1.9.

Doplňujúce všeobecné pravidlá 1.9.1. Pre hovädzí dobytok, ovce, kozy a koňovité zvieratá 1.9.1.1. Výživa Pokiaľ ide o výživu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) minimálne 60 % krmiva pochádza zo samotného poľnohospodárskeho podniku alebo, ak to nie je uskutočniteľné alebo také krmivo nie je k dispozícii, je vyrobených v spolupráci s inými ekologickými výrobnými jednotkami alebo výrobnými jednotkami v období konverzie a prevádzkovateľmi krmivárskych podnikov, ktorí používajú krmivá a kŕmne suroviny z toho istého regiónu. Tento percentuálny podiel sa od ►M1 1. januára 2024 ◄ zvýši na 70 %; b) zvieratá majú prístup k pastvinám na spásanie vždy, keď to umožňujú podmienky; c) bez ohľadu na písmeno b) majú samce hovädzieho dobytka staršie ako jeden rok prístup na pastvinu alebo voľnú plochu; d) ak majú zvieratá prístup na pastvinu počas obdobia pasenia a ak systém zimného ustajnenia umožňuje zvieratám voľnosť pohybu, sa povinnosť zabezpečovať voľné plochy počas zimných mesiacov nemusí dodržať; e) základom chovných systémov je čo najväčšie využitie pastvín podľa dostupnosti pasienkov v rôznych ročných obdobiach; f) najmenej 60 % sušiny v denných dávkach pozostáva z objemového krmiva, z čerstvej alebo suchej krmoviny alebo zo siláže. Tento percentuálny podiel sa môže znížiť na 50 % v prípade zvierat využívaných na výrobu mlieka po dobu najviac troch mesiacov na začiatku laktácie. 1.9.1.2. Ustajnenie a postupy chovu Pokiaľ ide o ustajnenie a postupy chovu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) miesto ustajnenia má hladkú, ale nešmykľavú podlahu; b) ustajnenie je vybavené pohodlnou, čistou a suchou plochou dostatočnej veľkosti na ležanie alebo oddych, ktorá pozostáva z pevnej konštrukcie, ktorá nie je roštová. V priestore určenom na oddych je zabezpečené dostatočné množstvo suchého steliva z roztrúseného podstielkového materiálu. Podstielka pozostáva zo slamy alebo iného vhodného prírodného materiálu. Podstielku možno zlepšiť alebo obohatiť ktorýmkoľvek z minerálnych produktov, ktoré sú povolené podľa článku 24 na používanie v ekologickej poľnohospodárskej výrobe ako hnojivá alebo ako pôdne pomocné látky; c) bez ohľadu na článok 3 ods. 1 prvý pododsek písm. a) a článok 3 ods. 1 druhý pododsek smernice Rady 2008/119/ES ( 27 ) sa ustajnenie teliat v individuálnych boxoch po uplynutí jedného týždňa veku zakazuje okrem prípadov aplikovaných na jednotlivé zvieratá na obmedzený čas a ak je to opodstatnené z veterinárnych dôvodov; d) ak sa s teľaťom z veterinárnych dôvodov zaobchádza individuálne, umiestni sa v priestoroch s pevnou podlahou a poskytne sa mu vhodná slamená podstielka. Teľa musí byť schopné sa ľahko otočiť a pohodlne si ľahnúť vo vystretej polohe. 1.9.2. Pre raticovú zver 1.9.2.1. Výživa Pokiaľ ide o výživu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) minimálne 60 % krmiva pochádza zo samotného poľnohospodárskeho podniku alebo, ak to nie je uskutočniteľné alebo aké krmivo nie je k dispozícii, je vyrobených v spolupráci s inými ekologickými výrobnými jednotkami alebo výrobnými jednotkami v období konverzie a prevádzkovateľmi krmivárskych podnikov, ktorí používajú krmivá a kŕmne suroviny z toho istého regiónu. Tento percentuálny podiel sa zvýši na 70 % od ►M1 1. januára 2024 ◄ ; b) zvieratá majú prístup k pastvinám na spásanie