2009L0045 — SK — 29.06.2010 — 001.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2009/45/ES zo 6. mája 2009 o bezpečnostných pravidlách a normách pre osobné lode (Prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 163, 25.6.2009, p.1)

Zmenené a doplnené:









▼B

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2009/45/ES

zo 6. mája 2009

o bezpečnostných pravidlách a normách pre osobné lode

(Prepracované znenie)

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 80 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ( 1 ), po porade s Výborom regiónov, konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy ( 2 ), keďže: (1) Smernica Rady 98/18/ES zo 17. marca 1998 o bezpečnostných pravidlách a normách pre osobné lode ( 3 ) bola opakovane podstatným spôsobom zmenená a doplnená ( 4 ). Pri príležitosti ďalších zmien a doplnení by sa mala v záujme prehľadnosti prepracovať. (2) V rámci spoločnej dopravnej politiky sa musia prijať opatrenia, aby sa posilnila bezpečnosť v námornej doprave. (3) Spoločenstvo je vážne znepokojené nehodami lodí, ktorých účastníkmi boli osobné lode a ktoré viedli k veľkým stratám na životoch. Osoby, ktoré používajú osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá v rámci celého Spoločenstva, majú právo očakávať a spoliehať sa na primeranú úroveň bezpečnosti na palube. (4) Táto smernica sa nevzťahuje na pracovné zariadenia a osobné ochranné prostriedky pracovníkov, pretože pre používanie takýchto zariadení na osobných lodiach vo vnútroštátnej plavbe sa uplatňujú ustanovenia smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavedení opatrení na podporu zvýšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov ( 5 ) a príslušné ustanovenia jednotlivých samostatných smerníc. (5) Poskytovanie námorných osobných dopravných služieb medzi členskými štátmi už bolo liberalizované nariadením Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovať služby na námornú dopravu medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami ( 6 ). Uplatňovanie princípu slobody poskytovania služieb na námornú dopravu v rámci členských štátov (námorná kabotáž), bolo stanovené nariadením Rady (EHS) č. 3577/92 ( 7 ). (6) Aby sa dosiahla vysoká úroveň bezpečnosti a odstránili sa prekážky obchodu, je potrebné zaviesť harmonizované bezpečnostné normy na primeranej úrovni pre osobné lode a plavidlá zabezpečujúce vnútroštátne služby. V rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) sa vypracovávajú normy pre plavidlá pôsobiace na medzinárodných trasách. Mali by byť dostupné postupy, ktoré budú vyžadovať, aby IMO uskutočnila opatrenia na zosúladenie noriem pre medzinárodné plavby s normami tejto smernice. (7) Najmä z hľadiska medzinárodného trhového rozmeru námornej osobnej dopravy sú opatrenia na úrovni Spoločenstva jediným možným spôsobom ako zabezpečiť spoločnú úroveň bezpečnosti pre lode v rámci Spoločenstva. (8) Vzhľadom na zásadu proporcionality je smernica primeraným právnym nástrojom, pretože stanovuje rámec jednotného a povinného uplatňovania bezpečnostných noriem členskými štátmi, pričom každému členskému štátu ponecháva právo rozhodnúť, ktoré vykonávacie nástroje najlepšie vyhovujú jeho vnútornému systému. (9) V záujme zlepšenia bezpečnosti a zabránenia narušovaniu hospodárskej súťaže by sa spoločné bezpečnostné požiadavky mali uplatňovať pre osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá vykonávajúce vnútroštátnu plavbu v Spoločenstve bez ohľadu na vlajku, pod ktorou sa plavia. Je však nevyhnutné vylúčiť niektoré kategórie lodí, pre ktoré pravidlá tejto smernice nie sú technicky vhodné alebo sú hospodársky neudržateľné. (10) Osobné lode by sa mali rozdeliť do rozličných tried podľa výkonnosti a podmienok morských oblastí, v ktorých pôsobia. Vysokorýchlostné osobné plavidlá by sa mali rozdeliť do kategórií v súlade s ustanoveniami Kódexu o vysokorýchlostných plavidlách, ktorý zaviedla IMO. (11) Hlavným referenčným rámcom pre bezpečnostné normy by mal byť Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori z roku 1974 (dohovor SOLAS 1974) v znení zmien a doplnení, ktorý zahrňuje medzinárodné dohodnuté normy pre osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá, ktoré pôsobia na medzinárodných trasách, rovnako ako primerané rezolúcie prijaté IMO a ostatné opatrenia, ktoré dopĺňajú a vykladajú uvedený dohovor. (12) Rozličné triedy nových aj existujúcich osobných lodí vyžadujú rozličný prístup k zavedeniu bezpečnostných požiadaviek, ktoré by zaručili ekvivalentnú bezpečnostnú úroveň z hľadiska špecifických potrieb a obmedzení týchto rozličných tried. Je vhodné, aby sa rozlišovali bezpečnostné požiadavky, ktoré majú dodržiavať nové a existujúce lode, pretože uvalenie pravidiel pre nové lode na existujúce lode by vyvolalo také rozsiahle štrukturálne zmeny, ktoré by spôsobili ich hospodársku neudržateľnosť. (13) Finančné a technické dôsledky, ktoré vyplývajú z modernizácie existujúcich lodí podľa noriem stanovených touto smernicou opodstatňujú určité prechodné obdobia. (14) Vzhľadom na významné rozdiely v návrhu, konštrukcii a použití vysokorýchlostných osobných plavidiel v porovnaní s tradičnými osobnými loďami by sa od takýchto plavidiel malo vyžadovať, aby dodržiavali osobitné pravidlá. (15) Námorné zariadenia prítomné na palube lodí, ktoré sú v súlade s ustanoveniami smernice Rady 96/98/ES z 20. decembra 1996 o námorných zariadeniach ( 8 ), ak sú inštalované na palube osobnej lode by nemali podliehať dodatočným skúškam, pretože takéto zariadenia už podliehajú normám a postupom uvedenej smernice. (16) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/25/ES zo 14. apríla 2003 o špecifických požiadavkách na stabilitu osobných lodí ro-ro ( 9 ) zaviedla sprísnené požiadavky na stabilitu pre osobné lode ro-ro pôsobiace v medzinárodnej plavbe do a z prístavov Spoločenstva a toto rozšírené opatrenie by malo platiť aj pre niektoré kategórie takých lodí, ktoré vykonávajú vnútroštátnu plavbu za rovnakých námorných podmienok. Nesplnenie takých stabilizačných požiadaviek by bolo dôvodom na vyradenie osobných lodí ro-ro po určitom počte rokov z prevádzky. Z hľadiska konštrukčných úprav, ktorým sa existujúce osobné lode ro-ro možno budú musieť podrobiť, aby vyhoveli špecifickým stabilizačným požiadavkám, mali by sa tieto požiadavky zaviesť v priebehu viacerých rokov, aby mali dotknuté priemyselné odvetvia dostatočný čas na ich splnenie: na tento účel by sa mali pre existujúce lode prijať ustanovenia o zavádzacom časovom pláne. Tento zavádzací časový plán by nemal mať vplyv na presadzovanie špecifických stabilizačných požiadaviek v morských oblastiach, na ktoré sa vzťahujú prílohy k Štokholmskej dohode z 28. februára 1996. (17) Musia sa uplatniť príslušné opatrenia, aby bol pre osoby so zníženou pohyblivosťou zaručený bezpečný prístup na osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá vo vnútroštátnej plavbe v členských štátoch. (18) Členské štáty môžu za predpokladu kontroly podľa postupu výboru prijať dodatočné bezpečnostné požiadavky, ak sú odôvodnené miestnymi podmienkami, povoliť použitie ekvivalentných noriem alebo prijať výnimky z ustanovení tejto smernice pri určitých prevádzkových podmienkach, alebo prijať bezpečnostné opatrenia za výnimočne nebezpečných okolností. (19) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 z 5. novembra 2002, ktorým sa ustanovuje Výbor pre bezpečnosť na mori a pre zabránenie znečisťovania z lodí (COSS) ( 10 ), centralizuje úlohy výborov zriadených podľa príslušných právnych predpisov Spoločenstva v oblasti námornej bezpečnosti, zabránenia znečisťovaniu z lodí a ochrany životných a pracovných podmienok na palubách lodí. (20) Mali by sa prijať opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu ( 11 ). (21) Komisia by predovšetkým mala byť splnomocnená na prispôsobenie niektorých ustanovení tejto smernice, vrátane príloh, aby sa zohľadnil vývoj na medzinárodnej úrovni a najmä dodatky k medzinárodným dohovorom. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tejto smernice, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. (22) Na účely monitorovania účinného vykonávania a presadzovania tejto smernice by sa mali na nových a existujúcich osobných lodiach a plavidlách vykonávať obhliadky. Súlad s touto smernicou by mal byť potvrdený správnym orgánom štátu vlajky lode alebo v mene tohto správneho orgánu. (23) Aby sa zabezpečilo úplné uplatnenie tejto smernice, členské štáty by mali stanoviť systém pokút za porušenie vnútroštátnych právnych predpisov prijatých podľa tejto smernice a mali by monitorovať súlad s ustanoveniami tejto smernice na základe ustanovení vypracovaných podľa ustanovení smernice Rady 95/21/ES z 19. júna 1995 o štátnom lodnom prístavnom dozore ( 12 ). (24) Nové prvky doplnené do tejto smernice sa týkajú len výboru. Nevyžadujú preto transpozíciu zo strany členských štátov. (25) Táto smernica by sa nemala dotýkať povinností členských štátov týkajúcich sa lehôt na transpozíciu smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v prílohe IV, časť B, keďže: PRIJALI TÚTO SMERNICU:







Článok 1

Účel

Účelom tejto smernice je zaviesť jednotnú úroveň bezpečnosti života a majetku na nových a existujúcich osobných lodiach a vysokorýchlostných osobných plavidlách, ak obidve kategórie lodí a plavidiel vykonávajú vnútroštátnu plavbu, a stanoviť postupy rokovania na medzinárodnej úrovni na účely harmonizácie pravidiel pre osobné lode vykonávajúce medzinárodnú plavbu.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice:

a) „medzinárodné dohovory“ znamenajú Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori (dohovor SOLAS 1974), v znení zmien a doplnení, a Medzinárodný dohovor o nákladových čiarach ponoru z roku 1966 spolu s protokolmi a zmenami;

b) „Kódex o neporušenej stabilite“ znamená Kódex o neporušenej stabilite pre všetky typy plavidiel, na ktoré sa vzťahuje dokument Nástroje IMO obsiahnutý v rezolúcii zhromaždenia IMO A.749(18) zo 4. novembra 1993, v znení zmien a doplnení;

▼M1

c) „Kódex o vysokorýchlostných plavidlách“ znamená „Medzinárodný kódex pre bezpečnosť vysokorýchlostných plavidiel“ obsiahnutý v rezolúcii IMO 36 (63) z 20. mája 1994 alebo Medzinárodný kódex pre bezpečnosť vysokorýchlostných plavidiel z roku 2000 (kódex HSC z roku 2000) obsiahnutý v rezolúcii IMO MSC.97(73) z decembra 2000, v ich aktualizovaných zneniach;

▼B

d) „GMDSS“ znamená Globálny námorný núdzový a bezpečnostný systém, uvedený v kapitole IV dohovoru SOLAS 1974, v znení zmien a doplnení;

e) „osobná loď“ znamená loď, ktorá prepravuje viac ako 12 cestujúcich;

f) „osobná loď ro-ro“ znamená loď, ktorá prepravuje viac než 12 cestujúcich a má nákladné priestory ro-ro alebo priestory osobitnej kategórie v zmysle predpisu II-2/A/2 uvedeného v prílohe I;

g) „vysokorýchlostné osobné plavidlo“ znamená vysokorýchlostné plavidlo definované v predpise X/1 dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení, ktoré prepravuje viac než 12 cestujúcich, s výnimkou osobných lodí vo vnútrozemskej doprave v námorných oblastiach triedy B, C alebo D, ak: i) ich výtlak zodpovedajúci konštrukčnej vodoryske je menší než 500 m3 a ▼M1 ii) ich maximálna rýchlosť, ako je definovaná v bode 1.4.30 Kódu pre vysokorýchlostné plavidlá z roku 1994 a v bode 1.4.37 Kódu pre vysokorýchlostné plavidlá z roku 2000, je nižšia než 20 uzlov; ▼B

h) „nová loď“ znamená loď, ktorej kýl bol položený, alebo bol v podobnej fáze výstavby k 1. júlu 1998 alebo po tomto dátume; „podobná fáza výstavby“ znamená fázu, v ktorej: i) začína stavba identifikovateľná so špecifickou loďou; a ii) začalo montovanie tejto lode, ktoré predstavuje minimálne 50 ton alebo 1 % odhadovanej hmotnosti všetkých stavebných materiálov, podľa toho, ktorá hodnota je menšia;

i) „existujúca loď“ znamená loď, ktorá nie je novou loďou;

j) „vek“ znamená vek lode vyjadrený počtom rokov po dátume jej dodania;

k) „cestujúci“ znamená každú osobu, okrem: i) kapitána lode, členov posádky a iných osôb zamestnaných alebo služobne začlenených do akejkoľvek funkcie na palube lode; a ii) dieťaťa mladšieho ako jeden rok;

l) „dĺžka lode“, pokiaľ nie je výslovne stanovené inak, znamená 96 % celkovej dĺžky čiary ponoru pri 85 % najmenšej bočnej výške meranej od vrchu kýlu, alebo dĺžka od prednej časti lode k osi kormidla pozdĺž čiary ponoru, ak je táto hodnota väčšia. Pri lodiach projektovaných s previsom kýlu, čiara ponoru, na ktorej sa meria dĺžka, je paralelná s projektovanou čiarou ponoru;

m) „výška prednej časti“ znamená výšku prednej časti, ako je definovaná v nariadení č. 39 Medzinárodného dohovoru o nákladových čiarach ponoru z roku 1966, ktorá je vertikálnou vzdialenosťou prednej kolmice medzi čiarou ponoru zodpovedajúcou predpísanému letnému voľnému boku lode a projektovanému náklonu a vrchom exponovanej paluby na strane;

n) „loď s plnou palubou“ znamená loď, ktorá má úplnú palubu vystavenú počasiu a moru, ktorá má stále možnosti uzatvorenia všetkých otvorov, ktoré sú vystavené počasiu a pod ktorými sú všetky otvory na stranách lode zabezpečené minimálne stálymi prostriedkami na poveternostne odolné uzatvorenie. Úplná paluba môže byť vodotesná paluba alebo ekvivalentná štruktúra pozostávajúca z nie vodotesnej paluby, úplne pokrytá poveternostne odolnou konštrukciou primeranej sily, aby sa zachovala poveternostne odolná integrita, a vybavená poveternostne odolnými uzatváracími zariadeniami;

o) „medzinárodná plavba“ znamená plavbu po mori z prístavu členského štátu do prístavu, ktorý sa nachádza mimo tohto členského štátu, alebo naopak;

p) „vnútroštátna plavba“ znamená plavbu v morskej oblasti z prístavu členského štátu do rovnakého alebo iného prístavu v rámci toho istého členského štátu;

q) „morská oblasť“ znamená oblasť, ako je zavedená podľa článku 4 ods. 2; avšak pre uplatňovanie ustanovení o rádiokomunikácii sa uplatňujú definície morských oblastí, ako sú definované v predpise č. 2 kapitola IV dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení;

r) „prístavná oblasť“ znamená oblasť inú ako morskú oblasť, ako je definovaná členskými štátmi, rozkladajúcu sa až po najvzdialenejšie stále prístavné pracoviská tvoriace jednotnú časť prístavného systému, alebo až po hranice, ktoré sú definované prírodnými geografickými znakmi, ktoré chránia ústie alebo podobnú chránenú oblasť;

s) „útočisko“ znamená ľubovoľnú prírodne alebo umelo chránenú oblasť, ktorú loď alebo plavidlo môže použiť ako úkryt v prípade podmienok, ktoré by mohli ohroziť jej bezpečnosť;

t) „správny orgán štátu vlajky“ znamená príslušné orgány štátu, pod ktorého vlajkou je loď alebo plavidlo oprávnené sa plaviť;

u) „hostiteľský štát“ znamená členský štát, do prístavu ktorého alebo z prístavu ktorého loď alebo plavidlo plaviace sa pod vlajkou inou, ako je vlajka tohto členského štátu, vykonáva vnútroštátnu plavbu;

v) „uznaná organizácia“ znamená organizáciu, ktorá je uznaná v súlade s článkom 4 smernice Rady 94/57/ES z 22. novembra 1994 o spoločných pravidlách a normách pre lodné inšpekcie a dohliadajúce organizácie a pre príslušné činnosti námornej správy ( 13 );

w) „míľa“ je 1 852 metrov;

x) „významná výška vlny“ je priemerná výška hornej tretiny výšky vĺn pozorovaných počas určitého obdobia;

y) „osoby so zníženou pohyblivosťou“ znamenajú všetky osoby, ktoré majú osobitné ťažkosti pri používaní verejnej dopravy, vrátane starších osôb, osôb so zdravotným postihnutím, osôb s poškodením zmyslových orgánov a používateľov invalidných vozíkov, tehotné ženy a osoby sprevádzajúce malé deti.

