02013R0153 — SK — 29.11.2022 — 002.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 153/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 052 23.2.2013, s. 41)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 153/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany

(Text s významom pre EHP)







KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1. „bázické riziko“ je riziko vyplývajúce z nie úplne korelovaných pohybov medzi dvoma alebo viacerými aktívami alebo zmluvami zúčtovávanými centrálnou protistranou;

2. „interval spoľahlivosti“ je percentuálna hodnota pohybov expozícií pre každý finančný nástroj zúčtovávaný s odkazom na osobitné spätné referenčné (lookback) obdobie, ktoré je centrálna protistrana povinná kryť počas určitého obdobia likvidácie;

3. „dispozičná prémia“ je úžitok z priameho vlastníctva fyzickej komodity a ovplyvňujú ju tak trhové podmienky, ako aj faktory, ako napríklad náklady na fyzické skladovanie;

4. „marže“ sú marže uvedené v článku 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré môžu zahŕňať počiatočné marže a variačné marže;

5. „počiatočná marža“ je marža inkasovaná centrálnou protistranou na krytie možnej budúcej expozície voči zúčtovacím členom poskytujúcim maržu a, podľa potreby, interoperabilným centrálnym protistranám v intervale od posledného výberu marže do uzatvorenia pozícií po zlyhaní zúčtovacieho člena alebo po zlyhaní interoperabilnej centrálnej protistrany;

6. „variačná marža“ sú inkasované alebo vyplatené marže, v ktorých sa premietajú súčasné expozície spôsobené skutočnými zmenami trhovej ceny;

7. „riziko náhleho zlyhania“ je riziko, že protistrana alebo emitent náhle zlyhá predtým, ako má trh čas zohľadniť jeho zvýšené riziko zlyhania;

8. „obdobie likvidácie“ je časové obdobie používané na výpočet marží, ktoré centrálna protistrana odhaduje ako potrebné na riadenie svojej expozície voči neplniacemu členovi a počas ktorého je centrálna protistrana vystavená trhovému riziku súvisiacemu s riadením pozícií neplniacich členov;

9. „spätné referenčné obdobie“ je časový horizont na výpočet historickej volatility;

10. „výnimka v testovaní“ je výsledok testu, ktorým sa preukáže, že model alebo rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany nedosiahol plánovanú úroveň krytia;

11. „riziko nesprávnej voľby“ je riziko vyplývajúce z expozície voči protistrane alebo emitentovi, keď kolaterál poskytnutý touto protistranou alebo emitovaný týmto emitentom vysoko koreluje s jej kreditným rizikom.







KAPITOLA II

UZNÁVANIE CENTRÁLNYCH PROTISTRÁN Z TRETEJ KRAJINY

[článok 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 2

Informácie poskytované orgánu ESMA na účel uznania centrálnej protistrany

Žiadosť o uznanie predložená centrálnou protistranou usadenou v tretej krajine musí obsahovať aspoň tieto informácie:

a) úplný názov právneho subjektu;

b) totožnosť akcionárov alebo členov s kvalifikovanou účasťou;

c) zoznam členských štátoch, v ktorých plánuje poskytovať služby;

d) triedy zúčtovávaných finančných nástrojov;

e) podrobnosti, ktoré sa majú uviesť na webovej stránke ESMA v súlade s článkom 88 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

f) podrobnosti o jej finančných zdrojoch, forme a metódach, ktorými sa udržiavajú, a o opatreniach na ich zabezpečenie vrátane postupov riadenia zlyhania;

g) údaje o maržovej metodike a na výpočet fondu pre prípad zlyhania;

h) zoznam oprávnených kolaterálov;

i) členenie hodnôt, v prípade potreby vo výhľadovej forme, zúčtovávaných žiadajúcou centrálnou protistranou podľa každej zúčtovávanej meny Únie;

j) výsledky stresových testov a spätných testov vykonaných počas roka predchádzajúceho dátumu žiadosti;

k) jej pravidlá a interné postupy s dôkazmi o úplnom dodržiavaní požiadaviek platných v danej tretej krajine;

l) údaje o akýchkoľvek opatreniach týkajúcich sa externého zabezpečovania činností;

m) údaje o podmienkach oddelenia a o príslušnej právnej správnosti a vykonateľnosti;

n) údaje o požiadavkách centrálnej protistrany na prístup a o podmienkach pozastavenia a ukončenia členstva;

o) údaje o akejkoľvek dohode o interoperabilite vrátane informácií poskytovaných príslušnému orgánu tretej krajiny na účel posúdenia dohody.







KAPITOLA III

ORGANIZAČNÉ POŽIADAVKY

[článok 26 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 3

Systém riadenia

1. Kľúčové zložky systému riadenia centrálnej protistrany, ktoré vymedzujú jej organizačnú štruktúru, a jasne opísané a dobre zdokumentované politiky, postupy a procesy, ktorými sa riadia jej rada a vrcholový manažment, zahŕňajú: a) zloženie, úlohu a zodpovednosť rady a akýchkoľvek výborov rady; b) úlohy a zodpovednosť manažmentu; c) štruktúru vrcholového manažmentu; d) hierarchické línie medzi vrcholovým manažmentom a radou; e) postupy menovania členov rady a vrcholového manažmentu; f) návrh funkcií riadenia rizík, dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly; g) postupy na zabezpečenie zodpovednosti voči zainteresovaným stranám.

2. Centrálna protistrana musí mať primeraných zamestnancov na splnenie všetkých povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia a z nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Centrálna protistrana nesmie zdieľať svojich zamestnancov s inými subjektmi v skupine s výnimkou prípadu, keď to umožňujú podmienky dohody týkajúcej sa externého zabezpečovania činností v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

3. Centrálna protistrana vytvorí línie zodpovednosti, ktoré sú zreteľné, konzistentné a dobre zdokumentované. Centrálna protistrana zaistí, aby funkcie hlavného manažéra zodpovedného za riadenie rizík, hlavného manažéra pre súlad s predpismi a hlavného manažéra pre technológie vykonávali odlišní jednotlivci, ktorí musia byť zamestnancami centrálnej protistrany poverenými výhradnou zodpovednosťou za vykonávanie týchto funkcií.

4. Centrálna protistrana, ktorá je súčasťou skupiny, zohľadní akékoľvek vplyvy skupiny na jej vlastný systém riadenia vrátane toho, či má potrebnú úroveň nezávislosti na plnenie svojich regulačných povinností ako samostatná právnická osoba a či by jej nezávislosť mohla byť ohrozená štruktúrou skupiny alebo tým, že akýkoľvek člen rady by bol zároveň členom rady iných subjektov v rovnakej skupine. Takáto centrálna protistrana musí zvážiť najmä osobitné postupy na účel predchádzania a riadenia konfliktov záujmov, a to aj pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa externého zabezpečovania činností.

5. V prípade, že centrálna protistrana má dvojúrovňový systém rady, úloha a povinnosti rady, ktoré sa stanovujú v tomto nariadení a v nariadení (EÚ) č. 648/2012, sa náležitým spôsobom prideľujú dozornej rade a riadiacej rade.

6. Politiky, postupy, systémy a kontroly riadenia rizík sú súčasťou súdržného a jednotného rámca riadenia, ktorý sa pravidelne skúma a aktualizuje.

Článok 4

Mechanizmy riadenia rizík a vnútornej kontroly

1. Centrálna protistrana musí mať spoľahlivý rámec na komplexné riadenie všetkých závažných rizík, ktorým je alebo ktorým by mohla byť vystavená. Centrálna protistrana zavedie zdokumentované politiky, postupy a systémy na identifikovanie, meranie, monitorovanie a riadenie takýchto rizík. Pri zavádzaní politík, postupov a systémov riadenia rizík centrálna protistrana vytvára takú ich štruktúru, aby sa zabezpečilo, že zúčtovací členovia riadne riadia a obmedzujú riziká, ktoré predstavujú pre centrálnu protistranu.

2. Centrálna protistrana musí mať integrovaný a komplexný prehľad o všetkých príslušných rizikách. Tieto riziká zahŕňajú riziká, ktoré znáša od zúčtovacích členov a ktoré pre nich predstavuje, a v praktickom rozsahu riziká, ktoré znáša od klientov a ktoré pre nich predstavuje, ako aj riziká, ktoré znáša a ktoré predstavuje pre iné subjekty, ako napríklad okrem iných pre interoperabilné centrálne protistrany, zúčtovacie a platobné systémy cenných papierov, zúčtovacie banky, poskytovateľov likvidity, centrálnych depozitárov cenných papierov, miesta obchodovania, ktoré obsluhuje centrálna protistrana, a ostatných poskytovateľov kritických služieb.

3. Centrálna protistrana vypracuje primerané nástroje na riadenie rizík, aby bola schopná riadiť a ohlasovať všetky príslušné riziká. Tieto nástroje zahŕňajú identifikáciu a riadenie systému, trhu alebo iné vzájomné závislosti. Ak centrálna protistrana poskytuje služby súvisiace so zúčtovaním, ktoré predstavujú odlišný rizikový profil od jej funkcií a potenciálne pre ňu predstavujú významné dodatočné riziká, centrálna protistrana musí uvedené dodatočné riziká primerane riadiť. To môže zahŕňať právne oddelenie dodatočných služieb, ktoré centrálna protistrana poskytuje od jej základných funkcií.

4. Systémom riadenia sa zabezpečí, aby rada centrálnej protistrany prevzala konečnú zodpovednosť a zodpovednosť za riadenie rizík centrálnej protistrany. Rada vymedzí, určí a zdokumentuje primeranú úroveň tolerancie voči riziku a kapacity na ochranu pred rizikami pre centrálnu protistranu. Rada a vrcholový manažment zabezpečia, aby boli politiky, postupy a kontroly centrálnej protistrany v súlade s toleranciou voči riziku a kapacitou na ochranu pred rizikami centrálnej protistrany a aby riešili spôsob, ktorým centrálna protistrana identifikuje, vykazuje, monitoruje a riadi riziká.

5. Centrálna protistrana zavedie spoľahlivé informačné systémy a systémy na kontrolu rizík, aby sa centrálnej protistrane a v prípade potreby jej zúčtovacím členom, a ak je to možné, klientom poskytla kapacita na včasné získanie informácií a náležité uplatňovanie politík a postupov riadenia rizík. Týmito systémami sa zabezpečí minimálne to, aby sa priebežne monitorovali kreditné expozície a expozície likvidity na úrovni centrálnej protistrany, ako aj na úrovni zúčtovacieho člena a v možnom rozsahu na úrovni klienta.

6. Centrálna protistrana zabezpečí, aby funkcia riadenia rizík mala potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup k všetkým príslušným informáciám a aby bola dostatočne nezávislá od ostatných funkcií centrálnej protistrany. Hlavný manažér centrálnej protistrany zodpovedný za riadenie rizík uplatňuje rámec riadenia rizík vrátane politík a postupov stanovených radou.

7. Centrálna protistrana má primerané mechanizmy vnútornej kontroly na pomoc rade pri monitorovaní a posudzovaní primeranosti a účinnosti jej politík, postupov a systémov riadenia rizík. Tieto mechanizmy zahŕňajú spoľahlivé administratívne a účtovné postupy, spoľahlivú funkciu dodržiavania súladu s predpismi a nezávislú funkciu vnútorného auditu a potvrdzovania alebo preskúmavania.

8. Finančné výkazy centrálnej protistrany sa vypracúvajú ročne a sú predmetom auditu štatutárnymi audítormi alebo audítorskými spoločnosťami v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES ( 1 ).

Článok 5

Politika a postupy na dodržiavanie súladu s predpismi

1. Centrálna protistrana zavedie, vykonáva a udržiava primerané politiky a postupy určené na zistenie akéhokoľvek rizika nedodržania povinností centrálnej protistrany podľa tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1248/2012 centrálnou protistranou a jej zamestnancami, ako aj súvisiacich rizík, a zavedie primerané opatrenia a postupy na minimalizovanie týchto rizík, ktoré príslušným orgánom umožnia, aby účinne vykonávali svoje právomoci podľa týchto nariadení.

2. Centrálna protistrana zabezpečí, aby boli jej pravidlá, postupy a zmluvné dojednania zrozumiteľné a komplexné a aby sa nimi zabezpečil súlad s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením č. 1249/2012, ako aj so všetkými ostatnými platnými regulačnými požiadavkami a požiadavkami dohľadu.

Pravidlá, postupy a zmluvné dojednania centrálnej protistrany sa musia zaznamenávať v písomnej forme alebo na inom trvalom médiu. Tieto pravidlá, postupy a zmluvné dojednania a akýkoľvek sprievodný materiál musia byť presné, aktuálne a ihneď k dispozícii príslušnému orgánu, zúčtovacím členom, a ak je to vhodné, klientom.

