňovanie údajov, sú upravené rovnako na celom území členského štátu a sú vzájomne kompatibilné, aby bolo možné vykonávať krížové kontroly.

Článok 17

Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov

Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov sa vytvorí na základe máp alebo katastrálnych dokumentov alebo iných kartografických zdrojov. Použijú sa počítačové techniky geografického informačného systému vrátane najlepšie leteckého alebo kozmického ortozobrazenia s rovnakými normami, ktoré zaručujú presnosť rovnajúcu sa aspoň presnosti kartografického zobrazenia v mierke 1: 10000.

Článok 18

Systém identifikácie a evidencie platobných nárokov

1. Zriadi sa systém identifikácie a evidencie platobných nárokov, ktorý umožní overovanie nárokov a krížové kontroly so žiadosťami o podporu a systémom identifikácie poľnohospodárskych pozemkov.

2. Systém uvedený v odseku 1 umožní priamy a bezprostredný prístup prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu k údajom aspoň za posledné štyri po sebe nasledujúce kalendárne roky.

Článok 19

Žiadosti o podporu

1. Každý rok poľnohospodár predloží žiadosť o priame platby, v ktorej v príslušných prípadoch uvedie:

a) všetky poľnohospodárske pozemky podniku a ak členský štát uplatňuje článok 15 ods. 3, počet olivovníkov a ich rozmiestnenie na pozemku;

b) platobné nároky, ktoré nahlasuje na účely aktivácie,

c) akékoľvek ďalšie informácie stanovené týmto nariadením alebo dotknutým členským štátom.

2. Členské štáty poskytnú, okrem iného elektronicky, vopred pripravené formuláre, v ktorých sa vychádza z plôch určených v predchádzajúcom roku, ako aj grafické dokumenty uvádzajúce polohu týchto plôch, prípadne rozmiestnenie olivovníkov. Členský štát môže rozhodnúť, že postačí, ak žiadosť o podporu obsahuje len zmeny v porovnaní so žiadosťou o podporu predloženou v predchádzajúcom roku.

3. Členský štát môže rozhodnúť, že jediná žiadosť o podporu zahrnuje niekoľko režimov podpory alebo všetky režimy podpory, ktoré sú uvedené v prílohe I, alebo iné režimy podpory.

Článok 20

Overovanie podmienok oprávnenosti

1. Členské štáty vykonávajú administratívne kontroly žiadostí o podporu s cieľom overiť podmienky oprávnenosti na poskytnutie podpory.

2. Administratívne kontroly doplňuje systém kontrol na mieste, aby sa overila oprávnenosť na poskytnutie podpory. Na tento účel vypracujú členské štáty plán výberu poľnohospodárskych podnikov na kontrolu.

Členské štáty môžu na uskutočňovanie kontrol poľnohospodárskych pozemkov na mieste využívať techniky diaľkového snímania a globálny satelitný navigačný systém (GNSS).

3. Každý členský štát určí orgán zodpovedný za koordináciu kontrol ustanovených v tejto kapitole.

Ak členský štát ustanoví zverenie niektorých čiastkových prác, ktoré sa majú vykonať podľa tejto kapitoly, špecializovaným agentúram alebo firmám, určený orgán si ponechá kontrolu nad touto prácou a zodpovednosť za ňu.

Článok 21

Zníženia a vylúčenia v prípade nedodržania podmienok oprávnenosti

1. Bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek zníženie alebo vylúčenie ustanovené v článku 23, ak sa zistí, že poľnohospodár nedodržuje podmienky oprávnenosti na poskytnutie podpory, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, platba alebo časť platby, ktorá sa poskytla alebo sa má poskytnúť a pre ktorú boli splnené podmienky oprávnenosti, je predmetom znížení a vylúčení, ktoré sa majú ustanoviť v súlade s postupom uvedeným článku 141 ods. 2.

2. Percento zníženia je odstupňované podľa závažnosti, rozsahu, trvania a opakovania zisteného nedodržania podmienok a môže viesť až k úplnému vylúčeniu z jedného alebo viacerých režimov podpory na jeden alebo viac kalendárnych rokov.

Článok 22

Kontroly krížového plnenia

1. Členské štáty vykonávajú kontroly na mieste, aby preverili, či poľnohospodár dodržiava povinnosti uvedené v kapitole 1.

2. Členské štáty môžu využiť svoje existujúce administratívne a kontrolné systémy na zabezpečenie dodržiavania požiadaviek podľa právnych predpisov tykajúcich sa hospodárenia a dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu.

Tieto systémy a najmä systém identifikácie a registrácie zvierat zriadený v súlade so smernicou Rady 2008/71/ES z 15. júla 2008 o identifikácii a registrácii ošípaných ( 19 ) a nariadeniami (ES) č. 1760/2000 a (ES) č. 21/2004, musia byť v súlade s integrovaným systémom, ako sa ustanovuje v článku 26 ods. 1 tohto nariadenia.

Článok 23

Zníženie platieb alebo vylúčenie z nároku na ne v prípade nedodržania pravidiel krížového plnenia

1. Ak sa kedykoľvek v danom kalendárnom roku (ďalej len „príslušný kalendárny rok“) nedodržia povinné požiadavky na hospodárenie alebo požiadavky týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu a za toto nedodržanie je svojim konaním alebo opomenutím priamo zodpovedný poľnohospodár, ktorý podal žiadosť o podporu v príslušnom kalendárnom roku, celková suma priamych platieb, ktoré sa po uplatnení článkov 7, 10 a 11 tomuto poľnohospodárovi poskytli alebo sa mu majú poskytnúť, sa zníži alebo vylúči v súlade s podrobnými pravidlami ustanovenými v článku 24.