Článok 3

Rozsah pôsobnosti

1. Táto smernica sa vzťahuje na tieto osobné lode a plavidlá, bez ohľadu na ich vlajku, ak vykonávajú vnútroštátnu plavbu:

a) nové osobné lode;

b) existujúce osobné lode dlhé 24 metrov a viac;

c) vysokorýchlostné osobné plavidlá.

Každý členský štát v pozícii hostiteľského štátu musí zabezpečiť, aby osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá plaviace sa pod vlajkou štátu, ktorý nie je členským štátom, plne vyhovovali požiadavkám tejto smernice ešte predtým, ako im je povolené vykonávať vnútroštátnu plavbu v tomto členskom štáte.

2. Táto smernica sa nevzťahuje na:

a) osobné lode, ktoré sú: i) vojnové lode a vojenské dopravné lode; ii) lode, ktoré nie sú poháňané strojnými prostriedkami; ▼M1 iii) plavidlá, ktoré sú vystavané z materiálu iného, ako je oceľ alebo ekvivalent ocele, a na ktoré sa nevzťahujú normy týkajúce sa vysokorýchlostných plavidiel [rezolúcia MSC 36(63) alebo MSC.97(73)] alebo dynamicky podporovaných plavidiel [rezolúcia A.373 (X)]; ▼B iv) drevené lode jednoduchej konštrukcie; v) pôvodné alebo jednotlivé repliky historických osobných lodí projektované pred rokom 1965, stavané prevažne z pôvodných materiálov; vi) rekreačné jachty, pokiaľ nemajú posádku a ani nebudú obsadené posádkou a pre komerčné účely neprevážajú viac ako dvanásť cestujúcich; alebo vii) lode, ktoré pôsobia výlučne v prístavných oblastiach;

b) vysokorýchlostné osobné plavidlá, ktoré sú: i) vojnové plavidlá a vojenské dopravné plavidlá; ii) rekreačné plavidlá, pokiaľ nemajú posádku a ani nebudú obsadené posádkou a pre komerčné účely neprevážajú viac ako dvanásť cestujúcich; alebo iii) plavidlá, ktoré pôsobia výlučne v prístavných oblastiach.

Článok 4

Triedy osobných lodí

1. Osobné lode sú rozdelené do týchto tried podľa morských oblastí, v ktorých sa plavia:

„Trieda A“ znamená osobnú loď, ktorá vykonáva vnútroštátnu plavbu inú ako plavbu, na ktorú sa vzťahujú triedy B, C a D.

„Trieda B“ znamená osobnú loď, ktorá vykonáva vnútroštátnu plavbu, na ktorej nikdy nie je vzdialená viac ako 20 míľ od hranice pobrežia, kde môžu stroskotané osoby dosiahnuť pevninu, zodpovedajúcej strednej výške prílivu.

„Trieda C“ znamená osobnú loď, ktorá vykonáva vnútroštátnu plavbu v morských oblastiach, kde pravdepodobnosť prekročenia 2,5 metrov významnej výšky vlny je menšia ako 10 % počas jednoročného obdobia pre celoročnú prevádzku, alebo počas špecifického obmedzeného obdobia počas roka pre prevádzku výlučne v tomto období (napr. obdobie letnej prevádzky), na ktorej nikdy nie je vzdialená viac ako 15 míľ od miesta útočiska, ani viac ako 5 míľ od hranice pobrežia, kde stroskotané osoby môžu dosiahnuť pevninu, zodpovedajúcej strednej výške prílivu.

„Trieda D“ znamená osobnú loď, ktorá vykonáva vnútroštátnu plavbu v morských oblastiach, kde pravdepodobnosť prekročenia 1,5 metrov významnej výšky vlny je menšia ako 10 % počas jednoročného obdobia pre celoročnú prevádzku, alebo počas špecifického obmedzeného obdobia počas roka pre prevádzku výlučne v tomto období (napr. obdobie letnej prevádzky), na ktorej nikdy nie je vzdialená viac ako 6 míľ od miesta útočiska, ani viac ako 3 míle od hranice pobrežia, kde stroskotané osoby môžu dosiahnuť pevninu, zodpovedajúcej strednej výške prílivu.

2. Každý členský štát:

a) vypracuje a v prípade potreby aktualizuje zoznam morských oblastí v jeho právomoci, s vymedzením zón s celoročnou prevádzkou a prípadne s časovo obmedzenou prevádzkou tried lodí, do ktorých sú lode zaradené podľa kritérií stanovených v odseku 1;

b) uverejní zoznam v databáze verejne prístupnej na internetovej stránke príslušného námorného orgánu;

c) oznámi Komisii miesto takých informácií a zmeny vykonané v zozname.

▼M1

3. Pre vysokorýchlostné osobné plavidlá sa uplatňujú kategórie definované v odseku 1 (1.4.10) a (1.4.11) Kódexu o vysokorýchlostných plavidlách z roku 1994 alebo odseku 1 (1.4.12) a (1.4.13) Kódexu o vysokorýchlostných plavidlách z roku 2000.

▼B

Článok 5

Uplatňovanie

1. Nové a existujúce osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá, ak vykonávajú vnútroštátnu plavbu, musia byť v súlade s príslušnými bezpečnostnými pravidlami a normami stanovenými v tejto smernici.

2. Členské štáty neodmietnu z dôvodov vyplývajúcich z tejto smernice prevádzku osobných lodí alebo vysokorýchlostných osobných plavidiel, ak vykonávajú vnútroštátnu plavbu, ktoré sú v súlade s požiadavkami tejto smernice vrátane akýchkoľvek dodatočných požiadaviek stanovených členským štátom v súlade s článkom 9 ods. 1.

Každý členský štát, ak je v postavení hostiteľského štátu, musí uznávať bezpečnostný certifikát vysokorýchlostného plavidla a povolenie na prevádzku, ktoré vydal iný členský štát pre vysokorýchlostné osobné plavidlá, ak vykonávajú vnútroštátnu plavbu, alebo bezpečnostný certifikát osobnej lode uvedený v článku 13, ktorý vydal iný členský štát pre osobné lode, ak vykonávajú vnútroštátnu plavbu.

3. Hostiteľský štát môže vykonať inšpekciu osobnej lode alebo vysokorýchlostného osobného plavidla, ak vykonáva vnútroštátnu plavbu, a vykonať audit dokumentácie takejto lode alebo plavidla v súlade s ustanoveniami smernice 95/21/ES.

4. Všetky námorné zariadenia prítomné na palube lode, ako je uvedené v zozname prílohy A.1 k smernici 96/98/ES a ktoré sú v súlade s ustanoveniami uvedenej smernice, sa považujú, že sú v súlade s ustanoveniami tejto smernice bez ohľadu na to, či príloha I tejto smernice vyžaduje, aby zariadenie bolo schválené a aby sa podrobilo testom k spokojnosti správneho orgánu štátu vlajky.

Článok 6

Bezpečnostné požiadavky

1. Pokiaľ ide o nové a existujúce osobné lode tried A, B, C a D:

a) konštrukcia a údržba trupu, hlavných a pomocných strojných zariadení, elektrických a automatických častí musia byť v súlade s normami stanovenými pre klasifikáciu podľa pravidiel uznanej organizácie alebo ekvivalentných pravidiel, ktoré používa správny orgán v súlade s článkom 14 ods. 2 smernice 94/57/ES;

b) uplatňujú sa ustanovenia kapitoly IV vrátane dodatkov GMDSS z roku 1988, kapitoly V a kapitoly VI dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení;

▼M1

c) na navigačné zariadenie na palube lode sa uplatňujú pravidlá 17, 18, 19, 20 a 21 kapitoly V dohovoru SOLAS z roku 1974 v jeho aktualizovanom znení. O navigačnom zariadení na palube lode, ako sa uvádza v prílohe A.1 k smernici 96/98/ES, a ktoré je v súlade s ustanoveniami tejto smernice, platí, že je v súlade s požiadavkami typového schválenia nariadenia 18.1 kapitoly V dohovoru SOLAS z roku 1974.

▼B

2. Pokiaľ ide o nové osobné lode:

a) všeobecné požiadavky: i) nové osobné lode triedy A musia byť úplne v súlade s požiadavkami dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení, a so špecifickými relevantnými požiadavkami stanovenými v tejto smernici. Pre tie predpisy, ktoré sa podľa dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení vykladajú podľa uváženia správneho orgánu, uplatní správny orgán štátu vlajky výklady, ako sú uvedené v prílohe I tejto smernice; ii) nové osobné lode tried B, C a D musia byť v súlade so špecifickými relevantnými požiadavkami stanovenými v tejto smernici;

b) požiadavky na nákladové čiary ponoru: i) všetky nové osobné lode dlhé 24 metrov a viac musia byť v súlade s Medzinárodným dohovorom o nákladových čiarach ponoru z roku 1966; ii) kritériá s úrovňou bezpečnosti ekvivalentné s kritériami Medzinárodného dohovoru o nákladových čiarach ponoru z roku 1966 sa musia uplatňovať vo vzťahu k dĺžke a triede pre nové osobné lode, ktoré sú kratšie ako 24 metrov; iii) bez ohľadu na body i) a ii), nové osobné lode triedy D sú oslobodené od požiadavky minimálnej výšky prednej časti lode, ako je uvedené v Medzinárodnom dohovore o nákladových čiarach ponoru z roku 1966; iv) nové osobné lode tried A, B, C a D musia mať plnú palubu.

3. Pokiaľ ide o existujúce osobné lode:

a) existujúce osobné lode triedy A musia byť v súlade s predpismi pre existujúce osobné lode definovanými v dohovore SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení, a so špecifickými relevantnými požiadavkami tejto smernice; pri tých predpisoch, ktorých výklad dohovor SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení ponecháva na uváženie správneho orgánu, musí správny orgán štátu vlajky uplatniť výklady, ako sú uvedené v prílohe I k tejto smernici;

b) existujúce osobné lode triedy B musia byť v súlade so špecifickými relevantnými požiadavkami tejto smernice;

c) existujúce osobné lode tried C a D musia byť v súlade so špecifickými relevantnými požiadavkami tejto smernice a v prípade záležitostí, na ktoré sa nevzťahujú takéto požiadavky, musia spĺňať pravidlá správneho orgánu štátu vlajky; takéto pravidlá musia stanoviť úroveň bezpečnosti ekvivalentnú úrovni z kapitoly II-1 a kapitoly II-2 prílohy I, pričom zohľadnia špecifické miestne prevádzkové podmienky, ktoré sa týkajú morských oblastí, v ktorých sa lode týchto tried môžu plaviť; Pred tým, ako existujúce osobné lode tried C a D môžu začať vykonávať pravidelnú vnútroštátnu plavbu v hostiteľskom štáte, správny orgán štátu vlajky musí získať súhlas hostiteľského štátu pre takéto pravidlá;

d) ak je členský štát názoru, že pravidlá, ktoré požaduje správny orgán hostiteľského štátu podľa písmena c), sú neprimerané, musí o tom okamžite informovať Komisiu; Komisia začne konanie, aby mohla rozhodnúť v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 2;

e) opravy, zmeny a úpravy podstatného charakteru a vybavenie, ktoré sa spája s týmito činnosťami, musia byť v súlade s požiadavkami pre nové lode, ako je stanovené v odseku 2 písm. a); zmeny vykonané na existujúcej lodi, ktorých cieľom je iba dosiahnutie vyššej úrovne možnosti prežiť, sa nepovažujú za úpravy podstatného charakteru;

f) ustanovenia písmena a), ak v dohovore SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení nie sú uvedené skoršie dátumy, a ustanovenia písmen b) a c), ak v prílohe I tejto smernice nie sú určené skoršie dátumy, sa neuplatnia vo vzťahu k lodi, ktorej kýl bol položený alebo bol v podobnej fáze výstavby: i) pred 1. januárom 1940: do 1. júla 2006; ii) 1. januára 1940 alebo po tomto dátume, ale pred 31. decembrom 1962: do 1. júla 2007; iii) 1. januára 1963 alebo po tomto dátume, ale pred 31. decembrom 1974: do 1. júla 2008; iv) 1. januára 1975 alebo po tomto dátume, ale pred 31. decembrom 1984: do 1. júla 2009; v) 1. januára 1985 alebo po tomto dátume, ale pred 1. júlom 1998: do 1. júla 2010.

4. Pokiaľ ide o vysokorýchlostné osobné plavidlá:

▼M1

a) vysokorýchlostné plavidlá, ktoré boli postavené k 1. januáru 1996 alebo neskôr alebo sa na nich k tomuto dňu vykonali opravy, zmeny alebo úpravy významnej povahy, musia vyhovovať požiadavkám pravidla X/2 a X/3 dohovoru SOLAS z roku 1974, pokiaľ: — ich kýl nebol položený ani loď nebola v podobnom štádiu stavby neskôr, ako v júni 1998, a — dodanie lode a zaradenie do prevádzky sa uskutočnili neskôr, ako v decembri 1998, a — sú úplne v súlade s požiadavkami Kódexu pre bezpečnosť dynamicky podporovaných plavidiel (kódex DSC) v rezolúcii IMO A.373(X), zmenenej a doplnenej rezolúciou IMO MSC.37/63).