Centrálna protistrana identifikuje a analyzuje spoľahlivosť pravidiel, postupov a zmluvných dojednaní centrálnej protistrany. V prípade potreby sa na účel tejto analýzy zabezpečia nezávislé právne stanoviská. Centrálna protistrana musí disponovať procesom navrhovania a vykonávania zmien vo svojich pravidlách a postupoch a pred vykonaním akýchkoľvek závažných zmien konzultuje so všetkými dotknutými zúčtovacími členmi a predkladá navrhované zmeny príslušnému orgánu.

3. Pri vypracúvaní svojich pravidiel, postupov a zmluvných dojednaní centrálna protistrana zohľadní príslušné regulačné zásady a odvetvové normy a trhové protokoly a zreteľne uvedie prípady, v ktorých boli tieto postupy začlenené do dokumentácie, ktorou sa riadia práva a povinnosti centrálnej protistrany, jej zúčtovacích členov a ostatných príslušných tretích strán.

4. Centrálna protistrana identifikuje a analyzuje možné konflikty zákonných otázok a vypracuje pravidlá a postupy na zníženie právneho rizika vyplývajúceho z týchto otázok. V prípade potreby centrálna protistrana na účel tejto analýzy zabezpečí nezávislé právne stanoviská.

V pravidlách a postupoch centrálnej protistrany sa jasne uvedie právo, ktoré sa má uplatňovať na jednotlivé aspekty činností a operácií centrálnej protistrany.

Článok 6

Funkcia dodržiavania súladu s predpismi

1. Centrálna protistrana vytvorí a udržiava stálu a účinnú funkciu dodržiavania súladu s predpismi, ktorá pôsobí nezávisle od ostatných funkcií centrálnej protistrany. Zabezpečí, aby mala funkcia dodržiavania súladu s predpismi potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup ku všetkým relevantným informáciám.

Pri vytváraní funkcie dodržiavania súladu s predpismi centrálna protistrana zohľadní povahu, rozsah a zložitosť svojej obchodnej činnosti a povahu a škálu služieb a činností vykonávaných v rámci takejto obchodnej činnosti.

2. Hlavný manažér pre súlad s predpismi má aspoň tieto povinnosti: a) monitoruje a pravidelne posudzuje primeranosť a účinnosť opatrení zavedených v súlade s článkom 5 ods. 4 a opatrení prijatých na riešenie akýchkoľvek nedostatkov v plnení si povinností centrálnou protistranou; b) spravuje politiky a postupy dodržiavania súladu s predpismi stanovené vrcholovým manažmentom a radou; c) poskytuje poradenstvo a pomoc osobám zodpovedným za vykonávanie služieb a činností centrálnej protistrany na účel plnenia povinností centrálnej protistrany podľa tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a ostatných regulačných požiadaviek, ak sa uplatňujú; d) pravidelne podáva rade správy o dodržiavaní súladu centrálnej protistrany a jej zamestnancov s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1249/2012; e) stanovuje postupy na účinnú nápravu prípadov nedodržania súladu; f) zabezpečuje, aby príslušné osoby pôsobiace vo funkcii dodržiavania súladu s predpismi nepôsobili v službách alebo činnostiach, ktoré monitorujú, a aby sa akékoľvek konflikty záujmov týchto osôb riadne identifikovali a odstránili.

Článok 7

Organizačná štruktúra a oddelenie hierarchických línií

1. Centrálna protistrana vymedzí zloženie, úlohu a povinnosti rady a vrcholového manažmentu a akýchkoľvek výborov rady. Tieto opatrenia musia byť jasne špecifikované a dobre zdokumentované. Rada vytvorí minimálne výbor pre audit a výbor pre odmeňovanie. Výbor pre riziká zriadený v súlade s článkom 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 je poradným výborom rady.

2. Rada preberá aspoň tieto povinnosti: a) stanovenie jasných cieľov a stratégií pre centrálnu protistranu; b) účinné monitorovanie vrcholového manažmentu; c) stanovenie primeraných politík odmeňovania, d) stanovenie a dohľad nad funkciou riadenia rizík; e) dohľad nad funkciou dodržiavania súladu s predpismi a funkciou vnútornej kontroly; f) dohľad nad opatreniami týkajúcimi sa externého zabezpečovania činností; g) dohľad nad dodržiavaním súladu so všetkými ustanoveniami tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012, vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a všetkými ostatnými regulačnými požiadavkami a požiadavkami dohľadu; h) zabezpečenie zodpovednosti voči akcionárom alebo vlastníkom a zamestnancom, zúčtovacím členom a ich zákazníkom a ostatným príslušným zainteresovaným stranám.

3. Vrcholový manažment má aspoň tieto povinnosti: a) zabezpečenie súladu činností centrálnej protistrany s cieľmi a stratégiou centrálnej protistrany, ktoré určila rada; b) návrh a stanovenie postupov dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly, ktorými sa presadzujú ciele centrálnej protistrany; c) podrobovanie postupov vnútornej kontroly pravidelnému preskúmaniu a testovaniu; d) zabezpečenie, aby sa na riadenie rizík a dodržiavanie súladu s predpismi vyčlenili dostatočné zdroje; e) byť aktívne zapojený do procesu kontroly rizík; f) zabezpečenie, aby riziká, ktorým je vystavená centrálna protistrana z dôvodu jej zúčtovania a činností súvisiacich so zúčtovaním, boli riadne riešené.

4. V prípade, že rada deleguje úlohy na výbory alebo podvýbory, zachová si právomoc schvaľovať rozhodnutia, ktoré by mohli mať významný vplyv na rizikový profil centrálnej protistrany.

5. Opatrenia, ktorými sa riadi rada a vrcholový manažment, zahŕňajú postupy na identifikovanie, riešenie a riadenie možných konfliktov záujmov členov rady a vrcholového manažmentu.

6. Centrálna protistrana má jasné a priame hierarchické línie medzi svojou radou a vrcholovým manažmentom, aby sa zabezpečilo, že vrcholový manažment je zodpovedný za svoje výsledky. Hierarchické línie pre riadenie rizík, dodržiavanie súladu s predpismi a vnútorný audit musia byť jasné a oddelené od hierarchických línií pre ostatné činnosti centrálnej protistrany. Hlavný manažér zodpovedný za riadenie rizík podlieha rade buď priamo, alebo prostredníctvom predsedu výboru pre riziko. Hlavný manažér pre súlad s predpismi a funkcia vnútorného auditu podlieha priamo rade.

Článok 8

Politika odmeňovania

1. Výbor pre odmeňovanie navrhuje a ďalej rozvíja politiku odmeňovania, dohliada na jej uplatňovanie vrcholovým manažmentom a pravidelne skúma jej praktické fungovanie. Samotná politika musí byť zdokumentovaná a preskúmaná najmenej raz za rok.

2. Politika odmeňovania musí byť navrhnutá tak, aby spájala úroveň a štruktúru odmeňovania s obozretným riadením rizík. V politike sa zohľadňujú budúce riziká, ako aj existujúce riziká a výsledky týkajúce sa rizík. Harmonogramy vyplácania musia byť citlivé na časový horizont rizík. Osobitne v prípade variabilného odmeňovania sa v politike musí náležite zohľadniť možná nerovnováha medzi obdobiami výkonnosti a obdobiami rizík a musí sa zabezpečiť, aby boli platby náležite časovo rozlíšené. Pevné a variabilné zložky celkového odmeňovania musia byť vyvážené a musia zodpovedať rozmiestneniu riziku.

3. Politikou odmeňovania sa zabezpečí, aby zamestnanci pôsobiaci vo funkciách riadenia rizík, dodržiavania súladu s predpismi a vnútorného auditu boli odmeňovaní spôsobom, ktorý je nezávislý od obchodných výsledkov centrálnej protistrany. Úroveň odmeňovania musí byť primeraná, pokiaľ ide o zodpovednosť, ako aj v porovnaní s úrovňou odmeňovania v oblastiach podnikania.

4. Politika odmeňovania je každoročne predmetom nezávislému auditu. Výsledky týchto auditov sa sprístupnia príslušnému orgánu.

Článok 9

Systémy informačných technológií

1. Centrálna protistrana navrhne a zabezpečí, aby jej systémy informačných technológií boli spoľahlivé a bezpečné, ako aj schopné spracúvať informácie, ktoré sú potrebné na to, aby centrálna protistrana vykonávala svoje činnosti a operácie bezpečným a efektívnym spôsobom.

Architektúra informačných technológií musí byť dobre zdokumentovaná. Systémy musia byť navrhnuté tak, aby riešili prevádzkové potreby centrálnej protistrany a riziká, ktorým centrálna protistrana čelí, boli odolné, a to aj za stresových trhových podmienok, a v prípade potreby škálovateľné, aby dokázali spracovať dodatočné informácie. Centrálna protistrana zabezpečí postupy a plánovanie kapacít, ako aj dostatočnú nadbytočnú kapacitu, aby systém mohol spracovať všetky zvyšné transakcie pred koncom dňa za okolností, keď sa vyskytne závažný výpadok. Centrálna protistrana zabezpečí postupy na zavedenie novej technológie vrátane jasných plánov návratu do pôvodného stavu.

2. Na zabezpečenie vysokej miery bezpečnosti spracovania informácií a s cieľom umožniť konektivitu so svojimi zúčtovacími členmi a klientmi, ako aj so svojimi poskytovateľmi služieb centrálna protistrana založí svoje systémy informačných technológií na medzinárodne uznaných technických normách a osvedčených odvetvových postupoch. Centrálna protistrana podrobí svoje systémy prísnemu testovaniu so simuláciou stresových podmienok, a to pred začatím používania, po uskutočnení významných zmien a po výskyte závažného výpadku. Zúčtovací členovia a klienti, interoperabilné centrálne protistrany a ostatné zúčastnené strany sa podľa potreby zapoja do návrhu a vykonávania týchto testov.

3. Centrálna protistrana udržiava odolný rámec bezpečnosti informácií, ktorým sa náležite riadi jej riziko v oblasti bezpečnosti informácií. Tento rámec zahŕňa náležité mechanizmy, politiky a postupy na ochranu informácií pred nepovoleným zverejnením, na zabezpečenie presnosti a integrity údajov a na zaručenie dostupnosti služieb centrálnej protistrany.

4. Rámec bezpečnosti informácií zahŕňa aspoň tieto funkcionality: a) kontroly prístupu do systému; b) primerané ochranné opatrenia proti vniknutiam a zneužitiu údajov; c) osobitné zariadenia na zachovanie autentickosti a integrity údajov vrátane kryptografických techník; d) spoľahlivé siete a postupy na presný a rýchly prenos údajov bez závažných výpadkov; e) audit traily.

5. Systémy informačných technológií a rámec bezpečnosti informácií sa preskúmavajú minimálne raz za rok. Podliehajú posúdeniam nezávislým auditom. Výsledky týchto posúdení sa oznamujú rade a sprístupnia sa príslušnému orgánu.

Článok 10

Zverejňovanie

1. Centrálna protistrana verejnosti bezplatne sprístupní tieto informácie: a) informácie o systéme riadenia vrátane: i) jej organizačnej štruktúry, ako aj kľúčových cieľov a stratégií; ii) hlavných prvkov politiky odmeňovania; iii) kľúčových finančných informácií vrátane najnovších auditovaných finančných výkazov; b) informácie o jej pravidlách vrátane: i) postupov riadenia pri zlyhaní, procesov a doplňujúcich textov; ii) príslušných informácií o kontinuite podnikateľskej činnosti; iii) informácií o systémoch, mechanizmoch a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany v súlade s kapitolou XII; iv) všetkých relevantných informácií o jej návrhu a činnostiach, ako aj o právach a povinnostiach zúčtovacích členov a klientov, ktoré sú potrebné na to, aby mohli jasne identifikovať a úplne chápať riziká a náklady spojené s využívaním služieb centrálnej protistrany; v) súčasných zúčtovacích služieb centrálnej protistrany vrátane podrobných informácií o tom, čo poskytuje v rámci jednotlivých služieb; vi) systémov, mechanizmov a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany vrátane informácií o finančných zdrojoch, investičnej politike, zdrojoch údajov o cenách a modelov používaných na výpočty marže; vii) práva a pravidiel, ktorými sa riadi: 1. prístup k centrálnej protistrane; 2. zmluvy uzatvárané centrálnou protistranou so zúčtovacími členmi, a ak je to možné, s klientmi; 3. zmluvy, ktoré centrálna protistrana prijíma na zúčtovanie; 4. akékoľvek opatrenia interoperability; 5. používanie kolaterálu a príspevky do fondu pre prípad zlyhania vrátane uzatvárania pozícií a kolaterálu a rozsahu, v ktorom je kolaterál chránený proti nárokom tretích strán; c) informácie týkajúce sa oprávneného kolaterálu a príslušných znížení hodnoty (haircuts); d) zoznam všetkých súčasných zúčtovacích členov vrátane kritérií na povolenie, pozastavenie a ukončenie zúčtovacieho členstva.

V prípade, že sa príslušný orgán s centrálnou protistranou dohodne, že ktorákoľvek z informácií v písmene b) alebo c) tohto odseku môže ohroziť obchodné tajomstvá alebo bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnej protistrany, centrálna protistrana sa môže rozhodnúť zverejniť uvedené informácie spôsobom, ktorým sa zabráni týmto rizikám alebo ktorým sa tieto riziká znižujú, alebo tieto informácie nezverejniť.

