2000A1215 — SK — 22.06.2010 — 001.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:

Opravené a doplnené:

(*) Tento akt nebol zatiaľ uverejnený v slovenčine.

▼B

DOHODA O PARTNERSTVE

medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000

OBSAH PREAMBULA ČASŤ 1: VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Hlava I Ciele, zásady a účastníci Kapitola 1: Ciele a zásady Kapitola 2: Účastníci partnerstva Hlava II Politický rozmer ČASŤ 2: INŠTITUCIONÁLNE USTANOVENIA ČASŤ 3: STRATÉGIE SPOLUPRÁCE Hlava I Rozvojové stratégie Kapitola 1: Všeobecný rámec Kapitola 2: Oblasti podpory Oddiel 1: Hospodársky rozvoj Oddiel 2: Spoločenský a ľudský rozvoj Oddiel 3: Regionálna spolupráca a rozvoj Oddiel 4: Tematické a prierezové otázky Hlava II Hospodárska a obchodná spolupráca Kapitola 1: Ciele a zásady Kapitola 2: Nové obchodné dojednania Kapitola 3: Spolupráca na medzinárodných fórach Kapitola 4: Obchod so službami Kapitola 5: Oblasti súvisiace s obchodom Kapitola 6: Spolupráca v iných oblastiach ČASŤ 4: ROZVOJ FINANČNEJ SPOLUPRÁCE Hlava I Všeobecné ustanovenia Kapitola 1: Ciele, zásady, usmernenia a nárok. Kapitola 2: Pôsobnosť a podstata financovania Hlava II Finančná spolupráca Kapitola 1: Finančné zdroje Kapitola 2: Dlh a podpora štrukturálnej úprave Kapitola 3: Podpora v prípade vonkajších otrasov Kapitola 4: Podpora odvetvovej politiky Kapitola 5: Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráca Kapitola 6: Humanitárna pomoc, pomoc v núdzi a následná pomoc Kapitola 7: Podpora investícií a rozvoja súkromného sektora Hlava III Technická spolupráca Hlava IV Postupy a systémy riadenia ČASŤ 5: VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRE NAJMENEJ ROZVINUTÉ, SUCHOZEMSKÉ A OSTROVNÉ ŠTÁTY AKT (LDLICS) Kapitola 1: Všeobecné ustanovenia Kapitola 2: Najmenej rozvinuté štáty AKT Kapitola 3: Suchozemské štáty AKT Kapitola 4: Ostrovné štáty AKT ČASŤ 6: ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