▼B

b) vysokorýchlostné osobné plavidlá konštruované pred 1. januárom 1996 a spĺňajúce požiadavky Kódexu o vysokorýchlostných plavidlách smú pokračovať v prevádzke certifikovanej podľa toho kódexu; vysokorýchlostné osobné plavidlá konštruované pred 1. januárom 1996 a nespĺňajúce požiadavky Kódexu o vysokorýchlostných plavidlách, nesmú vykonávať vnútroštátnu plavbu, ak už neboli v prevádzke v rámci vnútroštátnej plavby v členskom štáte 4. júna 1998, pričom v takomto prípade smú pokračovať vo svojej prevádzke v rámci vnútroštátnej plavby v tomto členskom štáte; takéto plavidlá musia spĺňať požiadavky Kódexu DSC;

c) konštrukcia a údržba vysokorýchlostných osobných plavidiel a ich zariadení musia byť v súlade s pravidlami pre klasifikáciu vysokorýchlostných plavidiel uznanej organizácie alebo ekvivalentnými pravidlami, ktoré používa správny orgán v súlade s článkom 14 ods. 2 smernice 94/57/ES.

Článok 7

Stabilizačné požiadavky na osobné lode ro-ro a vyradenie z prevádzky

1. Všetky osobné lode ro-ro triedy A, B a C, ktorých kýl bol položený alebo boli v podobnej fáze výstavby 1. októbra 2004 alebo po tomto dátume, musia spĺňať požiadavky článkov 6, 8 a 9 smernice 2003/25/ES.

2. Všetky osobné lode ro-ro triedy A a B, ktorých kýl bol položený alebo boli v podobnej fáze výstavby pred 1. októbrom 2004, musia spĺňať požiadavky článkov 6, 8 a 9 smernice 2003/25/ES k 1. októbru 2010, pokiaľ nie sú vyradené z prevádzky k uvedenému dátumu alebo neskoršiemu dátumu, ku ktorému dosiahnu vek 30 rokov, no v každom prípade najneskôr do 1. októbra 2015.

Článok 8

Bezpečnostné požiadavky pre osoby so zníženou pohyblivosťou

1. Členské štáty zabezpečia prijatie vhodných opatrení, pokiaľ je to uskutočniteľné, na základe usmernení v prílohe III, aby mali osoby so zníženou pohyblivosťou bezpečný prístup na všetky osobné lode triedy A, B, C a D a na všetky vysokorýchlostné osobné plavidlá používané vo verejnej doprave, ktorých kýl bol položený alebo boli v podobnej fáze výstavby 1. októbra 2004 alebo po tomto dátume.

2. Členské štáty spolupracujú a poradia sa so všetkými organizáciami, ktoré zastupujú osoby so zníženou pohyblivosťou, pri uplatňovaní usmernení obsiahnutých v prílohe III.

3. Na účely prestavby osobných lodí triedy A, B, C a D a vysokorýchlostných osobných plavidiel používaných vo verejnej doprave, ktorých kýl bol položený alebo boli v podobnej fáze výstavby pred 1. októbrom 2004, musia členské štáty uplatňovať usmernenia prílohy III, pokiaľ je to ekonomicky vhodné a uskutočniteľné.

Členské štáty vypracujú národný akčný plán uplatňovania usmernení pre takéto lode a plavidlá. Tento plán pošlú Komisii najneskôr do 17. mája 2005.

4. Členské štáty najneskôr 17. mája 2006 oznámia Komisii vykonávanie tohto článku na všetky osobné lode uvedené v odseku 1, osobné lode uvedené v odseku 3 certifikované na prepravu viac než 400 cestujúcich a všetky vysokorýchlostné osobné plavidlá.

Článok 9

Dodatočné bezpečnostné požiadavky, ekvivalenty, výnimky a bezpečnostné opatrenia

1. Ak sa členský štát alebo skupina členských štátov nazdáva, že uplatniteľné bezpečnostné požiadavky by sa mali v určitých situáciách zlepšiť vzhľadom na špecifické miestne okolnosti, a ak je táto potreba preukázaná, môžu prijať opatrenia na zlepšenie bezpečnostných požiadaviek s podmienkou postupu uvedeného v odseku 4.

2. Členský štát môže s podmienkou postupu uvedeného v odseku 4 prijať opatrenia, ktoré umožňujú ekvivalenty pre predpisy uvedené v prílohe I, ak sú takéto ekvivalenty účinné aspoň tak, ako tieto predpisy.

3. Za predpokladu, že sa nezníži úroveň bezpečnosti a s podmienkou postupu uvedeného v odseku 4, môže členský štát prijať opatrenia na oslobodenie lodí od určitých špecifických požiadaviek tejto smernice pre vnútroštátnu plavbu uskutočňovanú v tomto štáte, vrátane jeho súostrovných morských oblastí, ktoré sú chránené pred vplyvmi otvoreného mora, za určitých prevádzkových podmienok, ako napríklad menšia významná výška vlny, obmedzené obdobie počas roka, plavby iba za dňa alebo za určitých vhodných klimatických alebo poveternostných podmienok, alebo obmedzené trvanie plavby alebo blízkosť záchranných služieb.

4. Členský štát, ktorý využije ustanovenia odsekov 1, 2 alebo 3, postupuje v súlade s druhým až šiestym pododsekom tohto odseku.

Členský štát informuje Komisiu o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať, vrátane podrobností v rozsahu potrebnom na potvrdenie, že bezpečnostná úroveň je primerane dodržaná.

Ak sa do šiestich mesiacov po oznámení rozhodne v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 2, že navrhované opatrenia nie sú odôvodnené, od uvedeného členského štátu sa bude požadovať, aby navrhované opatrenia zmenil alebo ich neprijal.

Prijaté opatrenia musia byť špecifikované v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch a oznámené Komisii, ktorá informuje ostatné členské štáty o podrobnostiach týchto opatrení.

Všetky takéto opatrenia sa musia uplatňovať na všetky osobné lode tej istej triedy alebo plavidlá, ak sú v prevádzke za tých istých špecifikovaných podmienok bez ohľadu na ich vlajku alebo štátnu príslušnosť, alebo miesto sídla ich prevádzkovateľa.

Opatrenia uvedené v odseku 3 sa uplatňujú iba dovtedy, kým je loď alebo plavidlo v prevádzke za špecifikovaných podmienok.

5. Ak sa členský štát nazdáva, že osobná loď alebo plavidlo vykonávajúce vnútroštátnu plavbu v rámci tohto členského štátu, bez ohľadu na skutočnosť, že spĺňa ustanovenia tejto smernice, predstavuje riziko vážneho nebezpečenstva pre životy alebo majetok alebo životné prostredie, prevádzka tejto lode alebo plavidla sa môže pozastaviť, alebo je možné uložiť dodatočné bezpečnostné opatrenia, pokiaľ sa takéto nebezpečenstvo neodstráni.

Pri vyššie uvedených okolnostiach sa uplatní tento postup:

a) členský štát okamžite informuje Komisiu a ostatné členské štáty o svojom rozhodnutí a uvedie podložené dôvody takéhoto rozhodnutia;

b) Komisia preskúma, či pozastavenie alebo dodatočné opatrenia sú oprávnené z dôvodov vážneho nebezpečenstva pre bezpečnosť a životné prostredie;

c) v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 2 sa rozhodne, či rozhodnutie členského štátu pozastaviť prevádzku takejto lode alebo plavidla, alebo uložiť dodatočné opatrenia je oprávnené z dôvodov vážneho nebezpečenstva pre bezpečnosť životov alebo majetku, alebo pre životné prostredie, a ak pozastavenie prevádzky alebo opatrenia nie sú odôvodnené, daný členský štát musí pozastavenie prevádzky alebo opatrenia odvolať.

Článok 10

Úpravy

1. Tieto ustanovenia sa môžu upraviť tak, aby sa zohľadnil vývoj na medzinárodnej úrovni, najmä v rámci IMO:

a) definície v článku 2 písm. a), b), c), d) a v);

b) ustanovenia týkajúce sa postupov a usmernení pre prehliadky uvedené v článku 12;

c) ustanovenia týkajúce sa dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien a doplnení a Kódexu o vysokorýchlostných plavidlách vrátane ich následných zmien a doplnení, uvedených v článku 4 ods. 3, článku 6 ods. 4, článku 12 ods. 3 a článku 13 ods. 3;

d) špecifické odkazy na „medzinárodné dohovory“ a rezolúcie IMO, uvedené v článku 2 písm. g), m) a q), článku 3 ods. 2 písm. a), článku 6 ods. 1 písm. b) a c), článku 6 ods. 2 písm. b) a článku 13 ods. 3.

2. Prílohy sa môžu zmeniť a doplniť tak, aby:

a) sa na účely tejto smernice uplatnili zmeny a doplnenia medzinárodných dohovorov;

b) sa na základe skúseností zlepšili technické špecifikácie.

3. Opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku, zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 3.

4. Zmeny a doplnenia medzinárodných nástrojov uvedených v článku 2 tejto smernice sa môžu vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 2099/2002.

Článok 11

Výbor

1. Komisii pomáha Výbor pre bezpečnosť na mori a pre zabránenie znečisťovaniu z lodí (COSS) zriadený podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 2099/2002.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je dva mesiace.

3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

Článok 12

Obhliadky

1. Všetky nové osobné lode sa podrobia obhliadkam správneho orgánu štátu vlajky stanoveným v písmenách a), b) a c):

a) obhliadka pred uvedením lode do prevádzky;

b) pravidelná obhliadka lode raz za 12 mesiacov; a

c) dodatočné obhliadky podľa okolností.

2. Všetky existujúce osobné lode sa podrobia obhliadkam správneho orgánu štátu vlajky stanoveným v písmenách a), b) a c):

a) počiatočná obhliadka pred uvedením lode do prevádzky v rámci vnútroštátnej plavby v hostiteľskom štáte pre existujúce lode vykonávajúce vnútroštátnu plavbu v členskom štáte, pod vlajkou ktorého sú oprávnené sa plaviť;

b) pravidelná obhliadka raz za 12 mesiacov; a

c) dodatočné obhliadky podľa okolností.

3. Všetky vysokorýchlostné osobné plavidlá, ktoré v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 4 tejto smernice musia byť v súlade s požiadavkami Kódexu o vysokorýchlostných plavidlách (kódex HSC), sa podrobia obhliadkam správneho orgánu štátu vlajky, ktoré vyžaduje uvedený kódex.

Vysokorýchlostné osobné plavidlá, ktoré v súlade s článkom 6 ods. 4 tejto smernice musia byť v súlade s požiadavkami kódexu DSC, sa podrobia obhliadkam správneho orgánu štátu vlajky, ktoré vyžaduje uvedený kódex.

▼M1

4. dodržiavajú sa príslušné postupy a usmernenia pre obhliadky na účely bezpečnostného certifikátu osobných lodí uvedené v rezolúcii IMO A.997(25) v znení zmien a doplnení, „Usmernenia pre obhliadky na základe harmonizovaného systému obhliadok a osvedčovania z roku 2007“ alebo postupy vypracované na dosiahnutie toho istého cieľa.

▼B

5. Obhliadky uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 vykonajú výlučne odborníci na obhliadky zo samotného správneho orgánu štátu vlajky, alebo uznaná organizácia členského štátu oprávnená štátom vlajky vykonať obhliadku, na účely zabezpečenia toho, že všetky uplatniteľné požiadavky tejto smernice sú splnené.

Článok 13

Certifikáty

1. Všetky nové a existujúce osobné lode musia mať v súlade s touto smernicou bezpečnostný certifikát osobnej lode. Certifikát musí mať formát uvedený v prílohe II. Tento certifikát vydá správny orgán štátu vlajky po vykonaní počiatočnej obhliadky, ako je opísané v článku 12 ods. 1 písm. a) a článku 12 ods. 2 písm. a).

2. Bezpečnostný certifikát osobnej lode sa vydá na obdobie nepresahujúce 12 mesiacov. Obdobie platnosti certifikátu môže správny orgán štátu vlajky predĺžiť o diskrečné obdobie až jedného mesiaca po dátume uplynutia platnosti certifikátu uvedenom na certifikáte. Ak sa udelí predĺženie, nové obdobie platnosti certifikátu začne plynúť od dátumu uplynutia platnosti existujúceho certifikátu pred predĺžením jeho platnosti.

Obnovenie bezpečnostného certifikátu osobnej lode sa vydá po vykonaní pravidelnej obhliadky, ako je opísané v článku 12 ods. 1 písm. b) a článku 12 ods. 2 písm. b).

3. Pre vysokorýchlostné osobné plavidlá, ktoré spĺňajú požiadavky kódexu HSC správny orgán štátu vlajky vydá bezpečnostný certifikát vysokorýchlostných plavidiel a povolenie prevádzkovať vysokorýchlostné plavidlo v súlade s ustanoveniami kódexu HSC.

Pre vysokorýchlostné osobné plavidlá, ktoré spĺňajú požiadavky kódexu DSC, vydá správny orgán štátu vlajky certifikát DSC na konštrukciu a zariadenie a povolenie DSC na prevádzku v súlade s ustanoveniami kódexu DSC.

Pred vydaním povolenia na prevádzku vysokorýchlostného osobného plavidla na vnútroštátnu plavbu v hostiteľskom štáte odsúhlasí správny orgán štátu vlajky s hostiteľským štátom všetky prevádzkové podmienky súvisiace s prevádzkou plavidla v tomto štáte. Všetky takéto podmienky musí správny orgán štátu vlajky uviesť na povolení na prevádzku.

4. Výnimky udelené lodiam alebo plavidlám podľa ustanovení a v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 3 musia byť uvedené na certifikáte lode alebo plavidla.

Článok 14

Predpisy dohovoru SOLAS 1974

1. Pokiaľ ide o osobné lode, ktoré vykonávajú medzinárodné plavby, Spoločenstvo predloží IMO žiadosti s cieľom:

a) urýchliť prebiehajúce práce v rámci IMO na preskúmaniach kapitol II-1, II-2 a III dohovoru SOLAS 1974, v znení zmien a doplnení, ktoré obsahujú záležitosti, ktoré sú ponechané na uváženie správneho orgánu, aby sa zaviedli harmonizované výklady týchto predpisov a prijali zodpovedajúce zmeny týchto predpisov; a

b) prijať opatrenia na povinné uplatňovanie zásad, z ktorých vychádzajú ustanovenia obežníka MSC 606 o odsúhlasení výnimiek dohovoru SOLAS 1974 prístavným štátom.

2. Žiadosti uvedené v odseku 1 predloží predsedníctvo Rady a Komisia na základe harmonizovaných predpisov uvedených v prílohe I.

Všetky členské štáty vynaložia všetko úsilie, aby zabezpečili, že IMO sa bude urýchlene zaoberať vývojom uvedených predpisov a opatrení.