2. Centrálna protistrana bezplatne zverejní informácie týkajúce sa významných zmien v jej systéme riadenia, cieľoch, stratégiách a hlavných politikách, ako aj v jej platných pravidlách a postupoch.

3. Informácie, ktoré má centrálna protistrana zverejniť, musia byť dostupné na jej webovej stránke. Informácie musia byť dostupné minimálne v jazyku zvyčajnom vo sfére medzinárodných financií.

Článok 11

Vnútorný audit

1. Centrálna protistrana zavedie a udržiava funkciu vnútorného auditu, ktorá je oddelená a nezávislá od ostatných funkcií a činností centrálnej protistrany a ktorá má tieto úlohy: a) zaviesť, vykonávať a udržiavať plán auditu na preskúmanie a hodnotenie primeranosti a účinnosti systémov, mechanizmov vnútornej kontroly a systému riadenia centrálnej protistrany; b) vydávať odporúčania na základe výsledku práce vykonanej podľa písmena a); c) overovať dodržiavanie súladu s uvedenými odporúčaniami; d) podávať rade správy o veciach týkajúcich sa vnútorného auditu.

2. Funkcia vnútorného auditu musí mať na výkon svojich funkcií potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup k všetkým relevantným dokumentom. Musí byť dostatočne nezávislá od manažmentu a podlieha priamo rade.

3. Vnútorným auditom sa posudzuje účinnosť postupov riadenia rizík a kontrolných mechanizmov centrálnej protistrany spôsobom, ktorý je primeraný rizikám, ktorým čelia rôzne obchodné útvary, a nezávisle od posudzovaných oblastí podnikania. Funkcia vnútorného auditu musí mať potrebný prístup k informáciám, aby mohla skúmať všetky činnosti a operácie, procesy a systémy centrálnej protistrany vrátane externe zabezpečovaných činností.

4. Posúdenia vnútorného auditu sú založené na komplexnom pláne auditu, ktorý sa preskúmava a oznamuje príslušnému orgánu minimálne raz ročne. Centrálna protistrana zabezpečí, aby sa osobitné audity mohli vykonávať na základe konkrétnych udalostí v krátkom čase. Plánovanie a preskúmanie auditu schvaľuje rada.

5. Zúčtovacie operácie, postupy riadenia rizík a mechanizmy vnútornej kontroly a účty centrálnej protistrany sú predmetom nezávislého auditu. Nezávislé audity sa vykonávajú aspoň raz ročne.







KAPITOLA IV

UCHOVÁVANIE ZÁZNAMOV

[článok 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 12

Všeobecné požiadavky

1. Centrálna protistrana uchováva záznamy na trvalom médiu, ktoré umožňuje poskytovať informácie príslušným orgánom, ESMA a príslušným členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), a v takej forme a takým spôsobom, aby boli splnené tieto podmienky: a) každú kľúčovú fázu spracovania centrálnou protistranou možno rekonštruovať; b) možno zaznamenať, vystopovať a obnoviť pôvodný obsah záznamu pred vykonaním akýchkoľvek opráv alebo iných zmien či doplnení; c) sú zavedené opatrenia, aby sa zabránilo nepovolenému pozmeňovaniu záznamov; d) prostredníctvom vhodných opatrení je zaistená bezpečnosť a dôvernosť zaznamenávaných údajov; e) v systéme na uchovávanie záznamov je začlenený mechanizmus na identifikáciu a nápravu chýb; f) v systéme na uchovávanie záznamov je zaistené včasné obnovenie záznamov pre prípad zlyhania systému.

2. V prípade, že záznamy alebo informácie nie sú staršie ako šesť mesiacov, poskytujú sa orgánom uvedeným v odseku 1 čo najskôr a najneskôr do konca pracovného dňa nasledujúceho po žiadosti od príslušného orgánu.

3. V prípade, že záznamy alebo informácie sú staršie ako šesť mesiacov, poskytujú sa orgánom uvedeným v odseku 1 čo najskôr a v lehote piatich pracovných dní od žiadosti príslušného orgánu.

4. Ak záznamy spracúvané centrálnou protistranou obsahujú osobné údaje, centrálna protistrana zohľadní svoje povinnosti podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES ( 2 ) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ( 3 ).

5. V prípade, že centrálna protistrana uchováva záznamy mimo Únie, zabezpečí, aby príslušný orgán, ESMA a príslušní členovia ESCB mali prístup k záznamom v rovnakom rozsahu a v rovnakých lehotách, ako keby sa uchovávali v rámci Únie.

6. Každá centrálna protistrana uvedie mená príslušných osôb, ktoré môžu v rámci lehoty stanovenej v odsekoch 2 a 3 na poskytnutie príslušných záznamov vysvetliť obsah jej záznamov príslušným orgánom.

7. Všetky záznamy, ktorých uchovávanie centrálnou protistranou sa vyžaduje podľa tohto nariadenia, sú k dispozícii na kontrolu zo strany príslušného orgánu. Centrálna protistrana na požiadanie poskytuje príslušnému orgánu priamy dátový prístup k záznamom požadovaným podľa článkov 13 a 14.

Článok 13

Záznamy o transakciách

1. Centrálna protistrana vedie záznamy o všetkých transakciách vo všetkých zmluvách, ktoré zúčtováva, a zabezpečí, aby jej záznamy obsahovali všetky informácie potrebné na vykonanie komplexnej a presnej rekonštrukcie zúčtovacieho procesu každej zmluvy a aby každý záznam o každej transakcii bol jedinečne identifikovateľný a vyhľadateľný aspoň podľa všetkých polí týkajúcich sa centrálnej protistrany, interoperabilnej centrálnej protistrany, zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a finančného nástroja.

2. V súvislosti s každou transakciou prijatou na zúčtovanie centrálna protistrana ihneď pri prijatí príslušných informácií vyhotoví a udržiava aktuálny záznam s týmito informáciami: a) cena, sadzba alebo rozpätie a množstvo; b) zúčtovacia kapacita, ktorou sa identifikuje, či transakcia bola z pohľadu zaznamenávania centrálnej protistrany kúpou alebo predajom; c) identifikácia nástroja; d) identifikácia zúčtovacieho člena; e) identifikácia miesta, na ktorom sa uzavrela zmluva; f) dátum a čas interpozície centrálnej protistrany; g) dátum a čas ukončenia zmluvy; h) podmienky a spôsob vyrovnania; i) dátum a čas vyrovnania alebo odkúpenia transakcie a v rozsahu, v akom sa uplatňujú, tieto informácie: i) dátum a čas pôvodného uzavretia zmluvy; ii) pôvodné zmluvné podmienky a strany zmluvy; iii) identifikácia interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá zúčtováva jednu platobnú časť transakcie, ak sa uplatňuje; iv) totožnosť klienta vrátane akéhokoľvek nepriameho klienta v prípade, že je centrálnej protistrane známy a v prípade prenechania (give-up) identifikáciu strany, ktorá previedla zmluvu.

Článok 14

Záznamy o pozíciách

1. Centrálna protistrana vedie záznamy o pozíciách v držbe každého zúčtovacieho člena. Pre každý účet vedený v súlade s článkom 39 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vedú samostatné záznamy a centrálna protistrana zabezpečí, aby jej záznamy obsahovali všetky potrebné informácie na vykonanie komplexnej a presnej rekonštrukcie transakcií, ktoré vytvorili pozíciu, a aby bol každý záznam identifikovateľný a vyhľadateľný aspoň podľa všetkých polí týkajúcich sa centrálnej protistrany, interoperabilnej centrálnej protistrany, zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a finančného nástroja.

2. Na konci pracovného dňa centrálna protistrana urobí záznam o každej pozícii vrátane nasledujúcich informácií v rozsahu, v akom sú spojené s danou pozíciou: a) identifikácia zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a akejkoľvek interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá drží túto pozíciu, ak je to vhodné; b) znamienko pozície; c) denný výpočet hodnoty pozície so záznamami o cenách, ktorými sú zmluvy ocenené, a o akýchkoľvek iných príslušných informáciách.

3. Centrálna protistrana vypracúva a udržiava aktualizovaný záznam o výške marží, príspevkoch do fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojoch uvedených v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 použitých centrálnou protistranou a o zodpovedajúcej sume skutočne zloženej zúčtovacím členom na konci dňa a o zmenách uvedenej sumy, ktoré sa môžu vyskytnúť v priebehu dňa, pokiaľ ide o každého jedného zúčtovacieho člena a účet klienta, ak je centrálnej protistrane známy.

Článok 15

Obchodné záznamy

1. Centrálna protistrana vedie primerané a riadne záznamy o činnostiach týkajúcich sa jej podnikateľskej činnosti a vnútornej organizácie.

2. Záznamy uvedené v odseku 1 sa robia vždy, keď sa vyskytne závažná zmena v príslušných dokumentoch, a obsahujú aspoň: a) organizačné schémy rady a príslušných výborov, zúčtovacieho útvaru, útvaru riadenia rizík a všetkých ostatných príslušných útvarov alebo divízií; b) totožnosti akcionárov alebo členov, priamych aj nepriamych, fyzických alebo právnických osôb, ktoré majú kvalifikované podiely, a výšku uvedených podielov; c) dokumenty potvrdzujúce politiky, postupy a procesy vyžadované podľa kapitoly III a článku 29; d) zápisnice zo zasadnutí rady, a ak je to vhodné, zo zasadnutí podvýborov rady a výborov vrcholového manažmentu; e) zápisnice zo zasadnutí výboru pre riziká; f) zápisnice konzultačných skupín so zúčtovacími členmi a klientmi, ak existujú; g) správy o vnútornom a externom audite, správy o riadení rizík, správy o dodržiavaní súladu s predpismi a správy od konzultantských spoločností vrátane odpovedí manažmentu; h) politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii vyžadovaný v článku 17; i) plán likvidity a denné správy o likvidite požadované podľa článku 32; j) záznamy odzrkadľujúce všetky aktíva a pasíva a kapitálové účty vyžadované podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; k) doručené sťažnosti s informáciami o mene, adrese a čísle účtu sťažovateľa; dátum doručenia sťažnosti; mená všetkých osôb identifikovaných v sťažnosti; opis povahy sťažnosti; dispozíciu sťažnosti a dátum vyriešenia sťažnosti; l) záznamy o akomkoľvek prerušení služieb alebo nefungovaní vrátane podrobnej správy o čase, vplyvoch a nápravných opatreniach; m) záznamy výsledkov vykonaných spätných a stresových testov; n) písomnú komunikáciu s príslušnými orgánmi, ESMA a príslušnými členmi ESCB; o) právne stanoviská získané v súlade s kapitolou III; p) v prípade potreby dokumentáciu týkajúcu sa dojednaní o interoperabilite s ostatnými centrálnymi protistranami; q) informácie podľa článku 10 ods. 1 písm. b) bodu vii) a ods. 1 písm. d); r) príslušné dokumenty, v ktorých sa opisuje vývoj nových podnikateľských iniciatív.

Článok 16

Záznamy údajov ohlasovaných archívu obchodných údajov

Centrálna protistrana identifikuje a zachováva všetky informácie a údaje, ktoré je potrebné ohlásiť v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 spolu so záznamom o dátume a čase nahlásenia transakcie.







KAPITOLA V

KONTINUITA PODNIKATEĽSKEJ ČINNOSTI

[článok 34 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 17

Stratégia a politika

1. Centrálna protistrana musí mať politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii, ktoré sú schválené radou. Politika kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii sú predmetom nezávislých preskúmaní, ktoré sa oznamujú rade.

2. V politike kontinuity podnikateľskej činnosti sa identifikujú všetky kritické funkcie podnikania a súvisiace systémy a zahŕňa stratégiu, politiku a ciele centrálnej protistrany na zabezpečenie kontinuity týchto funkcií a systémov.

3. V politike kontinuity podnikateľskej činnosti sa zohľadňujú externé prepojenia a vzájomné súvislosti s finančnou infraštruktúrou vrátane miest obchodovania zúčtovávaných centrálnou protistranou, zúčtovacích a platobných systémov cenných papierov a úverových inštitúcií, ktoré používa centrálna protistrana alebo prepojená centrálna protistrana. Takisto sa v nej zohľadňujú kritické funkcie alebo služby, ktoré sú zabezpečované prostredníctvom poskytovateľských tretích strán.

4. Politika kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii obsahuje jasne vymedzené a zaznamenané opatrenia, ktoré sa použijú v prípade ohrozenia kontinuity podnikateľskej činnosti, katastrofy alebo krízy a ktoré sú navrhnuté tak, aby zabezpečili minimálnu úroveň služby kritických funkcií.

5. V pláne obnovy po havárii sa identifikujú a do plánu sa zahrnú ciele bodov obnovy a časové ciele obnovy kritických funkcií a stanoví sa najvhodnejšia stratégia obnovy pre každú z týchto funkcií. Tieto opatrenia musia byť navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že v extrémnych scenároch budú kritické funkcie dokončené včas a že budú splnené dohodnuté úrovne služieb.