Prvý pododsek sa vzťahuje aj na prípady, keď je za dané nedodržanie požiadaviek svojim konaním alebo opomenutím priamo zodpovedná osoba, na ktorú alebo od ktorej sa poľnohospodárska pôda previedla.

Na účely tohto odseku znamená pojem „prevod“ akýkoľvek druh transakcie, ktorou poľnohospodárska pôda prestáva byť k dispozícii prevádzajúcemu.

Odchylne od druhého pododseku sa v prípade, ak osoba, ktorá je priamo zodpovedná za takéto konanie alebo opomenutie, predložila v príslušnom kalendárnom roku žiadosť o podporu, zníženie alebo vylúčenie od roku 2010 uplatňuje na celkové sumy priamych platieb, ktoré sa tejto osobe poskytli alebo sa jej majú poskytnúť.

2. Bez ohľadu na odsek 1 a v súlade s podmienkami stanovenými v podrobných pravidlách uvedených v článku 24 ods. 1 tohto nariadenia sa členské štáty môžu rozhodnúť neuplatňovať zníženie alebo vylúčenie vo výške 100 EUR alebo menej na poľnohospodára a kalendárny rok.

Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosť ustanovenú v prvom pododseku, nasledujúci rok prijme príslušný orgán opatrenia potrebné na zabezpečenie, aby poľnohospodár vykonal nápravy zisteného príslušného nedodržania požiadaviek. Zistenie a povinnosť prijať nápravné opatrenie sa oznámi poľnohospodárovi.

Článok 24

Podrobné pravidlá týkajúce sa znížení a vylúčení v prípade nedodržania pravidiel krížového plnenia

1. Podrobné pravidlá týkajúce sa znížení a vylúčení uvedených v článku 23 sa ustanovia v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2. V tejto súvislosti sa vezme do úvahy závažnosť, rozsah, trvanie a opakovanie zisteného nedodržania pravidiel, ako aj kritériá stanovené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku.

2. V prípade nedbanlivosti nepresiahne miera zníženia 5 % a v prípade opakovaného nedodržania 15 %.

V riadne odôvodnených prípadoch môžu členské štáty rozhodnúť, že v prípadoch nedodržania pravidiel, ktoré sa pri zohľadnení ich závažnosti, rozsahu a trvania majú považovať za menej závažné, neuplatnia žiadne zníženie. Prípady nedodržania pravidiel, ktoré však predstavujú priame riziko pre zdravie ľudí alebo zvierat, sa nepovažujú za menej závažné.

Ak poľnohospodár bezodkladne nevykoná nápravné opatrenia odstraňujúce zistené nedodržanie pravidiel, príslušný orgán prijme potrebné opatrenia, ktoré sa prípadne môžu obmedziť na administratívnu kontrolu, aby sa zabezpečilo, že poľnohospodár napraví zistené príslušné nedodržanie pravidiel. Zistenie menej významného nedodržania pravidiel a povinnosť prijať nápravné opatrenie sa oznámi poľnohospodárovi.

3. V prípade úmyselného nedodržania pravidiel nie je miera zníženia v zásade nižšia ako 20 % a môže viesť až k úplnému vylúčeniu z jedného alebo viacerých režimov podpory a môže sa uplatňovať jeden alebo viac kalendárnych rokov.

4. V každom prípade celková výška znížení a vylúčení za jeden kalendárny rok nesmie byť vyššia ako celková suma uvedená v článku 23 ods. 1.

Článok 25

Sumy vyplývajúce z krížového plnenia

Sumy, ktoré vyplývajú z uplatňovania znížení a vylúčení v prípade nedodržania požiadaviek kapitoly 1, sa pripisujú v prospech EPZF. Členské štáty si môžu ponechať 25 % z týchto súm.

Článok 26

Kompatibilita režimov podpory s integrovaným systémom

1. Na účely uplatňovania režimov podpory uvedených v prílohe VI členské štáty zabezpečia, aby boli administratívne a kontrolné postupy, ktoré sa uplatňujú na tieto režimy, kompatibilné s integrovaným systémom, pokiaľ ide o:

a) počítačovú databázu;

b) systémy identifikácie poľnohospodárskych pozemkov;

c) administratívne kontroly.

Na tento účel musia byť databáza, systémy a kontroly uvedené v písmenách a), b) a c) prvého pododseku zriadené tak, aby umožnili bezproblémové alebo bezkonfliktné spoločné fungovanie alebo výmenu údajov medzi nimi.

2. Členské štáty môžu na účely uplatňovania režimov podpory Spoločenstva alebo vnútroštátnych režimov podpory iných, ako sú režimy uvedené v prílohe VI, začleniť do svojich administratívnych a kontrolných postupov jednu alebo viac zložiek integrovaného systému.

Článok 27

Informácie a kontrola

1. Komisia je pravidelne informovaná o uplatňovaní integrovaného systému.

Na túto tému organizuje výmeny názorov s členskými štátmi.