Článok 15

Pokuty

Členské štáty stanovia pravidlá o pokutách uplatniteľných na porušenia vnútroštátnych právnych predpisov prijatých podľa tejto smernice a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa vykonali. Takto stanovené pokuty musia byť účinné, primerané a odradzujúce.

Článok 16

Oznámenie

Členské štáty okamžite oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Komisia o tom informuje ostatné členské štáty.

Článok 17

Zrušovacie ustanovenie

Smernica 98/18/ES, zmenená a doplnená smernicami uvedenými v prílohe IV, časť A, sa zrušuje bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva a uplatňovanie smerníc, ktoré sú uvedené v prílohe IV, časť B.

Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe V.

Článok 18

Účinnosť

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 19

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

▼M1









PRÍLOHA I

BEZPEČNOSTNÉ POŽIADAVKY NA NOVÉ A EXISTUJÚCE OSOBNÉ LODE VO VNÚTROŠTÁTNEJ PLAVBE

Obsah VŠEOBECNÉ USTANOVENIASTAVBA LODE – ROZDELENIE LODE NA ÚSEKY A STABILITA, STROJOVÉ A ELEKTRICKÉ ZARIADENIAVŠEOBECNE 1. Definície týkajúce sa časti B (R 2) 2. Definície týkajúce sa častí C, D a E (R 3) KONŠTRUKCIA LODÍ 1. Nové inštalácie z materiálov obsahujúcich azbest (R 3-5) 2. Konštrukčné výkresy uchovávané na palube a na brehu (R 3-7) 3. Ťažné a kotevné zariadenia (R 3-8) NEPORUŠENÁ STABILITA, ROZDELENIE LODE NA ÚSEKY A PORUŠENÁ STABILITALODE POSTAVENÉ 1. JANUÁRA 2009 ALEBO NESKÔR – MOŽNOSŤ UPLATNIŤ REZOLÚCIU MSC.216(82)LODE POSTAVENÉ PRED 1. JANUÁROM 2009 1. Neporušená stabilita – rezolúcia A.749 (18) 2. Vodotesné rozdelenie 3. Zaplaviteľná dĺžka (R 4) 4. Prípustná dĺžka oddelení (R 6) 5. Zaplaviteľnosť (R 5) 6. Koeficient rozdelenia 7. Osobitné požiadavky na rozdelenie lode (R 7) 8. Stabilita v podmienkach pri poškodení (R 8) 8-1. Stabilita osobných lodí ro-ro v podmienkach pri poškodení (R 8-1) 8-2. Osobitné požiadavky na osobné lode ro-ro prepravujúce 400 alebo viac cestujúcich (R 8-2) 8-3. Osobitné požiadavky na osobné lode okrem osobných lodí ro-ro, prepravujúce 400 alebo viac osôb 9. Priedely kolízneho priestoru a priestoru strojového zariadenia (R 10) 10. Dvojité dná (R 12) 11. Stanovenie, označenie a zaznamenávanie deliacich nákladových značiek (R 13) 12. Konštrukcia a úvodné testovanie vodotesných priedelov atď. (R 14) 13. Otvory vo vodotesných priedeloch (R 15) 14. Lode prepravujúce nákladné vozidla a sprevádzajúci personál (R 16) 15. Otvory v obšívke pod hranicou ponoru (R 17) 16. Vodotesná odolnosť osobných lodí nad hranicou hĺbky ponoru (R 20) 17. Uzáver dverí pre lodný náklad (R 20-1) 17-1. Vodotesná odolnosť od paluby ro-ro (priedelová paluba) po priestory pod ňou (R 20-2) 17-2. Prístup k palubám ro-ro (R 20-3) 17-3. Uzáver priedelov na palube ro-ro (R 20-4) 18. Informácie o stabilite (R 22) 19. Bezpečnostné havarijné plány (R 23) 20. Celistvosť trupu a nadpalubia, prevencia a ochrana pred poškodením (R 23-2) 21. Označovanie, pravidelná prevádzka a kontrola vodotesných dverí atď. (R 24) 22. Záznamy v lodnom denníku (R 25) 23. Zdvíhacie plošiny a rampy pre automobily 24. Zábradlia STROJOVÉ ZARIADENIA 1. Všeobecne (R 26) 2. Spaľovacie motory (R 27) 3. Usporiadanie útorových čerpadiel (R 21) 4. Počet a typ útorových čerpadiel (R 21) 5. Zariadenie pre spätný chod (R 28) 6. Kormidlové zariadenie (R 29) 7. Doplňujúce požiadavky na elektrické a elektrohydraulické kormidlové zariadenie (R 30) 8. Vetrací systém v strojovniach (R 35) 9. Komunikácia medzi veliteľským mostíkom a strojovňou (R 37) 10. Poplachové zariadenie pre mechanikov (R 38) 11. Umiestenie núdzových zariadení (R 39) 12. Ovládače strojového zariadenia (R 31) 13. Parné potrubné systémy (R 33) 14. Tlakovzdušné systémy (R 34) 15. Ochrana proti hluku (R 36) 16. Výťahy ELEKTRICKÉ ZARIADENIA 1. Všeobecne (R 40) 2. Hlavný zdroj elektrickej energie a osvetľovacie zariadenia (R 41) 3. Núdzový zdroj elektrickej energie (R 42) 4. Doplnkové núdzové osvetlenie pre lode ro-ro (R 42-1) 5. Ochrana pred zásahom elektrickým prúdom, požiarom a iným nebezpečenstvám elektrického pôvodu (R 45) DOPLNKOVÉ POŽIADAVKY NA STROJOVNE BEZ TRVALEJ OBSLUHY Osobitné posúdenie (R 54) 1. Všeobecne (R 46) 2. Protipožiarna ochrana (R 47) 3. Ochrana proti zaplaveniu (R 48) 4. Ovládanie hnacích zariadení z veliteľského mostíka (R 49) 5. Komunikácia (R 50) 6. Poplachový systém (R 51) 7. Bezpečnostné systémy (R 52) 8. Osobitné požiadavky na strojové zariadenia, kotly a elektrické zariadenia (R 53) 9. Automatický riadiaci a poplachový systém (R 53.4) PROTIPOŽIARNA OCHRANA, HLÁSENIE A HASENIE POŽIARUVŠEOBECNE 1. Základné princípy (R 2) 2. Definície (R 3) 3. Požiarne čerpadlá, protipožiarne potrubie, hydranty, hadice a prúdnice (R 4) 4. Pevné hasiace systémy (R 5 + 8 + 9 + 10) 5. Prenosné hasiace prístroje (R 6) 6. Hasiace zariadenia v strojovniach (R 7) 7. Osobitné opatrenia v strojovniach (R 11) 8. Systémy samočinných hasiacich zariadení, hlásenia požiaru a požiarneho poplachu (R 12) 9. Pevné požiarne hlásne a poplachové systémy (R 13) 10. Opatrenia týkajúce sa tekutých palív, mazacích olejov a iných horľavých olejov (R 15) 11. Výstroj požiarnikov (R 17) 12. Rôzne (R 18) 13. Plány požiarnej ochrany (R 20) 14. Prevádzková pohotovosť a údržba 15. Pokyny, príprava a výcvik na palube 16. Prevádzka PROTIPOŽIARNE OPATRENIA 1. Konštrukcia (R 23) 2. Hlavné vertikálne a horizontálne požiarne úseky (R 24) 3. Priedely v hlavnom vertikálnom požiarnom úseku (R 25) 4. Protipožiarna odolnosť priedelov a palúb na nových lodiach prepravujúcich viac než 36 cestujúcich (R 26) 5. Protipožiarna odolnosť priedelov a palúb na nových lodiach prepravujúcich maximálne 36 cestujúcich a existujúcich lodí triedy B prepravujúcich viac než 36 cestujúcich (R 27) 6. Únikové cesty (R 28) 6-1. Únikové cesty na osobných lodiach ro-ro (R 28-1) 7. Prieniky a otvory v deliacich plochách triedy „A“ a „B“ (R 30, 31) 8. Ochrana schodíšť a výťahov v obytných a hospodárskych priestoroch (R 29) 9. Vetracie systémy (R 32) 10. Hranaté a kruhové lodné okná (R 33) 11. Obmedzené používanie horľavého materiálu (R 34) 12. Konštrukčné údaje (R 35) 13. Pevné systémy hlásenia požiaru a požiarneho poplachu a automatický systém samočinných hasiacich zariadení, hlásenia požiarov a požiarneho poplachu (R 14) (R 36) 14. Ochrana priestorov osobitnej kategórie (R 37) 15. Požiarne hliadky, systémy hlásenia požiaru a požiarneho poplachu a systémy miestneho rozhlasu (R 40) 16. Modernizácia existujúcich lodí triedy B prepravujúcich viac než 36 cestujúcich (R 41-1) 17. Osobitné požiadavky na lode prepravujúce nebezpečný tovar (R 41) 18. Osobitné požiadavky na vrtuľníkové vybavenie ZÁCHRANNÉ PROSTRIEDKY 1. Definície (R 3) 2. Komunikácie, záchranné plavidlá a záchranné člny, osobné záchranné prostriedky (R 6 + 7 + 18 + 21 + 22) 3. Núdzový poplachový systém, systém verejného rozhlasu, zoznam súprav a pokyny pre stav núdze, zamestnanci zabezpečujúci rádiovú komunikáciu, prevádzkové pokyny, výcviková príručka a pokyny pre údržbu (R 6 + 8 + 9 +19 + 20) 4. Posádka záchranného plavidla a dozor (R 10) 5. Zhromažďovacie a naloďovacie zariadenie záchranného plavidla (R 11 + 23 + 25) 5-1. Požiadavky na osobné lode ro-ro (R 26) 5-2. Plochy na pristátie vrtuľníkov a na odvoz osôb (R 28) 5-3. Pomocný systém rozhodovania pre kapitánov (R 29) 6. Spúšťacie stanovištia (R 12) 7. Uloženie záchranných plavidiel (R 13 + 24) 8. Uloženie záchranných člnov (R 14) 8a. Uloženie námorných evakuačných systémov (R 15) 9. Zariadenia na spúšťanie plavidiel a vyrovnanie (R 16) 10. Zariadenie na naloďovanie, spúšťanie a vyrovnanie záchranných člnov (R 17) 11. Pokyny pre stav núdze (R 19) 12. Pracovná pohotovosť, údržba a kontroly (R 20) 13. Výcvik a cvičenie opustenia lode (R 19 + R 30) RÁDIOVÁ KOMUNIKÁCIA 1. Rádiokomunikačné zariadenia TLAČIVO CERTIFIKÁTU BEZPEČNOSTI LODEUSMERNENIE PRE BEZPEČNOSTNÉ POŽIADAVKY NA OSOBNÉ LODE A VYSOKORÝCHLOSTNÉ OSOBNÉ PLAVIDLÁ SO ZRETEĽOM NA OSOBY SO ZNÍŽENOU POHYBLIVOSŤOU PRÍLOHA IV ZRUŠENÁ SMERNICA SO ZOZNAMOM JEJ NÁSLEDNÝCH ZMIEN A DOPLNENÍZOZNAM LEHÔT NA TRANSPOZÍCIU DO VNÚTROŠTÁTNEHO PRÁVA A UPLATŇOVANIETABUĽKA ZHODY

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

1. Ak sa to výslovne ustanovuje, predpisy tejto prílohy sa uplatňujú na nové a existujúce osobné lode tried A, B, C a D používané na domáce cesty so zreteľom na rozsah pôsobnosti tejto smernice, ako sa ustanovuje v článku 3.

2. Nové lode TRIED B, C A D s dĺžkou menej ako 24 metrov musia spĺňať požiadavky predpisov II-1/B/2 až II-1/B/8 a II-1/B/10 tejto prílohy, pokiaľ správa vlajkového štátu, pod ktorého vlajkou má loď právo plávať, nezabezpečí, aby spĺňali požiadavky vnútroštátnych predpisov vlajkového štátu a aby také predpisy zaručovali rovnocennú úroveň bezpečnosti.

3. Ak sa predpisy tejto prílohy neuplatňujú na nové lode s dĺžkou do 24 m, správa vlajkového štátu zabezpečí, aby sa ekvivalentná úroveň bezpečnosti zabezpečila prostredníctvom zhody s vnútroštátnymi predpismi.

4. Existujúce lode tried C a D nemusia spĺňať požiadavky predpisov kapitoly II-1 a II-2 tejto prílohy za predpokladu, že správa vlajkového štátu, pod ktorého vlajkou má loď právo plávať, zabezpečí, aby spĺňali požiadavky vnútroštátnych predpisov vlajkového štátu a že tieto predpisy zaručujú ekvivalentnú úroveň bezpečnosti.

5. Okrem toho v prípade, keď sa to považuje za nemožné a/alebo nenáležité, lode tried B, C a D s dĺžkou menej ako 24 metrov nemusia spĺňať tieto predpisy uvedené v kapitole II-1: v časti B predpis 10, v časti C predpisy 4, 9 a 10 a v časti E predpisy 1 až 9. Správa vlajkového štátu zaistí, aby sa dodržiavaním vnútroštátnych pravidiel zaručila ekvivalentná úroveň bezpečnosti pre takéto lode.

6. Bez ohľadu na ustanovenia článku 6.1 písm. b) nemusia lode triedy D, ktoré nepredlžujú ich plavbu mimo morskej oblasti A 1, ako sa definuje v predpise IV/2.12 dohovoru SOLAS z roku 1974, spĺňať prepravné požiadavky uvedené kapitole IV dohovoru SOLAS z roku 1974, musia však spĺňať aspoň ustanovenia kapitoly IV tejto prílohy.

7. Predpisy týkajúce sa viditeľnosti navigačného mostíka v predpise V/22 dohovoru SOLAS z roku 1974 sa uplatňujú, pokiaľ to je možné a náležité, aj na lode s dĺžkou menej ako 55 metrov, ak je „dĺžka“ taká, ako sa definuje v predpise V/2 dohovoru SOLAS z roku 1974.

8. Pokiaľ sa v tejto prílohe vyžaduje uplatňovanie rezolúcie IMO pre existujúce lode, lode postavené do dvoch rokov od dátumu prijatia tejto rezolúcie v IMO nemusia spĺňať požiadavky tejto rezolúcie za predpokladu, že sú v súlade s prípadnou platnou predchádzajúcou rezolúciou (prípadnými platnými predchádzajúcimi rezolúciami).

9. Pod opravami, prestavbami a zmenami „významnej povahy“ sa rozumie napríklad: — každá zmena, ktorá podstatne mení rozmery lode, — príklad: predĺženie pridaním nového hlavného rebra, — každá zmena, ktorá podstatne mení kapacitu lode z hľadiska počtu prepravovaných cestujúcich, — príklad: paluba pre vozidlá prestavaná na obytné priestory pre cestujúcich, — každá zmena, ktorá podstatne zvýši životnosť lode, — príklad: modernizácia obytných priestorov pre cestujúcich na celej jednej palube.