6. V politike kontinuity podnikateľskej činnosti centrálnej protistrany sa určí maximálny prípustný čas nefungovania kritických funkcií a systémov. Maximálny čas obnovy kritických funkcií centrálnej protistrany, ktorý sa zahrnie do politiky kontinuity podnikateľskej činnosti, nesmie byť viac ako 2 hodiny. Postupy a platby vykonávané na konci dňa sa dokončia v požadovaný čas a deň za všetkých okolností.

7. Centrálna protistrana zohľadní pri určovaní časov obnovy pre každú funkciu možný celkový vplyv na efektívnosť trhov.

Článok 18

Analýza dosahu činnosti

1. Centrálna protistrana vykoná analýzu dosahu činnosti, ktorá je určená na identifikovanie funkcií podnikania, ktoré sú kritické na zabezpečenie služieb centrálnej protistrany. Súčasťou analýzy je kritickosť týchto funkcií pre iné inštitúcie a funkcie vo finančnej infraštruktúre.

2. Centrálna protistrana použije analýzu rizík na základe scenárov, ktorá je určená na identifikovanie toho, ako rôzne scenáre ovplyvňujú riziká týkajúce sa jej kritických funkcií podnikania.

3. Pri posudzovaní rizík centrálna protistrana zohľadní závislosti na externých poskytovateľoch vrátane verejných služieb. Centrálna protistrana prijme opatrenia na riadenie takýchto závislostí primeranými zmluvnými a organizačnými dojednaniami.

4. Analýza dosahu činnosti a analýza scenárov sa udržiavajú v aktualizovanej podobe, musia sa preskúmať aspoň raz ročne a po incidente alebo významných organizačných zmenách. V analýzach sa zohľadní každý príslušný vývoj vrátane vývoja trhov a technológií.

Článok 19

Obnova po havárii

1. Centrálna protistrana musí mať zavedené opatrenia na zabezpečenie kontinuity svojich kritických funkcií na základe havarijných scenárov. Týmito opatreniami sa rieši aspoň dostupnosť primeraných ľudských zdrojov, maximálny čas nefunkčnosti kritických funkcií a prechodu a obnovy na sekundárnom mieste.

2. Centrálna protistrana udržiava sekundárne miesto spracovania v stave schopnom zabezpečiť kontinuitu všetkých kritických funkcií centrálnej protistrany rovnako ako primárne miesto. Sekundárne miesto musí mať odlišný geografický rizikový profil od geografického rizikového profilu primárneho miesta.

3. Centrálna protistrana udržiava alebo má okamžitý prístup k sekundárnemu obchodnému miestu aspoň tak, aby sa zamestnancom umožnilo zabezpečiť kontinuitu služieb, ak nie je k dispozícii primárne miesto podnikania.

4. Potrebu ďalších miest spracovania centrálna protistrana zváži, najmä ak rozmanitosť rizikových profilov primárneho a sekundárneho miesta neposkytuje dostatočnú istotu, že ciele kontinuity podnikateľskej činnosti centrálnej protistrany budú splnené v prípade všetkých scenárov.

Článok 20

Testovanie a monitorovanie

1. Centrálna protistrana testuje a monitoruje svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii v pravidelných intervaloch a po významných úpravách alebo zmenách systémov alebo súvisiacich funkcií, aby sa zabezpečilo, že politikou kontinuity podnikateľskej činnosti sa dosahujú stanovené ciele vrátane cieľa týkajúceho sa maximálne 2-hodinového času obnovy. Testy musia byť plánované a zdokumentované.

2. Testovanie politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii spĺňa tieto podmienky: a) obsahuje scenáre havárií veľkého rozsahu a prepínania medzi primárnym a sekundárnym miestom; b) zahŕňa zapojenie zúčtovacích členov, externých poskytovateľov a príslušných inštitúcií vo finančnej infraštruktúre, s ktorými boli v politike kontinuity podnikateľskej činnosti zistené vzájomné závislosti.

Článok 21

Udržiavanie

1. Centrálna protistrana pravidelne skúma a aktualizuje svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti tak, aby zahŕňala všetky kritické funkcie a najvhodnejšiu stratégiu ich obnovy.

2. Centrálna protistrana pravidelne skúma a aktualizuje svoj plán obnovy po havárii tak, aby zahŕňal najvhodnejšiu stratégiu obnovy všetkých kritických funkcií.

3. V aktualizáciách politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii sa zohľadní výsledok testov a odporúčaní nezávislých preskúmaní a ostatných preskúmaní a odporúčaní príslušných orgánov. Centrálne protistrany preskúmajú svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii po každom významnom výpadku, aby sa identifikovali príčiny a akékoľvek potrebné zlepšenia činností, politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii centrálnej protistrany.

Článok 22

Krízové riadenie

1. Centrálna protistrana musí mať funkciu krízového riadenia, ktorá koná v prípade núdze. Postup krízového riadenia musí byť jasný a zdokumentovaný v písomnej forme. Rada monitoruje funkciu krízového riadenia a pravidelne dostáva a skúma správy o nej.

2. Funkcia krízového riadenia obsahuje dobre štruktúrované a jasné postupy riadenia interných a externých krízových komunikácií počas krízovej udalosti.

3. Po krízovej udalosti vykoná centrálna protistrana preskúmanie toho, ako zvládla krízu. Preskúmanie zahŕňa, ak je to vhodné, príspevky od zúčtovacích členov a ostatných externých zainteresovaných strán.

Článok 23

Komunikácia

1. Centrálna protistrana musí mať komunikačný plán, v ktorom sa zdokumentuje spôsob, prostredníctvom ktorého budú vrcholový manažment, rada a príslušné externé zainteresované strany vrátane príslušných orgánov, zúčtovacích členov, klientov, zúčtovacích agentov, zúčtovacích a platobných systémov cenných papierov a miest obchodovania priebežne primerane informované počas krízy.

2. Rade sa podávajú správy o analýze scenárov, analýze rizík, preskúmaniach a výsledkoch monitorovania a testov.







KAPITOLA VI

MARŽE

[článok 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 24

Percentuálna hodnota

1. Centrálna protistrana počíta počiatočné marže na krytie expozícií vyplývajúcich z pohybov trhu pre každý finančný nástroj, ktorý je kolateralizovaný na produktovej báze, za časové obdobie vymedzené v článku 25 a s predpokladaným časovým horizontom uzavretia pozície vymedzeným v článku 26. Pri výpočte počiatočných marží centrálna protistrana dodržiava aspoň tieto intervaly spoľahlivosti: a) pre mimoburzové deriváty 99,5 %; b) pre iné finančné nástroje ako mimoburzové deriváty 99 %.

2. Na účel stanovenia primeraného intervalu spoľahlivosti centrálna protistrana pre každú triedu finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, okrem toho zohľadní aspoň tieto faktory: a) zložitosti a úroveň neistôt tvorby cien triedy finančných nástrojov, ktoré môžu obmedzovať potvrdenie výpočtu počiatočnej a variačnej marže; b) charakteristiky rizík triedy finančných nástrojov, ktoré môžu okrem iných zahŕňať volatilitu, trvanie, likviditu, nelineárne cenové charakteristiky, riziko náhleho zlyhania a riziko nesprávnej voľby; c) mieru, v akej ostatné kontroly rizík primerane neobmedzujú kreditné expozície; d) súvisiaci pákový efekt triedy finančných nástrojov vrátane toho, či je trieda finančných nástrojov významne volatilná, je vysoko koncentrovaná na niekoľkých účastníkov trhu, alebo môže byť zložité uzavrieť ju.

3. Centrálna protistrana informuje svoj príslušný orgán a svojich zúčtovacích členov o zvažovaných kritériách na určenie percentuálnej hodnoty použitej na výpočet marží pre každú triedu finančných nástrojov.

4. V prípade, že centrálna protistrana zúčtováva mimoburzové deriváty s rovnakými rizikovými charakteristikami ako deriváty obchodované na regulovaných trhoch alebo na rovnocennom trhu tretej krajiny, na základe posúdenia rizikových faktorov uvedených v odseku 2 môže centrálna protistrana pre tieto zmluvy použiť alternatívny interval spoľahlivosti najmenej 99 %, ak sú riziká zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré zúčtováva, náležite zmiernené s použitím daného intervalu spoľahlivosti a sú dodržané podmienky uvedené v odseku 2.

Článok 25

Časový horizont výpočtu historickej volatility

1. Centrálna protistrana zaistí, aby sa podľa jej modelovej metodiky a jej procesu potvrdenia stanoveného v súlade s kapitolou XII počiatočné marže kryli aspoň s intervalom spoľahlivosti vymedzeným v článku 24 a na obdobie likvidácie vymedzené v článku 26 expozície vyplývajúce z historickej volatility vypočítanej na základe údajov vzťahujúcich sa najmenej na posledných 12 mesiacov.

Centrálna protistrana zabezpečí, aby údaje použité na výpočet historickej volatility zachytávali celú škálu trhových podmienok vrátane stresových období.

2. Centrálna protistrana môže na výpočet historickej volatility použiť akýkoľvek iný časový horizont za predpokladu, že výsledkom použitia tohto časového horizontu budú maržové požiadavky, ktoré budú aspoň také vysoké ako maržové požiadavky získané s časovým obdobím vymedzeným v odseku 1.

3. Parametre marží pre finančné nástroje bez obdobia historického pozorovania musia byť založené na konzervatívnych predpokladoch. Centrálna protistrana ihneď prispôsobí výpočet požadovaných marží na základe analýzy cenovej histórie nových finančných nástrojov.

Článok 26

Časové horizonty pre obdobie likvidácie

▼M1

1. Na účely článku 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 centrálna protistrana určí primerané časové horizonty pre obdobie likvidácie so zohľadnením charakteristík zúčtovávaného finančného nástroja, typu účtu, na ktorom je finančný nástroj držaný, trhu, na ktorom sa s daným finančným nástrojom obchoduje, a tieto minimálne časové horizonty pre obdobie likvidácie: a) päť pracovných dní pre OTC deriváty; b) dva pracovné dni pre finančné nástroje, ktoré sú iné než OTC deriváty a ktoré sú držané na účtoch, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v písmene c); c) jeden pracovný deň pre finančné nástroje, ktoré sú iné než OTC deriváty a ktoré sú držané na súhrnných účtoch klienta alebo na individuálnych účtoch klienta za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: i) centrálna protistrana vedie oddelené záznamy o pozíciách každého klienta aspoň na konci každého dňa, vypočítava marže pre každého klienta a vyberá sumu maržových požiadaviek pre každého klienta na hrubom základe; ii) totožnosť všetkých klientov je centrálnej protistrane známa; iii) pozície držané na účte nie sú vlastnými pozíciami podnikov tej skupiny, ku ktorej patrí aj zúčtovací člen; iv) centrálna protistrana meria expozície a vypočítava pre každý účet požiadavky na počiatočnú a variačnú maržu v takmer reálnom čase a najmenej každú hodinu počas dňa na základe aktualizovaných pozícií a cien; v) ak centrálna protistrana nepridelí nové obchody každému klientovi počas dňa, centrálna protistrana vyberá marže do jednej hodiny v prípade, že maržové požiadavky vypočítané v súlade s bodom iv) sú vyššie ako 110 % aktualizovaného dostupného kolaterálu v súlade s kapitolou X s výnimkou prípadu, keď suma vnútrodenných marží, ktorú treba vyplatiť centrálnej protistrane, nie je významná na základe vopred stanovenej sumy vymedzenej centrálnou protistranou a odsúhlasenej príslušným orgánom, a pokiaľ sa pre obchody, ktoré boli predtým pridelené klientom, stanovuje marža oddelene od obchodov, ktoré nie sú pridelené počas dňa.

2. Vo všetkých prípadoch centrálna protistrana na účel určenia primeraných časových horizontov pre obdobie likvidácie posúdi a zhrnie aspoň: a) najdlhšie možné obdobie, ktoré môže uplynúť od posledného výberu marží po vyhlásenie zlyhania zo strany centrálnej protistrany alebo aktivovania procesu riadenia zlyhania centrálnou protistranou; b) odhadované obdobie potrebné na navrhnutie a vykonanie stratégie na riadenie zlyhania zúčtovacieho člena podľa osobitostí každej triedy finančných nástrojov vrátane ich úrovne likvidity a veľkosti a koncentrácie pozícií a trhov, ktoré centrálna protistrana použije na uzavretie alebo úplné zabezpečenie pozície zúčtovacieho člena; c) ak je to vhodné, obdobie potrebné na krytie rizika protistrany, ktorému je centrálna protistrana vystavená.

▼B

3. Pri hodnotení období vymedzených v odseku 2 centrálna protistrana zohľadní aspoň faktory uvedené v článku 24 ods. 2 a časové obdobie na výpočet historickej volatility vymedzené v článku 25.