vždy, keď to umožňujú podmienky; c) ak majú zvieratá prístup na pastvinu počas obdobia pasenia a ak systém zimného ustajnenia umožňuje zvieratám voľnosť pohybu, povinnosť zabezpečovať voľné plochy počas zimných mesiacov sa nemusí dodržať; d) základom chovných systémov je čo najväčšie využitie pastvín podľa dostupnosti pasienkov v rôznych ročných obdobiach; e) najmenej 60 % sušiny v denných dávkach pozostáva z objemového krmiva, z čerstvej alebo suchej krmoviny alebo zo siláže. Tento percentuálny podiel sa môže znížiť na 50 % v prípade samíc raticovej zveri využívaných na výrobu mlieka po dobu najviac troch mesiacov na začiatku laktácie; f) v období vegetácie musia zabezpečiť prírodné pastviny v ohrade. Ohrady, v ktorých sa v období vegetácie nedá zabezpečiť kŕmenie spásaním, nie sú povolené; g) prikrmovanie sa povoľuje iba v prípade nedostatku paše v dôsledku zlých poveternostných podmienok; h) hospodárskym zvieratám chovaným v ohrade sa dá k dispozícii čistá a čerstvá voda. Ak nie je k dispozícii prirodzený zdroj vody, ktorý je pre zvieratá ľahko dostupný, zabezpečia sa napájadlá. 1.9.2.2. Ustajnenie a postupy chovu Pokiaľ ide o ustajnenie a postupy chovu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) raticovej zveri sa dajú k dispozícii miesta na úkryt, prístrešky a ploty, ktoré ich nemôžu poraniť; b) v ohradách pre jeleňa lesného musia mať zvieratá priestor na váľanie sa v blate na účely zaistenia starostlivosti o srsť a regulácie telesnej teploty; c) miesto ustajnenia má hladkú, ale nešmykľavú podlahu; d) ustajnenie je vybavené pohodlnou, čistou a suchou plochou dostatočnej veľkosti na ležanie alebo oddych, ktorá pozostáva z pevnej konštrukcie, ktorá nie je roštová. V priestore určenom na oddych je zabezpečené dostatočné množstvo suchého steliva z roztrúseného podstielkového materiálu. Podstielka pozostáva zo slamy alebo iného vhodného prírodného materiálu. Podstielku možno zlepšiť alebo obohatiť ktorýmkoľvek z minerálnych produktov, ktoré sú povolené podľa článku 24 na používanie v ekologickej poľnohospodárskej výrobe ako hnojivá alebo ako pôdne pomocné látky; e) krmelce sa stavajú na miestach chránených pred počasím a musia byť prístupné pre zvieratá i osoby, ktoré ich obsluhujú. Pôda, na ktorej sú krmelce umiestnené, je spevnená a konštrukcia krmelca je vybavená strechou; f) ak nie je možné zabezpečiť stály prístup ku krmivu, krmelce sa konštruujú tak, aby sa všetky zvieratá mohli kŕmiť naraz. 1.9.3. Pre ošípané 1.9.3.1. Výživa Pokiaľ ide o výživu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) minimálne 30 % krmiva pochádza zo samotného poľnohospodárskeho podniku alebo, ak to nie je uskutočniteľné alebo také krmivo nie je k dispozícii, je vyrobených v spolupráci s inými ekologickými výrobnými jednotkami alebo výrobnými jednotkami v období konverzie a prevádzkovateľmi krmivárskych podnikov, ktorí používajú krmivá a kŕmne suroviny z toho istého regiónu; b) do dennej dávky sa pridáva objemové krmivo, čerstvá alebo suchá krmovina alebo siláž; c) ak poľnohospodári nedokážu zaobstarať bielkovinové krmivo výlučne z ekologickej poľnohospodárskej výroby a príslušný orgán potvrdil, že bielkovinové krmivá z ekologickej poľnohospodárskej výroby nie sú k dispozícii v dostatočnom množstve, do ►M1 31. decembra 2026 ◄ možno použiť neekologické bielkovinové krmivo za predpokladu, že spĺňa tieto podmienky: i) nie je dostupné v biokvalite; ii) je vyrobené alebo pripravené bez chemických rozpúšťadiel; iii) jeho použitie sa obmedzuje na kŕmenie prasiatok do hmotnosti 35 kg so špecifickými bielkovinovými zmesami a iv) jeho maximálny percentuálny podiel povolený na obdobie 12 mesiacov neprekročí pre uvedené zvieratá 5 %. Počíta sa percentuálny podiel sušiny v krmive poľnohospodárskeho pôvodu. 