2. V súlade s článkom 37 nariadenia (ES) č. 1290/2005 po včasnom informovaní dotknutých príslušných orgánov môžu oprávnení zástupcovia vymenovaní Komisiou vykonať:

a) akékoľvek skúmanie alebo akúkoľvek kontrolu týkajúcu sa opatrení prijatých na vytvorenie a zavádzanie integrovaného systému;

b) kontroly v špecializovaných agentúrach a firmách uvedených v článku 20 ods. 3.

3. Bez toho, aby boli dotknuté zodpovednosti členských štátov za zavedenie a uplatňovanie integrovaného systému, môže Komisia v záujme uľahčenia zriaďovania, monitorovania a využívania integrovaného systému požiadať o pomoc špecializované orgány alebo osoby, a to najmä s cieľom poskytnúť príslušným orgánom členských štátov technické poradenstvo, ak by oň požiadali.







KAPITOLA 5

Iné všeobecné ustanovenia

Článok 28

Minimálne požiadavky na získanie priamych platieb

1. Členské štáty neposkytnú od roku 2010 priame platby poľnohospodárovi v jednom z týchto prípadov:

a) ak celková výška priamych platieb, ktoré sú požadované alebo sa majú poskytnúť pred znížením alebo udelením výnimiek ustanovených v článku 21 a 23 v danom kalendárnom roku, je menej ako 100 EUR, alebo

b) ak plocha poľnohospodárskeho podniku, na ktorú možno poskytnúť podporu a na ktorú sa požadujú alebo sa majú poskytnúť priame platby pred znížením alebo udelením výnimiek ustanovených v článku 21, je menej ako jeden hektár.

Aby sa zohľadnila štruktúra ich poľnohospodárskej ekonomiky, môžu členské štáty upraviť prahy uvedené v písmenách a) a b) prvého pododseku tohto odseku v rozsahu uvedenom v prílohe VII.

Na poľnohospodárov s osobitnými nárokmi uvedenými v článku 44 ods. 1 sa vzťahuje podmienka uvedená v písmene a) prvého pododseku tohto odseku.

Dotknuté členské štáty sa môžu rozhodnúť, že nebudú tento odsek uplatňovať vo francúzskych zámorských departmánoch, na Azorách a Madeire a na Kanárskych ostrovoch a na ostrovoch v Egejskom mori.

Ak sa vyplatená suma zníži v dôsledku postupného zavedenia priamych platieb, ako sa uvádza v článku 121 tohto nariadenia alebo v bode K prílohy VII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003, alebo v bode C prílohy IX k tomuto nariadeniu, požadovaná suma alebo suma, ktorá sa má poskytnúť, sa vypočíta na základe konečnej výšky podpory, ktorú má poľnohospodár dostať.

2. Členské štáty môžu od roku 2010 vytvoriť primerané objektívne a nediskriminačné kritériá, aby zabezpečili, že sa priame platby neposkytnú fyzickej alebo právnickej osobe:

a) ktorej poľnohospodárska činnosť tvorí len nepodstatnú časť jej celkovej hospodárskej činnosti alebo

b) ktorej hlavné podnikateľské alebo obchodné ciele neobsahujú výkon poľnohospodárskej činnosti.

3. Platobné nároky, z ktorých v dôsledku uplatňovania odseku 1 a 2 nevyplýva právo na platbu počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov, sa prevedú späť do štátnej rezervy.

Článok 29

Platba

1. Ak sa v tomto nariadení neustanovuje inak, platby v rámci režimov podpory uvedených v prílohe I sa príjemcom vyplácajú v plnej výške.

2. Platby sa uskutočňujú v maximálne dvoch splátkach za rok v období od 1. decembra do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku.

3. Platby v rámci režimov podpory uvedených v prílohe I sa uskutočnia až po ukončení overovania podmienok oprávnenosti na platbu, ktoré má členský štát vykonať podľa článku 20.

4. Odchylne od odseku 2 tohto článku a v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 môže Komisia:

a) stanoviť preddavky;

b) oprávniť členské štáty, aby podľa rozpočtovej situácie vyplatili do 1. decembra preddavky v regiónoch, kde poľnohospodári čelia z dôvodu mimoriadnych podmienok vážnym finančným ťažkostiam: (i) do výšky 50 % platieb, alebo (ii) do výšky 80 % platieb, ak sa už preddavky stanovili.

▼M13

5. Odchylne od odseku 2 môžu členské štáty od 16. októbra 2014 vyplácať poľnohospodárom preddavky vo výške až 50 % priamych platieb v rámci režimov podpory uvedených v prílohe I v prípade žiadostí podaných v roku 2014. V prípade platieb na hovädzie a teľacie mäso uvedených v hlave IV kapitole 1 oddiele 11, členské štáty môžu zvýšiť uvedený percentuálny podiel až na 80 %.

▼B

Článok 30

Doložka o obchádzaní

Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia v jednotlivých režimoch podpory, sa žiadna platba nevyplatí príjemcom, u ktorých sa zistí, že umelo vytvorili podmienky vyžadované na poskytnutie takých platieb s cieľom získať výhodu, ktorá je v rozpore s cieľmi daného režimu podpory.

Článok 31

Vyššia moc a mimoriadne okolnosti

Na účely tohto nariadenia uzná príslušný orgán za zásah vyššej moci alebo mimoriadne okolnosti prípady ako napr.:

a) úmrtie poľnohospodára;

b) dlhodobá pracovná neschopnosť poľnohospodára;

c) vážna prírodná katastrofa, ktorá vážne postihla poľnohospodársku pôdu podniku;

d) zničenie budov podniku vyhradených pre hospodárske zvieratá v dôsledku nehody;

e) epizootické ochorenie, ktoré postihlo všetky hospodárske zvieratá poľnohospodára alebo časť z nich.