10. Označenie „(R..)“, ktoré je uvedené za niekoľkými názvami predpisov v tejto prílohe, sa vzťahuje na predpisy dohovoru SOLAS z roku 1974, z ktorých vychádzajú predpisy tejto prílohy, t. j.: .1 Kapitola II-1: Časť A-1, pozri SOLAS vrátane zmien a doplnení z roku 2006. .2 Kapitola II-1: Časť A a B, pozri SOLAS vrátane zmien a doplnení z rokov 96/98. .3 Kapitola II-2: Časť A, predpisy 1 a 2, pozri SOLAS vrátane zmien a doplnení z rokov 1999/2000. Predpis 1.3, pozri časť F (alternatívne konštrukcie a vybavenie) revidovanej kapitoly II-2 (zmeny a doplnenia z roku 2000) SOLAS z roku 1974 v prípade nových lodí postavených 1. januára 2003 alebo neskôr. Kapitola II-2: Časť A, predpisy 3 – 16 a časť B, predpisy 1 – 18, pozri SOLAS vrátane zmien a doplnení z rokov 96/98. .4 Kapitola III: Pozri zmeny a doplnenia SOLAS z rokov 96/98 a zmeny a doplnenia z rokov 2001 – 2003.

11. Ustanovenia uplatniteľné na LODE TRIEDY A možno nájsť v: kapitola II-1/A-1, predpis 1, kapitola II-1/B, predpisy 1, 23 a 24, kapitola II-1/C, predpisy 1, 3 a 16, kapitola II-2/A, predpisy 4, 9 a 12, a kapitola II-2/B, predpis 6.

12. Predpisy uplatniteľné na OSOBNÉ LODE RO-RO TRIEDY A: kapitola II-1/B, predpisy 17-2 a 20.

KAPITOLA II-1

STAVBA LODE – ROZDELENIE NA ÚSEKY A STABILITA, STROJOVÉ A ELEKTRICKÉ ZARIADENIA

ČASŤ A

VŠEOBECNE

1. Definície týkajúce sa časti B (R 2)

.1 Deliaca nákladová značka je vodoryska, ktorá sa používa pri určení rozdelenia lode. .2 Najhlbšia deliaca nákladová značka je vodoryska zodpovedajúca najväčšiemu ponoru, ktorý pripúšťajú príslušné požiadavky na rozdelenie. .1

.2 Dĺžka lode je dĺžka meraná medzi kolmicami na vonkajších koncoch najhlbšej deliacej nákladovej značky.

.3 Šírka lode je maximálna šírka od vonkajšieho rebra po vonkajšie rebro vo výške najhlbšej deliacej nákladovej značky alebo pod ňou.

.4 Ponor je vertikálna vzdialenosť meraná od hornej hrany kýlu k príslušnej deliacej nákladovej značke.

.5 Nosnosť znamená rozdiel medzi výtlakom lode v tonách vo vode so špecifickou mernou hmotnosťou 1,025 pri nákladovej značke zodpovedajúcej určenej letnej voľnej palube a vlastnou hmotnosťou lode.

.6 Vlastná hmotnosť znamená výtlak lode v tonách bez nákladu, pohonných hmôt, mazacích olejov, balastovej vody, pitnej vody a úžitkovej vody v nádržiach, upotrebiteľných zásob a bez cestujúcich a posádky a ich majetku.

.7 Priedelová paluba je najhornejšia paluba, na ktorej sú pripevnené priečne vodotesné priedely.

.8 Hranica ponoru je čiara vedená aspoň 76 mm pod hornou hranou priedelovej paluby na boku lode.

.9 Priestorová zaplaviteľnosť je percentuálna časť priestoru, ktorá môže byť zaplavená vodou. Objem priestoru, ktorý presahuje hranicu ponoru, sa meria len do výšky tejto hranice.

.10 Priestor strojovne znamená priestor medzi hornou hranou kýlu a hranicou ponoru a medzi vonkajšími priečnymi vodotesnými priedelmi ohraničujúcimi priestor, kde sa nachádza hlavné a pomocné hnacie strojové zariadenie a kotly slúžiace na pohon.

.11 Priestory pre cestujúcich znamenajú priestory, v ktorých sú ubytovaní a ktoré používajú cestujúci, s výnimkou miestností pre batožinu, zásoby, potraviny a poštu.

.12 Vodotesnosť konštrukcie znamená schopnosť zabrániť, aby voda pod hydrostatickým tlakom prenikla akýmkoľvek smerom konštrukciou pri nepoškodenom alebo poškodenom stave konštrukcie.

.13 Odolnosť proti poveternostným vplyvom znamená, že voda neprenikne do lode za akýchkoľvek podmienok na mori.

.14 Osobná loď ro-ro znamená osobnú loď s nákladnými priestormi typu ro-ro alebo priestormi osobitnej kategórie, ako je definované v predpise II-2/A/2.

2. Definície týkajúce sa častí C, D a E (R 3)

.1 Riadiaci systém kormidlového zariadenia znamená zariadenie, ktorým sa prenášajú povely z veliteľského mostíka na hnaciu jednotku kormidlového zariadenia. Riadiaci systém kormidlového zariadenia zahŕňa vysielače, prijímače, hydraulické čerpadlá a ich príslušné motory, regulátory motorov, potrubia a káble. .2 Hlavné kormidlové zariadenie znamená strojové zariadenie, ovládač kormidla, prípadne hnacia jednotka kormidlového zariadenia, a doplnkové vybavenie a prostriedky pôsobenia krútiaceho momentu na kormidlový stržeň (napr. kormidlová páka alebo kvadrant) nutné na pohyb kormidla na účel riadenia lode za normálnych prevádzkových podmienok. .1

.2 Hnacia jednotka kormidlového zariadenia znamená: .1 v prípade elektrického kormidlového zariadenia, elektrický motor a jeho elektrické vybavenie a pripojené čerpadlo; .2 v prípade elektrohydraulického kormidlového zariadenia, elektrický motor a jeho elektrické vybavenie a pripojené čerpadlo; .3 v prípade iného hydraulického kormidlového zariadenia, hnací stroj a jeho pripojené čerpadlo.

.3 Pomocné kormidlové zariadenie znamená zariadenie iné, než je akákoľvek časť hlavného kormidlového zariadenia, ktoré je potrebné na riadenie lode v prípade poruchy hlavného kormidlového zariadenia, no bez kormidlovej páky alebo kvadrantu, alebo komponentov slúžiacich na rovnaký účel.

.4 Normálny prevádzkový a obývateľný stav znamená stav, v ktorom loď ako celok, strojové zariadenie, služby, prostriedky a pomocné zariadenia zabezpečujúce pohon, ovládateľnosť, bezpečnú plavbu, protipožiarnu a protizáplavovú bezpečnosť, vnútornú a vonkajšiu komunikáciu na lodi, signalizačné zariadenia, únikové cesty a spúšťacie zariadenie záchranných člnov, ako aj predpokladané zariadenie zabezpečujúce podmienky pohodlného pobytu, sú riadne prevádzkyschopné a fungujú normálne.

.5 Stav núdze znamená stav, v ktorom zariadenia potrebné na normálnu prevádzku a životné podmienky nie sú v prevádzkyschopnom stave pre poruchu hlavného zdroja elektrickej energie.

.6 Hlavný zdroj elektrickej energie znamená zdroj určený na dodávku elektrickej energie pre hlavný rozvodný panel na rozvod do všetkých zariadení potrebných na udržiavanie lode v normálnych prevádzkových a životných podmienkach.

.7 Stav nehybnej lode je stav, v ktorom hlavné hnacie strojové zariadenie, kotly a pomocné zariadenia nie sú v prevádzke, pretože nie sú zásobované energiou.

.8 Hlavný generátor je priestor, v ktorom sa nachádza hlavný zdroj elektrickej energie.

.9 Hlavný rozvodný panel je rozvodný panel, ktorý je priamo zásobovaný elektrickou energiou z hlavného zdroja a je určený na rozvod elektrickej energie do lodných zariadení.

.10 Núdzový rozvodný panel je rozvodný panel, ktorý je v prípade poruchy hlavného systému dodávky elektrickej energie zásobovaný priamo z núdzového zdroja elektrickej energie alebo prechodného núdzového zdroja elektrickej energie a je určený na rozvod elektrickej energie do núdzových zariadení.

.11 Núdzový zdroj elektrickej energie je zdroj elektrickej energie určený na zásobovanie núdzového rozvodného panelu v prípade poruchy dodávky z hlavného zdroja elektrickej energie.

.12 Maximálna prevádzková rýchlosť dopredu je najvyššia rýchlosť, na ktorú je loď konštruovaná pre plavbu na mori pri najhlbšom ponore.

.13 Maximálna rýchlosť dozadu je rýchlosť, ktorou môže loď pri plavbe na mori smerom dozadu dosiahnuť najvyšší navrhovaný výkon pri najhlbšom ponore.

.14(a) Priestory strojového zariadenia sú všetky priestory strojového zariadenia kategórie A a všetky ostatné priestory zahŕňajúce pohonné zariadenia, kotly, úpravne na naftu, parné a spaľovacie motory, generátory a hlavné elektrické strojové zariadenia, plniace stanovište pre olej, chladiace, stabilizačné, vetracie a klimatizačné strojové zariadenia a podobné priestory a šachty k nim.

.14(b) Priestory strojového zariadenia kategórie A sú také priestory a šachty k nim, ktoré zahŕňajú: .1 strojové zariadenia s vnútorným spaľovaním používané pri hlavnom pohone alebo .2 strojové zariadenia s vnútorným spaľovaním používané na iné účely než na hlavný pohon, keď tieto zariadenia majú celkový výkon aspoň 375 kW, alebo .3 každý kotol vykurovaný naftou alebo úpravne na naftu.

.15 Systém motorového pohonu znamená hydraulické zariadenie na dodávku energie na účely otáčania kormidlového pňa obsahujúce pohonnú jednotku alebo pohonné jednotky spolu s pripojeným potrubím a armatúrami a pohonom kormidla. Systém motorového pohonu môže mať spoločné mechanické komponenty, t. j. kormidlovú páku alebo kvadrant a kormidlový stržeň, alebo komponenty slúžiace na rovnaký účel.

.16 Riadiace stanovištia sú priestory, v ktorých sa nachádza rádiové alebo hlavné navigačné zariadenie, alebo núdzový zdroj energie, alebo kde je sústredené zariadenie na hlásenie a ovládanie protipožiarnych zariadení.

ČASŤ A-1

KONŠTRUKCIA LODÍ

1. Nové inštalácie materiálov obsahujúcich azbest (R 3-5)

.1 Tento predpis sa vzťahuje na materiály používané pri konštrukcii, strojových zariadeniach, elektrických zariadeniach a vybavení, na ktoré sa vzťahujú predpisy uvedené v tejto prílohe.

.2 V prípade všetkých lodí sú všetky nové inštalácie z materiálov obsahujúcich azbest zakázané.

2. Konštrukčné výkresy uchovávané na palube a na brehu (R 3-7)

.1 Súbor dielenských konštrukčných výkresov a iných plánov, na ktorých sú zobrazené všetky následné konštrukčné úpravy, sa musí uchovávať na palube lodí postavených 1. januára 2012 alebo neskôr.

.2 Dodatočný súbor takýchto výkresov musí uchovávať na brehu spoločnosť, ako sa definuje v prepise IX/1.2 dohovoru SOLAS z roku 1974.

.3 Pozri obežník MSC/1135 IMO „Konštrukčné výkresy lodí v konečnom stave, ktoré sa majú uchovávať na palube lode a na pevnine“.

3. Ťažné a kotevné zariadenia (R 3-8)

.1 Lode musia byť vybavené zariadeniami, vybavením a inštaláciami s dostatočne bezpečnou pracovného záťažou s cieľom umožniť vykonanie všetkých ťažných a kotviacich operácií spojených s bežnou prevádzkou lode.

.2 Zariadenia, vybavenie a inštalácie zabezpečené v súlade s odsekom 1 musia spĺňať normy špecifikované pre klasifikáciu podľa pravidiel uznanej organizácie alebo ekvivalentné pravidlá používané správou v súlade s článkom 14 ods. 2 smernice 94/57/ES.

.3 Pozri obežník MSC/1175 IMO „Usmernenia pre ťažné a kotevné zariadenia na palube lodí“.

.4 Všetky inštalácie alebo súčasti vybavenia na základe tohto predpisu musia byť jasne označené bez obmedzení týkajúcich sa ich bezpečnej prevádzky, pričom sa zohľadňuje pevnosť ich upevnenia na konštrukciu lode.

ČASŤ B

NEPORUŠENÁ STABILITA, ROZDELENIE LODE NA ÚSEKY A PORUŠENÁ STABILITA

Časť B-1

Lode postavené 1. januára 2009 alebo neskôr – možnosť uplatniť rezolúciu MSC.216(82)

Na lode TRIED B, C A D, ktorých kýl bol položený 1. januára 2009 alebo neskôr alebo ktoré boli k tomuto dňu v podobnom štádiu výstavby, sa uplatňujú požiadavky uvedené v časti B-2 alebo prípadne vhodné ustanovenia dohovoru SOLAS kapitoly II-I časti B, ako sa ustanovuje v prílohe 2 k rezolúcii MSC 216(82).

Časť B-2

Lode postavené pred 1. januárom 2009

1. Neporušená stabilita – rezolúcia A.749(18), zmenená a doplnená rezolúciou MSC.75(69)

Všetky triedy nových lodí s dĺžkou 24 metrov a viac musia spĺňať príslušné ustanovenia pre osobné lode uvedené v kódexe o neporušenej stabilite prijatom rezolúciou IMO A.749(18) v znení zmien a doplnení.

Ak členské štáty považujú použitie kritérií silného vetra a kolísania podľa rezolúcie IMO A.749(18) v znení zmien a doplnení za nevhodné, môžu použiť alternatívny prístup zaručujúci dostatočnú stabilitu. Toto by malo byť doložené dôkazom predloženým Komisii, ktorý potvrdí, že sa dosiahne ekvivalentná úroveň bezpečnosti.

Všetky existujúce lode tried A a B musia za všetkých podmienok zaťaženia vyhovovať ďalej uvedeným kritériám stability s príslušnými úpravami vplyvu voľnej hladiny kvapalných látok v nádržiach v súlade s predpokladmi odseku 3.3 rezolúcie IMO A.749 (18) v znení zmien a doplnení alebo ekvivalentnými predpokladmi.

a) Plocha pod krivkou vyrovnávacieho ramena páky (krivka GZ) nesmie byť menšia než: i) 0,055 metrových radiánov až do 30° náklonu lode; ii) 0,09 metrových radiánov do 40° náklonu lode alebo uhlu zaplavenia, t. j. náklonu lode, pri ktorom by spodné hrany všetkých otvorov v lodnom trupe, nadstavbách alebo kabínach, ktoré sa nedajú vodotesne uzavrieť, boli potopené, keby bol tento uhol menší než 40°; iii) 0,03 metrových radiánov pri náklone od 30° do 40° alebo od 30° až po uhol zaplavenia, keby bol tento uhol menší než 40 °.

b) Vyrovnávacie rameno páky GZ musí mať najmenej 0,20 metra pri náklone lode rovnom alebo väčšom než 30°.

c) Maximálne vyrovnávacie rameno páky GZ nastáva pri uhle náklonu nad 30° ale aspoň 25°.

d) Počiatočná priečna metacentrická výška nesmie byť menšia než 0,15 metra.