1.9.3.2. Ustajnenie a postupy chovu Pokiaľ ide o ustajnenie a postupy chovu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) miesto ustajnenia má hladkú, ale nešmykľavú podlahu; b) ustajnenie je vybavené pohodlnou, čistou a suchou plochou dostatočnej veľkosti na ležanie alebo oddych, ktorá pozostáva z pevnej konštrukcie, ktorá nie je roštová. V priestore určenom na oddych je zabezpečené dostatočné množstvo suchého steliva z roztrúseného podstielkového materiálu. Podstielka pozostáva zo slamy alebo iného vhodného prírodného materiálu. Podstielku možno zlepšiť alebo obohatiť ktorýmkoľvek z minerálnych produktov, ktoré sú povolené podľa článku 24 na používanie v ekologickej poľnohospodárskej výrobe ako hnojivá alebo ako pôdne pomocné látky; c) vždy je k dispozícii dostatočne rozsiahly podstielkový priestor zo slamy alebo iného vhodného materiálu na zabezpečenie toho, aby si všetky ošípané v ohrade mohli ľahnúť súčasne takým spôsobom, ktorý zaberá najviac miesta; d) prasnice sa chovajú v skupinách, s výnimkou posledných štádií gravidity a v období dojčenia, keď prasnica musí mať možnosť voľného pohybu v ohrade a jej pohyb je obmedzený iba na krátky čas; e) bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek ďalšie požiadavky na slamu, niekoľko dní pred očakávaným oprasením sa prasniciam poskytne dostatočné množstvo slamy alebo iného vhodného prírodného materiálu na vybudovanie hniezda; f) plochy na voľný pohyb umožňujú ošípaným vypúšťať trus a rýpať. Na rýpanie možno využiť rôzne substráty. 1.9.4. Pre hydinu 1.9.4.1. Pôvod zvierat S cieľom zabrániť používaniu metód intenzívneho chovu sa hydina buď chová dovtedy, kým nedosiahne minimálny vek, alebo pochádza z pomaly rastúcich línií hydiny, ktoré sú prispôsobené vonkajšiemu chovu. Príslušný orgán stanoví kritériá pre pomaly rastúce línie alebo vypracuje zoznam týchto línii a poskytne tieto informácie prevádzkovateľom, iným členským štátom a Komisii. Ak poľnohospodár nepoužíva pomaly rastúce línie hydiny, minimálny vek pri zabití je: a) 81 dní pre kurčatá; b) 150 dní pre kapúny; c) 49 dní pre pekinské kačice; d) 70 dní pre samice pižmovej kačice (pižmovky domácej); e) 84 dní pre pižmových káčerov (samcov pižmovky domácej); ▼C2 f) 92 dní pre husokačky Mulard; ▼B g) 94 dní pre perličky; h) 140 dní pre moriaky a husi na pečenie a i) 100 dní pre morky. 1.9.4.2. Výživa Pokiaľ ide o výživu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) minimálne 30 % krmiva pochádza zo samotného poľnohospodárskeho podniku alebo, ak to nie je uskutočniteľné alebo také krmivo nie je k dispozícii, môže byť vyrobené v spolupráci s inými ekologickými výrobnými jednotkami alebo výrobnými jednotkami v období konverzie a prevádzkovateľmi krmivárskych podnikov, ktorí používajú krmivá a kŕmne suroviny z toho istého regiónu; b) do dennej dávky sa pridáva objemové krmivo, čerstvá alebo suchá krmovina alebo