PREAMBULA SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva na jednej strane a Georgetownskou dohodou o založení Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na strane druhej; POVTRDZUJÚC svoj záväzok spolupracovať smerom k dosiahnutiu cieľov odstránenia chudoby, trvalo udržateľného rozvoja a postupnej integrácie krajín AKT do svetového hospodárstva; UISŤUJÚC o svojom záväzku významne prispieť prostredníctvom spolupráce k hospodárskemu, spoločenskému a kultúrnemu rozvoju štátov AKT a k väčšiemu blahobytu ich obyvateľstva a pomáhať im čeliť výzvam globalizácie a posilňovať partnerstvo AKT-EÚ pri úsilí dať procesu globalizácie silnejší sociálny rozmer; OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoju vôľu oživiť nadštandardné vzťahy a vykonávať komplexný a integrovaný prístup k posilnenému partnerstvu založenému na politickom dialógu, rozvojovej spolupráci a hospodárskych a obchodných vzťahoch; UZNÁVAJÚC, že politické prostredie zaručujúce mier, bezpečnosť a stabilitu, dodržiavanie ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti a dobrej vlády, je súčasťou a oblasťou dlhodobého rozvoja; uznávajúc, že zodpovednosť za vytvorenie takéhoto prostredia leží prvotne na samotných dotknutých krajinách; UZNÁVAJÚC, že politiky stabilného a trvalo udržateľného rozvoja sú predpokladom rozvoja; S ODKAZOM na zásady Charty Spojených národov a pripomínajúc Všeobecnú deklaráciu o ľudských právach, závery Viedenskej konferencie z roku 1993 o ľudských právach, dohovory o občianskych a politických právach a o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Dohovor o právach dieťaťa, Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie voči ženám, medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, Ženevské dohovory z roku 1949 a ostatné listiny medzinárodného humanitárneho práva, Dohovor z roku 1954 týkajúci sa štatútu osôb bez štátnej príslušnosti, Ženevský dohovor z roku 1951 týkajúci sa štatútu utečenca a newyorský protokol z roku 1967 týkajúci sa štatútu utečenca; POVAŽUJÚC Dohovor Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Africkú Chartu o ľudských právach a Americký Dohovor o ľudských právach za pozitívne regionálne príspevky k dodržiavaniu ľudských práv v Európskej únii a štátoch AKT; ▼M4 OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC, že najzávažnejšie zločiny vyvolávajúce obavy medzinárodného spoločenstva nesmú zostať nepotrestané a že sa musí zabezpečiť ich účinné stíhanie prostredníctvom prijímania opatrení na vnútroštátnej úrovni a zlepšovania globálnej spolupráce; BERÚC DO ÚVAHY, že zriadenie a účinné fungovanie Medzinárodného trestného súdu predstavujú dôležitý krok vpred pre mier a medzinárodnú spravodlivosť; ▼M10 PRIPOMÍNAJÚC deklarácie nasledujúcich samitov hláv štátov a predsedov vlád štátov AKT, BERÚC DO ÚVAHY, že rozvojové ciele tisícročia, ktoré vychádzajú z Miléniovej deklarácie prijatej Valným zhromaždením Organizácie Spojených národov v roku 2000, najmä eliminácia extrémnej chudoby a hladu, ako aj rozvojové ciele a zásady dohodnuté na konferenciách Organizácie Spojených národov, poskytujú jasnú víziu a musia podporiť spoluprácu AKT — EÚ v rámci tejto dohody; uznávajúc, že EÚ a štáty AKT potrebujú vyvinúť spoločné úsilie s cieľom urýchliť pokrok smerom k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia, ▼M10 HLÁSIAC SA k agende efektívnosti pomoci otvorenej v Ríme, pokračujúcej v Paríži a ďalej rozpracovanej v Akčnej agende z Akkry, ▼M10 VENUJÚC mimoriadnu pozornosť záväzkom a cieľom dohodnutým na významných konferenciách OSN a ďalších medzinárodných konferenciách a uznávajúc potrebu ďalších krokov, ktoré treba prijať na dosiahnutie cieľov a vykonanie akčných programov, ktoré boli na týchto fórach vyhotovené, ▼M10 UVEDOMUJÚC SI závažnú globálnu environmentálnu výzvu, ktorú predstavujú zmeny klímy, a hlboko znepokojení, že najzraniteľnejšie obyvateľstvo žije v rozvojových krajinách, najmä v najmenej rozvinutých krajinách a v malých ostrovných štátoch AKT, kde javy súvisiace s klímou, ako je zvyšovanie hladiny oceánov, erózia pobrežia, záplavy, suchá a dezertifikácia, ohrozujú jeho živobytie a udržateľný rozvoj, ▼B S ÚSILÍM o dodržiavanie základných pracovných práv, berúc do úvahy zásady stanovené v príslušných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce; PRIPOMÍNAJÚC záväzky v rámci Svetovej obchodnej organizácie, ROZHODLI SA UZAVRIEŤ TÚTO DOHODU:

ČASŤ 1

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

HLAVA I

CIELE, ZÁSADY A ÚČASTNÍCI

KAPITOLA 1

Ciele a zásady

Článok 1

Ciele partnerstva

Spoločenstvo a jeho členské štáty na jednej strane a štáty AKT na strane druhej, ďalej ako „strany“, týmto uzatvárajú dohodu na podporu a urýchlenie hospodárskeho, kultúrneho, a sociálneho rozvoja štátov AKT s cieľom prispieť k mieru a bezpečnosti a podporovať stabilné a demokratické politické prostredie.

Partnerstvo sa sústredí na cieľ zníženia a konečného odstránenia chudoby v súlade s cieľom trvale udržateľného rozvoja a postupného začleňovania krajín AKT do svetového hospodárstva.