Podmienky zaťaženia, ktoré je nutné zohľadniť, aby sa overila zhoda s uvedenými kritériami stability, musí obsahovať aspoň podmienky uvedené v bode 3.5.1.1 rezolúcie IMO A.749 (18) v znení zmien a doplnení.

Všetky existujúce lode tried A a B s dĺžkou 24 metrov a viac musia vyhovovať aj doplňujúcim kritériám stanoveným v bode 3.1.2.6 (doplňujúce kritériá pre osobné lode) a v bode 3.2 (silný vietor a kolísanie) rezolúcie IMO A.749 (18) v znení zmien a doplnení.

Ak členské štáty považujú použitie kritérií silného vetra a kolísania podľa rezolúcie IMO A.749 (18) v znení zmien a doplnení za nevhodné, môžu použiť alternatívny prístup zaručujúci dostatočnú stabilitu. Toto by malo byť doložené dôkazom predloženým Komisii, ktorý potvrdí, že sa dosiahne ekvivalentná úroveň bezpečnosti.

2. Vodotesné rozdelenie

Každá loď musí byť rozdelená priedelmi na vodotesné oddelenia, ktoré musia byť vodotesné až po priedelovú palubu a ktorých maximálna dĺžka sa vypočíta podľa konkrétnych požiadaviek stanovených ďalej v texte.

Namiesto týchto požiadaviek sa môžu ako ekvivalent časti B kapitoly II Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori z roku 1960 použiť predpisy o rozdelení a stabilite osobných lodí, prijaté v rezolúcii IMO A.265(VIII), ak sa uplatňujú vo svojej celistvosti.

Každá ďalšia časť vnútornej štruktúry, ktorá ovplyvňuje účinnosť rozdelenia lode, musí byť vodotesná.

3. Zaplaviteľná dĺžka (R 4)

.1 Zaplaviteľná dĺžka v danom bode je maximálna časť dĺžky lode, ktorej stred sa nachádza v tomto bode a ktorá môže byť zaplavená za predpokladu uvedenej zaplaviteľnosti bez toho, aby loď klesla za hranicu ponoru.

.2 V prípade, že loď nemá súvislú priedelovú palubu, zaplaviteľná dĺžka v každom bode sa môže stanoviť podľa predpokladanej súvislej hranice ponoru, ktorá nie je v žiadnom bode menšia než 76 mm pod hornou hranou paluby na boku lode, ku ktorému vedú príslušné vodotesné priedely a obšívka.

.3 Ak je časť predpokladanej hranice ponoru značne pod palubou, ku ktorej vedú priedely, môže správa vlajkového štátu povoliť obmedzené zmiernenie ustanovenia o vodotesnosti u tých častí priedelov, ktoré sú nad hranicou ponoru a bezprostredne pod vyššou palubou.

4. Prípustná dĺžka oddelení (R 6)

Maximálna prípustná dĺžka oddelenia, ktorého stred leží v nejakom bode dĺžky lode, sa získa vynásobením zaplaviteľnej dĺžky príslušným koeficientom nazývaným koeficient rozdelenia.

5. Zaplaviteľnosť (R 5)

Konečné predpoklady uvedené v predpise 3 sa týkajú zaplaviteľnosti priestorov pod hranicou ponoru.

Pri stanovení zaplaviteľnej dĺžky je predpokladaná priemerná zaplaviteľnosť priestoru pod hranicou ponoru uvedená v tabuľke predpisu 8.3.

6. Koeficient rozdelenia

Koeficient rozdelenia je:

1,0, ak je loď certifikovaná na prepravu menej než 400 osôb, a

1,0, ak je loď certifikovaná na prepravu 400 osôb alebo viac a s dĺžkou L < 55, a

0,5, ak je loď certifikovaná na prepravu 400 osôb alebo viac.

Existujúce osobné lode ro-ro triedy B musia spĺňať túto požiadavku najneskôr do dátumu zhody, ktorý je ustanovený v predpise II-1/B/8-2 odseku 2.

Koeficient rozdelenia je: 1,0

7. Osobitné požiadavky na rozdelenie lode (R 7)

.1 Ak vedú v jednej alebo viacerých častiach lode vodotesné priedely k vyššej palube než v zostávajúcej časti lode a je potrebné, aby toto vyššie vedenie priedelov bolo využité vo výpočte zaplaviteľnej dĺžky, potom je možné v prípade každej tejto časti lode využiť osobitné hranice ponoru za predpokladu, že: .1 boky lode siahajú po celej dĺžke lode až po palubu, ktorá zodpovedá hornej hranici ponoru, a všetky otvory v obšívke po celej dĺžke lode pod touto palubou sa na účely predpisu 15 považujú za otvory pod hranicou ponoru a .2 každé z dvoch oddelení priľahlých k „stupňom“ v priedelovej palube je v rámci prípustnej dĺžky zodpovedajúcej jej príslušným hraniciam ponoru a okrem toho ich spoločná dĺžka nepresahuje dvojnásobok prípustnej dĺžky na dolnej hranici ponoru.

.2 Oddelenie môže presiahnuť prípustnú dĺžku stanovenú pravidlami predpisu 4, ak spoločná dĺžka každého páru priľahlých oddelení, u ktorých je dané oddelenie spoločné, nepresiahne zaplaviteľnú dĺžku alebo dvojnásobok prípustnej dĺžky podľa toho, ktorá hodnota je menšia.

.3 Hlavný priečny priedel môže byť osadený za predpokladu, že všetky časti osadenia ležia vnútri vertikálnych plôch na oboch bokoch lode, ktoré sa nachádzajú vo vzdialenosti od obšívky rovnajúcej sa jednej pätine šírky lode merané v pravých uhloch osi na úrovni najhlbšej deliacej nákladnej značky. S každou časťou osadenia, ktorá leží mimo týchto hraníc, sa zaobchádza ako so stupňami podľa odseku 6.

.4 Ak je hlavný priečny priedel osadený alebo opatrený stupňami, použije sa na určenie rozdelenia rovnocenný priebežný priedel.

.5 Ak hlavné priečne vodotesné oddelenie obsahuje miestne rozdelenie a správa vlajkového štátu je presvedčená o tom, že po každom predpokladanom poškodení boku lode v dĺžke 3,0 metre plus 3 % dĺžky lode alebo 11,0 metrov alebo 10 % dĺžky lode podľa toho, ktorá hodnota je menšia, nebude celý objem hlavného oddelenia zaplavený, je možné povoliť primeranú odchýlku v prípustnej dĺžke vyžadovanej inak pre toto oddelenie. V takom prípade nesmie byť účinný vztlak predpokladaný na nepoškodenom boku väčší než je vztlak predpokladaný na poškodenom boku. Odchýlka podľa tohto odseku sa udelí len vtedy, keď sa nepredpokladá porušenie predpisu 8.

.6 Hlavný priečny priedel môže mať stupne za predpokladu, že spĺňa jednu z týchto podmienok: .1 celková dĺžka dvoch oddelení rozdelených príslušným priedelom nepresahuje buď 90 % zaplaviteľnej dĺžky, alebo dvojnásobok prípustnej dĺžky, s výnimkou prípustnej dĺžky na lodiach, ktorých koeficient rozdelenia sa rovná 1, ale celková dĺžka dvoch daných oddelení nesmie presiahnuť prípustnú dĺžku; .2 dodatočné rozdelenie sa stanoví v rozsahu stupňov, aby sa udržala rovnaká úroveň bezpečnosti, ako je úroveň zabezpečená priebežným priedelom; .3 oddelenie, nad ktorým sa stupeň nachádza, nepresahuje prípustnú dĺžku zodpovedajúcu hranici ponoru 76 mm pod stupňom.

.7 Na lodiach s dĺžkou 100 metrov a viac musia byť hlavné priečne priedely za čelným kolíznym priestorom upevnené vo vzdialenosti od prednej kolmice, ktorá nie je väčšia než prípustná dĺžka.

.8 Ak je vzdialenosť medzi dvoma priľahlými hlavnými priečnymi priedelmi alebo rovnakými priebežnými priedelmi alebo vzdialenosť medzi priečnymi plochami prechádzajúcimi cez najbližšie časti priedelov so stupňami menšia než 3,0 metre plus 3 % dĺžky lode alebo 11,0 metrov alebo 10 % dĺžky lode podľa toho, ktorá dĺžka je menšia, potom len jeden z týchto priedelov sa považuje za časť rozdelenia lode.

.9 Ak je požadovaný koeficient rozdelenia 0,50, celková dĺžka akýchkoľvek dvoch priľahlých oddelení nesmie presiahnuť zaplaviteľnú dĺžku.

8. Stabilita v podmienkach pri poškodení (R 8)

.1.1 Za všetkých prevádzkových podmienok musí byť zabezpečená dostatočná neporušená stabilita, aby loď mohla odolať poslednému stupňu zaplavenia ktoréhokoľvek z hlavných oddelení, u ktorého sa musí dodržať zaplaviteľná dĺžka.

.1. Ak sú dve priľahlé hlavné oddelenia rozdelené stupňovitým priedelom podľa podmienok predpisu 7.6.1, musí byť neporušená stabilita primeraná tak, aby odolala zaplaveniu týchto dvoch priľahlých oddelení.

.1.3 Ak je požadovaný koeficient rozdelenia 0,50, musí byť neporušená stabilita primeraná tak, aby odolala zaplaveniu ktoréhokoľvek z dvoch priľahlých oddelení.

.2.1 Požiadavky pododseku .1 sa stanovia výpočtom, ktorý je v súlade s odsekmi 3, 4 a 6 a ktorý berie do úvahy rozmery a stavebné charakteristické charakteristiky lode a polohu a usporiadanie poškodených oddelení. Pri tomto výpočte sa predpokladá, že sa loď nachádza v najhorších predvídateľných prevádzkových podmienkach z hľadiska stability.

.2.2 Ak sa navrhuje vybaviť paluby, vnútorné deliace steny alebo pozdĺžne priedely dostatočnou nepriestupnosťou, aby sa zamedzilo prenikaniu prúdu vody, musí sa toto obmedzenie primerane zohľadniť vo výpočtoch.

.2.3 Stabilita vyžadovaná v konečnom stave po poškodení a po vyrovnaní plavidla, ak sa to predpokladá, sa stanoví takto: .2.3.1 Kladná krivka zvyšného vyrovnávacieho ramena páky musí mať rozsah aspoň 15° za uhlom rovnovážnej polohy. Tento rozsah je možné znížiť na najviac 10° v prípade, že plocha pod krivkou vyrovnávacieho ramena páky zodpovedá ploche stanovenej v pododseku 2.3.2, vynásobenej koeficientom 15/rozsahu, kde rozsah je vyjadrený v stupňoch. .2.3.2 Plocha pod krivkou vyrovnávacieho ramena páky musí byť aspoň 0,015 metrových radiánov meraných od uhla rovnovážnej polohy k menšiemu z nasledujúcich uhlov: .1 uhol, pri ktorom dochádza k vzostupnému zaplaveniu; .2 22 ° (merané od zvislej polohy) v prípade zaplavenia jedného oddelenia alebo 27° (merané od zvislej polohy) v prípade súčasného zaplavenia dvoch priľahlých oddelení. .2.3.3 Zvyšné vyrovnávacie rameno páky sa vypočíta v rozsahu pozitívnej stability berúc do úvahy najväčší z týchto momentov náklonu: .1 zhromaždenie všetkých cestujúcich na jednej strane; .2 spustenie všetkých plne naložených záchranných plavidiel na vodu na jednej strane pomocou člnových žeriavov; .3 tlak vetra vypočítaný podľa vzorca: Vyrovnávacie rameno páky však nesmie byť menšie než 0,10 m. .2.3.4 Na účely výpočtu momentu náklonu v odseku 2.3.3 sa musia zohľadniť tieto predpoklady: .1 Moment náklonu spôsobený zhromaždením cestujúcich: .1.1 štyri osoby na štvorcový meter; .1.2 hmotnosť 75 kg na každého cestujúceho; .1.3 cestujúci sa rozdelia na disponibilné palubné plochy na jednej strane lode, a to na palubách, na ktorých sa nachádzajú zhromažďovacie stanovištia tak, aby sa vytvoril najnepriaznivejší moment náklonu. .2 Moment náklonu spôsobený spustením všetkých plne naložených záchranných plavidiel na vodu na jednej strane lode pomocou člnových žeriavov: .2.1 predpokladá sa, že všetky záchranné plavidlá a člny upevnené na tej strane, na ktorú sa loď po poškodení naklonila, budú plne naložené a pripravené na vyplávanie a na spustenie na vodu; .2.2 pri záchranných člnoch, ktoré môžu byť plne naložené spustené na vodu z miesta uloženia, uvažuje sa počas ich spúšťania na vodu s maximálnym momentom náklonu; .2.3 predpokladá sa, že plne naložený záchranný čln pripevnený k svojmu člnovému žeriavu bude na tej strane, na ktorú sa loď po poškodení naklonila, pripravený na vyplávanie a na spustenie na vodu; .2.4 osoby nenachádzajúce sa v záchranných zariadeniach, ktoré vyplávali, nevyvolajú buď dodatočný moment náklonu, alebo vyrovnávací moment; .2.5 pri záchranných zariadeniach na opačnej strane lode, než na ktorú sa loď naklonila, sa počíta s tým, že sú v uloženej polohe. .3 Momenty náklonu spôsobené tlakom vetra: .3.1 trieda B: použije sa tlak vetra 120 N/m2; triedy C a D: použije sa tlak vetra 80 N/m2; .3.2 príslušná plocha je bočná plocha lode nad vodoryskou za stavu narušenej stability; .3.3 moment náklonu ramena páky je vertikálna vzdialenosť od bodu v jednej polovici stredného ponoru za stavu narušenej stability k ťažisku bočnej plochy.

.2.4 Ak nastane postupné veľké zaplavenie, ktoré spôsobí rýchle zníženie vyrovnávacieho ramena páky o 0,04 metra alebo viac, potom sa musí brať do úvahy to, že krivka vyrovnávacieho ramena páky je ukončená pri uhle, pri ktorom nasáva postupné zaplavenie, a rozsah a plocha uvedená v odsekoch 2.3.1 a 2.3.2 sa meria pre tento uhol.

.2.5 V prípadoch, keď má postupné zaplavenie obmedzený rozsah, t. j. že ďalej nehatene nepokračuje, a tým spôsobuje prijateľné pomalé zníženie vyrovnávacieho ramena páky o menej než 0,04 metra, zvyšná krivka sa úmerne skráti s predpokladom, že postupne zaplavovaný priestor je takto zaplavený od začiatku.

.2.6 V medzistupni zaplavenia musí mať maximálne vyrovnávacie rameno páky najmenej 0,05 metra a rozsah pozitívneho vyrovnávacieho ramena páky musí byť najmenej 7 metrov. Vo všetkých prípadoch je treba počítať len s jednou trhlinou v lodnom trupe a len s jednou voľnou hladinou.