Článok 32

Preskúmanie

Režimy podpory uvedené v prílohe I sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté prípadné preskúmanie na základe hospodárskeho vývoja a rozpočtovej situácie realizované kedykoľvek.







HLAVA III

REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY







KAPITOLA 1

Všeobecné vykonávanie

Článok 33

Platobné nároky

1. Podpora v rámci režimu jednotnej platby je poľnohospodárom k dispozícii, ak:

a) sú držiteľmi platobných nárokov, ktoré získali v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003;

b) získajú platobné nároky podľa tohto nariadenia: (i) prevodom, (ii) z národnej rezervy, (iii) podľa prílohy IX, ▼A1 iv) podľa článku 47 ods. 2, článkov 57a a 59, článku 64 ods. 2 tretieho pododseku, článku 65 a článku 68 ods. 4 písm. c). ▼B

2. Na účely článku 47 ods. 2, článku 57 ods. 6, článku 64 ods. 2 a článku 65 sa poľnohospodár považuje za poľnohospodára, ktorý je držiteľom platobných nárokov, ak sa tomuto poľnohospodárovi pridelili platobné nároky alebo sa na neho s konečnou platnosťou previedli.

3. Nároky za vyňatie pôdy z produkcie ustanovené v súlade s článkom 53 ods. 2, článkom 63 ods. 2 a článkom 71j nariadenia (ES) č. 1782/2003 nepodliehajú predchádzajúcej povinnosti vyňať pôdu z produkcie.

Článok 34

Aktivácia platobných nárokov na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu

1. Podpora v rámci režimu jednotnej platby sa poskytne poľnohospodárom na základe využitia platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu. Aktivované platobné nároky oprávňujú na vyplatenie súm, ktoré sú v nich stanovené.

2. Na účely tejto hlavy je „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“:

a) akákoľvek poľnohospodárska plocha podniku a plochy, na ktorých sa pestuje mladina s krátkodobým striedaním (kód KN ex060290 41), ktorá sa využíva na poľnohospodársku činnosť, alebo ak sa plochy využívajú aj na nepoľnohospodárske činnosti, ktorá sa využíva prevažne na poľnohospodársku činnosť, a

b) všetky plochy, z ktorých vyplývalo právo na platby podľa režimu jednotnej platby alebo režimu jednotnej platby na plochu v roku 2008 a ktoré: (i) už nespĺňajú definíciu „na ktorý možno poskytnúť podporu“ v dôsledku vykonávania smernice Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva ( 20 ), smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín ( 21 ) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva ( 22 ), alebo (ii) sú počas trvania príslušného záväzku jednotlivého poľnohospodára zalesnené podľa článku 31 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) ( 23 ) alebo článku 43 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo podľa vnútroštátneho systému, ktorého podmienky sú v súlade s článkom 43 ods. 1, 2 a 3 uvedeného nariadenia, alebo (iii) sú počas trvania príslušného záväzku jednotlivého poľnohospodára vyňaté z produkcie v súlade s článkami 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999 alebo článku 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005.

Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 ustanoví podrobné pravidlá využívania hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, na nepoľnohospodárske činnosti.

Okrem prípadov vyššej moci alebo mimoriadnych okolností musia hektáre spĺňať podmienku oprávnenosti na podporu počas celého kalendárneho roka.

Článok 35

Nahlásenie hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu

1. Poľnohospodár nahlási pozemky zodpovedajúce hektárom, na ktoré možno poskytnúť podporu, v súvislosti s každým platobným nárokom. Okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností musia byť tieto pozemky poľnohospodárovi k dispozícii ku dňu stanovenému členským štátom, nie však neskôr ako v deň stanovený členským štátom ako koniec lehoty na zmenu a doplnenie žiadosti o podporu.

2. Členské štáty môžu v riadne odôvodnených prípadoch povoliť poľnohospodárovi, aby zmenil nahlásenie pod podmienkou, že dodrží počet hektárov zodpovedajúci jeho platobným nárokom a podmienky na poskytnutie jednotnej platby na dotknutú plochu.

Článok 36

Úprava platobných nárokov

Platobné nároky na hektár sa neupravujú, ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak.

Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 stanoví podrobné pravidlá na úpravu platobných nárokov od roku 2010, najmä v prípade častí nárokov.

Článok 37

Kumulácia podpory

Plocha zodpovedajúca počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, v súvislosti s ktorou bola podaná žiadosť o jednotnú platbu, môže byť predmetom žiadosti o akúkoľvek ďalšiu priamu platbu a akúkoľvek ďalšiu podporu, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak.

Článok 38

Využitie pôdy v prípade odkladu začlenenia sektora ovocia a zeleniny

Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosť stanovenú v článku 51 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 1782/2003 (ďalej len „odklad začlenenia“), na pozemky v regiónoch dotknutých týmto rozhodnutím nesmie byť do 31. decembra 2010 možné poskytnúť podporu, ak sa využívajú na:

a) produkciu ovocia a zeleniny;

b) výrobu konzumných zemiakov alebo

c) ako škôlky.

V prípade odkladu začlenenia sa členské štáty môžu rozhodnúť, že najviac tri mesiace každý rok od 15. augusta povolia, aby sa na hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu, pestovali vedľajšie plodiny. Na žiadosť členského štátu sa však tento dátum môže zmeniť v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 pre regióny, v ktorých sa obilniny vzhľadom na klimatické podmienky bežne zberajú skôr.