siláž; c) ak poľnohospodári nedokážu zaobstarať pre hydinu bielkovinové krmivo výlučne z ekologickej poľnohospodárskej výroby a príslušný orgán potvrdil, že bielkovinové krmivá z ekologickej poľnohospodárskej výroby nie sú k dispozícii v dostatočnom množstve, do ►M1 31. decembra 2026 ◄ možno použiť neekologické bielkovinové krmivo za predpokladu, že spĺňa tieto podmienky: i) nie je dostupné v biokvalite; ii) je vyrobené alebo pripravené bez chemických rozpúšťadiel; iii) jeho použitie sa obmedzuje na kŕmenie mladej hydiny so špecifickými bielkovinovými zmesami a iv) jeho maximálny percentuálny podiel povolený na obdobie 12 mesiacov neprekročí pre uvedené zvieratá 5 %. Počíta sa percentuálny podiel sušiny v krmive poľnohospodárskeho pôvodu. 1.9.4.3. Dobré životné podmienky zvierat Zakazuje sa šklbanie živej hydiny. 1.9.4.4. Umiestnenie a postupy chovu Pokiaľ ide o umiestnenie a postupy chovu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) aspoň jedna tretina plochy podlahy je pevná, to znamená bez roštových alebo mriežkových konštrukcií, a je pokrytá výstelkovým materiálom, ako je slama, hobliny z dreva, piesok alebo mačina; b) v halách pre hydinu určených pre nosnice je dostatočne veľká časť podlahovej plochy, ktorú majú nosnice k dispozícii, prispôsobená na zozbieranie hydinového trusu; c) medzi jednotlivými turnusmi chovanej hydiny sa budovy vyprázdňujú. Počas tohto času sa budovy a zariadenia vyčistia a vydezinfikujú. Okrem toho sa po ukončení chovu každého turnusu hydiny výbehy nechajú prázdne, a to počas obdobia, ktorého dĺžku určia členské štáty, aby sa umožnilo opätovné vyrastenie vegetácie. Uvedené požiadavky sa neuplatňujú, ak sa hydina nechová v turnusoch, nedrží sa vo výbehoch a počas dňa sa môže voľne pohybovať; d) hydina má prístup na voľné plochy najmenej počas jednej tretiny života. Avšak nosnice a hydina na výkrm majú prístup na voľné plochy najmenej počas jednej tretiny života s výnimkou dočasných obmedzení uložených na základe právnych predpisov Únie; e) od čo možno najskoršieho veku sa cez deň zabezpečí nepretržitý prístup na voľné plochy za denného svetla a vždy, keď to fyziologické a fyzikálne podmienky umožňujú, s výnimkou dočasných obmedzení uložených na základe právnych predpisov Únie; f) odchylne od bodu 1.6.5 platí, že v prípade chovnej hydiny a mládok vo veku menej ako 18 týždňov, keď sú splnené podmienky uvedené v bode 1.7.3, pokiaľ ide o obmedzenia a povinnosti týkajúce sa ochrany zdravia ľudí a zvierat uložené na základe právnych predpisov Únie, sa na účely zabránenia chovnej hydine a mládkam vo veku menej ako 18 týždňov, aby mali prístup na voľné plochy, verandy považujú za voľné plochy a v takýchto prípadoch musia byť zabezpečené drôteným pletivom, aby sa tam nedostala iná hydina; g) voľné plochy hydine umožňujú ľahký prístup k dostatočnému počtu napájacích žľabov; h) voľné plochy pre hydinu sú pokryté hlavne vegetáciou; i) v podmienkach, keď je dostupnosť krmiva z dostupnej oblasti obmedzená, napríklad z dôvodu dlhodobej snehovej pokrývky alebo suchého počasia, sa strava hydiny doplní o objemové krmivo; j) v prípade, že sa hydina chová vo vnútorných priestoroch v dôsledku obmedzení alebo povinností uložených na základe právnych predpisov Únie, má stály prístup k dostatočnému množstvu objemového krmiva a vhodného materiálu s cieľom