02013R0321 — SK — 11.03.2020 — 004.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 321/2013 z 13. marca 2013 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“ systému železníc v Európskej únii, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Komisie 2006/861/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 104 12.4.2013, s. 1)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 321/2013

z 13. marca 2013

o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“ systému železníc v Európskej únii, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Komisie 2006/861/ES

(Text s významom pre EHP)







Článok 1

Technická špecifikácia interoperability (TSI) týkajúca sa subsystému „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“ celého systému železníc Európskej únie sa prijíma, tak ako je uvedená v prílohe.

Článok 2

1. TSI sa vzťahuje na subsystém „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“ ako je opísané v ►M3 bode 2.7 prílohy II k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/797 ( 1 ) ◄ .

2. TSI sa vzťahuje na nákladné vozne s maximálnou prevádzkovou rýchlosťou najviac 160 km/h a maximálnou hmotnosťou na nápravu najviac 25 t.

3. TSI sa vzťahuje na nákladné vozne, ktoré sú určené na prevádzku na koľajach s jedným alebo viacerými menovitými rozchodmi: 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm a 1 668 mm. TSI sa nevzťahuje na nákladné vozne prevádzkované prevažne na koľajach s rozchodom 1 520 mm, ktoré sa môžu príležitostne prevádzkovať na koľajach s rozchodom 1 524 mm.

Článok 3

Táto TSI sa vzťahuje na všetky nové nákladné vozne železničných koľajových vozidiel v systéme železníc Európskej únie s prihliadnutím na oddiel 7 prílohy.

TSI stanovená v prílohe sa vzťahuje aj na existujúce nákladné vozne železničných koľajových vozidiel:

▼M3

a) keď sú obnovené alebo modernizované v súlade s oddielom 7.2.2 prílohy k tomuto nariadeniu;

▼B

b) vzhľadom na osobitné ustanovenia, ako je detekcia náprav v bode 4.2.3.6.4 a plán údržby v bode 4.5.3;

▼M3

c) pokiaľ ide o značku „GE“ podľa vyobrazenia v bode 5 dodatku C prílohy, vozňom existujúceho vozňového parku, ktoré boli povolené v súlade s rozhodnutím Komisie 2006/861/ES zmeneným rozhodnutím 2009/107/ES alebo s rozhodnutím 2006/861/ES zmeneným rozhodnutiami 2009/107/ES a 2012/464/EÚ a ktoré spĺňajú podmienky stanovené v bode 7.6.4 rozhodnutia 2009/107/ES, možno udeliť túto značku „GE“ bez ďalšieho posudzovania treťou stranou alebo nového povolenia na uvedenie na trh. Za používanie tohto označenia na vozňoch v prevádzke sú naďalej zodpovedné železničné podniky;

▼M4

d) ak sa oblasť použitia rozšíri v súlade s článkom 54 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/797, uplatňujú sa ustanovenia oddielu 7.2.2.4 prílohy k tomuto nariadeniu.

▼B

Podrobný technický rozsah pôsobnosti tohto nariadenia sa stanovuje v kapitole 2 prílohy.

Článok 4

▼M3

1. Pokiaľ ide o „otvorené body“ stanovené v dodatku A sú podmienkami, ktoré sa majú splniť na overenie základných požiadaviek smernice (EÚ) 2016/797, podmienky stanovené vnútroštátnymi predpismi platnými v členskom štáte, ktorý je súčasťou oblasti použitia vozidiel, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

▼B

2. Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia každý členský štát zašle ostatným členským štátom a Komisii tieto informácie, pokiaľ im ešte neboli zaslané na základe rozhodnutia Komisie 2006/861/ES:

a) zoznam príslušných technických predpisov uvedených v odseku 1;

b) postupy posudzovania zhody a overovania, ktoré sa majú použiť na účely uplatňovania týchto predpisov;

▼M3

c) orgány určené na vykonávanie postupov posudzovania zhody a overovania, pokiaľ ide o otvorené body;

▼B

Článok 5

▼M3

1. Vzhľadom na špecifické prípady stanovené v oddiele 7.3 prílohy sú podmienkami, ktoré sa majú splniť na overenie základných požiadaviek smernice (EÚ) 2016/797, podmienky stanovené v oddiele 7.3 prílohy alebo vnútroštátnymi predpismi platnými v členskom štáte, ktorý je súčasťou oblasti použitia vozidiel, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

▼B

2. Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia každý členský štát oznámi ostatným členským štátom a Komisii:

a) príslušné technické predpisy uvedené v odseku 1;

b) postupy posudzovania zhody a overovania, ktoré sa majú vykonávať na účely uplatňovania technických predpisov uvedených v odseku 1;

▼M3

c) orgány určené na vykonávanie postupov posudzovania zhody a overovania vnútroštátnych predpisov, ktoré sa týkajú špecifických prípadov uvedených v bode 7.3 prílohy;

▼B

Článok 6

1. Bez toho, aby boli dotknuté dohody, ktoré už boli oznámené na základe rozhodnutia Komisie 2006/861/ES a ktoré sa už znova neoznamujú, členské štáty oznámia Komisii do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia všetky vnútroštátne, dvojstranné, viacstranné alebo medzinárodné dohody, na základe ktorých sa prevádzkujú nákladné vozne patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

2. Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii všetky budúce dohody alebo zmeny existujúcich dohôd.

Článok 7

V súlade s článkom 9 ods. 3 smernice 2008/57/ES každý členský štát do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia oznámi Komisii zoznam projektov realizovaných na svojom území, ktoré sa nachádzajú v pokročilom štádiu vývoja.

Článok 8

▼M3

1. Osvedčenie ES o overení subsystému obsahujúceho komponenty interoperability, ktoré nemajú ES vyhlásenie o zhode alebo ES vyhlásenie o vhodnosti na použitie, možno vydať počas prechodného obdobia končiaceho 1. januára 2024 za predpokladu, že sú dodržané ustanovenia uvedené v oddiele 6.3 prílohy.

2. Výroba alebo modernizácia/obnova subsystému s použitím komponentov interoperability, ktoré nemajú osvedčenie, sa musí dokončiť v prechodnom období podľa odseku 1 vrátane uvedenia na trh.

▼B

3. Počas prechodného obdobia podľa odseku 1:

a) musia byť v postupe overovania podľa odseku 1 riadne identifikované dôvody, prečo pre komponenty interoperability nebolo udelené osvedčenie;

b) musia vnútroštátne bezpečnostné orgány v kontexte postupov schvaľovania poskytovať správy o používaní komponentov interoperability, ktoré nemajú osvedčenie, vo svojich výročných správach podľa ►M3 článku 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798 ( 2 ) ◄ .

▼M3

4. Po prechodnom období, ktoré sa končí 1. januára 2015, musia mať novovyrábané komponenty interoperability „koncové návestidlá“ požadované vyhlásenie ES o zhode.

▼M2

Článok 8a

▼M3

1. Bez ohľadu na ustanovenia oddielu 6.3 prílohy sa počas prechodného obdobia končiaceho 1. januára 2024 môže pre subsystém obsahujúci komponenty zodpovedajúce komponentu interoperability „trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“, ktorý nemá vyhlásenie ES o zhode, vydať osvedčenie ES o overení, ak sú splnené tieto podmienky:

a) komponent bol vyrobený pred dňom začatia uplatňovania tohto nariadenia a

b) komponent interoperability bol použitý v subsystéme, ktorý bol schválený a uvedený na trh najmenej v jednom členskom štáte pred dňom začatia uplatňovania tohto nariadenia.

2. Výroba, modernizácia alebo obnova subsystému s použitím komponentov interoperability, ktoré nemajú príslušné osvedčenie, musí byť dokončená pred uplynutím prechodného obdobia uvedeného v odseku 1, a to vrátane udelenia povolenia na uvedenie subsystému na trh.

▼M2

3. Počas prechodného obdobia podľa odseku 1:

a) musia byť v postupe overovania subsystému uvedeného v odseku 1 riadne identifikované dôvody, prečo pre komponenty interoperability nebolo udelené osvedčenie a

b) vnútroštátne bezpečnostné orgány musia vo svojich výročných správach podľa ►M3 článku 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798 ◄ uviesť údaje o používaní komponentov interoperability „trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“, ktoré nemajú príslušné osvedčenie, v súvislosti s postupmi povoľovania.

Článok 8b

1. Až do uplynutia doby platnosti ich súčasného schválenia nie je potrebné, aby sa na komponenty interoperability „trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“ uvedené v dodatku G prílohy vzťahovalo vyhlásenie o zhode ES. Počas tohto obdobia sa „trecie prvky pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“ uvedené v dodatku G prílohy považujú za komponenty, ktoré vyhovujú požiadavkám tohto nariadenia.

2. Po uplynutí doby platnosti ich súčasného schválenia sa na komponenty interoperability „trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“ uvedené v dodatku G prílohy musí vzťahovať vyhlásenie o zhode ES.

Článok 8c

1. Bez ohľadu na ustanovenia oddielu 6.3 prílohy sa počas prechodného obdobia desiatich rokov od uplynutia doby platnosti schválenia komponentu interoperability môže pre subsystém obsahujúci komponenty zodpovedajúce komponentu interoperability „trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“, ktorý nemá vyhlásenie o zhode ES, vydať osvedčenie ES o overení, ak sú splnené tieto podmienky:

a) komponent bol vyrobený pred uplynutím doby platnosti schválenia komponentu interoperability a

▼M3

b) komponent interoperability bol použitý v subsystéme, ktorý bol schválený a uvedený na trh najmenej v jednom členskom štáte pred uplynutím doby platnosti jeho schválenia.

2. Výroba, modernizácia alebo obnova subsystému s použitím komponentov interoperability, ktoré nemajú príslušné osvedčenie, musí byť dokončená pred uplynutím prechodného obdobia uvedeného v odseku 1, a to vrátane udelenia povolenia na uvedenie subsystému na trh.

▼M2

3. Počas prechodného obdobia podľa odseku 1:

a) musia byť v postupe overovania subsystému uvedeného v odseku 1 riadne identifikované dôvody, prečo daným komponentom interoperability nebolo udelené osvedčenie a

b) vnútroštátne bezpečnostné orgány musia vo svojich výročných správach podľa ►M3 článku 19 smernice (EÚ) 2016/798 ◄ uviesť údaje o používaní komponentov interoperability „trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“, ktoré nemajú príslušné osvedčenie, v súvislosti s postupmi povoľovania.

▼B

Článok 9

▼M3

Vyhlásenie o overení a/alebo o zhode s typom nového vozidla vypracované v súlade s rozhodnutím 2006/861/ES sa považuje za platné do konca prechodného obdobia, ktoré sa skončí 1. januára 2017.

▼M2

Článok 9a

Osvedčenie ES o typovej skúške alebo osvedčenie ES o preskúmaní návrhu pre komponent interoperability „trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies“ je platné 10 rokov. Počas uvedeného obdobia sa môžu uvádzať na trh nové komponenty rovnakého typu na základe vyhlásenia o zhode ES, ktoré odkazuje na toto osvedčenie ES o typovej skúške alebo osvedčenie ES o preskúmaní návrhu.

▼B

Článok 10

▼M2

1. Agentúra na svojej webovej stránke uverejňuje zoznam plne schválených kompozitných brzdových klátikov na účely medzinárodnej dopravy podľa dodatku G prílohy na obdobie, v ktorom sa na tieto brzdové klátiky nevzťahujú vyhlásenia ES.

▼B

2. Agentúra aktualizuje zoznam uvedený v odseku 1 a informuje Komisiu o jeho zmenách. Komisia informuje členské štáty o zmenách tohto zoznamu prostredníctvom výboru zriadeného v súlade s článkom 29 smernice 2008/57/ES.

▼M2

Článok 10a

1. Na udržanie kroku s technickým pokrokom môže byť potrebné zaviesť inovačné riešenia, ktoré nie sú v súlade so špecifikáciami stanovenými v prílohe a/alebo na ktoré nemožno uplatniť metódy posudzovania stanovené v prílohe. V takom prípade sa vypracujú nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania, ktoré sa vzťahujú na predmetné inovačné riešenia.

2. Inovačné riešenia sa môžu týkať subsystému „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“, jeho častí a jeho komponentov interoperability.

3. Ak sa navrhuje inovačné riešenie, výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Únii musí uviesť, ako sa dané riešenie odchyľuje od príslušných ustanovení tejto TSI, prípadne ako dané riešenie dopĺňa príslušné ustanovenia TSI, pričom tieto odchýlky musí predložiť Komisii na analýzu.

4. Komisia predloží stanovisko k navrhovanému inovačnému riešeniu. Ak je stanovisko kladné, vypracujú sa náležité špecifikácie pre funkcie a rozhrania predmetného riešenia a tiež príslušné metódy posudzovania, ktoré sa musia začleniť do TSI, aby sa umožnilo používanie daného inovačného riešenia. V rámci postupu revízie podľa ►M3 článku 5 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ sa vzápätí dané špecifikácie a metódy začlenia do TSI. Ak je stanovisko záporné, navrhované inovačné riešenie sa nesmie uplatniť v praxi.

5. Až do revízie TSI sa kladné stanovisko Komisie považuje za prijateľný spôsob dosiahnutia súladu so základnými požiadavkami ►M3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ , a preto ho možno použiť pri posudzovaní subsystému.

▼B

Článok 11

Rozhodnutie 2006/861/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.

Uplatňuje sa však naďalej na údržbu projektov schválených v súlade s týmto rozhodnutím, a s výnimkou prípadu, keď žiadateľ požaduje uplatňovanie tohto nariadenia, na projekty nových, obnovených alebo modernizovaných subsystémov, ktoré sa nachádzajú v pokročilom štádiu vývoja alebo sú predmetom zákazky, ktorá sa realizuje v deň uverejnenia tohto nariadenia.