.3 Na účel výpočtu narušenej stability je objemová a priestorová zaplaviteľnosť takáto:



Priestory Priepustnosť (%) Určené pre náklad alebo zásoby 60 Obsadené ubytovacími priestormi 95 Obsadené strojovým zariadením 85 Určené pre kvapalné látky 0 alebo 95 (1) (1) Podľa toho, ktorá hodnota vedie k prísnejším požiadavkám. S vyššou zaplaviteľnosťou plôch je treba počítať pri priestoroch, ktoré sú v blízkosti poškodenej vodorysky a neobsahujú významný podiel ubytovacích priestorov alebo strojového zariadenia, a pri priestoroch, ktoré vo všeobecnosti nie sú obsadené významnejším množstvom nákladu alebo zásob.

.4 Predpokladaný rozsah poškodení je takýto: .1 pozdĺžny rozsah: 3,0 metre plus 3 % dĺžky lode alebo 11,0 metrov alebo 10 % dĺžky lode podľa toho, ktorá hodnota je menšia; .2 priečny rozsah (meraný vo vnútri od boku lode v pravom uhlu k osi v úrovni najhlbšej deliacej nákladovej značky): vzdialenosť jednej pätiny šírky lode a .3 vertikálny rozsah: od základne nahor bez obmedzenia; .4 ak akékoľvek poškodenie menšieho rozsahu, než je uvedené v 4.1,4.2 a 4.3. by spôsobilo horší stav, pokiaľ ide o náklon lode na stranu alebo stratu metacentrickej výšky, počíta sa s týmto poškodením vo výpočtoch.

.5 Nesymetrické zaplavenie sa musí vhodnými opatreniami obmedziť na minimum. Ak treba korigovať veľké uhly náklonu lode, opatrenia musia pôsobiť samočinne, ak je to možné, ale v každom prípade ak existujú ovládače zariadenia proti priečnemu zaplaveniu, musia byť ovládateľné z hornej priedelovej paluby. U nových lodí TRIED B, C A D nesmie maximálny uhol náklonu lode po zaplavení, ale pred vyrovnaním, presiahnuť 15 °. Ak sa vyžaduje zariadenie proti priečnemu zaplaveniu, čas na vyrovnanie nesmie presiahnuť 15 minút. Kapitánovi lode sa poskytujú vhodné údaje o zariadení proti priečnemu zaplaveniu, ktoré sú k dispozícii.

.6 Konečný stav lode po poškodení a v prípade nesymetrického zaplavenia po tom, ako sa uskutočnili opatrenia na vyrovnanie lode, je takýto: .1 v prípade nesymetrického zaplavenia sa pozitívne zostatková metacentrická výška aspoň 50 mm vypočíta metódou stáleho výtlaku; .2a pokiaľ nie je v odseku 6.2b stanovené inak, v prípade nesymetrického zaplavenia nesmie uhol náklonu pri zaplavení jedného oddelenia presiahnuť 7° pri lodiach triedy B (nové a existujúce) a 12° pri lodiach tried C a D (nové). Pri súčasnom zaplavení dvoch priľahlých oddelení je pri lodiach triedy B povolený náklon lode na stranu o 12° za predpokladu, že koeficient rozdelenia nie je nikde v zaplavenej časti lode väčší než 0,50; .2b pri existujúcich lodiach triedy B, ktoré nie sú osobnými loďami ro-ro a boli postavené do 29. apríla 1990, v prípade nesymetrického zaplavenia, uhol nesmie presiahnuť 7° okrem výnimočných prípadov, keď môže správa povoliť väčší náklon kvôli nesymetrickému momentu, no konečný náklon nesmie presiahnuť 15°; .3 hranica ponoru nesmie byť v konečnom štádiu zaplavenia ponorená. Ak sa uvažuje s tým, že hranica ponoru sa môže na prechodnú dobu zaplavenia ponoriť pod vodu, môže správa vlajkového štátu vyžadovať také vyšetrovania a opatrenia, aké bude považovať za nutné pre bezpečnosť lode.

.7 Kapitánovi lode sa musia poskytnúť údaje nutné k udržaniu dostatočnej neporušenej stability v prevádzkových podmienkach, aby loď mohla odolať veľkému poškodeniu. V prípade lodí vyžadujúcich zariadenia proti priečnemu zaplaveniu musí byť kapitán lode informovaný o podmienkach stability, z ktorých vychádzajú výpočty náklonu lode, a upozornený na to, že za nepriaznivých podmienok stability pri trvalom poškodení lode môže dôjsť k nadmernému náklonu lode.

.8 Údaje uvedené v odseku 7, ktoré majú kapitánovi umožniť udržať dostatočnú neporušenú stabilitu, musia obsahovať informácie, ktoré budú udávať maximálne prípustnú výšku ťažiska lode nad kýlom (KG) alebo alternatívne aspoň prípustnú metacentrickú výšku (GM) pre rozsah ponorov alebo výtlakov dostatočných na pokrytie všetkých prevádzkových podmienok. Informácie musia vyjadrovať vplyv rôznych sklonov lode so zreteľom na prevádzkové obmedzenia.

.9 Každá loď musí mať na prednej a zadnej časti jasne označené stupnice ponorov. V prípade, že značky ponorov nie sú na ľahko čitateľných miestach alebo prevádzkové obmedzenie v oblasti plavby sťažuje čítanie značky ponoru, musí byť loď vybavená spoľahlivým systémom zisťovania ponoru, ktorý je schopný určiť ponory na prednej a zadnej časti.

.10 Po dokončení naloženia lode a pred jej odchodom musí kapitán určiť sklon a stabilitu lode a tiež zistiť a zaznamenať, či loď vyhovuje kritériám stability podľa príslušných predpisov. Stabilita lode sa určuje vždy výpočtom. Na tento účel je možné použiť počítač pre elektronický výpočet zaťaženia a stability alebo ekvivalentné prostriedky.

.11 Správa vlajkového štátu nesmie zmierniť požiadavky na porušenú stabilitu, pokiaľ sa nepreukáže, že neporušená metacentrická výška nutná na splnenie týchto požiadaviek je za akýchkoľvek prevádzkových podmienok pre zamýšľanú prevádzku nadmerná.

.12 Zmiernenie požiadaviek na porušenú stabilitu sa povolí len vo výnimočných prípadoch a pod podmienkou, že sa správe vlajkového štátu podá dôkaz o tom, že pomery, usporiadania a iné charakteristické znaky lode sú pre stabilitu po poškodení najvhodnejšie, čo je možné za určitých okolností opodstatnene a odôvodnene prijať.

8-1. Stabilita osobných lodí ro-ro v podmienkach pri poškodení (R 8-1)

.1 Existujúce osobné lode typu ro-ro triedy B musia vyhovovať predpisu 8 najneskôr ku dňu prvej pravidelnej prehliadky po dni zhody predpísanej ďalej v súlade s hodnotou A/Amax definovanou v prílohe k MSC/Circ. 574 „Postup výpočtu na stanovenie charakteristických veličín funkčnej schopnosti existujúcich osobných lodí typu ro-ro s použitím zjednodušenej metódy založenej na rezolúcii A.265(VIII)“.



Hodnota A/Amax: Dátum zhody: menej než 85 % 1. októbra 1998 85 % alebo viac, ale menej než 90 % 1. októbra 2000 90 % alebo viac, ale menej než 95 % 1. októbra 2002 95 % alebo viac, ale menej než 97,5 % 1. októbra 2004 97,5 % alebo viac 1. októbra 2005

8-2. Osobitné požiadavky na osobné lode ro-ro prepravujúce 400 alebo viac cestujúcich (R 8-2)

Bez ohľadu na ustanovenia predpisu II-1/B/8 a II-1/B/8-1:

.1 nové osobné lode ro-ro certifikované na prepravu 400 alebo viac cestujúcich musia spĺňať ustanovenia odseku 2.3 predpisu II-1/B/8, pričom sa predpokladá, že poškodenie sa vzťahuje na akékoľvek miesto dĺžky lode L, a

.2 existujúce osobné lode ro-ro certifikované na prepravu 400 alebo viac cestujúcich musia spĺňať požiadavky odseku 1 najneskôr do dátumu prvej pravidelnej prehliadky po poslednom dátume zhody predpísanom v pododsekoch 2.1, 2.2 alebo 2.3 podľa toho, ktorý dátum nastane najneskôr: .2.1



Hodnota A/Amax: Dátum zhody: menej než 85 % 1. októbra 1998 85 % alebo viac, ale menej než 90 % 1. októbra 2000 90 % alebo viac, ale menej než 95 % 1. októbra 2002 95 % alebo viac, ale menej než 97,5 % 1. októbra 2004 97,5 % alebo viac 1. októbra 2010 .2.2 Povolený počet prepravovaných osôb: 1 500 alebo viac 1. októbra 2002 1 000 alebo viac, ale menej než 1 500 1. októbra 2006 600 alebo viac, ale menej než 1 000 1. októbra 2008 400 alebo viac, ale menej než 600 1. októbra 2010 .2.3 Vek lode je 20 rokov alebo viac: ak vek lode znamená čas počítaný od dátumu, keď bol položený kýl alebo od dátumu, keď bola loď v podobnej etape stavby, alebo od dátumu, keď bola loď zmenená na osobnú loď ro-ro.

8-3. Osobitné požiadavky na osobné lode okrem osobných lodí ro-ro, prepravujúce 400 alebo viac osôb

Bez ohľadu na ustanovenia predpisu II-I/B/8 musia osobné lode, okrem osobných lodí ro-ro, certifikované na prepravu viac než 400 osôb spĺňať ustanovenia odsekov 2.3 a 2.6 predpisu II-1/B/8, pričom sa predpokladá, že škody nastanú na ktoromkoľvek mieste v rámci dĺžky lode L.

9. Priedely kolízneho priestoru a priestoru strojového zariadenia (R 10)

.1 Musí byť k dispozícii priedel čelného kolízneho priestoru alebo kolízny priedel, ktorý je vodotesný a vedie až po priedelovú palubu. Tento priedel sa umiestni vo vzdialenosti najmenej 5 % dĺžky lode a maximálne 3 metre plus 5 % dĺžky lode od kolmice na prove.

.2 Ak ktorákoľvek časť lode pod vodoryskou siaha pred kolmicu na prove, napr. na hruškovitej prove, vzdialenosti uvedené v odseku 1 sa merajú buď: .1 v polovici dĺžky tohto presahu, alebo .2 vo vzdialenosti 1,5 % dĺžky lode v prednej časti lode pred kolmicou na prove, alebo .3 vo vzdialenosti 3 metre pred kolmicou na prove podľa toho, ktorá hodnota je najmenšia.

.3 Ak je loď vybavená dlhým nadpalubím na prove, musí byť priedel čelného kolízneho priestoru alebo kolízny priedel vodotesne rozšírený po ďalšiu plnú palubu nad priedelovou palubou. Rozšírenie sa usporiada tak, aby sa zabránilo možnosti jeho poškodenia dverami na prove v prípade, že budú samy poškodené alebo uvoľnené.

.4 Presah požadovaný v odseku .3 sa nemusí nachádzať priamo nad dolným priedelom, pokiaľ všetky jeho časti neležia na predných hraniciach špecifikovaných v odseku 1 alebo 2. Pre existujúce lode triedy B však platí: .1 ak je šikmá nakladacia rampa súčasťou presahu kolízneho priedelu nad priedelovou palubou, môže časť rampy, ktorá je viac než 2,3 metra nad priedelovou palubou, presiahnuť maximálne 1,0 meter pred predné hranice stanovené v odsekoch 1 a 2; .2 ak existujúca rampa nespĺňa požiadavky uznania týkajúceho sa rozšírenia kolízneho priedelu a poloha rampy zabraňuje urobiť toto rozšírenie v rozmedzí hraníc stanovených v odseku 1 alebo 2, môže sa rozšírenie vykonať v limitovanej vzdialenosti za hranicami na korme stanovenými v odseku 1 alebo 2. Táto limitovaná vzdialenosť na korme by nemala byť väčšia než je nutné na to, aby neprekážala rampe. Rozšírenie kolízneho priedelu musí byť predsunuté dopredu, musí vyhovovať požiadavkám odseku 3 a musí byť usporiadané tak, aby sa vylúčila možnosť, že ho poškodí rampa v jej poškodenia alebo uvoľnenia.

.5 Rampy, ktoré nespĺňajú uvedené požiadavky sa nepovažujú za rozšírenie kolízneho priedelu.

.6 Priedel zadného kolízneho priestoru a priedely rozdeľujúce priestor strojového zariadenia od nákladových priestorov a priestorov pre cestujúcich musia byť tiež k dispozícii a musia byť vodotesné až po priedelovú palubu. Zadný kolízny priedel však môže byť vybavený stupňami pod priedelovou palubou za predpokladu, že stupeň bezpečnosti lode, pokiaľ ide o delenie, nebude týmto znížený.

.7 Upchávkové rúry musia byť vo všetkých prípadoch uzavreté vo vodotesných priestoroch. Tesnenie zadného hriadeľa sa umiestni do vodotesného tunela hriadeľového vedenia alebo do iného vodotesného priestoru oddeleného od úseku upchávkových rúr v takom množstve, aby v prípade zaplavenia v dôsledku presakovania tesnením zadného hriadeľa nebola hranica hĺbky ponoru ponorená pod vodou.

10. Dvojité dná (R 12)

.1 Lode s dĺžkou menej ako 50 metrov musia byť vybavené dvojitým dnom, ktoré sa rozprestiera po priedely predného a zadného kolízneho priestoru, pokiaľ je to možné a zlučiteľné s návrhom a správnym fungovaním lode.

.2 Lode s dĺžkou 50 metrov a viac, ale menej než 61 metrov musia byť vybavené dvojitým dnom aspoň od priestorov strojového zariadenia po priedel čelného kolízneho priestoru, alebo čo možno najbližšie k nemu.

.3 Lode s dĺžkou 61 metrov a viac, ale menej než 76 metrov, musia byť vybavené dvojitým dnom aspoň mimo priestorov strojového zariadenia, ktoré sa rozprestiera po priedely čelného a zadného kolízneho priestoru alebo čo možno najbližšie k nemu.

.4 Lode s dĺžkou 76 metrov a viac musia byť vybavené súvislým dvojitým dnom, ktoré sa rozprestiera po priedely predného a zadného kolízneho priestoru alebo čo možno najbližšie k nemu.

.5 Ak sa vyžaduje vybavenie dvojitým dnom, musí jeho hĺbka vyhovovať normám uznanej organizácie a vnútorné dno sa musí rozprestierať až na boky lode tak, aby chránilo dno lode až po útor. Táto ochrana sa bude považovať za uspokojujúcu, ak priesečnica spodnej hrany okrajovej dosky s vonkajšou obšívkou nie je v žiadnej časti nižšie než horizontálna rovina, ktorej priesečník je určený rebroryskou vedenou pod uhlom 25° od stredu lode na základnej čiare.