vyhovieť jej etologickým potrebám; k) vodná hydina má prístup k potoku, rybníku, jazeru alebo nádrži vždy, keď to umožňuje počasie a hygienické podmienky, s cieľom rešpektovať jej druhovo špecifické potreby a požiadavky na dobré životné podmienky zvierat; keď taký prístup počasie nedovoľuje, hydina má prístup k vode, do ktorej si môže namočiť hlavu, aby si očistila perie; l) prirodzené svetlo možno doplniť umelým osvetlením, aby sa zabezpečilo najviac 16 hodín svetla denne, s obdobím nočného odpočinku bez umelého osvetlenia nepretržite najmenej osem hodín; m) celková využiteľná plocha hál pre hydinu na výkrm v rámci ktorejkoľvek výrobnej jednotky nesmie prekročiť 1 600 m2; n) v jednej sekcii haly pre hydinu nie je povolené viac ako 3 000 nosníc. 1.9.5. Pre králiky 1.9.5.1. Výživa Pokiaľ ide o výživu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) minimálne 70 % krmiva pochádza zo samotného poľnohospodárskeho podniku alebo, ak to nie je uskutočniteľné alebo také krmivo nie je k dispozícii, je vyrobených v spolupráci s inými ekologickými výrobnými jednotkami alebo výrobnými jednotkami v období konverzie a prevádzkovateľmi krmivárskych podnikov, ktorí používajú krmivá a kŕmne suroviny z toho istého regiónu; b) zvieratá majú prístup k pastvinám na spásanie vždy, keď to umožňujú podmienky; c) základom chovných systémov je čo najväčšie využitie pastvín podľa dostupnosti pasienkov v rôznych ročných obdobiach; d) ak tráva nestačí, zabezpečí sa vláknitá potrava, napríklad slama alebo seno. Najmenej 60 % potravy tvoria krmoviny. 1.9.5.2. Umiestnenie a postupy chovu Pokiaľ ide o umiestnenie a postupy chovu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) priestory na umiestnenie sú vybavené pohodlnou, čistou a suchou plochou dostatočnej veľkosti na ležanie alebo oddych, ktorá pozostáva z pevnej konštrukcie, ktorá nie je roštová. V priestore určenom na oddych je zabezpečené dostatočné množstvo suchého steliva z roztrúseného podstielkového materiálu. Podstielka pozostáva zo slamy alebo iného vhodného prírodného materiálu. Podstielku možno zlepšiť alebo obohatiť ktorýmkoľvek z minerálnych produktov, ktoré sú povolené podľa článku 24 na používanie v ekologickej poľnohospodárskej výrobe ako hnojivá alebo ako pôdne pomocné látky; b) králiky sa chovajú v skupinách; c) králičie farmy používajú odolné plemená prispôsobené vonkajším podmienkam; d) králiky majú prístup: i) do prístreškov vrátane tmavých priestorov na úkryt; ii) na vonkajší výbeh s vegetáciou, prednostne na pastvinu; iii) na vyvýšenú vnútornú alebo vonkajšiu plošinu, kde môžu sedieť; iv) všetky dojčiace králičice majú prístup k materiálu na vybudovanie hniezda. 1.9.6. Pre včely 1.9.6.1. Pôvod zvierat Vo včelárstve sa uprednostňuje použitie druhu Apis mellifera a jeho miestnych ekotypov. 1.9.6.2. Výživa Pokiaľ ide o výživu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) na konci produkčnej sezóny sa v úľoch ponechajú dostatočné zásoby medu a peľu pre včely na prežitie zimy; b) včelstvá môžu byť kŕmené len vtedy, ak je prežitie včelstva ohrozené z dôvodu klimatických podmienok. V takom prípade sa včelstvá kŕmia ekologickým medom, ekologickým cukrovým sirupom alebo ekologickým cukrom. 