Článok 12

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Povolenie na uvedenie do prevádzky sa však môže udeliť pri uplatňovaní TSI podľa prílohy k tomuto nariadeniu pred 1. januárom 2014, okrem jej oddielu 7.1.2.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA

Technická špecifikácia pre interoperabilitu pre subsystém „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“

OBSAH 1. Úvod 1.1. Technický rozsah pôsobnosti 1.2. Geografický rozsah pôsobnosti 1.3. Obsah tejto TSI 2. Rozsah pôsobnosti a vymedzenie subsystému 3. Základné požiadavky 4. Charakteristika subsystému 4.1. Úvod 4.2. Funkčné a technické špecifikácie subsystému 4.2.1. Všeobecné 4.2.2. Konštrukcie a mechanické časti 4.2.2.1. Mechanické rozhranie 4.2.2.1.1. Koncové spriahadlo 4.2.2.1.2. Vnútorné spriahadlo 4.2.2.2. Pevnosť jednotky 4.2.2.3. Celistvosť jednotky 4.2.3. Obrysy a vzájomné pôsobenie vozidla s koľajou 4.2.3.1. Obrysy 4.2.3.2. Zlučiteľnosť so zaťažiteľnosťou tratí 4.2.3.3. Zlučiteľnosť so systémami detekcie vlakov 4.2.3.4. Monitorovanie stavu nápravových ložísk 4.2.3.5. Bezpečnosť jazdy 4.2.3.5.1. Zabezpečenie proti vykoľajeniu na skrútenej koľaji 4.2.3.5.2. Dynamické správanie pri jazde 4.2.3.6. Pojazdový mechanizmus 4.2.3.6.1. Konštrukčné riešenie rámu podvozku 4.2.3.6.2. Vlastnosti dvojkolesí 4.2.3.6.3. Vlastnosti kolies 4.2.3.6.4. Vlastnosti náprav 4.2.3.6.5. Skrine nápravových ložísk/ložiská 4.2.3.6.6. Automatické systémy na zmenu rozchodu koľaje 4.2.3.6.7. Pojazdový mechanizmus pre zmenu rozchodu výmenou dvojkolesí 4.2.4. Brzda 4.2.4.1. Všeobecné 4.2.4.2. Bezpečnostné požiadavky 4.2.4.3. Funkčné a technické požiadavky 4.2.4.3.1. Všeobecné funkčné požiadavky 4.2.4.3.2. Brzdiaci účinok 4.2.4.3.2.1. Prevádzková brzda 4.2.4.3.2.2. Zaisťovacia brzda 4.2.4.3.3. Tepelná zaťažiteľnosť 4.2.4.3.4. Protišmyková ochrana kolies (WSP) 4.2.4.3.5. Trecie prvky pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies 4.2.5. Podmienky prostredia 4.2.6. Ochrana systému 4.2.6.1. Protipožiarna bezpečnosť 4.2.6.1.1. Všeobecné 4.2.6.1.2. Funkčné a technické špecifikácie 4.2.6.1.2.1. Zábrany 4.2.6.1.2.2. Materiály 4.2.6.1.2.3. Káble 4.2.6.1.2.4. Horľavé kvapaliny 4.2.6.2. Ochrana proti elektrickému nebezpečenstvu 4.2.6.2.1. Ochranné opatrenia proti nepriamemu kontaktu (ochranné uzemnenie) 4.2.6.2.2. Ochranné opatrenia proti priamemu kontaktu 4.2.6.3. Zariadenia na upevnenie koncového návestidla 4.3. Funkčná a technická špecifikácia rozhraní 4.3.1. Rozhranie so subsystémom „infraštruktúra“ 4.3.2. Rozhranie so subsystémom „prevádzka a riadenie dopravy“ 4.3.3. Rozhranie so subsystémom „riadenie-zabezpečenie a návestenie“ 4.4. Prevádzkové predpisy 4.5. Predpisy týkajúce sa údržby 4.5.1. Všeobecná dokumentácia 4.5.2. Plán údržby a jeho zdôvodnenie 4.5.3. Dokumentácia opisu údržby 4.6. Odborná spôsobilosť 4.7. Zdravotné a bezpečnostné podmienky 4.8. Parametre zaznamenávané v technickej dokumentácii a Európsky register povolených typov vozidiel ▼M3 4.9. Kontroly zlučiteľnosti s traťou pred použitím povolených vozidiel ▼B 5. Komponenty interoperability 5.1. Všeobecné 5.2. Inovačné riešenia 5.3. Špecifikácie komponentov interoperability 5.3.1. Pojazdový mechanizmus 5.3.2. Dvojkolesie 5.3.3. Koleso 5.3.4. Náprava ▼M2 5.3.4a. Trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies ▼M3 5.3.4b. Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje ▼B 5.3.5. Koncové návestidlo 6. Posudzovanie zhody a overenie ES 6.1. Komponent interoperability 6.1.1. Moduly 6.1.2. Postupy posudzovania zhody 6.1.2.1. Pojazdový mechanizmus 6.1.2.2. Dvojkolesie 6.1.2.3. Koleso 6.1.2.4. Náprava 6.1.2.4a. ▼M2 6.1.2.5. Trecie prvky pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies ▼M3 6.1.2.6. Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje ▼B 6.1.3. Inovačné riešenia 6.2. Subsystém 6.2.1. Moduly 6.2.2. Postupy overovania ES 6.2.2.1. Pevnosť jednotky 6.2.2.2. Zabezpečenie proti vykoľajeniu na skrútenej koľaji 6.2.2.3. Dynamické správanie pri jazde 6.2.2.4. Skrine nápravových ložísk/ložiská ▼M3 6.2.2.4a. Automatické systémy na zmenu rozchodu koľaje ▼B 6.2.2.5. Pojazdový mechanizmus pre zmenu rozchodu výmenou dvojkolesí 6.2.2.6. Tepelná zaťažiteľnosť 6.2.2.7. Podmienky prostredia 6.2.2.8. Protipožiarna bezpečnosť 6.2.2.8.1. Zábrany 6.2.2.8.2. Materiály 6.2.2.8.3 Káble 6.2.2.8.4 Horľavé kvapaliny 6.2.3. Inovačné riešenia 6.3. Subsystém obsahujúci komponenty zodpovedajúce komponentom interoperability bez vyhlásenia ES 6.4. Fázy projektu, v ktorých sa vyžaduje posúdenie 6.5. Komponenty s vyhlásením o zhode ES 7. Implementácia 7.1. Povolenie na uvedenie na trh 7.1.1. Povolenie na uvedenie nového vozidla do prevádzky v súlade s predchádzajúcimi TSI WAG 7.1.2. Vzájomné uznávanie prvého povolenia na uvedenie na trh 7.2. Všeobecné pravidlá vykonávania 7.2.1. Náhrada komponentov 7.2.2. Zmeny v existujúcej jednotke alebo v existujúcom type jednotky 7.2.2.1. Úvod 7.2.2.2. Zásady riadenia zmien v jednotke alebo type jednotky 7.2.2.3. Osobitné pravidlá pre existujúce jednotky, na ktoré sa nevzťahuje vyhlásenie ES o overení a ktorým bolo prvé povolenie na uvedenie do prevádzky udelené pred 1. januárom 2015 7.2.2.4. Pravidlá rozšírenia oblasti použitia existujúcich jednotiek, na ktoré sa udelilo povolenie v súlade so smernicou 2008/57/ES alebo boli v prevádzke pred 19. júlom 2010 7.2.3. Pravidlá týkajúce sa osvedčení ES o typovej skúške alebo preskúmaní návrhu 7.2.3.1. Subsystém „železničné koľajové vozidlá“ 7.2.3.1.1. Fáza A 7.2.3.1.2. Fáza B 7.2.3.2. Komponenty interoperability 7.3. Špecifické prípady 7.3.1. Úvod 7.3.2. Zoznam špecifických prípadov 7.3.2.1. Všeobecné špecifické prípady ▼M3 7.3.2.1a. Obrysy (oddiel 4.2.3.1) ▼B 7.3.2.2. Monitorovanie stavu nápravových ložísk (bod 4.2.3.4) 7.3.2.3. Zabezpečenie proti vykoľajeniu na skrútenej koľaji (bod 4.2.3.5.1) 7.3.2.4. Dynamické správanie pri jazde (bod 4.2.3.5.2) 7.3.2.5. Vlastnosti dvojkolesí, kolies a náprav (body 4.2.3.6.2 a 4.2.3.6.3.) 7.3.2.6. Zariadenia na upevnenie koncového návestidla (bod 4.2.6.3) ▼M3 7.3.2.7. Zásady riadenia zmien v železničných koľajových vozidlách a v type železničných koľajových vozidiel (7.2.2.2) ▼B 7.4. Špecifické podmienky prostredia 7.5. Nákladné vozne prevádzkované na základe vnútroštátnych, dvojstranných, viacstranných alebo medzinárodných dohôd ▼M3 7.6. Aspekty, ktoré sa musia vziať do úvahy pri procese revízie alebo iných činnostiach agentúry 7.6.1. Pravidlá vykonávania ▼B Dodatky

1. ÚVOD

Technická špecifikácia interoperability (ďalej len „TSI“) je špecifikácia, ktorá sa vzťahuje na subsystém (alebo jeho časť) opísaný v článku 2 písm. i) ►M3 smernicu (EÚ) 2016/797 ◄ s cieľom:

— zabezpečiť interoperabilitu železničnej sústavy a

— plniť základné požiadavky.

1.1. Technický rozsah pôsobnosti

Pozri článok 2 tohto nariadenia.

▼M3

1.2. Geografický rozsah pôsobnosti

Geografickým rozsahom pôsobnosti tejto TSI je celý železničný systém Európskej únie podľa oddielu 1 prílohy I k smernici (EÚ) 2016/797 s prihliadnutím na obmedzenia, pokiaľ ide o rozchod koľaje podľa článku 2.

▼B

1.3. Obsah tejto TSI

V súlade s článkom 5 ods. 3 ►M3 smernicu (EÚ) 2016/797 ◄ sa v tejto TSI:

a) stanovuje jej plánovaný rozsah pôsobnosti (kapitola 2);

b) ustanovujú základné požiadavky na časť príslušného subsystému železničných koľajových vozidiel a na jeho rozhrania s inými subsystémami (kapitola 3);

c) zavádzajú funkčné a technické špecifikácie, ktoré musí subsystém a jeho rozhrania s inými subsystémami spĺňať (kapitola 4);

d) určujú komponenty interoperability a rozhrania, na ktoré sa musia vzťahovať európske špecifikácie vrátane európskych noriem, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie interoperability v rámci železničného systému (kapitola 5);

e) v každom posudzovanom prípade stanovuje, ktoré postupy sa majú použiť na posudzovanie zhody alebo vhodnosti na použitie komponentov interoperability a overovanie ES týkajúce sa subsystémov (kapitola 6);

f) stanovuje stratégia implementácie TSI (kapitola 7);

g) pre príslušných pracovníkov stanovuje odborná spôsobilosť a zdravotné a bezpečnostné podmienky pri práci požadované na prevádzkovanie a údržbu uvedeného subsystému, ako aj na implementáciu tejto TSI (kapitola 4).

▼M3

2. ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE SUBSYSTÉMU

2.1. Rozsah pôsobnosti

Táto TSI sa vzťahuje na „nákladné vozne vrátane vozidiel určených na prepravu nákladných automobilov“ podľa oddielu 2 prílohy I k smernici (EÚ) 2016/797 s prihliadnutím na obmedzenia podľa článku 2. V ďalšom texte sa táto časť subsystému železničných koľajových vozidiel označuje ako „nákladný vozeň“ a patrí do subsystému „železničné koľajové vozidlá“ podľa prílohy II k smernici 2016/797.

Ostatné vozidlá uvedené v oddiele 2 prílohy I k smernici (EÚ) 2016/797 sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti tejto TSI. Osobitne sa to týka:

a) mobilných zariadení na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry;

b) vozidiel určených na prepravu: — motorových vozidiel s cestujúcimi vo vozidle alebo — motorových vozidiel bez cestujúcich vo vozidle, ktoré sú určené na zaradenie do osobných vlakov (vozne na prepravu automobilov);

c) vozidiel, ktorých: — dĺžka sa pri stave naloženia predlžuje a — ich užitočné zaťaženie je súčasťou konštrukcie vozidla.

Poznámka: Pozri tiež oddiel 7.1, ktorý obsahuje konkrétne prípady.

2.2. Vymedzenie pojmov

V tejto TSI sa používajú tieto vymedzenia pojmov:

a) „Jednotka“ je všeobecný pojem na označenie železničného koľajového vozidla. Je predmetom uplatňovania tejto TSI a preto podlieha postupu overovania ES. Jednotku môže tvoriť: — „vozeň“, ktorý možno prevádzkovať samostatne, pozostávajúci zo samostatného rámu namontovaného na vlastných dvojkolesiach, alebo — skupina trvalo spojených prvkov, pričom tieto prvky nie je možné prevádzkovať samostatne, alebo — „samostatné železničné podvozky spojené s kompatibilným(-i) cestným(-i) vozidlom(-ami)“, ktoré spolu tvoria súpravu kompatibilného železničného systému.

b) „Vlak“ je prevádzková zostava pozostávajúca z niekoľkých jednotiek.

c) „Konštrukčný prevádzkový stav“ zahŕňa všetky podmienky, za ktorých sa plánuje prevádzka jednotky a jej technické obmedzenia. Tento konštrukčný prevádzkový stav môže presahovať rozsah špecifikácií tejto TSI, a to tak, aby sa jednotky mohli používať spolu vo vlaku na sieti v rámci systému riadenia bezpečnosti železničného podniku.

▼B

3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY

V článku 4 ods. 1 ►M3 smernicu (EÚ) 2016/797 ◄ sa uvádza, že systém železníc, jeho subsystémy a komponenty interoperability musia spĺňať príslušné základné požiadavky. Základné požiadavky sú stanovené vo všeobecných podmienkach v prílohe III k ►M3 smernici (EÚ) 2016/797 ◄ . V tabuľke 1 sú uvedené základné parametre stanovené v tejto TSI a ich väzba na základné požiadavky opísané v prílohe III k ►M3 smernici (EÚ) 2016/797 ◄ .







Tabuľka 1 Základné parametre a ich väzba na základné požiadavky Bod Základný parameter Základné požiadavky Bezpečnosť Spoľahlivosť a dostupnosť Zdravie Ochrana životného prostredia Technická zlučiteľnosť 4.2.2.1.1. Koncové spriahadlo 1.1.1, 1.1.3, 1.1.5, 2.4.1 4.2.2.1.2. Vnútorné spriahadlo 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.2. Pevnosť jednotky 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.3. Celistvosť jednotky 1.1.1 4.2.3.1. Obrysy 1.1.1 2.4.3 4.2.3.2. Zlučiteľnosť so zaťažiteľnosťou tratí 1.1.1 2.4.3 4.2.3.3. Zlučiteľnosť so systémami detekcie vlakov 1.1.1 2.4.3 4.2.3.4. Monitorovanie stavu nápravových ložísk 1.1.1 1.2 2.4.3 4.2.3.5.1. Zabezpečenie proti vykoľajeniu na skrútenej koľaji 1.1.1, 1.1.2, 2.4.1 2.4.3 4.2.3.5.2. Dynamické správanie pri jazde 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.6.1. Konštrukčný návrh rámu podvozku 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.2. Vlastnosti dvojkolesí 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.3. Vlastnosti kolies 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.4. Vlastnosti náprav 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.5. Skrine nápravových ložísk/ložiská 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 ▼M3 4.2.3.6.6 Automatické systémy na zmenu rozchodu koľaje 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.2 1.5 ▼B 4.2.3.6.7. Pojazdový mechanizmus pre zmenu rozchodu výmenou dvojkolesí 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.4.2. Brzda – bezpečnostné požiadavky 1.1.1, 1.1.3 1.2 2.4.2 4.2.4.3.1. Brzda – všeobecné funkčné požiadavky 1.1.1 2.4.1 2.4.2 4.2.4.3.2.1. Brzdiaci účinok – prevádzková brzda 1.1.1, 1.1.2 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.3.2.2. Brzdiaci účinok – Zaisťovacia brzda 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.3. Brzda – tepelná zaťažiteľnosť 1.1.1, 1.1.3 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.4. Brzda – protišmyková ochrana kolies (WSP) 2.4.1 2.4.2 ▼M2 4.2.4.3.5 Trecie prvky pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 2.4.1 2.4.3 ▼B 4.2.5. Podmienky prostredia 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.6.1. Protipožiarna bezpečnosť 1.1.1 1.1.4 4.2.6.1.2.1. Protipožiarna bezpečnosť – zábrany 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.2. Protipožiarna bezpečnosť – materiály 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.3. Protipožiarna bezpečnosť – káble 1.1.4 1.1.5 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.4. Protipožiarna bezpečnosť – horľavé kvapaliny 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.2. Ochrana proti elektrickému nebezpečenstvu 1.1.5 2.4.1 4.2.6.3. Zariadenie na upevnenie koncového návestidla 1.1.1

Základné požiadavky v bodoch 1.3.1, 1.4.1, 1.4.3, 1.4.4 a 1.4.5 prílohy III k ►M3 smernici (EÚ) 2016/797 ◄ patria do rozsahu pôsobnosti iných právnych predpisov Únie.