Článok 39

Využívanie pôdy na pestovanie konope

1. Na plochy používané na pestovanie konope možno poskytnúť podporu, len ak majú používané odrody obsah tetrahydrokanabinolu, ktorý nepresahuje 0,2 %. Členské štáty zriadia systém na overovanie obsahu tetrahydrokanabinolu v plodinách pestovaných najmenej na 30 % plôch osiatych konope. Ak však členský štát zavedie systém predchádzajúceho schválenia takéhoto pestovania, minimum je 20 %.

2. V súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 je poskytnutie platby podmienené použitím certifikovaných osív určitých odrôd.

▼M13

Článok 40

Vnútroštátne stropy

1. Pre každý členský štát a na každý rok je celková hodnota všetkých pridelených platobných nárokov, národnej rezervy uvedenej v článku 41 a stropov stanovených v súlade s článkom 51 ods. 2, článkom 69 ods. 3 a článkom 72b rovnaká ako jeho vnútroštátny strop stanovený v prílohe VIII.

2. Členský štát v prípade potreby hodnotu všetkých platobných nárokov, alebo výšku národnej rezervy uvedenú v článku 41, alebo obe lineárne zníži alebo zvýši, aby zabezpečil dodržanie jeho vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe VIII.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú neuplatňovať hlavu III kapitolu 5a tohto nariadenia a nevyužiť možnosť ustanovenú v článku 136a ods. 1, sa môžu rozhodnúť, že na účely dosiahnutia potrebného zníženia v hodnote platobných nárokov uvedených v prvom pododseku, neznížia platobné nároky, ktoré v roku 2013 aktivovali poľnohospodári, ktorí si v roku 2013 nárokovali sumu nižšiu než sumu priamych platieb, ktorú určí dotknutý členský štát; uvedená suma nesmie byť vyššia ako 5 000 EUR.

3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 ( 24 ), nesmú sumy priamych platieb, ktoré sa môžu poskytnúť v členskom štáte za kalendárny rok 2014 podľa článkov 34, 52, 53, 68 a 72a tohto nariadenia a na pomoc chovateľom priadky morušovej podľa článku 111 nariadenia (ES) č. 1234/2007, prekročiť stropy na daný rok stanovené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu, znížené o sumy, ktoré sú výsledkom uplatňovania článku 136b tohto nariadenia na kalendárny rok 2014, ako sa uvádza v prílohe VIIIa k tomuto nariadeniu.

V prípade potreby členské štáty lineárne znížia sumy priamych platieb za kalendárny rok 2014 s cieľom dodržať stropy stanovené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu, znížené o sumy, ktoré sú výsledkom uplatňovania článku 136b tohto nariadenia na kalendárny rok 2014, ako sa uvádza v prílohe VIIIa k tomuto nariadeniu.

▼B

Článok 41

Národná rezerva

1. Každý členský štát zriadi národnú rezervu, ktorá zahŕňa rozdiel medzi:

a) vnútroštátnymi stropmi stanovenými v prílohe VIII k tomuto nariadeniu; a

▼M13

b) celkovou hodnotou všetkých pridelených platobných nárokov a stropmi stanovenými v súlade s článkom 51 ods. 2, článkom 69 ods. 3 a článkom 72b tohto nariadenia.

▼B

2. Členské štáty môžu prednostne a v súlade s objektívnymi kritériami používať národnú rezervu na prideľovanie platobných nárokov poľnohospodárom, ktorí začínajú poľnohospodársku činnosť, a takým spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže.

3. Členské štáty, ktoré neuplatňujú článok 68 ods. 1 písm. c), môžu použiť národnú rezervu, aby stanovili v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, ktorým zabezpečia rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a zabránia narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, platobné nároky pre poľnohospodárov v oblastiach podliehajúcich programom reštrukturalizácie a/alebo rozvoja, ktoré sa týkajú niektorej z foriem verejnej intervencie, s cieľom zabezpečiť sa proti opusteniu poľnohospodárskej pôdy a/alebo kompenzovať poľnohospodárom osobitné nevýhody, ktorým musia v týchto oblastiach čeliť.

4. Členské štáty používajú národnú rezervu, aby podľa objektívnych kritérií a takým spôsobom, ktorým zabezpečia rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a zabránia narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, pridelili platobné nároky poľnohospodárom, ktorí sa nachádzajú v osobitnej situácii, ktorú vymedzí Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2.

5. Členské štáty môžu pri uplatňovaní tohto článku zvýšiť jednotkovú hodnotu a/alebo počet platobných nárokov pridelených poľnohospodárom.

▼M3

6. Ak členský štát uplatňuje článok 59 alebo 63, môže na základe objektívnych kritérií a takým spôsobom, akým sa zabezpečí rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a zabráni narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, stanoviť, že v prípade predaja, darovania alebo uplynutia celého prenájmu poľnohospodárskeho podniku alebo jeho časti či nárokov na prémie sa niektoré alebo všetky z platobných nárokov, alebo celé alebo čiastočné zvýšenie hodnoty platobných nárokov, ktoré by sa danému poľnohospodárovi pridelili, vrátia späť do národnej rezervy, ak by toto pridelenie platobných nárokov alebo zvýšenie ich hodnoty znamenalo pre daného poľnohospodára neočakávaný zisk. Medzi tieto kritériá patrí prinajmenšom:

a) minimálne trvanie prenájmu;

b) obdobie, počas ktorého predaj, darovanie alebo uplynutie lehoty prenájmu mohlo viesť k neočakávanému zisku. Toto obdobie sa nezačne pred začiatkom príslušného referenčné obdobia pre oddelenie podpory a skončí sa najneskôr dňom, keď sa dotknutému poľnohospodárovi oznámilo oddelenie podpory a príslušné podmienky;

c) časť prijatej platby, ktorá sa vráti do národnej rezervy.