.6 Malé odvodňovacie zberné jamy v dvojitom dne spojené s odvodňovacím zariadením podpalubia atď. nesmú presahovať smerom dolu viac, než je nutné. Hĺbka odvodňovacej zbernej jamy nesmie byť väčšia, než hĺbka mínus 460 mm dvojitého dna na osi, ani nesmie odvodňovacia zberná jama presahovať smerom dolu vodorovnú plochu uvedenú v odseku 2. Odvodňovacia zberná jama prevyšujúca vonkajšiu podlahu je však prípustná na zadnom konci tunela hriadeľového vedenia. Iné zberné jamy (napr. pre mazací olej pod hlavnými motormi) môže správa vlajkového štátu povoliť, ak je zabezpečené, že usporiadanie poskytuje ekvivalentnú ochranu ako dvojité dno v súlade s týmto predpisom.

.7 Dvojité dno nemusí byť v priestoroch vodotesných oddelení strednej veľkosti používaných výhradne na prepravu kvapalín za predpokladu, že bezpečnosť lode nie je v prípade poškodenia dna alebo boku podľa úsudku správy vlajkového štátu týmto znížená.

.8 Bez vplyvu na odsek 1 tohto predpisu 10 môže správa vlajkového štátu povoliť, aby sa dvojité dno nevyžadovalo v akejkoľvek časti lode, ktorá je rozdelená koeficientom nepresahujúcim hodnotu 0,5, ak sa presvedčí, že vybavenie dvojitým dnom v tejto časti by nebolo zlučiteľné so stavbou a správnou funkciou lode.

11. Stanovenie, označenie a zaznamenávanie deliacich nákladových značiek (R 13)

.1 Aby bol dodržaný požadovaný stupeň delenia, musí byť stanovená nákladová značka zodpovedajúca schválenému deliacemu ponoru a označená na lodnom boku v strede lode. Loď, ktorá má priestory prispôsobené zvlášť na ubytovanie cestujúcich a prepravu nákladu môže mať alternatívne, ak to vyžaduje majiteľ, jednu značku alebo viac ďalších nákladových značiek stanovených a označených tak, aby zodpovedali ponorom deliacich plôch, ktoré môže schváliť správa vlajkového štátu pre alternatívne prevádzkové podmienky.

.2 Stanovené a označené deliace nákladné značky sa zaznamenajú do osvedčenia o bezpečnosti osobnej lode a identifikujú sa označením C.1, pokiaľ je len jedna deliaca nákladová značka. Pokiaľ je viac než jedna nákladová značka, identifikujú sa alternatívne podmienky označením C.2, C.3, C.4 atď ( 14 ).

.3 Voľný bok odpovedajúci každej z týchto nákladných značiek sa meria v rovnakej polohe a od rovnakej palubnej čiary, ako voľné boky stanovené v súlade s platným Medzinárodným dohovorom o nákladovej značke.

.4 Voľný bok odpovedajúci každej schválenej deliacej nákladnej značke a prevádzkovým podmienkam, pre ktoré je schválená, musí byť v osvedčení o bezpečnosti osobnej lode jasne uvedený.

.5 Akákoľvek deliaca nákladová značka nesmie byť umiestená nad najhlbšiu nákladnú značku v slanej vode, ako je to určené pevnosťou lode alebo platným Medzinárodným dohovorom o nákladovej značke.

.6 Bez ohľadu na umiestenie označenia deliacej nákladovej značky, loď nesmie byť zaťažená tak, aby bola nákladová značka zodpovedajúca ročnému obdobiu a oblasti plavby, ako je to stanovené v súlade s Medzinárodným dohovorom o nákladovej značke v platnom znení, ponorená pod vodou.

.7 Loď nesmie byť zaťažená tak, aby bola deliaca nákladová značka zodpovedajúca konkrétnej plavbe a prevádzkovým podmienkam, ponorená pod vodou.

12. Konštrukcia a úvodné testovanie vodotesných priedelov atď. (R 14)

.1 Každý vodotesný deliaci priedel buď priečny, alebo pozdĺžny, musí byť konštruovaný tak, aby bol schopný odolať s primeranou medznou pevnosťou hydrostatického tlaku vody, čo by však malo stačiť v prípade poškodenia lode aspoň náporu hydrostatického tlaku vody po hranicu ponoru. Konštrukcia týchto priedelov musí byť v súlade s normami uznanej organizácie.

.2.1 Stupne a záhyby v priedeloch musia byť vodotesné a na všetkých miestach, kde sa vyskytujú, musia byť také pevné ako priedel.

.2.2 Ak prechádzajú rebrá alebo palubníky vodotesnou palubou alebo priedelom, musia byť paluba alebo priedel konštrukčne zhotovené ako vodotesné bez použitia dreva alebo cementu.

.3 Testovanie hlavných oddelení ich naplnením vodou nie je povinné. Keď sa testy naplnením vodou nevykonajú, ak je to možné, vykoná sa test hadice; tento test sa musí vykonať v pokročilejších etapách postupu vybavovania lode. Ak sa test hadice nedá vykonať, pretože by mohlo dôjsť k poškodeniu strojov, elektrickej izolácie alebo predmetov vonkajšieho vybavenia lode, môže sa nahradiť starostlivou vizuálnou skúškou zvarovaných spojov, v prípade potreby s doplnením testu na prenikanie farby, ultrazvukového alebo ekvivalentného testu. V každom prípade sa musí vykonať dôkladná inšpekcia vodotesných priedelov.

.4 Čelný kolízny priestor, dvojité dná (vrátane tunelového kýlu) a vnútorné steny sa testujú na hydrostatický tlak vody zodpovedajúci požiadavkám odseku 1.

.5 Nádrže určené na prepravu kvapalín, ktoré tvoria časť rozdelenia lode, musia byť testované na vodotesnosť hydrostatickým tlakom vody, ktorý zodpovedá výške najhlbšej nákladovej značky alebo dvom tretinám výšky hornej hrany kýlu po vodný stĺpec dosahujúci hranice hĺbky ponoru podľa toho, ktorá hodnota je väčšia, za predpokladu, že výška vytlačenej vody nesmie byť nižšia než 0,9 metra nad vrcholom nádrže; ak test vodou nie je možné vykonať, môže sa akceptovať tlaková skúška vzduchotesnosti tak, že nádrž sa vystaví tlaku vzduchu najviac 0,14 baru.

.6 Testy uvedené v odsekoch 4 a 5 majú zaistiť, aby bolo konštrukčné usporiadanie oddelení vodotesné a nepovažujú sa za testy spôsobilosti akéhokoľvek oddelenia na skladovanie pohonných hmôt alebo na iné účely, pre ktoré sa môže vyžadovať test s vyššími požiadavkami v závislosti na výške, ktorú má v nádrži alebo jej rúrkach dosiahnuť kvapalina.

13. Otvory vo vodotesných priedeloch (R 15)

.1 Počet otvorov vo vodotesných priedeloch sa musí znížiť na minimum kompatibilné s konštrukciou a riadnou prevádzkou lode; pre uzávery týchto otvorov sa musia zabezpečiť vyhovujúce prostriedky.

.2.1 Ak prechádzajú rúrky, palubné odtoky, elektrické káble atď. vodotesnými deliacimi priedelmi, musia sa urobiť opatrenia zabezpečujúce vodotesnosť priedelov.

.2.2 Ventily, ktoré nie sú súčasti potrubnej siete, nie sú vo vodotesných deliacich priedeloch prípustné.

.2.3 Olovo alebo iné materiály citlivé na teplo sa nesmie používať v systémoch prechádzajúcich vodotesnými deliacimi priedelmi, kde by narušenie týchto systémov v prípade požiaru znížilo vodotesnosť priedelov.

.3.1 Žiadne dvere, prielezy alebo prístupové otvory nie sú prípustné: .1 v kolíznom priedele pod hranicou ponoru; .2 vo vodotesných priečnych priedeloch oddeľujúcich nákladný priestor od priľahlého nákladného priestoru, pokiaľ nie je v odseku 10.1 a predpise 14 stanovené inak.

.3.2 Pokiaľ nie je v odseku 3.3 stanovené inak, môže kolízny priedel prechádzať pod hranicou ponoru cez najviac jednu rúrku na vedenie kvapalných látok do nádrží v prednom kolíznom priestore za predpokladu, že rúrka má skrutkový ventil spôsobilý na ovládanie z miesta nad predelovou palubou, ventilová komora je pripevnená vo vnútri čelného kolízneho priestoru ku kolíznej prepážke. Vybavenie týmto ventilom na zadnej strane kolízneho priedelu sa však môže akceptovať, pokiaľ je ventil ľahko prístupný za všetkých prevádzkových podmienok a priestor, v ktorom sa nachádza, nie je nákladovým priestorom.

.3.3 Ak je čelný kolízny priestor rozdelený tak, aby sa v ňom uchovávali dva rôzne druhy kvapalín, môžu kolíznou prepážkou prechádzať pod hranicou ponoru dve rúrky, z ktorých každá je zabudovaná podľa požiadaviek odseku 3.1 za predpokladu, že nie je vhodná alternatíva na vybavenie takou druhou rúrkou a že je bezpečnosť lode z hľadiska ďalšieho delenia v čelnom kolíznom priestore zachovaná.

.4 V priestoroch obsahujúcich hlavné a pomocné hnacie strojové zariadenia vrátane kotlov slúžiacich potrebám pohonu môžu byť v každom hlavnom priečnom priedele umiestené len jedny dvere, okrem dverí do tunelov hriadeľového vedenia. Ak sú tunely vybavené dvoma alebo viacerými hriadeľmi, musia byť spojené priechodom pre vnútorné dorozumievanie. Medzi priestorom strojového zariadenia a priestormi tunelu vybaveného dvoma hriadeľmi môžu byť len jedny dvere a tam, kde sú viac než dva hriadele, len dvoje dvere. Všetky tieto dvere musia byť posuvné a umiestené tak, aby mali svoje prahy čo najvyššie. Ručné ovládanie pre zatváranie dverí z miesta nad predelovou palubou musí byť umiestnené mimo priestorov obsahujúcich strojové zariadenia.

.5.1 EXISTUJÚCE LODE TRIEDY B A NOVÉ LODE TRIED B, C A D S DĹŽKOU MENEJ NEŽ 24 METROV: Vodotesné dvere musia byť posuvné alebo závesné alebo dvere ekvivalentného typu. Uzáver dverí upevnený len skrutkami a padacie dvere, ktoré sa zatvárajú pádom alebo váhou pádu, nie sú prípustné. Vodotesné dvere, ak v odseku 10.1 alebo predpise 14 nie je stanovené inak, musia byť posuvnými dverami s motorovým pohonom spĺňajúcimi požiadavky odseku 7 a u lode vo vzpriamenej polohe sa musia dať zavrieť naraz z ústredného ovládacieho pultu na veliteľskom mostíku za dobu maximálne 60 sekúnd.

.5.2 EXISTUJÚCE LODE TRIEDY B A NOVÉ LODE TRIED B, C A D S DĹŽKOU MENEJ NEŽ 24 METROV: Posuvné dvere môžu byť buď: — ovládané iba ručne, alebo — s motorovým pohonom ako aj s ručným ovládaním. Na lodiach, kde celkový počet vodotesných dverí nie je vyšší než dva a tieto dvere sa nachádzajú v priestore strojového zariadenia alebo v priedeloch spájajúcich taký priestor, môže správa vlajkového štátu povoliť, aby tieto dvoje dvere boli ovládané len ručne. Ak sú namontované posuvné dvere, musia sa na plavidlách v osobnej námornej plavbe zavrieť skôr, než plavidlo opustí svoje kotvisko a počas plavby musí zostať uzavreté.

.5.3 Prostriedky ovládania akýchkoľvek posuvných vodotesných dverí buď motorové alebo ručné, musia u lodí naklonených na stranu o 15 ° v každom smere, byť schopné dvere uzavrieť. Musia sa takisto zohľadniť sily, ktoré môžu pôsobiť na každej strane dverí, k čomu môže dôjsť, keď voda prúdi otvorom vystaveným hydrostatickému tlaku vody rovnajúcemu sa výške vody najmenej 1 meter nad prahom na osi dverí.

.5.4 Ovládače vodotesných dverí vrátane hydraulického potrubia a elektrických káblov musia byť čo možno najbližšie k priedelu, v ktorom sú dvere zasadené, aby sa minimalizovala pravdepodobnosť, že sa poškodia pri poškodení lode. Umiestenie vodotesných dverí a ich ovládače musia byť také, aby v prípade, že loď utrpí poškodenie v rozmedzí jednej pätiny šírky lode meranej v pravom uhle k osi na úrovni najhlbšej deliacej nákladovej značky, nebola činnosť vodotesných dverí nachádzajúcich sa mimo poškodenej časti lode znížená.

.5.5 Všetky posuvné vodotesné dvere poháňané motorom alebo ovládané ručne musia byť vybavené signalizačnými prostriedkami, ktoré na všetkých stanovištiach s diaľkovým ovládaním ukazujú, či sú dvere otvorené alebo zatvorené. Stanovište s diaľkovým ovládaním musí byť len na veliteľskom mostíku, ako sa to požaduje v odseku 7.1.5, a na mieste, kde sa podľa odseku 7.1.4 požaduje ručná obsluha z miesta nad predelovou palubou.

.5.6 Vodotesné dvere, ktoré nevyhovujú odsekom 5.1 až 5.5, musia byť zatvorené pred zahájením plavby a musia zostať zatvorené počas plavby; doba otvorenia týchto dverí v prístave a zatvorenia predtým, než loď opustí prístav, sa musí zaznamenať do lodného denníka.

.6.1 Ručne ovládané posuvné dvere sa môžu pohybovať horizontálnym alebo vertikálnym smerom. Musí byť možné ovládať mechanizmus na samotných dverách z každej strany a z prístupného miesta nad predelovou palubou, a to otáčaním kľukou alebo iným pohybom poskytujúcim rovnakú záruku bezpečnosti, ktorý je typovo schválený. Pri ručnom ovládaní nesmie doba potrebná na úplné zatvorenie dverí u lodí vo vzpriamenej polohe presiahnuť 90 sekúnd.

.6.2 Posuvné dvere poháňané motorom sa môžu pohybovať v horizontálnom alebo vertikálnom smere. Ak sa dvere ovládajú motorovým pohonom z ústredného stanovišťa, musí byť ozubené riadenie usporiadané tak, aby sa dvere dali ovládať motorovým pohonom na nich samotných z oboch strán. Miestne ovládacie páky motorového pohonu musia byť na obidvoch stranách priedelu a usporiadané tak, aby osoby prechádzajúce dverami mohli držať obe páky v otvorenej polohe bez toho, aby bolo možné náhodne uviesť zatvárací mechanizmus do činnosti. Posuvné dvere poháňané motorom musia byť vybavené ručným ovládaním schopným činnosti na každej strane samotných dverí a z prístupného miesta nad predelovou palubou, a to otáčaním kľukou alebo iným pohybom poskytujúcim rovnakú záruku bezpečnosti, ktorý je typovo schválený. Musia sa urobiť opatrenia, aby zvukový signál upozornil, že dvere sa začali zatvárať, a aby pokračoval, až kým nie sú