4. CHARAKTERISTIKA SUBSYSTÉMU

4.1. Úvod

Systém železníc, na ktorý sa vzťahuje ►M3 smernica (EÚ) 2016/797 ◄ a ktorého súčasťou sú nákladné vozne, je integrovaný systém, ktorého súlad sa musí overiť. Tento súlad sa overuje najmä s ohľadom na špecifikácie subsystému železničných koľajových vozidiel a zlučiteľnosť so sieťou (oddiel 4.2), jeho rozhraniami vo vzťahu k iným subsystémom systému železníc, v ktorých je integrovaný (oddiely 4.2 a 4.3), ako aj prvé pravidlá prevádzky a údržby (oddiely 4.4 a 4.5) podľa požiadaviek článku 18 ods. 3 ►M3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ .

Súbor technickej dokumentácie stanovený v článku 18 ods. 3 a prílohe VI k ►M3 smernici (EÚ) 2016/797 ◄ (oddiel 4.8) musí obsahovať najmä konštrukčné hodnoty týkajúce sa zlučiteľnosti so sieťou.

4.2. Funkčné a technické špecifikácie subsystému

4.2.1. Všeobecné

Vzhľadom na základné požiadavky v kapitole 3 sú funkčné a technické špecifikácie subsystému „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“ zoskupené a usporiadané do nasledovných bodov tejto kapitoly:

— Konštrukcie a mechanické časti

— Obrysy a vzájomné pôsobenie vozidla s koľajou

— Brzda

— Podmienky prostredia

— Ochrana systému.

Okrem prípadov, keď je to nevyhnutné z dôvodu interoperability systému železníc a plnenia príslušných základných požiadaviek, funkčné a technické špecifikácie nákladných vozňov a ich rozhraní si nevyžadujú použitie konkrétnych technických riešení.

▼M2 —————

▼B

Keď sa v prípade konkrétneho technického aspektu nevytvorili funkčné a technické špecifikácie potrebné na účely dosiahnutia interoperability a splnenia základných požiadaviek, tento aspekt sa označí v príslušnom odseku ako otvorený bod. Na základe požiadavky v článku 5 ods. 6 ►M3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ sú všetky otvorené body uvedené v zozname v dodatku A.

V dodatku C sa stanovuje súbor podmienok. Súlad s týmto súborom podmienok je voliteľný. V prípade výberu tejto možnosti súlad posudzuje notifikovaná osoba v rámci postupu overovania ES.

V súlade s článkom 5 ods. 5 ►M3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ sa pre špecifické prípady môžu v každej TSI určiť príslušné ustanovenia. Takéto ustanovenia sa uvádzajú v kapitole 7.

Postup posudzovania súladu s požiadavkami v oddiele 4.2 sa podľa možnosti vymedzuje v kapitole 6. V takýchto prípadoch sa v texte oddielu 4.2 uvádza odkaz na príslušné ustanovenia bodov a podbodov v kapitole 6. Ak sa v prípade konkrétneho základného parametra nedá uskutočniť oddelenie požiadaviek a postupov posudzovania, neuvedie sa žiadny odkaz.

4.2.2. Konštrukcie a mechanické časti

4.2.2.1. Mechanické rozhranie

4.2.2.1.1. Koncové spriahadlo

Koncové spriahadlo je mechanické rozhranie medzi jednotkami tvoriacimi vlak.

Spriahadlový systém musí byť projektovaný takým spôsobom, aby sa nevyžadovala prítomnosť ľudí medzi jednotkami, ktoré sa majú spriahnuť/odpojiť, pokiaľ je ktorákoľvek z nich v pohybe.

Koncové spriahadlá musia byť odolné a schopné znášať sily v súlade s konštrukčným prevádzkovým stavom jednotky.

4.2.2.1.2. Vnútorné spriahadlo

Vnútorné spriahadlo je mechanické rozhranie medzi prvkami tvoriacimi jednotku.

Vnútorné spriahadlo musí byť odolné a schopné znášať sily v súlade s konštrukčným prevádzkovým stavom jednotky. Na spojenie medzi dvoma prvkami, ktoré používajú ten istý pojazdový mechanizmus, sa vzťahuje bod 4.2.2.2.

Pozdĺžna pevnosť vnútorného(-ých) spriahadla (spriahadiel) musí byť rovnaká alebo väčšia ako pevnosť koncového(-ých) spriahadla (spriahadiel) jednotky.

▼M4

4.2.2.2. Pevnosť jednotky

▼M3

Konštrukcia telesa jednotky, akékoľvek upevnenia zariadení a body pre zdvíhanie a nakoľajovanie musia byť navrhnuté tak, aby v prípadoch zaťaženia vymedzených v kapitole 5 normy EN 12663-2:2010 nedošlo k žiadnym prasklinám ani výrazným trvalým deformáciám či trhlinám.

V prípade súpravy kompatibilného železničného systému zloženého zo samostatných železničných podvozkov spojených s kompatibilnými cestnými vozidlami sa prípady zaťaženia môžu od vyššie uvedených prípadov líšiť vzhľadom na ich podvojnú špecifikáciu; v takom prípade môže žiadateľ opísať uvažované prípady zaťaženia na základe konzistentného súboru špecifikácií so zreteľom na špecifické podmienky použitia v súvislosti so zostavou vlaku, s jeho posunovaním a prevádzkou.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.1.

Miesta zdvíhania a nakoľajovania musia byť označené na jednotke. Označenie musí byť v súlade s bodom 4.5.14 normy EN 15877-1:2012.

Poznámka: Techniky upevňovania sa považujú za vyhovujúce aj preukázaním zhody v súlade s bodom 6.2.2.1.

▼B

4.2.2.3. Celistvosť jednotky

Jednotka musí byť skonštruovaná tak, aby všetky pohyblivé časti určené na uzavretie otvoru (prístupové dvere, vozňová plachta, príklopy, poklopy atď.) boli zabezpečené proti neúmyselnému pohybu týchto častí.

Na zatváracích zariadeniach musí byť označený ich stav (otvorené/zatvorené) a musí byť viditeľný zvonku jednotky.

4.2.3. Obrysy a vzájomné pôsobenie vozidla s koľajou

4.2.3.1. Obrysy

Tento bod sa týka pravidiel výpočtu na stanovenie rozmerov železničných koľajových vozidiel prevádzkovaných na jednej alebo niekoľkých sieťach bez nebezpečenstva narušenia prevádzky.

Súlad jednotky s určeným referenčným obrysom vrátane referenčného obrysu pre dolnú časť sa stanoví jednou z metód podľa normy ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ .

Kinematická metóda podľa normy ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ sa použije na stanovenie prípadného súladu medzi referenčným obrysom určeným pre jednotku a príslušnými cieľovými referenčnými obrysmi G1, GA, GB a GC vrátane tých obrysov ►M3 GI1 a GI2 ◄ , ktoré sú použité pre dolnú časť.

4.2.3.2. Zlučiteľnosť so zaťažiteľnosťou tratí

Charakteristiky zvislého zaťaženia jednotky sa určujú s cieľom overiť zlučiteľnosť so zaťažiteľnosťou tratí.

Povolené užitočné zaťaženie, ktoré môže jednotka prevážať v prípade hmotností na nápravu do 25 t (vrátane), sa stanoví uplatňovaním ustanovení 6.1 a 6.2 normy ►M3 EN 15528:2015 ◄ .

4.2.3.3. Zlučiteľnosť so systémami detekcie vlakov

Ak má byť jednotka zlučiteľná s jedným alebo viacerými z nasledujúcich systémov detekcie vlakov, táto zlučiteľnosť sa stanoví podľa ustanovení ►M3 ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ ►M3 ◄ .

a) Systémy detekcie vlakov na základe koľajových obvodov.

b) Systémy detekcie vlakov na základe počítadiel náprav.

c) Systémy detekcie vlakov na základe indukčného slučkového zariadenia.

4.2.3.4. Monitorovanie stavu nápravových ložísk

Musí byť možné monitorovať stav nápravových ložísk, a to buď

— traťovým detekčným zariadením, alebo

— vozidlovým zariadením.

Ak má byť jednotka spôsobilá na monitorovanie traťovým zariadením na sieti s rozchodom koľaje 1 435 mm, jednotka musí spĺňať podmienky ustanovení 5.1 a 5.2 normy EN 15437-1:2009 s cieľom zabezpečiť dostatočnú viditeľnosť.

V prípade jednotiek určených na prevádzku na sieťach s rozchodom koľaje 1 524 mm, 1 600 mm alebo 1 668 mm sa uplatňujú príslušné hodnoty v tabuľke 2 zodpovedajúce parametrom normy EN 15437-1:2009.







Tabuľka 2 Cieľové (TA) a zakázané zóny (PZ) pre jednotky určené na prevádzku na jednotlivých sieťach YTA [mm] WTA [mm] LTA [mm] YPZ [mm] WPZ [mm] LPZ [mm] 1 524 mm (obe zóny sú relevantné) 1 080 ± 35 ≥ 50 ≥ 200 1 080 ± 5 ≥ 140 ≥ 500 894 ± 2 ≥ 14 ≥ 200 894 ± 2 ≥ 28 ≥ 500 1 600 mm 1 110 ± 2 ≥ 70 ≥ 180 1 110 ± 2 ≥ 125 ≥ 500 1 668 mm 1 176 ± 10 ≥ 55 ≥ 100 1 176 ± 10 ≥ 110 ≥ 500

▼M3

Ak má byť jednotka spôsobilá na monitorovanie vozidlovým zariadením, uplatňujú sa tieto požiadavky:

— Toto zariadenie musí byť schopné odhaliť zhoršenie stavu jednotlivých nápravových ložísk jednotky.

— Stav ložiska sa hodnotí na základe buď monitorovania jeho teploty alebo jeho dynamických frekvencií alebo iných primeraných vlastností stavu ložísk.

— Detekčný systém musí byť celý umiestnený vo vozidlovej jednotke, pričom správy s výsledkami diagnostiky musia byť dostupné vo vozidlovej jednotke.

— Doručené správy s výsledkami diagnostiky a spôsob ich sprístupnenia musia byť opísané v prevádzkovej dokumentácii uvedenej v oddiele 4.4 tejto TSI, ako aj v predpisoch týkajúcich sa údržby uvedených v oddiele 4.5 tejto TSI.

▼B

4.2.3.5. Bezpečnosť jazdy

Dynamické správanie vozidla má veľký vplyv na zabezpečenie proti vykoľajeniu, bezpečnosť jazdy a na zaťaženie koľaje.

4.2.3.5.1. Zabezpečenie proti vykoľajeniu na skrútenej koľaji

Jednotka musí byť skonštruovaná tak, aby sa zaistila bezpečná jazda na skrútenej koľaji, pričom sa prihliada najmä na prechodovú fázu medzi úsekom trate s prevýšením a bez prevýšenia a na odchýlky priečnej úrovne.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.2.

4.2.3.5.2. Dynamické správanie pri jazde

Jednotka musí byť skonštruovaná tak, aby bol zaistený bezpečný pohyb až do maximálnej konštrukčnej rýchlosti.

Dynamické správanie jednotky pri jazde sa preukáže buď:

— ►M3 ◄ , alebo dodržiavaním postupov podľakapitol 4, 5 a 7 normy EN 14363:2016, alebo

— realizáciou simulácií s použitím overeného modelu.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.3.

▼M1

Dynamické správanie pri jazde sa môže posudzovať na úrovni komponentov interoperability v súlade s bodom 6.1.2.1. V tomto prípade sa nevyžaduje osobitná skúška ani simulácia na úrovni subsystému.

▼B

4.2.3.6. Pojazdový mechanizmus

Pojazdový mechanizmus zaručuje bezpečnú prepravu a vedenie jednotky a v prípade potreby aj prenos brzdných síl.

4.2.3.6.1. Konštrukčné riešenie rámu podvozku

Celistvosť konštrukcie rámu podvozku, všetkého pripojeného vybavenia a pripojenia vozňovej skrine k podvozku sa preukazuje na základe metód uvedených v bode 6.2 normy EN 13749:2011.

▼M1

Celistvosť konštrukcie rámu podvozku sa môže posudzovať na úrovni komponentov interoperability v súlade s bodom 6.1.2.1. V tomto prípade sa nevyžaduje osobitná skúška ani simulácia na úrovni subsystému.

▼B

4.2.3.6.2. Vlastnosti dvojkolesí

Zostava dvojkolesia musí byť schopná prenášať sily a krútiaci moment medzi zmontovanými časťami v súlade s oblasťou použitia.

Geometrické rozmery dvojkolesí vymedzené podľa obrázku 1 musia byť v súlade s hraničnými hodnotami stanovenými v tabuľke 3. Tieto hraničné hodnoty sa považujú za konštrukčné hodnoty a musia byť uvedené ako prevádzkové hraničné hodnoty v dokumentácii údržby podľa oddielu 4.5.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.1.2.2.

Obrázok 1

Symboly pre dvojkolesia použité v tabuľke 3







Tabuľka 3 Hraničné hodnoty geometrických rozmerov dvojkolesí Názov Priemer kolesa D [mm] Minimálna hodnota [mm] Maximálna hodnota [mm] 1 435 mm Vzdialenosť medzi vonkajšími stranami (SR) 330 ≤ D ≤ 760 1 415 1 426 760 < D ≤ 840 1 412 1 426 D > 840 1 410 1 426 Vzdialenosť medzi vnútornými stranami kolies dvojkolesia (AR) 330 ≤ D ≤ 760 1 359 1 363 760 < D ≤ 840 1 358 1 363 D > 840 1 357 1 363 1 524 mm Vzdialenosť medzi vonkajšími stranami (SR) 400 ≤ D < 840 1 492 1 514 D ≥ 840 1 487 1 514 Vzdialenosť medzi vnútornými stranami kolies dvojkolesia (AR) 400 ≤ D < 840 1 444 1 448 D ≥ 840 1 442 1 448 1 600 mm Vzdialenosť medzi vonkajšími stranami (SR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 573 1 592 Vzdialenosť medzi vnútornými stranami kolies dvojkolesia (AR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 521 1 526 1 668 mm Vzdialenosť medzi vonkajšími stranami (SR) 330 ≤ D < 840 1 648 (1) 1 659 840 ≤ D ≤ 1 250 1 643 (1) 1 659 Vzdialenosť medzi vnútornými stranami kolies dvojkolesia (AR) 330 ≤ D < 840 1 592 1 596 840 ≤ D ≤ 1 250 1 590 1 596 (1) V prípade dvojnápravových vozňov so zaťažením nápravy do 22,5 t sa považuje hodnota 1 651 mm.