4. V prípade, že centrálna protistrana zúčtováva mimoburzové deriváty s rovnakými rizikovými charakteristikami ako deriváty obchodované na regulovaných trhoch alebo na rovnocennom trhu tretej krajiny, môže pre obdobie likvidácie použiť odlišný časový horizont od horizontu uvedeného v odseku 1 za predpokladu, že môže svojmu príslušnému orgánu preukázať, že: a) tento časový horizont by bol vhodnejší než horizont uvedený v odseku 1 so zreteľom na osobitné vlastnosti príslušných mimoburzových derivátov; ▼M1 b) tento časový horizont predstavuje aspoň dva pracovné dni alebo jeden pracovný deň, ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 1 písm. c). ▼B

Článok 27

Stanovenie marží pre portfólio

1. Centrálna protistrana môže umožniť vzájomné započítania alebo zníženia požadovanej marže v rámci finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, ak je cenové riziko jedného finančného nástroja alebo súboru finančných nástrojov významne a spoľahlivo korelované alebo založené na rovnocennom štatistickom parametri závislosti s cenovým rizikom iných finančných nástrojov.

2. Centrálna protistrana zdokumentuje svoj prístup k stanovovaniu marží pre portfólio a zabezpečí aspoň to, aby sa korelácia alebo rovnocenný štatistický parameter závislosti medzi dvomi alebo viacerými zúčtovávanými finančnými nástrojmi preukázali ako spoľahlivé počas spätného referenčného obdobia vypočítaného v súlade s článkom 25 a vykazovali odolnosť počas stresových historických a hypotetických scenárov. Centrálna protistrana preukáže existenciu ekonomického zdôvodnenia cenového vzťahu.

3. Všetky finančné nástroje, na ktoré sa uplatňuje stanovovanie marží pre portfólio, musia byť kryté rovnakým fondom pre prípad zlyhania. Odchylne od týchto ustanovení, ak centrálna protistrana môže svojmu príslušnému orgánu a svojim zúčtovacím členom vopred preukázať, ako by sa potenciálne straty rozdelili medzi jednotlivé fondy pre prípad zlyhania, a má vo svojich pravidlách stanovené nevyhnutné ustanovenia, stanovovanie marží pre portfólio sa môže uplatniť na finančné nástroje kryté rozličnými fondmi pre prípad zlyhania.

4. V prípade, že stanovovanie marží pre portfólio zahŕňa viacero nástrojov, výška znížení marží nesmie byť väčšia ako 80 % rozdielu medzi sumou marží pre každý produkt vypočítanou na individuálnom základe a maržou vypočítanou na základe kombinovaného odhadu expozície pre kombinované portfólio. V prípade, že centrálna protistrana nie je vystavená žiadnemu možnému riziku zníženia marží, môže uplatňovať zníženie do výšky 100 % tohto rozdielu.

5. Zníženia marží súvisiace so stanovením marží pre portfólio sú predmetom spoľahlivého programu stresového testovania v súlade s kapitolou XII.

Článok 28

Procyklickosť

1. Centrálna protistrana zabezpečí, aby jej politika výberu a revízie intervalu spoľahlivosti, obdobia likvidácie a spätného referenčného obdobia poskytovala stabilné a obozretné maržové požiadavky zamerané do budúcnosti, ktoré obmedzujú procyklickosť v takom rozsahu, aby nebola nepriaznivo ovplyvnená spoľahlivosť a finančná bezpečnosť centrálnej protistrany. To zahŕňa predchádzanie možným narúšajúcim alebo veľkým zmenám v maržových požiadavkách, keď je to možné, a stanovenie transparentných a predvídateľných postupov na prispôsobenie maržových požiadaviek v reakcii na meniace sa trhové podmienky. Pritom centrálna protistrana využije aspoň jednu z týchto možností: a) uplatňovanie rezervy na marže aspoň vo výške 25 % vypočítaných marží, ktorá jej umožňuje dočasné vyčerpanie v obdobiach, keď vypočítané maržové požiadavky významne rastú; b) pridelenie najmenej 25 % váhy stresovým pozorovaniam v spätnom referenčnom období vypočítanom v súlade s článkom 26; c) zabezpečenie toho, aby maržové požiadavky neboli nižšie ako požiadavky, ktoré by sa vypočítali s použitím volatility odhadnutej za 10-ročné historické spätné referenčné obdobie.

2. V prípade, že centrálna protistrana reviduje parametre modelu marží, aby lepšie odzrkadľoval súčasné trhové podmienky, v tejto revízii zohľadní akékoľvek možné procyklické vplyvy.







KAPITOLA VII

FOND PRE PRÍPAD ZLYHANIA

[článok 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 29

Rámec a riadenie

1. Na účel stanovenia minimálnej veľkosti fondu pre prípad zlyhania a výšky ďalších finančných zdrojov potrebných na splnenie požiadaviek článkov 42 a 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 so zohľadnením skupinových závislostí centrálna protistrana zavedie rámec vnútornej politiky na vymedzenie typov extrémnych, ale realistických trhových podmienok, ktoré by ju mohli vystaviť najväčšiemu riziku.

2. Rámec musí obsahovať vyhlásenie, v ktorom sa opisuje, ako centrálna protistrana vymedzuje extrémne, ale realistické trhové podmienky. Musí byť plne zdokumentovaný a uchovávaný v súlade s článkom 12.

3. O rámci rokuje výbor pre riziká a schvaľuje ho rada. Odolnosť rámca a jeho schopnosť odzrkadľovať pohyby na trhu podlieha preskúmaniu aspoň raz ročne. O preskúmaní rokuje výbor pre riziká a oznamuje sa rade.

Článok 30

Identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok

1. Rámec opísaný v článku 29 odzrkadľuje rizikový profil centrálnej protistrany so zohľadnením cezhraničných a krížových menových expozícií, ak je to potrebné. Identifikujú sa v ňom trhové riziká, ktorým by bola centrálna protistrana vystavená po zlyhaní jedného alebo viacerých zúčtovacích členov vrátane nepriaznivých pohybov trhových cien zúčtovávaných nástrojov, zníženej trhovej likvidity týchto nástrojov a poklesov likvidačnej hodnoty kolaterálu. Rámec odzrkadľuje aj dodatočné riziká centrálnej protistrany vyplývajúce zo súčasného zlyhania subjektov v skupine neplniaceho zúčtovacieho člena.

2. V rámci sa individuálne identifikujú všetky trhy, ktorým je centrálna protistrana vystavená v scenári zlyhania zúčtovacieho člena. Pre každý identifikovaný trh centrálna protistrana spresní extrémne, ale realistické podmienky aspoň na základe: a) škály historických scenárov vrátane období extrémnych pohybov na trhu pozorovaných za uplynulých 30 rokov alebo za také dlhé obdobie, za ktoré sú k dispozícii spoľahlivé údaje, v ktorom by bola centrálna protistrana vystavená najväčšiemu finančnému riziku. Ak sa centrálna protistrana rozhodne, že opätovný výskyt historického prípadu veľkých cenových pohybov nie je realistický, jeho vynechanie z rámca odôvodní príslušnému orgánu; b) škály možných budúcich scenárov založených na konzistentných predpokladoch týkajúcich sa volatility trhu a korelácie cien v rámci trhov a finančných nástrojov, čerpajúc z kvantitatívnych aj kvalitatívnych posúdení možných trhových podmienok.

3. V rámci sa takisto kvantitatívne aj kvalitatívne zohľadní rozsah, v akom by sa extrémne cenové pohyby mohli vyskytnúť naraz na viacerých identifikovaných trhoch. V rámci sa pripustí, že historické cenové korelácie môžu za extrémnych, ale realistických trhových podmienok zlyhať.

Článok 31

Preskúmanie extrémnych, ale realistických scenárov

Postupy opísané v článku 30 centrálna protistrana pravidelne preskúma so zohľadnením celého príslušného vývoja trhov a rozsahu a koncentrácie expozícií zúčtovacím členom. Súbor historických a hypotetických scenárov, ktoré používa centrálna protistrana na identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok, centrálna protistrana preskúma a konzultuje pritom s výborom pre riziká, a to najmenej raz ročne a častejšie v prípade, keď vývoj na trhu alebo závažné zmeny súboru zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou ovplyvňujú predpoklady tvoriace základ scenárov, a tým si vyžadujú prispôsobenie scenárov. O významných zmenách rámca sa podáva správa rade.







KAPITOLA VIII

KONTROLY RIZIKA LIKVIDITY

[článok 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 32

Posúdenie rizika likvidity

1. Centrálna protistrana vytvorí odolný rámec riadenia rizika likvidity, ktorý zahŕňa účinné prevádzkové a analytické nástroje na identifikovanie, meranie a monitorovanie jej tokov vyrovnania a financovania na priebežnom a včasnom základe vrátane jej používania likvidity v rámci dňa. Centrálne protistrany pravidelne skúmajú návrh a fungovanie svojho rámca riadenia likvidity a zohľadnia aj výsledky stresových testov.

2. Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany musí byť primerané robustný na to, aby zabezpečoval, že centrálna protistrana je schopná vykonávať platobné povinnosti a povinnosti týkajúce sa vyrovnania vo všetkých príslušných menách podľa ich splatnosti, a to aj v rámci dňa, ak je to potrebné. Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany obsahuje aj posúdenie jej možných budúcich potrieb likvidity v širokej škále možných stresových scenárov. Stresový scenár zahŕňa zlyhanie zúčtovacích členov podľa článku 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 od dátumu zlyhania do konca obdobia likvidácie a riziko likvidity spôsobené investičnou politikou a postupmi centrálnej protistrany za extrémnych, ale realistických trhových podmienok.

3. Rámec riadenia rizika likvidity obsahuje plán likvidity, ktorý je zdokumentovaný a uchováva sa v súlade s článkom 12. Súčasťou obsahu plánu likvidity musia byť aspoň postupy centrálnej protistrany na: a) riadenie a monitorovanie jej potrieb likvidity v škále trhových scenárov najmenej na dennom základe; b) udržiavanie dostatočných likvidných finančných zdrojov na krytie jej potrieb likvidity a rozlišovanie používania rôznych typov likvidných zdrojov; c) denné posudzovanie a hodnotenie likvidných aktív dostupných centrálnej protistrane a jej potrieb likvidity; d) identifikovanie zdrojov rizika likvidity; e) posudzovanie časových rozsahov, počas ktorých by mali byť likvidné finančné zdroje centrálnej protistrany dostupné; f) zohľadnenie možných potrieb likvidity vyplývajúcich zo schopnosti zúčtovacích členov vymieňať si peňažné prostriedky za bezhotovostnú zábezpeku; g) procesy v prípade nedostatkov likvidity; h) doplnenie akýchkoľvek likvidných finančných zdrojov, ktoré môže využiť počas stresovej udalosti.

Plán schváli rada centrálnej protistrany po konzultácii s výborom pre riziká.

4. Centrálna protistrana posúdi riziko likvidity, ktorému čelí, a to aj v prípade, že centrálna protistrana alebo jej zúčtovací členovia nemôžu vyrovnať svoje platobné záväzky v čase splatnosti ako súčasť procesu zúčtovania alebo vyrovnania, a to aj so zohľadnením investičnej činnosti centrálnej protistrany. Rámcom riadenia rizík sa riešia potreby likvidity vyplývajúce zo vzťahov centrálnej protistrany s akýmkoľvek subjektom, voči ktorému má centrálna protistrana expozíciu likvidity vrátane: a) zúčtovacích bánk; b) platobných systémov; c) zúčtovacích systémov cenných papierov; d) nostro agentov; e) depozitných bánk; f) poskytovateľov likvidity; g) interoperabilných centrálnych protistrán; h) poskytovateľov služieb.

5. Centrálna protistrana zohľadní akékoľvek vzájomné závislosti medzi subjektmi uvedenými v odseku 4 a rôzne vzťahy, ktoré subjekt uvedený v odseku 4 môže mať s centrálnou protistranou v jej rámci riadenia rizika likvidity.

6. Centrálna protistrana zavedie dennú správu o potrebách a zdrojoch podľa odseku 3 písm. a), b) a c) a štvrťročnú správu o svojom pláne likvidity podľa odseku 3 písm. d) až h). Správy sa musia zdokumentovať a uchovávať v súlade s kapitolou IV.

Článok 33

Prístup k likvidite

1. Centrálna protistrana udržiava v každej príslušnej mene likvidné zdroje úmerné svojím požiadavkám na likviditu vymedzeným v súlade s článkom 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a článkom 32 tohto nariadenia. Tieto likvidné zdroje sa vzťahujú len na: a) peňažné prostriedky uložené v emitujúcej centrálnej banke; b) peňažné prostriedky uložené v úverových inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s článkom 47; c) viazané úverové linky alebo rovnocenné dojednania so zúčtovacími členmi, ktorí si plnia záväzky; d) viazané zmluvy o spätnej kúpe; e) vysoko obchodovateľné finančné nástroje, ktoré spĺňajú požiadavky článku 45 a článku 46 a o ktorých môže centrálna protistrana preukázať, že sú ihneď k dispozícii a prevoditeľné na peňažné prostriedky v rámci rovnakého dňa s použitím vopred dohodnutých a vysoko spoľahlivých dojednaní o financovaní, a to aj za stresových trhových podmienok.