▼B

Článok 42

Nevyužité platobné nároky

Akýkoľvek platobný nárok, ktorý nebol aktivovaný v súlade s článkom 34 v období dvoch rokov, sa pridá do národnej rezervy, okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností. Pokiaľ však ide o rok 2009, platobné nároky, ktoré sa neaktivovali na dvojročné obdobie 2007 – 2008, sa do národnej rezervy nepridajú, ak sa aktivovali v roku 2006, a pokiaľ ide o rok 2010, do národnej rezervy sa nepridajú tie platobné nároky, ktoré sa neaktivovali na dvojročné obdobie 2008 – 2009, a aktivovali sa v roku 2007.

Článok 43

Prevod platobných nárokov

1. Platobné nároky sa môžu previesť len na poľnohospodára usadeného v tom istom členskom štáte, okrem prípadu prevodu prostredníctvom dedičstva alebo predčasne darovaného dedičstva.

I v prípade dedičstva alebo predčasne darovaného dedičstva sa však môžu platobné nároky použiť len v členskom štáte, kde sa stanovili.

Členský štát môže rozhodnúť, že sa platobné nároky môžu previesť alebo využiť len v rámci jedného a toho istého regiónu.

2. Platobné nároky sa môžu prevádzať predajom alebo akýmkoľvek iným konečným prevodom s pôdou alebo bez nej. Naopak, prenájom alebo podobné typy transakcií sú povolené len pod podmienkou, že prevod platobných nárokov je spojený s prevodom ekvivalentného počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu.

3. Ak sa platobné nároky predávajú, či s pôdou alebo bez nej, členské štáty môžu konajúc v súlade so všeobecnými zásadami práva Spoločenstva rozhodnúť, že sa časť predaných platobných nárokov vráti späť do národnej rezervy alebo že sa ich jednotková hodnota zníži v prospech národnej rezervy v súlade s kritériami, ktoré stanoví Komisia v súlade s postupom podľa článku 141 ods. 2.

Článok 44

Podmienky pre osobitné nároky

1. Ak sa v tomto nariadení neustanovuje inak, platobné nároky stanovené podľa hlavy III kapitoly 3 oddielu 2 a článku 71m nariadenia (ES) č. 1782/2003 ako aj článku 60 a štvrtého pododseku článku 65 tohto nariadenia (ďalej len „osobitné nároky“) podliehajú podmienkam ustanoveným v odsekoch 2 a 3 tohto článku.

2. Odchylne od článku 34 ods. 1 oprávňuje členský štát poľnohospodára s osobitnými nárokmi odchýliť sa od požiadavky aktivovať svoje platobné nároky ekvivalentným počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, pod podmienkou, že zachováva aspoň:

a) 50 % poľnohospodárskej činnosti vykonávanej v referenčnom období uvedenom v nariadení (ES) č. 1782/2003 vyjadrenej v dobytčích jednotkách (DJ), alebo

b) v prípade osobitných nárokov podľa článku 60 aspoň 50 % poľnohospodárskej činnosti vykonávanej pred prechodom na režim jednotnej platby vyjadrenej v DJ, alebo

c) v prípade článku 65 aspoň 50 % poľnohospodárskej činnosti vykonávanej počas uplatňovania článkov 67 a 68 nariadenia (ES) č. 1782/2003 vyjadrenej v DJ.

Ak sa však poľnohospodárovi pridelili osobitné nároky podľa nariadenia (ES) č. 1782/2003 a aj podľa tohto nariadenia, musí zachovať aspoň 50 % z najvyššej úrovne činnosti uvedenej v prvom pododseku.

Podmienka uvedená v prvom pododseku sa neuplatňuje na Maltu.

3. V prípade prevodu osobitných nárokov v rokoch 2009, 2010 a 2011 môže mať príjemca nárokov prospech z výnimky len v prípade, ak sa prevedú všetky osobitné nároky. Od roku 2012 nesmie mať príjemca nárokov z tejto odchýlky prospech, len v prípade skutočného dedičstva alebo predčasne darovaného dedičstva.

Prvý pododsek sa neuplatňuje na Maltu.

Článok 45

Revízia platobných nárokov

1. V riadne odôvodnených prípadoch môžu členské štáty, ktoré zaviedli režim jednotnej platby v súlade s hlavou III kapitolami 1 až 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003, rozhodnúť v súlade so všeobecnými zásadami práva Spoločenstva, že v roku 2010 alebo po ňom začnú približovať hodnoty platobných nárokov.

Ak sa rozhodnutie uplatňuje od roku 2010, prijme sa 1. augusta 2009. V každom inom prípade sa prijme 1. augusta 2010.

2. Na účely uplatňovania odseku 1 prvého pododseku môžu platobné nároky podliehať postupným ročným úpravám v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami. Ak úprava vedie k zníženiu hodnoty platobných nárokov, uskutoční sa aspoň v troch vopred stanovených ročných krokoch.