4.2.3.6.3. Vlastnosti kolies

Geometrické rozmery kolies vymedzené na obrázku 2 musia byť v súlade s hraničnými hodnotami stanovenými v tabuľke 4.







Tabuľka 4 Hraničné hodnoty geometrických rozmerov kolies Názov Priemer kolesa D [mm] Minimálna hodnota [mm] Maximálna hodnota [mm] 1 435 mm Šírka venca kolesa (BR) (s maximálnou hodnotou otrepu 5 mm) D ≥ 330 133 140 Hrúbka okolesníka (Sd) 330 ≤ D ≤ 760 27,5 33 760 < D ≤ 840 25 33 D > 840 22 33 Výška okolesníka (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 < D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Strmosť okolesníka (qR) D ≥ 330 6,5 — 1 524 mm Šírka venca kolesa (BR) (s maximálnou hodnotou otrepu 5 mm) D ≥ 400 134 140 Hrúbka okolesníka (Sd) 400 ≤ D < 760 27,5 33 760 ≤ D < 840 25 33 D ≥ 840 22 33 Výška okolesníka (Sh) 400 ≤ D < 630 31,5 36 630 ≤ D < 760 29,5 36 D ≥ 760 27,5 36 Strmosť okolesníka (qR) D ≥ 400 6,5 — 1 600 mm Šírka venca kolesa (BR) (s maximálnou hodnotou otrepu 5 mm) 690 ≤ D ≤ 1 016 137 139 Hrúbka okolesníka (Sd) 690 ≤ D ≤ 1 016 26 33 Výška okolesníka (Sh) 690 ≤ D ≤ 1 016 28 38 Strmosť okolesníka (qR) 690 ≤ D ≤ 1 016 6,5 — 1 668 mm Šírka venca kolesa (BR) (s maximálnou hodnotou otrepu 5 mm) D ≥ 330 133 140 Hrúbka okolesníka (Sd) 330 ≤ D ≤ 840 27,5 33 D > 840 22 (PT); 25 (ES) 33 Výška okolesníka (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 ≤ D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Strmosť okolesníka (qR) D ≥ 330 6,5 —

Tieto hraničné hodnoty sa považujú za konštrukčné hodnoty a musia byť uvedené ako prevádzkové hraničné hodnoty v dokumentácii údržby podľa oddielu 4.5.

Obrázok 2

Symboly kolies použité v tabuľke 4

Mechanické charakteristiky kolies musia zabezpečovať prenos síl, krútiaceho momentu a v prípade potreby aj odolnosť voči tepelnému zaťaženiu v súlade s oblasťou použitia.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.1.2.3.

4.2.3.6.4. Vlastnosti náprav

Vlastnosti nápravy musia zabezpečiť prenos síl a krútiaceho momentu v súlade s oblasťou použitia.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.1.2.4.

Detekcia náprav musí zohľadniť zistenia pracovnej skupiny ERA pre údržbu nákladných vozňov (pozri Záverečnú správu o činnostiach pracovnej skupiny pre údržbu nákladných vozňov, zverejnenú na webovej stránke ERA, http://www.era.europa.eu).

4.2.3.6.5. Skrine nápravových ložísk/ložiská

Skrine nápravových ložísk a valivé ložisko musia byť skonštruované so zreteľom na mechanickú odolnosť a únavové vlastnosti. Musia byť stanovené teplotné limity dosiahnuté v prevádzke pre indikovanie horúcobežnosti ložísk.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.4.

▼M3

4.2.3.6.6. Automatické systémy na zmenu rozchodu koľaje

Táto požiadavka sa vzťahuje na jednotky vybavené automatickým systémom na zmenu rozchodu koľaje s mechanizmom prestavenia axiálnej polohy kolies, ktorý zabezpečí zlučiteľnosť jednotky s rozchodom koľaje 1 435 mm a s inými rozchodmi koľaje v rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI prechodom cez traťové zariadenie na prestavenie rozchodu.

Mechanizmus prestavenia musí zaistiť zablokovanie kolesa v správnej plánovanej axiálnej polohe.

Po prechode cez traťové zariadenie na prestavenie rozchodu sa overí stav blokovacieho systému (zablokovaný alebo odblokovaný) a poloha kolies jedným alebo viacerými z týchto spôsobov: vizuálnou kontrolou, riadiacim systémom vozidla alebo riadiacim systémom infraštruktúry/zariadenia. V prípade riadiaceho systému vozidla musí existovať možnosť kontinuálneho monitorovania.

Ak je pojazdový mechanizmus vybavený brzdovým zariadením, ktorého poloha sa v dôsledku prestavenia rozchodu koľaje zmení, automatický systém na zmenu rozchodu koľaje zaistí polohu tohto zariadenia a jeho bezpečné zablokovanie v správnej polohe súčasne s polohou kolies.

Zlyhanie zablokovania polohy kolies a brzdového zariadenia (ak je to relevantné) počas prevádzky môže viesť priamo ku katastrofickej nehode (s početnými smrteľnými zraneniami); vzhľadom na závažnosť následkov takejto poruchy je potrebné preukázať, že sú zavedené opatrenia smerujúce k zabezpečeniu prijateľnej úrovne rizika.

Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje je definovaný ako komponent interoperability (bod 5.3.4b) a je súčasťou komponentu interoperability „Dvojkolesie“ (bod 5.3.2). Postup posudzovania zhody sa uvádza v bode 6.1.2.6 (úroveň komponentov interoperability), v bode 6.1.2.2 (bezpečnostná požiadavka) a v bode 6.2.2.4a (úroveň subsystému) tejto TSI.

Rozchody koľaje, s ktorými je jednotka zlučiteľná, sa zaznamenávajú v technickej dokumentácii.

Opis postupu prestavenia na iný rozchod v normálnom režime vrátane typu(-ov) traťového(-ých) zariadenia(-í) na prestavenie rozchodu koľaje, s ktorým(-i) je jednotka zlučiteľná, tvorí súčasť technickej dokumentácie (pozri tiež oddiel 4.4 tejto TSI).

Požiadavky a posúdenia zhody požadované podľa iných oddielov tejto TSI sa vzťahujú samostatne na každú polohu kolesa, ktorá zodpovedá jednému rozchodu koľaje, a musia byť náležitým spôsobom zdokumentované.

▼B

4.2.3.6.7. Pojazdový mechanizmus pre zmenu rozchodu výmenou dvojkolesí

Táto požiadavka sa vzťahuje na jednotky pripravené na prevádzku na koľajach s rôznym rozchodom prostredníctvom fyzickej výmeny dvojkolesia.

Jednotka musí byť vybavená blokovacím mechanizmom, aby sa zabezpečila správna poloha jej brzdového zariadenia v rôznom usporiadaní s prihliadnutím na dynamické účinky v súlade s konštrukčným prevádzkovým stavom jednotky.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.5.

4.2.4. Brzda

4.2.4.1. Všeobecné

Účelom brzdového systému vlaku je zabezpečiť, aby:

— bolo možné znížiť rýchlosť vlaku,

— bolo možné udržať rýchlosť vlaku pri sklone,

— bolo možné zastaviť vlak na maximálnej povolenej zábrzdnej vzdialenosti a aby

— bolo možné vlak zabezpečiť proti samovoľnému pohybu.

Hlavnými činiteľmi, ktoré majú vplyv na brzdiaci účinok a proces brzdenia, sú:

— brzdiaci výkon,

— hmotnosť vlaku,

— rýchlosť,

— povolená zábrzdná vzdialenosť,

— dostupná adhézia a

— sklon trate.

Brzdiaci účinok vlaku je odvodený od brzdiaceho účinku jednotlivých jednotiek vlaku.

4.2.4.2. Bezpečnostné požiadavky

Brzdový systém prispieva k úrovni bezpečnosti systému železníc. Z tohto dôvodu sa musí konštrukcia brzdového systému jednotky podrobiť posúdeniu rizika v súlade s ►M3 vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 402/2013 ◄ ( 3 ) so zreteľom na nebezpečenstvo úplnej straty brzdnej schopnosti jednotky. Úroveň závažnosti sa považuje za katastrofálnu, keď:

— ovplyvňuje samotnú jednotku (kombinácia porúch) alebo

— ovplyvňuje brzdiacu schopnosť viac než jednej jednotky (jediná chyba).

Splnenie podmienok bodov C.9 a C.14 dodatku C sa považuje za dosiahnutie zhody s touto požiadavkou.

4.2.4.3. Funkčné a technické požiadavky

4.2.4.3.1. Všeobecné funkčné požiadavky

Brzdové zariadenie jednotky zabezpečuje funkcie brzdenia, ako je zabrzdenie a uvoľnenie brzdy, na základe preneseného signálu. Brzda musí byť:

— priebežná (signál na zabrzdenie alebo uvoľnenie brzdy sa prenáša riadiacim vedením z centrálnej riadiacej jednotky do celého vlaku),

— automatická (neúmyselné prerušenie riadiaceho vedenia vedie k aktivácii bŕzd vo všetkých jednotkách vlaku, čím sa každá časť zastaví),

— vypínateľná, čo umožňuje jej uvoľnenie a vypnutie.

4.2.4.3.2. Brzdiaci účinok

4.2.4.3.2.1. Prevádzková brzda

Brzdiaci účinok vlaku alebo jednotky je ich schopnosť spomaliť. Je to výsledok brzdného výkonu schopného spomaliť vlak alebo jednotku v rámci určených limitov a všetkých činiteľov podieľajúcich sa na premene a rozptýlení energie vrátane odporu vlaku.

Brzdiaci účinok jednotky sa vypočíta v súlade s jedným z týchto dokumentov:

— normou EN 14531-6:2009 alebo

▼M1

Tento výpočet sa overuje skúškami. Výpočet brzdiaceho účinku v súlade s UIC 544-1 sa overuje podľa ►M3 UIC 544-1:2014 ◄ .

▼B

4.2.4.3.2.2. Zaisťovacia brzda

Zaisťovacia brzda je brzda používaná na zabránenie pohybu stojaceho železničného koľajového vozidla v špecifikovaných podmienkach so zreteľom na miesto, vietor, sklon a stav zaťaženia železničného koľajového vozidla, až kým nedôjde k jej zámernému uvoľneniu.

Ak je jednotka vybavená zaisťovacou brzdou, musia byť splnené tieto požiadavky:

— zaistenie vozidla proti samovoľnému pohybu až do zámerného uvoľnenia brzdy,

— ak nie je možné identifikovať stav zaisťovacej brzdy priamo, na obe strany vozidla sa zvonku upevní indikátor, ktorý tento stav ukazuje,

▼M1

— ►M3 ◄ pri bezvetrí sa stanoví výpočtom podľa bodu 6 normy EN 14531-6:2009, minimálna brzdná sila zaisťovacej brzdypri bezvetrí sa stanoví výpočtom podľa bodu 6 normy EN 14531-6:2009,

▼B

— ►M3 ◄ Zaisťovacia brzda jednotky musí byť skonštruovaná s prihliadnutím na hodnotu súčiniteľa adhézie koleso/koľajnica (oceľ/oceľ) najviac 0,12. —————Zaisťovacia brzda jednotky musí byť skonštruovaná s prihliadnutím na hodnotu súčiniteľa adhézie koleso/koľajnica (oceľ/oceľ) najviac 0,12.

4.2.4.3.3. Tepelná zaťažiteľnosť

Brzdové zariadenie musí byť schopné uniesť jedno zabrzdenie núdzovou brzdou bez akejkoľvek straty brzdiaceho účinku z dôvodu tepelných alebo mechanických účinkov.

▼M1

Tepelné zaťaženie, ktoré je jednotka schopná uniesť bez výraznej straty brzdiaceho účinku z dôvodu tepelných alebo mechanických vplyvov, sa vymedzuje a vyjadruje vo vzťahu k rýchlosti, hmotnosti na nápravu, sklonu a brzdnej dráhy.

▼B

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.6.

Za referenčný prípad tepelnej zaťažiteľnosti sa môže považovať prejdenie 40 km pri rýchlosti 70 km/h na sklone 21 ‰, z čoho vyplýva brzdný výkon 45 kW počas 34 minút na jedno koleso pri menovitom priemere kolesa 920 mm a hmotnosti na nápravu 22,5 t.

4.2.4.3.4. Protišmyková ochrana kolies (WSP)

Protišmyková ochrana kolies (WSP) je systém určený na využitie najväčšej dostupnej adhézie znižovaním, zachovaním alebo zvyšovaním brzdnej sily s cieľom zabrániť zablokovaniu a neriadenému šmyku dvojkolesí. Tým sa optimalizuje brzdná dráha.

Pri použití elektronického ovládania WSP sa negatívne účinky spôsobené poruchami WSP obmedzia vhodnými procesmi navrhovania systému a technickej konfigurácie.

WSP nesmie zmeniť funkčné charakteristiky bŕzd. Vzduchové zariadenie vozidla sa dimenzuje tak, aby spotreba vzduchu WSP neznížila výkon pneumatickej brzdy. Pri procese navrhovania WSP sa berie ohľad na to, aby WSP nemala škodlivý účinok na základné časti vozidla (brzdové zariadenie, jazdná plocha kolesa, skrine nápravových ložísk atď.).

▼M1

Tieto typy jednotiek musia byť vybavené WSP:

— typy jednotiek vybavené všetkými typmi brzdových klátikov okrem kompozitných brzdových klátikov, v prípade ktorých je maximálna hodnota stredného využitia adhézie vyššia ako 0,12,

— typy jednotiek vybavené iba kotúčovými brzdami a/alebo kompozitnými brzdovými klátikmi, v prípade ktorých je maximálna hodnota stredného využitia adhézie vyššia ako 0,11.

▼M2

4.2.4.3.5. Trecie prvky pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies

Trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies (teda brzdový klátik) vytvára brzdné sily trením pri kontakte s jazdnou plochou kolesa.

V prípade použitia bŕzd pôsobiacich na jazdnú plochu kolesa musia charakteristiky trecieho prvku spoľahlivo prispievať k dosiahnutiu zamýšľaného brzdiaceho účinku.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.1.2.5 tejto TSI.

▼B

4.2.5. Podmienky prostredia

Pri konštrukcii jednotky, ako aj jej komponentov sa musia zohľadňovať podmienky prostredia, ktorým bude dané železničné koľajové vozidlo vystavené.

Environmentálne parametre sú opísané v ďalej uvedených ustanoveniach. Pre každý environmentálny parameter je vymedzený menovitý rozsah, ktorý sa najčastejšie vyskytuje v Európe a ktorý slúži ako základ pre interoperabilnú jednotku.

Pre určité environmentálne parametre je vymedzený iný ako menovitý rozsah. V takom prípade sa pre konštrukciu jednotky zvolí tento rozsah.

Pre funkcie stanovené v ďalej uvedených ustanoveniach sa konštrukčné a/alebo skúšobné opatrenia, ktoré je nutné vykonať, aby železničné koľajové vozidlá spĺňali požiadavky TSI v tomto rozsahu, opíšu v súbore technickej dokumentácie.

V závislosti od zvolených rozsahov a prijatých opatrení (opísaných v súbore technickej dokumentácie) môžu byť potrebné príslušné prevádzkové predpisy, ak sa jednotka projektovaná pre určitý menovitý rozsah prevádzkuje na konkrétnej trati, kde je menovitý rozsah v určitých obdobiach roka prekročený.