2. Centrálna protistrana venuje pozornosť menám, v ktorých sú denominované jej záväzky, a zohľadňuje možný vplyv stresových podmienok na jej schopnosť prístupu k devízovým trhom spôsobom, ktorý je v súlade so zúčtovacími cyklami cenných papierov pre devízy a zúčtovacími systémami cenných papierov.

3. Viazané úverové linky, ktoré sa poskytujú na základe kolaterálu poskytnutého zúčtovacími členmi, sa nesmú počítať dvojmo ako likvidné zdroje. Centrálna protistrana príjme opatrenia na monitorovanie a kontrolu koncentrácie expozícií riziku likvidity voči jednotlivým poskytovateľom likvidity.

4. Centrálna protistrana uskutoční prísnu hĺbkovú analýzu, že jej poskytovatelia likvidity majú dostatočnú kapacitu na plnenie podľa dojednaní o likvidite.

5. Centrálna protistrana pravidelne testuje svoje postupy prístupu k vopred dohodnutým dojednaniam o financovaní. Toto môže zahŕňať čerpanie testovacích súm komerčných úverových liniek, kontrola rýchlosti dostupnosti zdrojov a spoľahlivosti postupov.

6. Centrálna protistrana má vo svojom pláne likvidity podrobné postupy na používanie svojich likvidných finančných prostriedkov na splnenie si platobných povinností počas nedostatku likvidity. V postupoch v oblasti likvidity sa musí zreteľne uviesť, kedy by sa mali použiť určité zdroje. V postupoch sa takisto opíše, ako sa dostať k hotovostným vkladom alebo investíciám hotovostných vkladov cez noc, ako uskutočňovať trhové transakcie v rámci rovnakého dňa alebo ako čerpať vopred dohodnuté línie likvidity. Tieto postupy sa pravidelne testujú. Centrálna protistrana zavedie primeraný plán na obnovu dojednaní o financovaní pred ich uplynutím.

Článok 34

Riziko koncentrácie

1. Centrálna protistrana dôkladne monitoruje a kontroluje koncentráciu svojej expozície voči riziku likvidity vrátane expozícií voči subjektom uvedeným v článku 32 ods. 4 a subjektom v rovnakej skupine.

2. Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany zahŕňa uplatňovanie medzí expozície a koncentrácie.

3. Centrálna protistrana vymedzí procesy a postupy v prípade porušenia medzí koncentrácie.







KAPITOLA IX

POSTUPNOSŤ PRI ZLYHANÍ

[článok 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 35

Výpočet výšky vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní

1. Centrálna protistrana vedie a uvádza oddelene vo svojej súvahe výšku účelových vlastných zdrojov na účel stanovený v článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

2. Centrálna protistrana vypočítava minimálnu výšku uvedenú v odseku 1 tak, že sumu minimálneho kapitálu vrátane nerozdeleného zisku a rezerv držaných v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a delegovaného nariadenia (ES) č. 152/2013 ( 4 ) vynásobí faktorom 25 %.

Centrálna protistrana uvedenú minimálnu sumu každoročne reviduje.

3. V prípade, že centrálna protistrana vytvorila viac ako jeden fond pre prípad zlyhania pre rôzne triedy finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, celkové účelové vlastné zdroje vypočítané podľa odseku 1 sa pridelia každému z fondov pre prípad zlyhania pomerne k veľkosti každého fondu pre prípad zlyhania, čo sa oddelene uvedie v jej súvahe a použije na zlyhania objavujúce sa v rôznych segmentoch trhu, na ktoré sa fondy pre prípad zlyhania vzťahujú.

4. Na dodržanie požiadavky v odseku 1 sa nesmú použiť žiadne iné zdroje než kapitál vrátane nerozdelených ziskov a rezerv, ako sa uvádza v článku 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Článok 36

Udržiavanie výšky vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní

1. Centrálna protistrana ihneď informuje príslušný orgán, ak výška účelových vlastných zdrojov v držbe klesne pod sumu požadovanú v článku 35, spolu s dôvodmi porušenia a úplným opisom opatrení a časového harmonogramu doplnenia tejto sumy v písomnej forme.

2. V prípade, že nastane následné zlyhanie jedného alebo viacerých zúčtovacích členov predtým, ako centrálna protistrana obnoví účelové vlastné zdroje, na účel článku 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa použije len zostatková suma pridelených účelových vlastných zdrojov.

3. Centrálna protistrana obnoví účelové vlastné zdroje najmenej v lehote jedného mesiaca od dátumu oznámenia podľa odseku 1.







KAPITOLA X

KOLATERÁL

[článok 46 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 37

Všeobecné požiadavky

Centrálna protistrana vytvorí a uplatňuje transparentné a predvídateľné politiky a postupy na posudzovanie a nepretržité monitorovanie likvidity aktív akceptovaných ako kolaterál a v prípade potreby prijme nápravné opatrenia.

Centrálna protistrana najmenej raz ročne preskúma svoje politiky a postupy v oblasti oprávnených aktív. Toto preskúmanie sa vykonáva takisto vždy vtedy, keď sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje expozíciu centrálnej protistrany voči rizikám.

Článok 38

Hotovostná zábezpeka

Na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 je vysoko likvidný kolaterál vo forme peňažných prostriedkov denominovaný v jednej z týchto mien:

a) v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť;

b) v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene.

Článok 39

Finančné nástroje

Na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa finančné nástroje, bankové záruky a zlato, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v prílohe I, považujú za vysoko likvidný kolaterál.

▼M2

Až do 29. novembra 2023 sa na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 verejné záruky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v prílohe I, považujú za vysoko likvidný kolaterál.

▼B

Článok 40

Určovanie hodnoty kolaterálu

1. Na účely určovania hodnoty vysoko likvidného kolaterálu vymedzeného v článku 37 centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na monitorovanie úverovej kvality, trhovej likvidity a cenovej volatility každého aktíva prijatého ako kolaterál, a to takmer v reálnom čase. Centrálna protistrana pravidelne a najmenej raz ročne monitoruje primeranosť svojich politík a postupov určovania hodnoty. Takéto preskúmanie sa vykonáva takisto vždy vtedy, keď sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje expozíciu centrálnej protistrany voči rizikám.

2. Centrálna protistrana oceňuje svoj kolaterál trhovou cenou takmer v reálnom čase, a ak to nie je možné, centrálna protistrana musí byť schopná preukázať príslušným orgánom, že je schopná riadiť riziká.

Článok 41

Zníženia hodnoty (haircuts)

1. Centrálna protistrana vytvorí a uplatňuje politiky a postupy na určenie obozretných znížení hodnoty (haircuts), ktoré sa uplatnia na hodnotu kolaterálu.

2. V zníženiach hodnoty (haircuts) sa uzná, že kolaterál možno bude potrebné likvidovať v stresových trhových podmienkach, a zohľadní sa čas potrebný na jeho likvidáciu. Centrálna protistrana príslušnému orgánu preukáže, že zníženia hodnoty (haircuts) sú vypočítané konzervatívne, aby sa čo najviac obmedzili možné procyklické vplyvy. Pre každé kolaterálové aktívum sa určí zníženie hodnoty (haircut) so zohľadnením príslušných kritérií vrátane: a) typu aktíva a úrovne kreditného rizika spojeného s finančným nástrojom na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; b) splatnosti aktíva; c) historickej a hypotetickej budúcej cenovej volatility aktíva v stresových trhových podmienkach; d) likvidity podkladového trhu vrátane kúpno-predajných rozpätí; e) devízového rizika, ak existuje; f) rizika nesprávnej voľby.

3. Centrálna protistrana pravidelne monitoruje primeranosť znížení hodnoty (haircuts). Centrálna protistrana preskúma politiky a postupy znížení hodnoty aspoň raz ročne a vždy vtedy, ak sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje rizikovú expozíciu centrálnej protistrany, ale pokiaľ je to možné, malo by sa zabrániť možným rušivým alebo veľkým zmenám v zníženiach hodnoty (haircuts), ktoré by mohli spôsobiť procyklickosť. Politiky a postupy zníženia hodnoty (haircut) by mali byť nezávisle potvrdzované aspoň raz ročne.

Článok 42

Medze koncentrácie

1. Centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na zabezpečenie toho, že kolaterál zostane dostatočne diverzifikovaný, aby mohol byť zlikvidovaný vo vymedzenej lehote držby bez významného trhového vplyvu. V politikách a postupoch sa určia opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sa budú uplatňovať v prípade prekročenia medzí koncentrácie uvedených v odseku 2.

2. Centrálna protistrana určí medze koncentrácie na úrovni: a) jednotlivých emitentov; b) typu emitenta; c) typu aktíva; d) každého zúčtovacieho člena; e) všetkých zúčtovacích členov.

3. Medze koncentrácie sa určujú konzervatívne so zohľadnením všetkých príslušných kritérií vrátane: a) finančných nástrojov emitovaných emitentmi rovnakého typu, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, činnosť, geografický región; b) úroveň kreditného rizika finančného nástroja alebo emitenta na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; c) likvidity a cenovej volatility finančných nástrojov.

4. Centrálna protistrana zabezpečí, aby jedna úverová inštitúcia alebo rovnocenná finančná inštitúcia tretej krajiny alebo subjekt, ktorý je súčasťou rovnakej skupiny ako úverová inštitúcia alebo finančná inštitúcia tretej krajiny, neručili za viac ako 10 % jej kolaterálu. V prípade, že kolaterál prijatý centrálnou protistranou vo forme komerčných bankových záruk je vyšší ako 50 % celkového kolaterálu, táto medza sa môže stanoviť do 25 %.

5. Pri výpočte medzí uvedených v odseku 2 centrálna protistrana zahrnie celkovú expozíciu centrálnej protistrany voči emitentovi vrátane výšky kumulatívnych úverových liniek, depozitných certifikátov, termínovaných vkladov, sporiacich účtov, vkladových účtov, bežných účtov, nástrojov peňažného trhu a reverzných repo operácií, ktoré využíva centrálna protistrana. Tieto medze sa neuplatňujú na kolaterál v držbe centrálnej protistrany nad rámec minimálnych požiadaviek na marže, fond pre prípad zlyhania alebo ďalšie finančné zdroje.

6. Pri určovaní medze koncentrácie expozície centrálnej protistrany voči jednému emitentovi centrálna protistrana zhrnie a posudzuje ako jedno riziko svoju expozíciu voči všetkým finančným nástrojom emitovaným emitentom alebo subjektom zo skupiny, za ktoré výslovne ručí emitent alebo subjekt zo skupiny, a voči finančným nástrojom emitovaným podnikmi, ktorých výhradným účelom je vlastniť výrobné prostriedky, ktoré sú nevyhnutné na podnikanie emitenta.

7. Centrálna protistrana pravidelne monitoruje primeranosť svojich politík a postupov v oblasti medzí koncentrácie. Centrálna protistrana preskúma svoju politiku a postupy medzí koncentrácie najmenej raz ročne a vždy vtedy, keď nastane významná zmena, ktorá ovplyvní rizikovú expozíciu centrálnej protistrany.

8. Centrálna protistrana informuje príslušný orgán a zúčtovacích členov o platných medziach koncentrácie a o akejkoľvek zmene a doplnení týchto medzí.

9. Ak centrálna protistrana závažne poruší medze koncentrácie stanovené vo svojich politikách a postupoch, ihneď o tom informuje príslušný orgán. Centrálna protistrana porušenie čo najskôr napraví.







KAPITOLA XI

INVESTIČNÁ POLITIKA

[článok 47 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 43

Vysoko likvidné finančné nástroje

1. Na účely článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa dlhové nástroje môžu považovať za vysoko likvidné s minimálnym kreditným a trhovým rizikom, ak ide o dlhové nástroje spĺňajúce každú z podmienok stanovených v prílohe II.

Článok 44

Vysoko bezpečné mechanizmy týkajúce sa vkladu finančných nástrojov

1. Ak centrálna protistrana nie je schopná uložiť finančné nástroje uvedené v článku 45 alebo finančné nástroje jej zložené ako marže, príspevky do fondu pre prípad zlyhania alebo príspevky k ďalším finančným zdrojom, a to vo forme prevodu nároku aj záložného práva prevádzkovateľom zúčtovacieho systému cenných papierov, ktorý zabezpečuje úplnú ochranu uvedených nástrojov, tieto finančné nástroje sa uložia v ktorejkoľvek z týchto inštitúcií: a) v centrálnej banke, ktorá zabezpečí úplnú ochranu uvedených nástrojov a umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby; b) v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES ( 5 ), ktorá umožní úplné oddelenie a ochranu uvedených nástrojov, umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; c) vo finančnej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré dotknuté príslušné orgány považujú najmenej za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES, a ktorá ich dodržiava a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy uchovávania a vnútorné kontroly a ktorá zabezpečuje úplné oddelenie a ochranu uvedených nástrojov, umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine.