1.9.6.3. Starostlivosť o zdravie Pokiaľ ide o starostlivosť o zdravie, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) na účely ochrany rámikov, úľov a plástov, najmä pred škodcami, sa povoľujú len prípravky proti hlodavcom používané v pasciach a vhodné produkty a látky povolené podľa článkov 9 a 24 na používanie v ekologickej poľnohospodárskej výrobe; b) povoľujú sa fyzikálne postupy na účely dezinfekcie včelínov, napríklad para alebo priamy plameň; c) prax ničenia samčieho včelieho plodu sa povoľuje len s cieľom izolovať napadnutie parazitom Varroa destructor; d) ak napriek všetkým preventívnym opatreniam kolónie ochorejú alebo sa zamoria, ihneď sa ošetria, a ak je to nevyhnutné, môžu sa umiestniť do izolovaných včelínov; e) v prípade napadnutia parazitom Varroa destructor sa môže použiť kyselina mravčia, kyselina mliečna, kyselina octová a kyselina šťaveľová, ako aj mentol, tymol, eukalyptol alebo gáfor; f) ak sa aplikuje liečba chemicky syntetizovanými alopatickými prípravkami vrátane antibiotík, inými ako sú produkty a látky povolené podľa článkov 9 a 24 na používanie v ekologickej poľnohospodárskej výrobe, ošetrované kolónie sa počas trvania uvedenej liečby umiestnia do izolovaných včelínov a všetok vosk sa nahradí voskom pochádzajúcim z ekologického včelárstva. Následne sa na tieto kolónie uplatňuje obdobie konverzie v trvaní 12 mesiacov stanovené v bode 1.2.2. 1.9.6.4. Dobré životné podmienky zvierat Pokiaľ ide o včelárstvo, uplatňujú sa tieto doplňujúce všeobecné pravidlá: a) zakazuje sa ničenie včiel v plástoch ako metóda zberu včelích produktov; b) zakazuje sa mrzačenie, ako je zopnutie krídiel včelích kráľovien. 1.9.6.5. Umiestnenie a postupy chovu Pokiaľ ide o umiestnenie a postupy chovu, uplatňujú sa tieto pravidlá: a) včelíny sa umiestňujú do oblastí, kde je zabezpečená dostupnosť zdrojov nektáru a peľu pozostávajúcich v zásade z ekologicky pestovaných plodín alebo prípadne z prirodzenej vegetácie či neekologicky obhospodarovaných lesov či neekologicky pestovaných plodín, ktoré sa ošetrujú postupmi, ktoré majú iba malý vplyv na životné prostredie; b) včelíny sa udržiavajú v dostatočnej vzdialenosti od zdrojov, ktoré by mohli spôsobiť kontamináciu včelích produktov alebo zlý zdravotný stav včiel; c) včelíny sa umiestňujú tak, aby zdroje nektáru a peľu v okruhu 3 km od miesta včelína pozostávali hlavne z ekologicky pestovaných plodín alebo prirodzenej vegetácie či plodín, ktoré sa ošetrujú postupmi s malým vplyvom na životné prostredie rovnocennými s postupmi, ktoré sú stanovené v článkoch 28 a 30 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a ktoré nemôžu ovplyvniť kvalifikáciu včelárskej výroby ako ekologickej. Uvedená požiadavka sa neuplatňuje, ak vegetácia nekvitne alebo ak sú včelstvá dormantné; d) úle a materiály používané pri chove včiel sú vyhotovené najmä z prírodných materiálov, ktoré nepredstavujú žiadne riziko kontaminácie životného prostredia alebo včelích produktov; e) včelí vosk pre novozaložené včelíny pochádza z ekologických výrobných jednotiek; f) v úľoch sa smú používať len prírodné produkty, ako je napríklad propolis, vosk a rastlinné oleje; g) syntetické chemické repelenty sa nesmú používať pri vytáčaní medu; h) plodové plásty sa nesmú používať na vytáčanie medu; i) včelárstvo sa nepovažuje za ekologické, ak sa vykonáva v regiónoch alebo oblastiach, ktoré členské štáty určili ako regióny alebo oblasti, v ktorých ekologické včelárstvo nie je možné.