Ak sú rozsahy, ktoré sa majú zvoliť s cieľom vyhnúť sa akémukoľvek obmedzujúcemu(-im) prevádzkovému(-ým) predpisu(-som) viazanému(-ým) na podmienky prostredia, odlišné od menovitého rozsahu, členské štáty ich špecifikujú a uvedú v oddiele 7.4.

Jednotka a jej komponenty sa projektujú s prihliadnutím na jeden alebo viac týchto rozsahov vonkajšej teploty vzduchu:

— T1: – 25 °C do + 40 °C (menovité hodnoty),

— T2: – 40 °C do + 35 °C a

— T3: – 25 °C do + 45 °C.

Jednotka musí spĺňať požiadavky tejto TSI bez zhoršenia stavu v podmienkach snehu, ľadu a krupobitia, ktoré sú vymedzené v článku 4.7 normy ►M3 EN 50125-1:2014 ◄ a ktoré zodpovedajú menovitému rozsahu.

Ak sú zvolené nepriaznivejšie „podmienky snehu, ľadu a krupobitia“ ako tie, ktoré sa uvádzajú v norme, jednotka a jej komponenty musia byť potom skonštruované tak, aby spĺňali požiadavky TSI s prihliadnutím na kombinovaný vplyv s nízkou teplotou v závislosti od zvoleného teplotného rozsahu.

V súvislosti s teplotným rozsahom T2 a nepriaznivými podmienkami snehu, ľadu a krupobitia sa musia určiť a overiť opatrenia prijaté na splnenie požiadaviek TSI v týchto nepriaznivých podmienkach, najmä opatrenia týkajúce sa konštrukcie a/alebo skúšania s prihliadnutím na tieto funkcie:

— funkcia spriahania obmedzená na pružnosť spriahadiel,

— funkcia brzdenia vrátane brzdového zariadenia.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.7.

4.2.6. Ochrana systému

4.2.6.1. Protipožiarna bezpečnosť

4.2.6.1.1. Všeobecné

Všetky možné významné zdroje požiaru (vysokorizikové komponenty) na jednotke musia byť určené. Aspekty protipožiarnej bezpečnosti konštrukcie jednotky musia byť zamerané na:

— zabránenie vzniku požiaru,

— obmedzenie následkov v prípade požiaru.

Tovar prepravovaný na jednotke netvorí súčasť jednotky a nemusí sa zohľadňovať pri posudzovaní zhody.

4.2.6.1.2. Funkčné a technické špecifikácie

4.2.6.1.2.1. Zábrany

Na obmedzenie následkov požiaru sa medzi určenými možnými zdrojmi požiaru (vysokorizikové komponenty) a prepravovaným nákladom musia inštalovať protipožiarne zábrany s odolnosťou najmenej 15 minút.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.8.1.

4.2.6.1.2.2. Materiály

Všetky trvalo zabudované materiály na jednotke musia mať obmedzenú horľavosť a vlastnosti šírenia plameňa s výnimkou prípadov, keď:

— daný materiál je oddelený od všetkých možných nebezpečenstiev vzniku požiaru protipožiarnou zábranou a jeho bezpečné používanie je podporené posúdením rizika alebo

— hmotnosť komponentu neprekračuje 400 g a je umiestnený v horizontálnej vzdialenosti ≥ 40 mm a vertikálnej vzdialenosti ≥ 400 mm od iných komponentov, ktoré neboli podrobené skúšaniu.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.8.2.

4.2.6.1.2.3. Káble

Pri výbere a inštalácii elektrických káblov sa zohľadňujú ich protipožiarne vlastnosti.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.8.3.

4.2.6.1.2.4. Horľavé kvapaliny

Na jednotke musia byť k dispozícii opatrenia na ochranu proti vzniku požiaru a jeho šíreniu v dôsledku úniku horľavých kvapalín alebo plynov.

Preukázanie zhody je opísané v bode 6.2.2.8.4.

4.2.6.2. Ochrana proti elektrickému nebezpečenstvu

4.2.6.2.1. Ochranné opatrenia proti nepriamemu kontaktu (ochranné uzemnenie)

Odpor medzi skriňou vozidla a jazdnou koľajnicou musí byť dostatočne nízky na zabránenie vzniku nebezpečného napätia medzi nimi.

Jednotky musia byť uzemnené v súlade s opatreniami podľa ustanovenia 6.4 normy ►M3 EN 50153:2014 ◄ .

4.2.6.2.2. Ochranné opatrenia proti priamemu kontaktu

Elektrické inštalácie a zariadenia jednotky musia byť skonštruované tak, aby chránili osoby pred elektrickým úderom.

Jednotka musí byť skonštruovaná tak, aby sa zabránilo priamemu kontaktu podľa článku 5 normy ►M3 EN 50153:2014 ◄ .

4.2.6.3. Zariadenia na upevnenie koncového návestidla

▼M1

Na všetkých jednotkách určených na upevnenie koncového návestidla musia dve zariadenia na konci jednotky umožňovať inštaláciu dvoch svietidiel alebo dvoch odrazových dosiek podľa dodatku E v tej istej výške nad koľajou a nie vyššie ako 2 000 mm. Rozmery týchto zariadení na upevnenie a voľný priestor okolo nich musia spĺňať požiadavky ►M3 obrázku 11 normy EN 16116-2:2013 ◄ .

▼B

4.3. Funkčná a technická špecifikácia rozhraní

4.3.1. Rozhranie so subsystémom „infraštruktúra“







Tabuľka 5 Rozhranie so subsystémom „Infraštruktúra“ Odkaz v tejto TSI Odkaz rozhodnutie Komisie 2011/275/EÚ (*1) 4.2.3.1. Obrysy 4.2.4.1. Minimálny priechodný prierez 4.2.4.2. Vzdialenosť medzi osami koľají 4.2.4.5. Minimálny polomer zvislých oblúkov 4.2.3.2. Zlučiteľnosť so zaťažiteľnosťou tratí 4.2.7.1. Odolnosť koľaje voči zvislému zaťaženiu 4.2.7.3. Odolnosť koľaje voči priečnemu zaťaženiu 4.2.8.1. Odolnosť mostov voči prevádzkovému zaťaženiu 4.2.8.2. Ekvivalentné zvislé zaťaženie pre nové zemné práce a pôsobenie zemného tlaku 4.2.8.4. Odolnosť existujúcich mostov a zemných prác voči prevádzkovému zaťaženiu 4.2.3.5.2. Dynamické správanie pri jazde 4.2.9. Kvalita geometrickej polohy koľaje 4.2.3.6.2. Vlastnosti dvojkolesí 4.2.3.6.3. Vlastnosti kolies 4.2.5.1. Menovitý rozchod koľaje 4.2.5.6. Profil hlavy koľajnice pre priebežnú koľaj 4.2.6.2. Geometria výhybiek a križovatiek v prevádzke (*1) Ú. v. EÚ L 126, 14.5.2011, s. 53.

4.3.2. Rozhranie so subsystémom „prevádzka a riadenie dopravy“







Tabuľka 6 Rozhranie so subsystémom „prevádzka a riadenie dopravy“ Odkaz v tejto TSI Odkaz rozhodnutie Komisie 2011/314/EÚ (*1) 4.2.2.2. Pevnosť jednotky – zdvíhanie a nakoľajovanie 4.2.3.6.3. Opatrenia v prípade mimoriadnej udalosti 4.2.3.1. Obrysy 4.2.2.5. Zostava vlaku 4.2.3.2. Zlučiteľnosť so zaťažiteľnosťou tratí 4.2.2.5. Zostava vlaku 4.2.4. Brzda 4.2.2.6. Brzdenie vlaku 4.2.6.3. Zariadenia na upevnenie koncového návestidla Dodatok E – Koncové návestidlo 4.2.2.1.3.2. Koniec vlaku (*1) Ú. v. EÚ L 144, 31.5.2011, s. 1.

4.3.3. Rozhranie so subsystémom „riadenie-zabezpečenie a návestenie“







Tabuľka 7 Rozhranie so subsystémom „riadenie-zabezpečenie a návestenie“ ▼M1 Odkaz v tejto TSI ►M3 Odkaz ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ 4.2.3.3 a) Vlastnosti železničných koľajových vozidiel zlučiteľné so systémom detekcie vlakov na základe koľajových obvodov — vzdialenosti náprav (3.1.2.1, 3.1.2.4, 3.1.2.5 a 3.1.2.6), — hmotnosť na nápravu vozidla (3.1.7.1), — odpor medzi kolesami (3.1.9), — používanie kompozitných brzdových klátikov (3.1.6). 4.2.3.3 b) Vlastnosti železničných koľajových vozidiel zlučiteľné so systémom detekcie vlakov na základe počítadiel náprav — vzdialenosti náprav (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.5 a 3.1.2.6), — geometria kolies (3.1.3.1 – 3.1.3.4), — priestor medzi kolesami bez kovových a indukčných komponentov (3.1.3.5), — materiál kolies (3.1.3.6). 4.2.3.3 c) Vlastnosti železničných koľajových vozidiel zlučiteľné so systémom detekcie vlakov na základe indukčného slučkového zariadenia — kovová konštrukcia vozidla (3.1.7.2)

▼M3

4.4. Prevádzkové predpisy

Prevádzkové predpisy sa vypracujú v rámci postupov opísaných v systéme riadenia bezpečnosti železničného podniku. Tieto predpisy zohľadňujú dokumentáciu súvisiacu s prevádzkou, ktorá tvorí súčasť technickej dokumentácie požadovanej v článku 15 ods. 4 a stanovenej v prílohe IV k smernici (EÚ) 2016/797.

Pokiaľ ide o komponenty dôležité z hľadiska bezpečnosti (pozri tiež 4.5), špecifické prevádzkové požiadavky a požiadavky na prevádzkovú vysledovateľnosť vypracúvajú konštruktéri/výrobcovia v etape konštrukčného riešenia a na základe spolupráce medzi konštruktérmi/výrobcami a príslušnými železničnými podnikmi alebo príslušným držiteľom vozňov po tom, ako boli vozidlá uvedené do prevádzky.

V dokumentácii týkajúcej sa prevádzky sú opísané charakteristiky jednotky vo vzťahu ku konštrukčnému prevádzkovému stavu, ktorý sa má brať do úvahy s cieľom vymedziť prevádzkové predpisy v podmienkach normálnej prevádzky a rôznych reálne predpokladateľných podmienkach poruchovej prevádzky.

Dokumentáciu súvisiacu s prevádzkou tvorí:

— opis prevádzky za normálnych podmienok vrátane prevádzkových vlastností a obmedzení jednotky (napr. obrys vozidla, maximálna konštrukčná rýchlosť, hmotnosť na nápravu, brzdiaci účinok, zlučiteľnosť so systémami detekcie vlaku, povolené poveternostné podmienky, typ(-y) a prevádzka traťového(-ých) zariadenia(-í) na prestavenie rozchodu koľaje, s ktorým(-i) je jednotka zlučiteľná),

— opis prevádzky za poruchových podmienok (keď zariadenia alebo funkcie podľa tejto TSI vykazujú bezpečnostné poruchy), pokiaľ je to možné predpokladať, spolu s príslušnými povolenými hraničnými hodnotami a prevádzkovými podmienkami, ktoré sa môžu vyskytnúť počas prevádzky jednotky,

— zoznam komponentov dôležitých z hľadiska bezpečnosti: zoznam komponentov dôležitých z hľadiska bezpečnosti musí obsahovať špecifické prevádzkové požiadavky a požiadavky na prevádzkovú vysledovateľnosť.

Žiadateľ predloží prvú verziu dokumentácie týkajúcu sa prevádzkových predpisov. Túto dokumentáciu možno neskôr upraviť v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie s prihliadnutím na existujúce prevádzkové podmienky a podmienky údržby jednotky. Notifikovaný orgán overuje iba to, či bola dokumentácia týkajúca sa prevádzky predložená.

4.5. Predpisy týkajúce sa údržby

Údržba predstavuje súbor činností určených na udržanie funkčnej jednotky v stave, v ktorom môže vykonávať svoju požadovanú funkciu, alebo na obnovu tohto stavu.

Na vykonávanie činností údržby na jednotkách sú potrebné tieto dokumenty, ktoré tvoria súčasť technickej dokumentácie požadovanej v článku 15 ods. 4 a stanovenej v prílohe IV k smernici (EÚ) 2016/797:

— všeobecná dokumentácia (bod 4.5.1),

— návrh systému údržby a jeho zdôvodnenie (bod 4.5.2) a

— dokumentácia opisu údržby (bod 4.5.3).

Žiadateľ musí predložiť tri dokumenty podľa bodov 4.5.1, 4.5.2 a 4.5.3. Túto dokumentáciu možno neskôr upraviť v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ s prihliadnutím na existujúce prevádzkové podmienky a podmienky údržby jednotky. Notifikovaný orgán overuje iba to, či bola dokumentácia týkajúca sa údržby predložená.

Žiadateľ alebo ktorýkoľvek subjekt poverený žiadateľom (napr. držiteľ) poskytne túto dokumentáciu subjektu zodpovednému za údržbu ihneď po tom, ako mu bola pridelená zodpovednosť za údržbu jednotky.

Na základe týchto troch dokumentov subjekt zodpovedný za údržbu definuje plán údržby a vhodné požiadavky na údržbu na prevádzkovej úrovni údržby, ktorá spadá do jeho výlučnej zodpovednosti (mimo rozsahu posudzovania podľa tejto TSI).

Dokumentácia obsahuje zoznam komponentov dôležitých z hľadiska bezpečnosti. Pod pojmom komponenty dôležité z hľadiska bezpečnosti sa myslia komponenty, v prípade ktorých môže jediná porucha viesť priamo k vážnej nehode, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 12 smernice (EÚ) 2016/798.

Komponenty dôležité z hľadiska bezpečnosti a ich špecifické požiadavky na servis, údržbu a vysledovateľnosť údržby určia konštruktéri/výrobcovia v etape konštrukčného riešenia a na základe spolupráce medzi konštruktérmi/výrobcami a príslušnými subjektmi zodpovednými za údržbu po tom, ako boli vozidlá uvedené do prevádzky.

4.5.1. Všeobecná dokumentácia

Všeobecná dokumentácia pozostáva z:

— výkresov a opisu jednotky a jej komponentov,

— všetkých právnych požiadaviek týkajúcich sa údržby jednotky,

— výkresov systémov (elektrických, pneumatických, hydraulických a schém riadiacich obvodov),

— prídavných vozidlových systémov (opis systémov vrátane opisu funkčnosti, špecifikácií rozhraní, spracovania údajov a protokolov),

— súborov obsahujúcich konfiguráciu jednotlivých vozidiel (zoznam dielov a rozpis materiálov) na účely (najmä, ale nie výlučne) vysledovateľnosti počas činností údržby.