2. V prípade, že sa finančné nástroje uložia v súlade s odsekom 1 písmenom b) alebo c), musia byť v držbe v súlade s opatreniami, ktorými sa zabráni akýmkoľvek stratám centrálnej protistrany z dôvodu zlyhania alebo platobnej neschopnosti finančnej inštitúcie, ktorej bolo udelené povolenie.

3. Vysoko bezpečné mechanizmy týkajúce sa vkladu finančných nástrojov zložených ako marže, príspevky do fondu pre prípad zlyhania alebo príspevky k ďalším finančným zdrojom musia umožňovať centrálnej protistrane opätovné použitie týchto finančných nástrojov len v prípade splnenia podmienok článku 39 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v prípade, že účelom opätovného použitia je úhrada platieb, riadenie zlyhania zúčtovacieho člena alebo vykonávanie interoperabilného dojednania.

Článok 45

Vysoko bezpečné mechanizmy na udržiavanie peňažných prostriedkov

1. Na účely článku 47 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 platí, že v prípade uloženia peňažných prostriedkov inak než v centrálnej banke musí tento vklad spĺňať každú z týchto podmienok: a) vklad je v jednej z týchto mien: i) v mene, o rizikách ktorej vie centrálna protistrana s vysokou úrovňou spoľahlivosti preukázať, že je schopná ich riadiť; ii) v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu prijatého v danej mene; b) vklad sa uskutoční v jednom z týchto subjektov: i) v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici 2006/48/ES, o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; ii) vo finančnej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré príslušné orgány považujú najmenej za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES a ktorá ich dodržiava a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy uchovávania a vnútorné kontroly a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine.

2. V prípade, že sa peňažné prostriedky uchovávajú cez noc v súlade s odsekom 1, najmenej 95 % týchto finančných prostriedkov vypočítaných počas priemerného obdobia jedného kalendárneho mesiaca sa ukladá prostredníctvom opatrení, ktorými sa zabezpečí kolateralizácia peňažných prostriedkov vysoko likvidnými finančnými nástrojmi, ktoré spĺňajú požiadavky článku 45 okrem požiadavky odseku 1 písm. c) uvedeného článku.

Článok 45

Medze koncentrácie

1. Centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby finančné nástroje, v ktorých sú investované jej finančné zdroje, zostali dostatočne diverzifikované.

2. Centrálna protistrana stanoví medze koncentrácie a monitoruje koncentráciu svojich finančných zdrojov na úrovni: a) jednotlivých finančných nástrojov; b) typov finančných nástrojov; c) jednotlivých emitentov; d) typov emitentov; e) protistrán, s ktorými sú zavedené opatrenia, ktoré sú stanovené v článku 44 ods. 1 písm. b) a c) alebo v článku 45 ods. 2.

3. Pri zohľadňovaní typov emitentov centrálna protistrana vezme do úvahy: a) zemepisnú distribúciu; b) vzájomné závislosti a mnohonásobné vzťahy, ktoré môže subjekt mať s centrálnou protistranou; c) úroveň kreditného rizika; d) expozície, ktoré má centrálna protistrana voči emitentovi prostredníctvom produktov zúčtovávaných centrálnou protistranou.

4. V politikách a postupoch sa určia opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sa budú uplatňovať v prípade prekročenia medzí koncentrácie.

5. Pri určovaní medze koncentrácie pre expozíciu centrálnej protistrany jednotlivému emitentovi alebo depozitárovi centrálna protistrana zhrnie a posudzuje ako jedno riziko expozíciu voči všetkým finančným nástrojom emitovaným alebo výslovne zaručeným emitentom a všetky finančné zdroje uložené u depozitára.

6. Centrálna protistrana pravidelne monitoruje primeranosť svojich politík a postupov v oblasti medzí koncentrácie. Okrem toho centrálna protistrana preskúma svoju politiku a postupy medzí koncentrácie najmenej raz ročne a vždy vtedy, keď nastane významná zmena, ktorá ovplyvní rizikovú expozíciu centrálnej protistrany.

7. Ak centrálna protistrana poruší medze koncentrácie stanovené vo svojich politikách a postupoch, ihneď o tom informuje príslušný orgán. Centrálna protistrana porušenie čo najskôr napraví.

Článok 46

Bezhotovostná zábezpeka

Ak je prijatý kolaterál vo forme finančných nástrojov v súlade s ustanoveniami kapitoly X, uplatňujú sa len články 44 a 45.







KAPITOLA XII

PRESKÚMANIE MODELOV, STRESOVÉ TESTOVANIE A SPÄTNÉ TESTOVANIE

[článok 49 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]







ODDIEL 1

Modely a programy

Článok 47

Potvrdenie modelov

1. Centrálna protistrana vykoná komplexné potvrdenie svojich modelov, ich metodík a rámca riadenia rizika likvidity používaných na vyčíslenie, agregovanie a riadenie svojich rizík. Všetky podstatné revízie alebo úpravy jej modelov, ich metodík a rámca riadenia rizika likvidity podliehajú náležitému riadeniu vrátane využívania poradenstva výboru pre riziká a pred uplatnením ich potvrdzuje kvalifikovaná a nezávislá strana.

2. Proces potvrdzovania centrálnej protistrany sa musí zdokumentovať a musia sa v ňom určiť aspoň politiky používané na testovanie marže, fondu pre prípad zlyhania a metodík ďalších finančných zdrojov a rámca pre výpočet likvidných finančných zdrojov centrálnej protistrany. Všetky podstatné revízie alebo úpravy týchto politík podliehajú náležitému riadeniu vrátane využívania poradenstva výboru pre riziká a pred uplatnením ich potvrdzuje kvalifikovaná a nezávislá strana.

3. Komplexné potvrdenie zahŕňa aspoň: a) posúdenie koncepčnej správnosti modelov a rámca vrátane vývojových podporných dôkazov; b) preskúmanie prebiehajúcich postupov monitorovania vrátane overenia procesov a referenčného porovnávania; c) preskúmanie parametrov a predpokladov použitých vo vývoji jej modelov, ich metodík a rámca; d) preskúmanie primeranosti a vhodnosti modelov, ich metodík a rámca prijatého vo vzťahu k typu zmlúv, na ktoré sa uplatňujú; e) preskúmanie vhodnosti jej scenárov stresového testovania v súlade s kapitolou VII a článkom 52; f) analýzu záverov vyplývajúcich z výsledkov testovania.

4. Centrálna protistrana stanoví kritériá, na základe ktorých posúdi, či jej modely, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity môžu byť úspešne potvrdené. Kritériá zahŕňajú úspešné výsledky testovania.

5. V prípade, že údaje o tvorbe cien nie sú okamžite dostupné alebo spoľahlivé, centrálna protistrana rieši tieto obmedzenia v oblasti tvorby cien a prijme aspoň konzervatívne predpoklady na základe pozorovaných korelujúcich alebo súvisiacich trhov a súčasného správania sa trhu.

6. V prípade, že údaje o tvorbe cien nie sú okamžite dostupné alebo spoľahlivé, systémy a modely určovania hodnoty používané na tento účel podliehajú náležitému riadeniu vrátane využívania poradenstva výboru pre riziká, ako aj potvrdeniu a testovaniu. Centrálna protistrana musí mať vlastné modely určovania hodnoty potvrdené v škále trhových scenárov kvalifikovanou a nezávislou stranou, aby sa zabezpečilo, že jej modely presne vytvárajú primerané ceny, a v prípade potreby upraví svoj výpočet počiatočných marží, aby sa zohľadnilo akékoľvek zistené riziko modelu.

7. Centrálna protistrana pravidelne vykonáva posúdenie teoretických a empirických vlastností svojho modelu marží pre všetky finančné nástroje, ktoré zúčtováva.

Článok 48

Programy testovania

1. Centrálna protistrana zavedie politiky a postupy, v rámci ktorých sa podrobne opíšu programy stresového a spätného testovania, ktoré realizuje na posúdenie primeranosti, presnosti, spoľahlivosti a odolnosti modelov a ich metodík používaných na výpočet svojich mechanizmov kontroly rizík vrátane marže, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojov v širokej škále trhových podmienok.

2. V politikách a postupoch centrálnej protistrany sa takisto podrobne opisuje program stresového testovania, ktorý realizuje na posúdenie primeranosti, presnosti, spoľahlivosti a odolnosti rámca riadenia rizika likvidity.

3. Politiky a postupy obsahujú aspoň metodiky na zahrnutie výberu a vývoja vhodného testovania vrátane výberu údajov o portfóliu a trhu, pravidelnosti testov, špecifických rizikových charakteristík zúčtovávaných finančných nástrojov, analýzy výsledkov a výnimiek testovania a príslušných potrebných nápravných opatrení.

4. Centrálna protistrana zahrnie do vykonávania všetkých testov akékoľvek pozície klienta.







ODDIEL 2

Spätné testovanie

Článok 49

Postup spätného testovania

1. Centrálna protistrana posúdi svoje krytie marží vykonaním ex post porovnania pozorovaných výsledkov s očakávanými výsledkami získanými z používania modelov marží. Táto analýza spätného testovania sa vykonáva každý deň, aby sa posúdilo, či existujú akékoľvek výnimky testovania vzťahujúce sa na krytie marže. Krytie sa hodnotí na základe súčasných pozícií finančných nástrojov, zúčtovacích členov a do úvahy sa vezmú možné vplyvy vyplývajúce zo stanovenia marže pre portfólio a v prípade potreby interoperabilné centrálne protistrany.

2. Centrálna protistrana zváži primerané historické časové horizonty týkajúce sa jej programu spätného testovania, aby zabezpečila, že používaný úsek pozorovania je dostatočný na zmiernenie akéhokoľvek nepriaznivého vplyvu na štatistický význam.

3. Centrálna protistrana zváži vo svojom programe spätného testovania aspoň jasné štatistické testy a výkonnostné kritériá, ktoré vymedzia centrálne protistrany, na posúdenie výsledkov spätného testovania.

4. Centrálna protistrana pravidelne podáva výboru pre riziká správy o výsledkoch a analýzach spätného testovania vo forme, ktorou sa neporuší dôvernosť, aby využila jeho poradenstvo v oblasti preskúmania svojho modelu marží.

5. Výsledky a analýza spätného testovania sa sprístupnia všetkým zúčtovacím členom, ako aj klientom, ak sú centrálnej protistrane známi. Všetkým ostatným klientom sprístupnia výsledky a analýzu spätného testovania príslušní zúčtovací členovia na požiadanie. Tieto informácie sa agregujú vo forme, ktorou sa neporušuje dôvernosť, a zúčtovací členovia spolu s klientmi majú prístup k podrobným výsledkom a analýze spätného testovania, len pokiaľ ide o ich vlastné portfóliá.

6. Centrálna protistrana vymedzí postupy na podrobné opísanie opatrení, ktoré môže podniknúť vzhľadom na výsledky analýzy spätného testovania.







ODDIEL 3

Testovanie a analýza citlivosti

Článok 50

Postup testovania a analýzy citlivosti

1. Centrálna protistrana vykoná testy a analýzy citlivosti, aby posúdila krytie svojho modelu marží v rôznych trhových podmienkach s využitím historických údajov zo zrealizovaných stresových trhových podmienok a hypotetických údajov z nezrealizovaných stresových trhových podmienok.

2. Centrálna protistrana využije širokú škálu parametrov a predpokladov, aby zachytila rôznorodosť historických a hypotetických podmienok vrátane období s najvyššou volatilitou, ktoré boli zaznamenané na trhoch, ktoré obsluhuje, a extrémnych zmien korelácií medzi cenami zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou, aby porozumela tomu, ako môže byť úroveň krytia marží ovplyvnená vysoko stresovými trhovými podmienkami a zmenami dôležitých parametrov modelu.

3. Analýza citlivosti sa vykonáva na niekoľkých skutočných a reprezentatívnych portfóliách zúčtovacích členov. Reprezentatívne portfóliá sa vyberajú na základe ich citlivosti voči významným rizikovým faktorom a koreláciám, voči ktorým má centrálna protistrana expozíciu. Toto testovanie a analýza citlivosti musia byť navrhnuté na testovanie kľúčových parametrov a predpokladov modelu počiatočnej marže v niekoľkých intervaloch spoľahlivosti, aby sa určila citlivosť systému na chyby v nastavení týchto parametrov a predpokladov. Primerane sa musí zvážiť časová štruktúra rizikových faktorov a predpokladaná korelácia medzi rizikovými faktormi.

4. Centrálna protistrana vyhodnotí možné straty v pozíciách zúčtovacích členov.

5. V prípade potreby zváži centrálna protistrana parametre odzrkadľujúce simultánne zlyhanie zúčtovacích členov, ktorí emitujú finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladových aktív derivátov zúčtovávaných centrálnou protistranou. V prípade potreby sa zváži aj vplyv zlyhania klienta, ktorý emituje finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladové aktíva derivátov zúčtovávaných centrálou protistranou.