V žiadnom z ročných krokov uvedených v prvom pododseku nesmie byť zníženie hodnoty žiadneho platobného nároku vyššie ako o 50 % rozdielu medzi jeho počiatočnou a konečnou hodnotou. Ak ide o zníženie hodnoty o menej ako 10 % počiatočnej hodnoty, členské štáty môžu postupovať v menej ako troch krokoch.

3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatňovať tento článok:

a) na vhodnej geografickej úrovni, ktorá sa určí podľa objektívnych a nediskriminačných kritérií, akými sú napríklad ich inštitucionálna a administratívna štruktúra a poľnohospodársky potenciál, alebo

b) v prípade uplatňovania článku 46 ods. 4 v regióne vymedzenom v súlade s článkom 46 ods. 2.







KAPITOLA 2

Regionálne a čiastočné vykonávanie







Oddiel 1

Regionálne vykonávanie

Článok 46

Regionálne pridelenie vnútroštátnych stropov uvedených v článku 40

1. Po zavedení režimu jednotnej platby v súlade s hlavou III kapitolami 1 až 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003, sa môže členský štát rozhodnúť, že v roku 2010 alebo po ňom bude uplatňovať režim jednotnej platby na regionálnej úrovni za podmienok stanovených v tomto oddieli.

Ak sa takéto rozhodnutie uplatňuje od roku 2010, prijme sa 1. augusta 2009. V každom inom prípade sa prijme 1. augusta 2010.

2. Členské štáty vymedzia regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, akými je napríklad ich inštitucionálna a administratívna štruktúra a regionálny poľnohospodársky potenciál.

Členské štáty môžu považovať celé svoje územie za jeden región.

3. Členské štáty rozdelia vnútroštátne stropy uvedené v článku 40 medzi regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami. Členské štáty môžu rozhodnúť, že podrobia tieto regionálne stropy postupným ročným úpravám podľa najviac troch vopred určených ročných krokov a v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, akými sú napríklad poľnohospodársky potenciál a environmentálne kritériá.

4. Ak členský štát uplatňuje odseky 1, 2 a 3 tohto článku a rozhodne sa, že nebude uplatňovať článok 47, v rozsahu potrebnom na dodržanie uplatniteľných regionálnych stropov upraví hodnotu platobných nárokov v každom zo svojich regiónov. Z tohto hľadiska podliehajú platobné nároky lineárnemu zníženiu alebo zvýšeniu svojej hodnoty. Celkové zníženie hodnoty platobných nárokov podľa tohto odseku nesmie prekročiť 10 % ich pôvodnej hodnoty.

5. Ak sa členský štát rozhodne, že bude uplatňovať článok 45 a zároveň tento článok, pri výpočte limitov stanovených v článku 45 ods. 2 druhom pododseku sa zohľadnia zníženia hodnoty platobných nárokov uvedených v odseku 4 tohto článku.

Článok 47

Regionalizácia režimu jednotnej platby

1. V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu členské štáty rozhodnúť, že najviac 50 % regionálneho stropu stanoveného podľa článku 46 rozdelia medzi všetkých poľnohospodárov, ktorých podniky sa nachádzajú v príslušnom regióne, vrátane tých, ktorí nie sú držiteľmi platobných nárokov.

2. Poľnohospodári dostanú platobné nároky, ktorých jednotková hodnota sa vypočíta vydelením zodpovedajúcej časti regionálneho stropu stanoveného podľa článku 46 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, stanoveným na regionálnej úrovni.

Hodnota týchto platobných nárokov sa zvyšuje v prípadoch, keď je poľnohospodár pred uplatňovaním tohto článku držiteľom platobných nárokov. Na tento účel sa regionálna jednotková hodnota každého z platobných nárokov poľnohospodára zvýši o sumu vypočítanú na základe celkovej hodnoty platobných nárokov, ktorých držiteľom bol tento poľnohospodár k dátumu, ktorý určí príslušný členský štát. Tieto zvýšenia sa počítajú v rozsahu zostávajúcej časti regionálneho stropu po uplatnení odseku 1 tohto článku.

3. Počet platobných nárokov na poľnohospodára sa rovná počtu hektárov, ktoré poľnohospodár nahlási v súlade s článkom 34 ods. 2 v roku, v ktorom sa režim jednotnej platby začne uplatňovať na regionálnej úrovni, ako sa uvádza v článku 46 ods. 1, okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností.

4. Platobné nároky, ktorých sú poľnohospodármi držiteľmi pred rozdelením uvedeným v odsekoch 1 a 2, sa zrušia a nahradia novými nárokmi uvedenými v odseku 3.

Článok 48

Revízia platobných nárokov

1. V riadne odôvodnených prípadoch sa členské štáty, ktoré uplatňujú článok 47, môžu v súlade so všeobecnými zásadami práva Spoločenstva rozhodnúť, že od roku nasledujúceho po začatí uplatňovania režimu jednotnej platby na regionálnej úrovni tak, ako sa uvádza v článku 46 ods. 1, začnú približovať hodnoty platobných nárokov stanovené v tomto oddieli.

Ak sa takéto rozhodnutie uplatňuje od roku 2010, prijme sa do 1. augusta 2009. V každom inom prípade sa prijme do 1. augusta 2010.