4.5.2. Návrh systému údržby a jeho zdôvodnenie

V návrhu systému údržby a jeho zdôvodnení sa vysvetľuje vymedzenie a návrh činností v oblasti údržby s cieľom zabezpečiť, aby sa vlastnosti železničného koľajového vozidla udržali v rámci prijateľných hraničných hodnôt používania počas celej životnosti vozidla. Tento súbor poskytuje vstupné údaje na stanovenie kritérií kontroly a pravidelnosti vykonávania činností údržby. Návrh systému údržby a jeho zdôvodnenie obsahuje:

— precedensy, zásady a metódy použité pri návrhu systému údržby jednotky,

— precedensy, zásady a metódy použité na identifikáciu komponentov dôležitých z hľadiska bezpečnosti a špecifických požiadaviek z hľadiska ich prevádzky, servisu, údržby a vysledovateľnosti,

— hraničné hodnoty bežného používania jednotky (napr. km/mesiac, klimatické obmedzenia, predpokladané typy zaťaženia atď.),

— relevantné údaje použité pri navrhovaní údržby, a pôvod týchto údajov (predchádzajúce skúsenosti),

— skúšky, výskum a výpočty, ktoré sa vykonali na účely návrhu systému údržby.

4.5.3. Dokumentácia opisu údržby

V dokumentácii opisu údržby sa uvádza, ako možno vykonávať činnosti v oblasti údržby. Činnosti údržby zahŕňajú okrem iného kontroly, monitorovanie, skúšky, merania, výmeny, nastavenia a opravy.

Činnosti údržby sa delia na:

— preventívnu údržbu (plánovanú a riadenú) a

— nápravnú údržbu.

Dokumentácia opisu údržby obsahuje:

— Hierarchiu komponentov a funkčný opis, v ktorých sa určuje zostava železničných koľajových vozidiel tým, že sa uvedú všetky položky, ktoré sú súčasťou štruktúry daného železničného koľajového vozidla, a použitím vhodného počtu samostatných úrovní. Na najnižšej úrovni hierarchie musí byť vymeniteľný komponent.

— Zoznam súčiastok, ktorý musí zahŕňať technický a funkčný opis náhradných dielov (vymeniteľné jednotky). Tento zoznam musí zahŕňať všetky diely určené na výmenu za určitých podmienok, v prípade ktorých sa môže vyžadovať výmena po elektrickej alebo mechanickej poruche alebo v prípade ktorých možno predpokladať potrebu výmeny po náhodnom poškodení. Musia sa označiť komponenty interoperability a musí sa uviesť odkaz na ich príslušné vyhlásenie o zhode.

— Zoznam komponentov dôležitých z hľadiska bezpečnosti: Zoznam komponentov dôležitých z hľadiska bezpečnosti musí obsahovať špecifické požiadavky na prevádzku, servis, údržbu a vysledovateľnosť.

— Hraničné hodnoty pre komponenty, ktoré nesmú byť počas prevádzky prekročené. Povoľuje sa možnosť špecifikovať prevádzkové obmedzenia za poruchových podmienok (keď sa dosiahne hraničná hodnota).

— Zoznam odkazov na povinnosti podľa európskych právnych predpisov, ktorým komponenty alebo subsystémy podliehajú.

— Plán údržby ( 4 ), t. j. štruktúrovaný súbor úloh pri vykonávaní údržby vrátane činností, postupov a prostriedkov. Opis tohto súboru úloh zahŕňa: a) výkresy s pokynmi na demontáž/montáž, potrebné na správnu montáž/demontáž vymeniteľných dielov; b) kritériá údržby; c) kontroly a skúšky, a to predovšetkým dielov významných z bezpečnostného hľadiska. Patrí k nim vizuálna kontrola a nedeštruktívne skúšky (ak je to vhodné napr. na zisťovanie nedostatkov, ktoré môžu znížiť úroveň bezpečnosti); d) nástroje a materiály potrebné na vykonanie úlohy; e) spotrebný materiál potrebný na vykonanie úlohy; f) osobné ochranné a bezpečnostné opatrenia a pomôcky.

— Potrebné skúšky a postupy, ktoré sa musia vykonať po každom výkone údržby pred opätovným uvedením železničného koľajového vozidla do prevádzky.

▼B

4.6. Odborná spôsobilosť

Odborná spôsobilosť personálu potrebná na prevádzku a údržbu jednotiek nie je predmetom tejto TSI.

4.7. Zdravotné a bezpečnostné podmienky

▼M1

Opatrenia týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti personálu potrebné na prevádzku a údržbu jednotiek sú zahrnuté v základných požiadavkách 1.1.5, 1.3.1, 1.3.2, 2.5.1 a 2.6.1 stanovených v prílohe III k ►M3 smernici (EÚ) 2016/797 ◄ .

▼B

Ustanovenia týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti personálu sú špecifikované najmä v týchto bodoch oddielu 4.2:

Bod 4.2.2.1.1: Koncové spriahadlo

Bod 4.2.6.1: Protipožiarna bezpečnosť

Bod 4.2.6.2: Ochrana proti elektrickému nebezpečenstvu.

Ak je jednotka vybavená manuálnym spriahacím systémom, počas spriahania a rozpájania musia mať posunovači k dispozícii voľný priestor.

Všetky vyčnievajúce diely považované za nebezpečenstvo pre prevádzkový personál musia byť jasne označené a/alebo vybavené ochrannými zariadeniami.

Jednotka musí byť vybavená schodmi a držadlami okrem prípadov, keď nie je určená na prevádzku s personálom vo vozidle, napr. pre posunovanie.

▼M1

4.8. Parametre zaznamenávané v technickej dokumentácii a Európsky register povolených typov vozidiel

▼B

Technická dokumentácia obsahuje minimálne tieto parametre:

— typ, polohu a odolnosť koncového spriahadla,

— zaťaženie následkom dynamických trakčných síl a tlakových síl,

— referenčné obrysy, ktorým jednotka vyhovuje,

— prípadnú zhodu s cieľovými referenčnými obrysmi G1, GA, GB a GC,

— ►M3 ◄ pre dolnú časť, prípadnú zhodu s referenčnými obrysmiGI1 a GI2pre dolnú časť,

— hmotnosť na nápravu (vlastná hmotnosť a plne naložená),

— polohu náprav pozdĺž jednotky a počet náprav,

— dĺžku jednotky,

— maximálnu konštrukčnú rýchlosť,

— rozchod(-y) koľaje, na ktorých možno jednotku prevádzkovať,

— zlučiteľnosť so systémami detekcie vlakov (koľajové obvody/počítače náprav/indukčné slučkové zariadenie),

— zlučiteľnosť so systémami detekcie horúcobežnosti ložísk,

— teplotný rozsah skrine nápravových ložísk v prevádzke,

— povahu signálu, ktorý riadi brzdy (príklad: pneumatické hlavné brzdové potrubie, elektrická brzda typu XXX, …),

— charakteristiku riadiaceho vedenia a jeho spojenie s ostatnými jednotkami (priemer hlavného brzdového potrubia, prierez elektrického kábla…),

— jednotlivý menovitý účinok brzdnej jednotky v závislosti od prípadného režimu brzdenia (čas odozvy, brzdná sila, požadovaná úroveň adhézie…),

— brzdnú dráhu alebo brzdiacu hmotnosť v závislosti od prípadného režimu brzdenia,

▼M1

— tepelné zaťaženie brzdových komponentov vyjadrené vo vzťahu k rýchlosti, hmotnosti na nápravu, sklonu a brzdnej dráhy,

▼B

— teplotný rozsah a závažnosť podmienok snehu/ľadu/krupobitia,

— brzdiacu hmotnosť a maximálny sklon zaisťovacej brzdy (ak je to použiteľné),

— možnosť/zákaz posunu spúšťaním,

— prítomnosť schodov a/alebo držadiel.

▼M1

Údaje o dráhových vozidlách povinne zaznamenávané do Európskeho registra povolených typov vozidiel (ERATV) sú stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2011/665/EÚ zo 4. októbra 2011 o Európskom registri povolených typov vozidiel ( 5 ).

▼M3

4.9. Kontroly zlučiteľnosti s traťou pred použitím povolených vozidiel

Parametre subsystému „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“, ktorý bude využívať železničný podnik, sú na účely kontroly zlučiteľnosti s traťou opísané v dodatku D1 k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/773. ( 6 )

▼B

5. KOMPONENTY INTEROPERABILITY

5.1. Všeobecné

Komponenty interoperability (KI) podľa vymedzenia v článku 2 písm. f) ►M3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ sú uvedené v oddiele 5.3 spolu s týmito údajmi:

— ich oblasť používania pokrývajúcu parametre subsystému a

— odkaz na príslušné požiadavky vymedzené v oddiele 4.2.

Keď požiadavka uvedená v oddiele 5.3 je posudzovaná na úrovni komponentov interoperability, posudzovanie tej istej požiadavky na úrovni subsystému sa nevyžaduje.

▼M2

5.2. Inovačné riešenia

Podľa ustanovenia článku 10a sa pri inovačných riešeniach môžu vyžadovať nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania. Takéto špecifikácie a metódy posudzovania sa vypracujú pomocou postupu opísaného v bode 6.1.3 vždy, keď sa pre komponent interoperability predpokladá inovačné riešenie.

▼B

5.3. Špecifikácie komponentov interoperability

5.3.1. Pojazdový mechanizmus

▼M3

Pojazdový mechanizmus musí byť projektovaný pre všetky rozsahy používania, oblasti používania podľa vymedzenia na základe týchto parametrov:

— Rozchod koľaje,

▼B

— maximálna rýchlosť,

— maximálny nedostatok prevýšenia,

— minimálna vlastná hmotnosť jednotky,

— maximálna hmotnosť na nápravu,

— rozsah vzdialeností medzi otočnými čapmi podvozkov alebo rozsah rázvoru „dvojnápravových jednotiek“,

— maximálna výška ťažiska prázdnej jednotky,

— koeficient výšky ťažiska naloženej jednotky,

— minimálny koeficient torznej tuhosti skrine v krútení,

— maximálny koeficient rozloženia hmotnosti pri prázdnych jednotkách podľa vzorca: kde: Izz = moment zotrvačnosti skrine vo vzťahu k vertikálnej osi cez ťažisko skrine, m = hmotnosť skrine, 2a* = rázvor,

— minimálny menovitý priemer kolesa,

— sklon koľajníc.

Pri určovaní vhodnej oblasti používania možno zohľadniť kombináciu parametrov rýchlosti a hmotnosti na nápravu (napr. maximálnu rýchlosť a vlastná hmotnosť).

Pojazdový mechanizmus musí spĺňať požiadavky uvedené v bodoch 4.2.3.5.2 a 4.2.3.6.1. Tieto požiadavky sa musia posudzovať na úrovni komponentov interoperability.

5.3.2. Dvojkolesie

▼M3

Na účely tejto TSI dvojkolesia obsahujú hlavné časti zabezpečujúce mechanické rozhranie s traťou (kolesá a spojovacie prvky, napr. náprava, náprava samostatného kolesa). Doplnkové časti (nápravové ložiská, skrine nápravových ložísk a brzdové kotúče) sa posudzujú na úrovni subsystému.

Dvojkolesie sa musí posudzovať a projektovať pre oblasť použitia podľa vymedzenia na základe:

— rozchodu koľaje,

▼B

— menovitého priemeru jazdnej plochy kolesa a

— maximálnej vertikálnej statickej sily.

Dvojkolesie musí spĺňať požiadavky na geometrické a mechanické parametre podľa bodu 4.2.3.6.2. Tieto požiadavky sa musia posudzovať na úrovni komponentov interoperability.

5.3.3. Koleso

Koleso sa musí projektovať a posudzovať pre oblasť použitia podľa vymedzenia na základe:

— menovitého priemeru jazdnej plochy,

— maximálnej vertikálnej statickej sily,

▼M3

— maximálnej rýchlosti,

— prevádzkových hraničných hodnôt a

▼B

— maximálnej brzdiacej energie.

Koleso musí spĺňať požiadavky na geometrické, mechanické a termo-mechanické parametre podľa bodu 4.2.3.6.3. Tieto požiadavky sa musia posudzovať na úrovni komponentov interoperability.

5.3.4. Náprava

Náprava sa musí projektovať a posudzovať pre oblasť použitia podľa vymedzenia na základe:

— maximálnej vertikálnej statickej sily.

Náprava musí spĺňať požiadavky na mechanické parametre podľa bodu 4.2.3.6.4. Tieto požiadavky sa musia posudzovať na úrovni komponentov interoperability.

▼M2

5.3.4a. Trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies

Trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies sa musí projektovať a posudzovať pre oblasť použitia podľa vymedzenia na základe:

— koeficientov dynamického trenia a ich rozsahov tolerancie,

— minimálneho koeficientu statického trenia,

— maximálnych povolených brzdiacich síl pôsobiacich na prvok,

— vhodnosti pre detekciu vlakov pomocou systémov založených na koľajových obvodoch,

— vhodnosti pre nepriaznivé podmienky prostredia.

Trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies musí spĺňať požiadavky vymedzené v bode 4.2.4.3.5. Tieto požiadavky sa musia posudzovať na úrovni komponentov interoperability.

▼M3

5.3.4b. Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje

Komponent interoperability „automatický systém na zmenu rozchodu koľaje“ musí byť projektovaný a posudzovaný pre oblasť použitia, ktorá je vymedzená na základe:

— rozchodov koľaje, na ktoré je systém naprojektovaný,

— rozsahu maximálnych statických zaťažení nápravy,

— rozsahu menovitých priemerov jazdnej plochy kolesa,

— maximálnej konštrukčnej rýchlosti jednotky a

— typov traťových zariadení na prestavenie rozchodu koľaje, na ktoré je systém naprojektovaný, vrátane nominálnej rýchlosti pri prechode cez traťové zariadenie(-ia) na prestavenie rozchodu koľaje a maximálnych axiálnych síl pôsobiacich počas automatického prestavenia rozchodu koľaje.

Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje musí byť v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 4.2.3.6.6; tieto požiadavky sa musia posudzovať na úrovni komponentov interoperability, ako sa stanovuje v bode 6.1.2.6.

▼B

5.3.5. Koncové návestidlo

Koncové návestidlo opísané v dodatku E predstavuje nezávislý komponent interoperability. V oddiele 4.2 neexistujú požiadavky týkajúce sa koncového návestidla. Jeho posudzovanie notifikovanou osobou netvorí súčasť overenia ES subsystému.

6. POSUDZOVANIE ZHODY A OVERENIE ES

6.1. Komponent interoperability

6.1.1. Moduly

Posudzovanie zhody komponentu interoperability sa vykonáva v súlade s modulom (modulmi) podľa tabuľky 8.







Tabuľka 8 Moduly na posudzovanie zhody komponentov interoperability Modul CA1 Vnútorná kontrola výroby a overenie výrobku formou individuálneho preskúmania Modul CA2 Vnútorná kontrola výroby a overenie výrobku v náhodných intervaloch Modul CB Typová skúška ES Modul CD Zhoda s typom založená na systéme riadenia kvality výrobného procesu Modul CF Zhoda s typom založená na overovaní výrobku Modul CH Zhoda založená na úplnom systéme riadenia kvality Modul CH1 Zhoda založená na úplnom systéme riadenia kvality a preskúmaní konštrukčného riešenia ▼M2 Modul CV Typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke (vhodnosť na použitie) ▼B

Tieto moduly sú podrobne opísané v rozhodnutí Komisie 2010/713/EÚ.

6.1.2. Postupy posudzovania zhody

Výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Únii si musí zvoliť jeden z modulov alebo kombináciu modulov uvedených v tabuľke 9 v súlade s požadovaným komponentom.