6. Centrálna protistrana pravidelne podáva výboru pre riziká správy o výsledkoch a analýzach testovania citlivosti vo forme, ktorou sa neporuší dôvernosť, aby využila jeho poradenstvo v oblasti preskúmania svojho modelu marží.

7. Centrálna protistrana vymedzí postupy na podrobné opísanie opatrení, ktoré by mohla podniknúť vzhľadom na výsledky analýzy testovania citlivosti.







ODDIEL 4

Stresové testovanie

Článok 51

Postup stresového testovania

1. V stresových testoch centrálnej protistrany sa uplatňujú stresové parametre, predpoklady a scenáre pre modely využívané na odhadovanie rizikových expozícii s cieľom uistiť sa, že finančné zdroje sú dostatočné na krytie uvedených expozícií aj za extrémnych, ale realistických trhových podmienok.

2. V programe stresového testovania centrálnej protistrany sa vyžaduje, aby centrálna protistrana pravidelne vykonávala škálu stresových testov, v rámci ktorých sa zohľadní produktový mix centrálnej protistrany a všetky prvky jej modelov a ich metodík a jej rámec riadenia rizika likvidity.

3. V programe stresového testovania centrálnej protistrany sa musí stanoviť, že stresové testy sa vykonávajú podľa vymedzených scenárov stresového testovania na základe minulých aj hypotetických extrémnych, ale realistických trhových podmienok v súlade s kapitolou VII. Ak je to vhodné, minulé podmienky, ktoré sa majú použiť, sa preskúmajú a prispôsobia. Centrálna protistrana zváži aj iné formy vhodných scenárov stresového testovania, ktoré zahŕňajú okrem iného technické alebo finančné zlyhanie jej zúčtovacích bánk, nostro agentov, správcovských bánk, poskytovateľov likvidity alebo interoperabilných centrálnych protistrán.

4. Centrálna protistrana musí mať kapacitu na rýchle prispôsobenie svojich stresových testov tak, aby zahŕňali nové alebo vznikajúce riziká.

5. Centrálna protistrana musí zvážiť možné straty vyplývajúce zo zlyhania klienta, ktorý zúčtováva prostredníctvom viacerých zúčtovacích členov, ak je známy.

6. Centrálna protistrana pravidelne podáva výboru pre riziká správy o výsledkoch a analýzach stresového testovania vo forme, ktorou sa neporuší dôvernosť, aby využila jeho poradenstvo v oblasti preskúmania svojich modelov, svojich metodík a svojho rámca riadenia rizika likvidity.

7. Výsledky a analýza stresového testovania sa sprístupnia všetkým zúčtovacím členom, ako aj klientom, ak sú centrálnej protistrane známi. Všetkým ostatným klientom sprístupnia výsledky a analýzu spätného testovania príslušní zúčtovací členovia na požiadanie. Tieto informácie sa agregujú vo forme, ktorou sa neporušuje dôvernosť, a zúčtovací členovia spolu s klientmi majú prístup k podrobným výsledkom a analýze stresového testovania, len pokiaľ ide o ich vlastné portfóliá.

8. Centrálna protistrana vymedzí postupy na podrobné opísanie opatrení, ktoré by mohla podniknúť vzhľadom na výsledky analýzy stresového testovania.

Článok 52

Rizikové faktory, ktoré sa majú stresovo testovať

1. Centrálna protistrana určí relevantné rizikové faktory špecifické pre zmluvy, ktoré zúčtováva, ktoré by mohli ovplyvniť jej straty, a zároveň disponuje primeranou metódou na meranie týchto rizikových faktorov. V príslušných prípadoch by sa v stresových testoch centrálnej protistrany mali zohľadniť aspoň rizikové faktory špecifikované pre tento typ finančných nástrojov: a) zmluvy súvisiace s úrokovou sadzbou: rizikové faktory zodpovedajúce úrokovým sadzbám v každej mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje. Modelovanie výnosovej krivky sa rozdelí do rôznych segmentov splatnosti, aby zachytávalo zmeny volatility sadzieb pozdĺž výnosovej krivky. Počet súvisiacich rizikových faktorov závisí od zložitosti úrokových zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou. Bázické riziko vyplývajúce z nie úplne korelovaných pohybov medzi vládnymi a inými úrokovými sadzbami fixného príjmu sa zachytáva samostatne; b) zmluvy súvisiace s výmenným kurzom: rizikové faktory zodpovedajúce každej cudzej menej, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje, a výmennému kurzu medzi menou, v ktorej sa uskutočňujú výzvy týkajúce sa marží, a menou, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje; c) zmluvy súvisiace s akciami: rizikové faktory zodpovedajúce volatilite jednotlivých emisií akcií pre každý z trhov zúčtovávaných centrálnou protistranou a volatilite rôznych sektorov celého akciového trhu. Dômyselnosť a charakter techniky modelovania pre daný trh zodpovedá expozícii centrálnej protistrany voči celému trhu, ako aj jej koncentrácii v jednotlivých emisiách akcií na danom trhu; d) komoditné zmluvy: rizikové faktory, v rámci ktorých sa zohľadňujú rôzne kategórie a podkategórie komoditných zmlúv a súvisiacich derivátov zúčtovávaných centrálnou protistranou a v prípade potreby aj obmeny dispozičnej prémie medzi derivátovými a hotovostnými pozíciami v komodite; e) zmluvy súvisiace s úverom: rizikové faktory, v rámci ktorých sa berie do úvahy riziko náhleho zlyhania vrátane kumulatívneho rizika vyplývajúceho z viacerých zlyhaní, bázického rizika a volatility miery návratnosti.

2. Vo svojich stresových testoch musí centrálna protistrana takisto primerane zvážiť aspoň: a) korelácie vrátane korelácií medzi zistenými rizikovými faktormi a podobnými zmluvami zúčtovávanými centrálnou protistranou; b) faktory zodpovedajúce implikovanej a historickej volatilite zmluvy, ktorá sa zúčtováva; c) špecifickú charakteristiku akýchkoľvek nových zmlúv, ktoré má zúčtovať centrálna protistrana; d) riziko koncentrácie, a to aj voči zúčtovaciemu členovi a subjektom skupiny zúčtovacích členov; e) vzájomné závislosti a mnohonásobné vzťahy; f) príslušné riziká vrátane devízového rizika; g) stanovené limity expozície; h) rizika nesprávnej voľby.

Článok 53

Celková výška finančných zdrojov na stresové testovanie

1. Programom stresového testovania centrálnej protistrany sa zabezpečí, aby kombinácia marže, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojov bola dostatočná na krytie zlyhania aspoň dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má centrálna protistrana za extrémnych, ale realistických trhových podmienok najväčšie expozície. Programom stresového testovania sa preskúmajú aj možné straty vyplývajúce zo zlyhania subjektov v rovnakej skupine, ako sú dvaja zúčtovací členovia, voči ktorým má za extrémnych, ale realistických trhových podmienok najväčšie expozície.

2. Programom stresového testovania centrálnej protistrany sa zabezpečí, aby boli jej marže a fond pre prípad zlyhania dostatočné aspoň na krytie zlyhania zúčtovacieho člena, voči ktorému má najväčšie expozície, alebo druhého a tretieho najväčšieho zúčtovacieho člena, ak je súčet ich expozícií väčší, v súlade s článkom 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

3. Centrálna protistrana vykoná dôkladnú analýzu možných strát, ktoré by mohla utrpieť, a vyhodnotí možné straty v pozíciách zúčtovacích členov vrátane rizika, že uzatváranie týchto pozícií by mohlo mať vplyv na trh a na úroveň krytia marže centrálnej protistrany.

4. V prípade potreby zváži centrálna protistrana vo svojich stresových testoch vplyv zlyhania zúčtovacieho člena, ktorý emituje finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladových aktív derivátov zúčtovávaných centrálnou protistranou. V prípade potreby sa zváži aj vplyv zlyhania klienta, ktorý emituje finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladové aktíva derivátov zúčtovávaných centrálou protistranou.

5. V stresových testoch centrálnej protistrany sa zváži obdobie likvidácie stanovené v článku 26.

Článok 54

Likvidné finančné zdroje na stresové testovanie

1. Programom stresového testovania likvidných finančných zdrojov centrálnej protistrany sa zabezpečí, aby boli tieto zdroje dostatočné v súlade s požiadavkami stanovenými v kapitole VIII.

2. Centrálna protistrana má jasné a transparentné pravidlá a postupy na riešenie nedostatočných likvidných finančných zdrojov, ktoré vyplynuli zo stresových testov, aby sa zabezpečilo vyrovnanie platobných záväzkov.

Centrálna protistrana má takisto jasné postupy využívania výsledkov a analýzy svojich stresových testov na vyhodnotenie a prispôsobenie primeranosti svojho rámca riadenia rizika likvidity a poskytovateľov likvidity.

3. V scenároch stresového testovania požívaných v stresovom testovaní likvidných finančných zdrojov sa zváži návrh a fungovanie centrálnej protistrany a zahrnú sa do nich všetky subjekty, ktoré môžu pre ňu predstavovať závažné riziko likvidity. V týchto stresových testoch sa zvážia aj akékoľvek silné prepojenia alebo podobné expozície medzi zúčtovacími členmi vrátane iných subjektov, ktoré sú súčasťou rovnakej skupiny, a posúdi sa pravdepodobnosť viacerých zlyhaní a nákazlivý účinok medzi jej zúčtovacími členmi, ktorý môžu tieto zlyhania spôsobiť.







ODDIEL 5

Krytie a využívanie výsledkov testov

Článok 55

Udržiavanie dostatočného krytia

1. Centrálna protistrana zavedie a udržiava postupy na rozpoznávanie zmien trhových podmienok vrátane zvýšení volatility alebo znížení likvidity finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, aby mohla okamžite upraviť výpočet svojej maržovej požiadavky s cieľom primerane zohľadniť nové trhové podmienky.

2. Centrálna protistrana vykonáva testy svojich znížení hodnoty (haircuts), aby zabezpečila, že kolaterál sa môže za pozorovaných a extrémnych, ale realistických trhových podmienok zlikvidovať aspoň za svoju zníženú hodnotu.

3. Ak centrálna protistrana inkasuje maržu na úrovni portfólia, nie na úrovni produktu, musí nepretržite skúmať a testovať vzájomné započítavanie medzi produktmi. Centrálna protistrana musí založiť tieto vzájomné započítania na obozretnej a hospodársky zmysluplnej metodike, v ktorej sa premieta stupeň cenovej závislosti medzi produktmi. Centrálna protistrana testuje najmä to, ako sa správajú korelácie počas období skutočných a hypotetických nepriaznivých trhových podmienok.

Článok 56

Preskúmanie modelov s použitím výsledkov testov

1. Centrálna protistrana má jasné postupy na určenie výšky dodatočnej marže, ktorú možno potrebuje vybrať, a to aj v rámci dňa, a na opätovné nastavenie svojho modelu marží v prípade, že zo spätného testovania vyplynie, že model nedosiahol očakávané výsledky a neurčuje primeranú výšku počiatočnej marže potrebnú na dosiahnutie plánovanej úrovne spoľahlivosti. V prípade, že centrálna protistrana určí, že je potrebné vyzvať na úhradu dodatočnej marže, musí tak urobiť do najbližšej výzvy na úhradu marže.

2. Centrálna protistrana vyhodnotí zdroj výnimiek testovania, ktoré vyplynuli z jej spätných testov. V závislosti od zdroja výnimiek musí centrálna protistrana určiť, či je potrebné urobiť zásadnú zmenu v modeli marží alebo v modeloch, ktoré preň predstavujú vstupné údaje, a či je potrebné opätovné nastavenie aktuálnych parametrov.

3. Centrálna protistrana vyhodnotí zdroj výnimiek testovania, ktoré vyplynuli z jej stresových testov. Na základe zdrojov výnimiek centrálna protistrana určí, či je potrebné urobiť zásadnú zmenu v jej modeloch, ich metodikách alebo jej rámci riadenia rizika likvidity, alebo či je potrebné opätovné nastavenie aktuálnych parametrov alebo predpokladov.

4. Ak z výsledkov testov vyplynie nedostatočné krytie marže, fondu pre prípad zlyhania alebo ďalších finančných zdrojov, centrálna protistrana zvýši do ďalšej výzvy na úhradu marže celkové krytie vlastných finančných zdrojov na prijateľnú úroveň. Ak z výsledkov testov vyplynú nedostatočné likvidné finančné zdroje, centrálna protistrana zvýši svoje likvidné finančné zdroje na prijateľnú úroveň hneď, ako to bude možné.

5. Centrálna protistrana v rámci skúmania svojich modelov, ich metodík a rámca riadenia rizík likvidity sleduje frekvenciu opakovaného výskytu výnimiek z testovania s cieľom identifikovať a náležite vyriešiť otázky bez zbytočného odkladu.







ODDIEL 6

Reverzné stresové testy

Článok 57

Reverzné stresové testy

1. Centrálna protistrana vykoná reverzné stresové testy, ktoré sú na