Na účely uplatňovania prvého pododseku môžu takéto platobné nároky podliehať postupným ročným úpravám v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami. Ak úprava vedie k zníženiu hodnoty platobných nárokov, uskutoční sa aspoň v dvoch vopred stanovených ročných krokoch.

2. V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu členské štáty, ktoré zaviedli režim jednotnej platby v súlade s hlavou III kapitolou 5 oddielom 1 alebo hlavou III kapitolou 6 nariadenia (ES) č. 1782/2003, konajúc v súlade so všeobecnými zásadami práva Spoločenstva rozhodnúť, že v roku 2010 alebo po ňom začnú približovať hodnoty platobných nárokov.

Ak sa takéto rozhodnutie uplatňuje od roku 2010, prijme sa do 1. augusta 2009. V každom inom prípade sa prijme do 1. augusta 2010.

Na účely uplatňovania prvého pododseku platobné nároky podliehajú postupným ročným úpravám v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami. Ak úprava vedie k zníženiu hodnoty nárokov, uskutoční sa aspoň v troch vopred stanovených ročných krokoch.

Prvý pododsek sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté rozhodnutia prijaté členskými štátmi podľa článku 63 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Príslušné členské štáty nemusia dodržať minimálny počet krokov ustanovených v prvom pododseku, ani limity ustanovené v odseku 3 tohto článku.

3. Zníženie hodnoty žiadneho platobného nároku nesmie byť v žiadnom z ročných krokov uvedených v odsekoch 1 a 2 vyššie ako 50 % rozdielu medzi jeho počiatočnou hodnotou a konečnou hodnotou. Ak je zníženie hodnoty menšie ako 10 % počiatočnej hodnoty, členské štáty môžu použiť menej ako tri kroky.

4. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že budú uplatňovať odseky 1, 2 a 3 na primeranej geografickej úrovni, ktorá sa určí v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, akými je napríklad ich inštitucionálna alebo administratívna štruktúra a/alebo regionálny poľnohospodársky potenciál.

Článok 49

Trávnaté plochy

Pri uplatňovaní článku 47 môžu členské štáty v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami určiť do výšky regionálneho stropu stanoveného podľa článku 46 alebo jeho časti rozdielne jednotkové hodnoty platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť poľnohospodárom uvedeným v článku 47 ods. 1:

a) na hektáre trávnatých plôch k dátumu stanovenému pre žiadosti o podporu na plochu na rok 2008 a na akékoľvek ďalšie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, alebo

b) na hektáre trvalých pasienkov k dátumu stanovenému pre žiadosti o podporu na plochu na rok 2008 a na akékoľvek ďalšie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu.

Článok 50

Podmienky týkajúce sa platobných nárokov stanovených podľa tohto oddielu

1. Platobné nároky stanovené v súlade s týmto oddielom alebo s kapitolou 5 oddielom 1 alebo hlavou III kapitolou 6 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sa môžu prevádzať alebo používať len v rámci toho istého regiónu alebo medzi regiónmi, v ktorých sú rovnaké hodnoty platobných nárokov na hektár.

2. Ak sa v tomto oddieli neustanovuje inak, uplatňujú sa ostatné ustanovenia tejto hlavy.







Oddiel 2

Čiastočné vykonávanie

Článok 51

Všeobecné ustanovenia

1. Členské štáty, ktoré podľa hlavy III kapitoly 5 oddielu 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 poskytli platby v sektoroch ovčieho a kozieho mäsa alebo platby na teľacie a hovädzie mäso, môžu do 1. augusta 2009 rozhodnúť, že budú aj naďalej poskytovať tieto platby podľa podmienok ustanovených v tomto oddieli. Môžu rozhodnúť aj o tom, že pre časť zložky svojho vnútroštátneho stropu, ktorá sa má používať na tieto platby, stanovia nižšiu mieru ako je miera, o ktorej sa rozhodlo podľa článku 64 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Ak členský štát toto rozhodnutie neprijme, platby sa od roku 2010 v súlade s článkom 66 tohto nariadenia začleňujú do režimu jednotnej platby.

V prípade platieb na teľacie a hovädzie mäso uvedených v článku 53 ods 2 tohto nariadenia môžu členské štáty rozhodnúť do 1. augusta 2010 aj o tom, že tieto platby neposkytnú, ale začlenia ich od roku 2011 v súlade s článkom 66 tohto nariadenia do režimu jednotnej platby.

Ak členský štát vyňal všetky alebo niektoré platby na ovocie a zeleninu z režimu jednotnej platby podľa článku 68b nariadenia (ES) č. 1782/2003, môže:

a) od roku 2010 poskytovať platby na ovocie a zeleninu za podmienok ustanovených v tomto oddieli a v súlade s rozhodnutím prijatým na základe článku 68b ods. 1 a 2 alebo článku 143bc ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 alebo

b) do 1. augusta 2009 rozhodnúť o začlenení platieb na ovocie a zeleninu vyňatých z režimu jednotnej platby podľa článku 68b nariadenia (ES) č. 1782/2008 do režimu jednotnej platby v súlade s článkom 66 tohto nariadenia, alebo

c) do 1. augusta rozhodnúť o poskytnutí prechodnej platby na zeleninu a ovocie za podmienok stanovených v tomto oddieli a na nižšej úrovni, ako bola rozhodnutá v súlade s článkom 68b nariadenia (ES) č. 1782/2003.

Nové členské štáty, ktoré uplatňovali režim jednotnej platby na plochu, môžu pri zavádzaní režimu jednotn