▼M2







Tabuľka 9 Moduly, ktoré sa použijú pre komponenty interoperability Bod Komponent Moduly CA1 alebo CA2 CB + CD CB + CF CH CH1 CV 4.2.3.6.1 Pojazdový mechanizmus X X X Pojazdový mechanizmus – uznaný X X 4.2.3.6.2 Dvojkolesie X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.3 Koleso X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.4 Náprava X (*1) X X X (*1) X ▼M3 4.2.3.6.6 Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje X (*1) X X X (*1) X X (*2) ▼M2 4.2.4.3.5 Trecí prvok pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies X (*1) X X X (*1) X X (*2) 5.3.5 Koncové návestidlo X X (*1) Moduly CA1, CA2 alebo CH sa môžu použiť iba v prípade výrobkov uvedených na trh, a teda vyvinutých pred nadobudnutím účinnosti tejto TSI, ak výrobca preukáže notifikovanému orgánu, že preskúmanie návrhu a typová skúška sa vykonali pre predchádzajúce použitia za porovnateľných podmienok a že spĺňajú požiadavky tejto TSI. Toto preukázanie sa musí zdokumentovať a jeho výsledok sa považuje za dôkaz na rovnakej úrovni ako v prípade modulu CB alebo preskúmania návrhu podľa modulu CH1. (*2) Modul CV sa použije v prípade, že výrobca trecieho prvku pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies nemá (podľa vlastného uváženia) dostatok predchádzajúcich skúseností pre navrhovaný projekt.

▼B

V rámci použitia zvoleného modulu alebo kombinácie modulov sa komponent interoperability posudzuje v zmysle požiadaviek uvedených v oddiele 4.2. V prípade potreby sa v nasledujúcich ustanoveniach uvádzajú ďalšie požiadavky týkajúce sa posudzovania konkrétnych komponentov interoperability.

▼M3

Pri špecifickom prípade, ktorý sa vzťahuje na komponent vymedzený ako komponent interoperability v oddiele 5.3 tejto TSI, sa príslušná požiadavka môže stať súčasťou overenia na úrovni komponentov interoperability len v prípade, ak komponent bude naďalej v súlade s kapitolami 4 a 5 tejto TSI a ak sa špecifický prípad neodvoláva na vnútroštátny predpis (t. j. dodatočná požiadavka zlučiteľná s hlavnou TSI a v plnej miere špecifikovaná v TSI).

V ostatných prípadoch sa overenie vykoná na úrovni subsystémov; ak sa na komponent vzťahuje vnútroštátny predpis, príslušný členský štát môže definovať príslušné postupy posudzovania zhody.

▼M3

6.1.2.1. Pojazdový mechanizmus

Preukázanie zhody v prípade dynamického správania pri jazde je stanovené v norme EN 16235:2013.

Pokiaľ ide o jednotky vybavené uznaným pojazdovým mechanizmom opísané v kapitole 6 normy EN 16235:2013, vychádza sa z toho, že sú v zhode s príslušnými požiadavkami za predpokladu, že pojazdové mechanizmy sa prevádzkujú v rámci svojej stanovenej oblasti používania:

Posudzovanie pevnosti rámu podvozku vychádza z ustanovenia 6.2 normy EN 13749:2011.

▼B

6.1.2.2. Dvojkolesie

Preukazovanie zhody mechanických vlastností zostavy dvojkolesia sa vykonáva podľa ustanovenia 3.2.1 normy EN13260:2009 + A1:2010, v ktorej sa vymedzujú hraničné hodnoty axiálnej sily pri zostavovaní a súvisiaca overovacia skúška.

▼M4

Alternatívne preukázanie zhody je povolené v súlade s bodom 6.1.2.4a.

▼M3

Postup overovania musí byť zavedený s cieľom zabezpečiť vo fáze zostavovania, aby žiadne chyby nemali nepriaznivý vplyv na bezpečnosť z dôvodu zmien mechanických vlastností namontovaných dielov nápravy. Tento postup musí obsahovať stanovenie hodnôt presahu a v prípade dvojkolies montovaných lisovaním aj príslušný lisovací diagram.

▼B

6.1.2.3. Koleso

a) Kované a valcované kolesá: mechanické vlastnosti sa preukážu postupom podľa ustanovenia 7 normy EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011.

Ak je koleso určené na používanie s brzdovými klátikmi pôsobiacimi na jazdnú plochu kolies, musí sa preukázať termo-mechanické správanie kolesa so zreteľom na maximálnu predpokladanú brzdiacu energiu. Typová skúška podľa ustanovenia 6.2 normy EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 sa musí vykonať s cieľom skontrolovať, či bočné vychýlenie venca kolesa pri brzdení a zostatkové napätie sú v rozsahu stanovených hraníc tolerancie.

Rozhodovacie kritériá stanovenia zostatkových napätí v prípade kovaných a valcovaných kolies sú stanovené v norme EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011.

▼M4

Alternatívne preukázanie zhody je povolené v súlade s bodom 6.1.2.4a.

▼B

b) Iné typy kolies: Iné typy kolies sú prípustné pre jednotky na vnútroštátne používanie. V takom prípade sa rozhodovacie kritériá a kritériá únavového napätia musia stanoviť vo vnútroštátnych predpisoch. Tieto vnútroštátne predpisy musia členské štáty oznámiť v súlade s článkom 17 ods. 3 ►M3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ .

▼M1

Postup overovania musí byť zavedený s cieľom zabezpečiť vo fáze výroby, aby žiadne chyby nemali nepriaznivý vplyv na bezpečnosť z dôvodu zmien mechanických vlastností kolies. Musí sa overiť pevnosť v ťahu materiálu kolesa, tvrdosť venca kolesa, lomová pevnosť (iba v prípade kolesa s klátikovými brzdami), odolnosť proti nárazu, vlastnosti materiálu a čistota materiálu. Pri postupe overovania sa musí stanoviť séria vzoriek, ktorá sa použije na overenie každej vlastnosti.

▼B

6.1.2.4. Náprava

▼M1

Popri uvedených požiadavkách na zostavovanie sa preukazovanie zhody mechanickej odolnosti a únavových vlastností nápravy opiera o body 4, 5 a 6 normy EN13103:2009 + A2:2012.

Rozhodovacie kritériá prípustného napätia sú stanovené v článku 7 normy ENEN13103:2009 + A2:2012. Postup overovania musí byť zavedený s cieľom zabezpečiť vo fáze výroby, aby žiadne chyby nemali nepriaznivý vplyv na bezpečnosť z dôvodu zmien mechanických vlastností náprav. Musí sa overiť pevnosť v ťahu materiálu nápravy, odolnosť proti nárazu, celistvosť povrchu, vlastnosti materiálu a čistota materiálu. Pri postupe overovania sa musí stanoviť séria vzoriek, ktorá sa použije na overenie každej vlastnosti.

▼M4

Alternatívne preukázanie zhody je povolené v súlade s bodom 6.1.2.4a.

6.1.2.4a.

Keď sa normy EN uvedené v bodoch 6.1.2.2, 6.1.2.3 a 6.1.2.4 nevzťahujú na navrhované technické riešenie, pripúšťa sa použitie iných noriem na preukázanie zhody mechanického správania zostavy dvojkolesia, mechanických vlastností kolies a mechanickej odolnosti a únavových vlastností nápravy; v takom prípade musí notifikovaný orgán overiť, že alternatívne normy sú súčasťou technicky konzistentného súboru noriem platných pre konštrukčné riešenie, konštrukciu a skúšanie dvojkolesí, pričom sa v danom súbore noriem stanovujú osobitné požiadavky na dvojkolesia, kolesá a nápravy vzťahujúce sa na:

— zostavu dvojkolesia,

— mechanickú odolnosť,

— únavové vlastnosti,

— hraničné hodnoty prípustného napätia,

— termomechanické vlastnosti.

Pri uvedenom preukazovaní sa možno odvolávať len na normy, ktoré sú verejne dostupné. Overením, ktoré vykonáva notifikovaný orgán, sa zaisťuje konzistentnosť metodiky alternatívnych noriem, predpokladov, ktoré formuluje žiadateľ, plánovaného technického riešenia a plánovanej oblasti použitia.

▼M2

6.1.2.5. Trecie prvky pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies

Preukázanie zhody trecích prvkov pre brzdy pôsobiace na jazdnú plochu kolies sa vykoná pomocou určenia týchto vlastností trecieho prvku v súlade s technickým dokumentom Európskej železničnej agentúry ►M3 ERA/TD/2013-02/INT, verzia 3.0 z 27.11.2015 ◄ uverejneným na webovej stránke ERA (http://www.era.europa.eu):

— vlastnosti dynamického trenia (kapitola 4),

— koeficient statického trenia (kapitola 5),

— mechanické charakteristiky vrátane vlastností vzhľadom na skúšku pevnosti v strihu a skúšku pevnosti v ohybe (kapitola 6).

Preukázanie týchto prípadov vhodnosti sa vykoná v súlade s kapitolami 7 a/alebo 8 technického dokumentu ►M3 ERA/TD/2013-02/INT, verzia 3.0 z 27.11.2015 ◄ uverejneného na webovej stránke ERA (http://www.era.europa.eu), ak má byť trecí prvok vhodný pre:

— detekciu vlakov pomocou systémov založených na koľajových obvodoch a/alebo

— nepriaznivé podmienky prostredia.

Ak výrobca nemá (podľa vlastného uváženia) dostatok predchádzajúcich skúseností pre navrhovaný projekt, súčasťou postupu posudzovania vhodnosti na použitie musí byť typové potvrdenie v skúšobnej prevádzke (modul CV). Pred začatím prevádzkových skúšok sa použije vhodný modul (CB alebo CH1) na osvedčenie návrhu daného komponentu interoperability.

Prevádzkové skúšky sa zorganizujú na žiadosť výrobcu, ktorý musí získať súhlas železničného podniku, ktorý sa bude podieľať na predmetnom posudzovaní.

Vhodnosť na detekciu vlakov pomocou systémov založených na koľajových obvodoch sa v prípade trecích prvkov určených na používanie v subsystémoch mimo rozsahu pôsobnosti stanoveného v kapitole 7 technického dokumentu ►M3 ERA/TD/2013-02/INT, verzia 3.0 z 27.11.2015 ◄ uverejneného na webovej stránke ERA (http://www.era.europa.eu) môže preukázať v rámci postupu na zavádzanie inovačných riešení, ktorý je opísaný v bode 6.1.3.

Vhodnosť pre nepriaznivé podmienky prostredia pomocou skúšky na dynamometri sa v prípade trecích prvkov určených na používanie v subsystémoch mimo rozsahu pôsobnosti stanoveného v bode 8.2.1 technického dokumentu ►M3 ERA/TD/2013-02/INT, verzia 3.0 z 27.11.2015 ◄ uverejneného na webovej stránke ERA (http://www.era.europa.eu) môže preukázať v rámci postupu na zavádzanie inovačných riešení, ktorý je opísaný v bode 6.1.3.

▼M3

6.1.2.6. Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje

Postup posudzovania musí vychádzať z plánu overenia, ktorý pokrýva všetky aspekty uvedené v bode 4.2.3.6.6 a v bode 5.3.4b.

Plán overenia musí byť v súlade s analýzou bezpečnosti požadovanou v bode 4.2.3.6.6 a musí definovať posúdenie potrebné v týchto všetkých rôznych fázach:

— preskúmanie konštrukčného riešenia,

— statické skúšky (laboratórne skúšky a skúšky integrácie do dvojkolesia/jednotky),

— skúška na traťovom(-ých) zariadení(-iach) na prestavenie rozchodu koľaje, ktorá zodpovedá prevádzkovým podmienkam,

— skúšky na trati, ktoré zodpovedajú prevádzkovým podmienkam.

Pokiaľ ide o preukázanie súladu s úrovňou bezpečnosti požadovanou v bode 4.2.3.6.6, musia sa prehľadne zdokumentovať predpoklady, na ktoré sa prihliadalo na účely analýzy bezpečnosti v súvislosti s jednotkou, do ktorej má byť systém integrovaný, a v súvislosti s účelom použitia takejto jednotky.

Automatický systém na zmenu rozchodu koľaje môže podliehať posudzovaniu vhodnosti na použitie (modul CV). Pred začatím prevádzkových skúšok sa použije vhodný modul (CB alebo CH1) na osvedčenie návrhu daného komponentu interoperability. Prevádzkové skúšky sa zorganizujú na žiadosť výrobcu, ktorý musí získať súhlas železničného podniku s účasťou na predmetnom posudzovaní.

Osvedčenie vydané notifikovaným orgánom, ktorý je zodpovedný za posudzovanie zhody, musí obsahovať jednak podmienky na používanie podľa ustanovenia 5.3.4b a typy) a prevádzkové podmienky traťového(-ých) zariadeniaí) na prestavenie rozchodu koľaje, pre ktoré bol automatický systém na zmenu rozchodu posúdený.

▼M2

6.1.3. Inovačné riešenia

Ak sa pre komponent interoperability navrhne inovačné riešenie podľa článku 10a, výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Únii musí uplatniť postup uvedený v článku 10a.

▼B

6.2. Subsystém

6.2.1. Moduly

Overenie ES subsystému „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“ sa vykonáva v súlade s modulom (modulmi) podľa tabuľky 10.







Tabuľka 10 Moduly na overenie subsystémov ES SB Typová skúška ES SD Overenie ES založené na systéme riadenia kvality výrobného procesu SF Overenie ES založené na overení výrobku SH1 Overenie ES založené na úplnom systéme riadenia kvality a preskúmaní návrhu

Tieto moduly sú podrobne opísané v rozhodnutí 2010/713/EÚ.

6.2.2. Postupy overovania ES

Žiadateľ si zvolí jednu z týchto kombinácií modulov alebo modul na overenie subsystému ES:

— (SB + SD) alebo

— (SB + SF), alebo

— (SH1).

V rámci použitia zvoleného modulu alebo kombinácie modulov sa subsystém posudzuje v zmysle požiadaviek uvedených v oddiele 4.2. V prípade potreby sa v nasledujúcich ustanoveniach uvádzajú ďalšie požiadavky týkajúce sa posudzovania konkrétnych komponentov.

6.2.2.1. Pevnosť jednotky

▼M3

Preukazovanie zhody sa vykonáva v súlade s kapitolami 6 a 7 normy EN 12663-2:2010 alebo alternatívne v súlade s kapitolou 9.2 normy EN 12663-1:2010+A1:2014.

▼B

Pokiaľ ide o spoje, uznaným overovacím postupom sa vo fáze výroby musí zabezpečiť, aby žiadne chyby nemohli spôsobiť zhoršenie plánovaných mechanických vlastností konštrukcie.

▼M3

6.2.2.2. Bezpečnosť proti vykoľajeniu počas jazdy na zbortenej koľaji

Preukazovanie zhody sa vykonáva v súlade s kapitolami 4, 5 a 6.1 normy EN 14363:2016.

6.2.2.3. Dynamické správanie pri jazde

Skúšanie na trati

Preukazovanie zhody sa vykonáva v súlade s kapitolami 4, 5 a 7 normy EN 14363:2016.

V prípade jednotiek, ktoré sú prevádzkované v sieti s rozchodom koľaje 1 668 mm, sa pri posúdení odhadovanej hodnoty vodiacej sily normalizovanej na polomer oblúka Rm = 350 m podľa ustanovenia 7.6.3.2.6 ods. 2 normy EN 14363:2016 použije na výpočet tento vzorec:

Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m/Rm – 33) kN.

Hraničná hodnota kvázistatickej vodiacej sily Yj,a,qst je 66 kN.

Hodnoty nedostatku prevýšenia možno upraviť na rozchod koľaje 1 668 mm vynásobením príslušných hodnôt parametra 1 435 mm týmto konverzným faktorom: 1 733 /1 500 .

Kombinácia najvyššej ekvivalentnej kužeľovitosti a rýchlosti, pri ktorých jednotka spĺňa kritérium stability podľa článkov 4, 5 a 7 normy EN 14363:2016, sa zaznamená v správe.

▼B

6.2.2.4. Skrine nápravových ložísk/ložiská

Preukazovanie zhody mechanickej odolnosti a únavových vlastností valivého ložiska sa vykonáva v súlade s článkom 6 normy EN12082:2007 + A1:2010.

▼M3

Ak sa na navrhované technické riešenie nevzťahujú platné normy EN, pripúšťa sa možnosť použiť na účely uvedeného preukázania zhody iné normy. V takom prípade musí notifikovaný orgán overiť, že alternatívne normy sú súčasťou technicky konzistentného súboru noriem platných pre konštrukčné riešenie, výrobu a skúšanie ložísk.

Pri požadovanom preukazovaní sa možno odvolávať len na normy, ktoré sú verejne dostupné.

V prípade ložísk vyrobených podľa konštrukčného riešenia vypracovaného a už použitého na uvedenie výrobkov na trh pred nadobudnutím účinnosti príslušných TSI, ktoré sa vzťahujú na dané výrobky, sa môže žiadateľ odkloniť od preukazovania zhody opísaného v predchádzajúcom texte a odvolať sa na revíziu návrhu a typovú skúšku, ktoré sa vykonali pri predchádzajúcich použitiach za porovnateľných podmienok. Toto preukázanie sa musí zdokumentovať a jeho výsledok sa považuje za dôkaz na rovnakej úrovni ako typová skúška podľa modulu SB alebo preskúmanie návrhu podľa modulu SH1.

6.2.2.4a) Automatické systémy na zmenu rozchodu koľaje

Analýza bezpečnosti požadovaná v bode 4.2.3.6.6 a vykonaná na úrovni komponentov interoperability sa konsoliduje na úrovni jednotky. Predovšetkým môže byť potrebné preskúmať predpoklady formulované na základe bodu 6.1.2.6 tak, aby sa zohľadnila jednotka a jej účel použitia.

▼B

6.2.2.5. Pojazdový mechanizmus pre zmenu rozchodu výmenou dvojkolesí

Prestavovanie medzi rozchodom koľaje 1 435 mm a 1 668 mm

▼M1

Technické riešenia opísané v nasledujúcich obrázkoch vyhlášky UIC 430-1:2012 sa považujú za zhodné s požiadavkami bodu 4.2.3.6.7:

— pre jednotky s nápravami: obrázky 9 a 10 prílohy B.4 a obrázok 18 prílohy H k vyhláške UIC 430-1:2012,

— ►M3 ◄ pre jednotky s podvozkom: obrázok 18 prílohy H a obrázky 19 a 20 prílohy I k vyhláške UIC 430-1:2012.

▼B

Prestavovanie medzi rozchodom koľaje 1 435 mm a 1 524 mm

V prípade technického riešenia opísaného v dodatku 7 vyhlášky UIC 430-3:1995 sa vychádza z toho, že je v zhode s požiadavkami bodu 4.2.3.6.7.

6.2.2.6. Tepelná zaťažiteľnosť

Výpočtami, simuláciami alebo skúškami sa preukazuje, že teplota brzdových klátikov, brzdových obložení alebo brzdových kotúčov nepresahuje ich tepelnú zaťažiteľnosť. Je potrebné zohľadniť:

a) Pokiaľ ide o používanie núdzovej brzdy: kritickú kombináciu rýchlosti a užitočného zaťaženia za podmienok priamej a vodorovnej koľaje, minimálnom vetre a suchých koľajniciach.

b) Pokiaľ ide o používanie priebežnej brzdy: — rozsah až do maximálneho brzdného výkonu, — rozsah až do maximálnej rýchlosti a — príslušnú dobu brzdenia.

6.2.2.7. Podmienky prostredia

Oceľové materiály sa považujú za materiály spĺňajúce všetky rozsahy podľa bodu 4.2.5, ak sú vlastnosti materiálu stanovené až do – 20 °C.

6.2.2.8. Protipožiarna bezpečnosť

6.2.2.8.1. Zábrany

Zábrany sa skúšajú v súlade s normou ►M3 EN 1363-1:2012 ◄ . Plechové lamely s hrúbkou najmenej 2 mm a hliníkové lamely s hrúbkou najmenej 5 mm sa považujú za materiály spĺňajúce požiadavky na neporušenosť bez skúšania.

6.2.2.8.2. Materiály

▼M3

Skúšanie horľavosti materiálov a ich vlastností šírenia plameňa sa vykonáva v súlade s normou ISO 5658-2:2006/Am1:2011, pričom hraničnou hodnotou je CFE ≥ 18 kW/m2.

V prípade gumených častí podvozkov sa skúšanie vykonáva v súlade s normou ISO 5660-1:2015, pričom hraničnou hodnotou je MARHE ≤ 90 kW/m2 pri skúšobných podmienkach uvedených v odkaze T03.02 tabuľky 6 normy EN 45545-2:2013+A1:2015.

V prípade týchto materiálov a komponentov sa vychádza z toho, že požiadavky na protipožiarnu bezpečnosť sú v zhode s požadovanými vlastnosťami horľavosti a šírenia plameňa:

— Dvojkolesia, povlakované alebo nepovlakované,

▼B

— kovy a zliatiny s anorganickými povrchovými vrstvami (okrem iného napríklad: galvanizovaná povrchová vrstva, anódická povrchová vrstva, chrómovaná povrchová vrstva, fosfátová konverzná povrchová vrstva),

— kovy a zliatiny s organickými povrchovými vrstvami a menovitou hrúbkou menej ako 0,3 mm (okrem iného napríklad farby, plastové povrchové vrstvy, asfaltové povrchové vrstvy),

— kovy a zliatiny s kombinovanými anorganickými a organickými povrchovými vrstvami, pri ktorých menovitá hrúbka organickej vrstvy je menšia ako 0,3 mm,

— sklo, kamenina, keramické výrobky a výrobky z prírodného kameňa,

— materiály spĺňajúce požiadavky kategórie C-s3, d2 alebo vyššej v súlade s normou EN 13501-1:2007 + A1:2009.

6.2.2.8.3 Káble

Elektrické káble sa vyberajú a montujú v súlade s normami ►M3 EN 50355:2013 ◄ a ►M3 EN 50343:2014 ◄ .

6.2.2.8.4 Horľavé kvapaliny

Prijaté opatrenia musia byť v súlade s normou ►M3 EN 45545-7:2013 ◄ .

▼M2

6.2.3. Inovačné riešenia

Ak sa pre subsystém „železničné koľajové vozidlá – nákladné vozne“ navrhne inovačné riešenie podľa článku 10a, žiadateľ musí uplatniť postup uvedený v článku 10a.

▼B

6.3. Subsystém obsahujúci komponenty zodpovedajúce komponentom interoperability bez vyhlásenia ES

▼M1

Notifikovaná osoba môže vydať osvedčenie ES o overení subsystému aj v prípade, ak jeden alebo viac prvkov príslušných pre komponenty interoperability integrovaných do subsystému nemá príslušné vyhlásenie ES o zhode v súlade s touto TSI (KI bez osvedčenia), ak bol komponent vyrobený pred nadobudnutím účinnosti tejto TSI a daný typ komponentu bol:

— použitý v subsystéme, ktorý už je schválený, a

— uvedený do prevádzky najmenej v jednom členskom štáte pred nadobudnutím účinnosti tejto TSI.

▼B

Overenie subsystému ES uskutočňuje notifikovaná osoba na základe požiadaviek kapitoly 4 použitím zodpovedajúcich požiadaviek týkajúcich sa posúdenia v kapitole 6 spolu s kapitolou 7 okrem špecifických prípadov. Na toto overenie ES sa vzťahujú moduly subsystému podľa bodu 6.2.2.

Vyhlásenia o zhode ES alebo vhodnosti na použitie sa nevydávajú pre komponenty, ktoré sa posudzujú týmto spôsobom.

6.4. Fázy projektu, v ktorých sa vyžaduje posúdenie

Posúdenie sa vzťahuje na tieto dve fázy podľa toho, či sú označené symbolom „X“ v tabuľke F.1 dodatku F tejto TSI. Ak je symbolom označená typová skúška, zohľadňujú sa podmienky a požiadavky oddielu 4.2.

a) Fáza konštrukčného riešenia a vývoja: — revízia konštrukčného riešenia a/alebo preskúmanie konštrukčného riešenia, — typová skúška: skúška na overenie konštrukčného riešenia podľa oddielu 4.2, ak je v ňom uvedená.

b) Fáza výroby: — bežná skúška na overenie zhody výroby. Subjekt poverený posudzovaním bežných skúšok sa určí podľa zvoleného modulu posudzovania.

Dodatok F je členený podľa oddielu 4.2. V prípade potreby sa uvádza odkaz na body oddielov 6.1 a 6.2.

6.5. Komponenty s vyhlásením o zhode ES

Keď je komponent určený ako komponent interoperability a pred nadobudnutím účinnosti tejto TSI mal vyhlásenie o zhode ES, podľa tejto TSI sa s ním zaobchádza nasledovným spôsobom:

a) v prípade, že tento komponent nie je v tejto TSI uznaný ako komponent interoperability, na účely postupu overovania ES týkajúceho sa tejto TSI nie je platné ani osvedčenie ani vyhlásenie;

▼M1

b) Osvedčenia ES o zhode, osvedčenia ES o typovej skúške a osvedčenia ES o preskúmaní návrhu pre nasledujúce komponenty interoperability zostávajú v platnosti podľa tejto TSI, a to po celý čas ich platnosti, ktorá je v týchto osvedčeniach uvedená: — dvojkolesie, — koleso, — náprava.

▼B

7. IMPLEMENTÁCIA

▼M3

7.1. Povolenie na uvedenie na trh

Táto TSI je uplatniteľná na subsystém „železničné koľajové vozidlá — nákladné vozne“ v rozsahu pôsobnosti stanovenom v jej oddieloch 1.1, 1.2 a 2.1, ktoré sú uvedené na trh po dátume platnosti tejto TSI.

Táto TSI sa na dobrovoľnom základe uplatňuje:

— na jednotky uvedené v oddiele 2.1 písm. a) v dopravnom (jazdnom) režime v prípade, ak zodpovedajú „jednotke“ podľa vymedzenia v tejto TSI a

— na jednotky uvedené v oddiele 2.1 písm. c) v prípade, ak sú prázdne.

Ak si žiadateľ vyberie uplatňovanie tejto TSI, príslušné vyhlásenie ES o overení musia ako také uznať členské štáty.

▼B

7.1.1. Povolenie na uvedenie nového vozidla do prevádzky v súlade s predchádzajúcimi TSI WAG ( 7 )

Pozri článok 9.

▼M3

7.1.2. Vzájomné uznávanie prvého povolenia na uvedenie na trh

V súlade s článkom 21 ods. 3 písm. b) smernice (EÚ) 2016/797 sa povolenie na uvedenie na trh pre vozidlo (podľa vymedzenia v tejto TSI) udeľuje:

— v súlade s článkom 21 ods. 3 písm. a): na základe vyhlásenia „ES“ o overení, ako sa uvádza v článku 15 uvedenej smernice a

— v súlade s článkom 21 ods. 3 písm. d): na základe dokladov o technickej zlučiteľnosti jednotky so sieťou v oblasti použitia v rámci siete EÚ.

Článok 21 ods. 3 písm. b) a c) smernice (EÚ) 2016/797 nepredstavuje žiadnu dodatočnú požiadavku. Na technickú zlučiteľnosť vozidla so sieťou sa vzťahujú pravidlá (TSI alebo vnútroštátne predpisy); tento aspekt sa takisto zohľadňuje na úrovni overenia „ES“.

Preto podmienky potrebné na to, aby oblasť použitia nebola obmedzená na konkrétne národné siete, sú uvedené v ďalšom texte ako dodatočné požiadavky, ktoré majú byť predmetom overenia ES subsystému Železničné koľajové vozidlá. Tieto podmienky sa chápu ako doplňujúce podmienky k požiadavkám v oddiele 4.2 a musia byť splnené v celom rozsahu:

a) Jednotka musí byť vybavená kovanými a valcovanými kolesami posúdenými podľa bodu 6.1.2.3 písm. a).

b) Súlad/nesúlad s požiadavkami týkajúcimi sa monitorovania stavu nápravových ložísk traťovým zariadením podľa bodu 7.3.2.2 písm. a) musí byť zaznamenaný v technickej dokumentácii.

c) Referenčný obrys stanovený pre jednotku podľa bodu 4.2.3.1 musí byť určený jedným z cieľových referenčných obrysov G1, GA, GB a GC vrátane obrysov GI1 a GI2 používaných pre dolnú časť.

d) Jednotka musí byť zlučiteľná so systémami detekcie vlakov na základe koľajových obvodov, počítadiel náprav a indukčného slučkového zariadenia podľa ustanovení 4.2.3.3 písm. a), 4.2.3.3 písm. b) a 4.2.3.3 písm. c).

e) Jednotka musí byť vybavená systémom manuálneho spriahania v súlade s pokynmi podľa oddielu 1 dodatku C vrátane plnenia požiadaviek oddielu 8 alebo iným poloautomatickým alebo automatickým štandardizovaným systémom spriahania.

f) Brzdový systém musí byť pri uplatňovaní referenčného prípadu podľa bodu 4.2.4.2 v súlade s podmienkami oddielov 9, 14 a 15 dodatku C.

g) Jednotka musí byť označená všetkými príslušnými označeniami v súlade s normou EN 15877-1:2012 s výnimkou označenia vymedzeného v ustanovení 4.5.25 písm. b):

h) Zaisťovacia brzdiaca sila sa označí podľa obrázku 1 vo vzdialenosti 30 mm pod označením vymedzeným v ustanovení 4.5.3 normy EN 15877-1: Obrázok 1 Označenie zaisťovacej brzdnej sily Pokiaľ sa medzinárodnou dohodou, ktorej je Európska únia zmluvnou stranou, stanovujú recipročné právne ustanovenia, jednotky, ktoré boli schválené na prevádzku v súlade s uvedenou medzinárodnou dohodou a spĺňajú všetky požiadavky stanovené v oddiele 4.2 a v tomto bode 7.1.2, sa považujú za schválené na uvedenie na trh v členských štátoch Európskej únie.

7.2. Všeobecné pravidlá vykonávania

7.2.1. Náhrada komponentov

Tento oddiel sa týka náhrad komponentov podľa článku 2 smernice (EÚ) 2016/797.

Musia sa zohľadňovať tieto kategórie:

certifikované komponenty interoperability: komponenty, ktoré zodpovedajú komponentom interoperability v kapitole 5 a ktoré majú osvedčenie zhody,

iné komponenty: akýkoľv