▼M10

Tieto ciele a medzinárodné záväzky strán vrátane rozvojových cieľov tisícročia budú prenikať všetkými rozvojovými stratégiami a budú sa riešiť integrovaným prístupom, berúc súčasne do úvahy politické, hospodárske, sociálne, kultúrne a environmentálne aspekty rozvoja. Partnerstvo má poskytovať súdržný podporný rámec rozvojových stratégií prijatých každým štátom AKT.

Trvale udržateľný hospodársky rast, rozvoj súkromného sektora, rastúca zamestnanosť a zlepšený prístup k výrobným zdrojom je súhrnne súčasťou tohto rámca. Poskytne sa podpora dodržiavaniu práv jednotlivca a splneniu základných potrieb, uľahčeniu sociálneho rozvoja a podmienkam rovnomerného rozdelenia výsledkov rastu. Regionálne a subregionálne integračné procesy, ktoré zveľaďujú integráciu krajín AKT do svetového hospodárstva v zmysle obchodu a súkromných investícií, sa budú povzbudzovať a podporovať. Tvorba schopností účastníkov v rozvoji a zlepšovaní inštitucionálneho rámca nevyhnutného pre sociálnu súdržnosť, fungovanie demokratickej spoločnosti a trhového hospodárstva a na vytvorenie aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti bude nedeliteľne spojená s týmto prístupom. Systematicky sa bude brať do úvahy situácia žien a otázky pohlavia vo všetkých oblastiach – politickej, hospodárskej a sociálnej. Zásady trvale udržateľnej správy prírodných zdrojov a ekológie vrátane zmien klímy sa majú uplatňovať a zaintegrovať na každej úrovni partnerstva.

Článok 2

Základné zásady spolupráce

AKT – ES podporované právne záväzným systémom a existenciou spoločných inštitúcií sa riadi medzinárodne schválenou agendou efektívnosti pomoci v súvislosti s vlastníctvom, zosúladením, harmonizáciou, riadením pomoci zameraným na výsledky a vzájomnou zodpovednosťou, vykonávanými na základe nasledujúcich základných zásad:

— rovnosť partnerov a vlastníctvo rozvojových stratégií: na účely vykonávania cieľov partnerstva štáty AKT určia rozvojové stratégie pre svoje hospodárstva a spoločnosti za úplnej suverenity a s riadnym zreteľom na podstatné a základné súčasti opísané v článku 9; partnerstvo má povzbudzovať vlastníctvo rozvojových stratégií dotknutými krajinami a populáciami; rozvojoví partneri EÚ zosúladia svoje programy s týmito stratégiami,

— účasť: okrem ústrednej vlády ako hlavného partnera je partnerstvo otvorené pre parlamenty AKT a miestne orgány v štátoch AKT a rôzne typy ostatných účastníkov tak, aby sa povzbudzovala integrácia všetkých častí spoločnosti vrátane súkromného sektora a organizácií občianskej spoločnosti do hlavného prúdu politického, hospodárskeho a spoločenského života,

— ústredná úloha dialógu a splnenie vzájomných záväzkov a zodpovednosť: záväzky prevzaté stranami v rámci ich dialógu sú ústrednými pre ich partnerstvo a kooperačné vzťahy; strany úzko spolupracujú pri určovaní a implementácii nevyhnutných postupov zosúladenia a harmonizácie darcov s cieľom zabezpečiť pre štáty AKT kľúčovú úlohu v týchto procesoch,

— diferenciácia a regionalizácia: kooperačné dojednania a priority sa líšia podľa úrovne rozvoja partnera, jeho potrieb, jeho výkonnosti a jeho dlhodobej rozvojovej stratégie. Špeciálne zaobchádzanie sa poskytne najmenej rozvinutým krajinám. Zoberie sa do úvahy zraniteľnosť vnútrozemských a ostrovných krajín. Osobitný dôraz sa kladie na regionálnu integráciu vrátane kontinentálnej úrovne.

▼B

Článok 3

Dosiahnutie cieľ ov tejto dohody

Strany, každá pokiaľ sa jej to týka v rámci zmluvy, prijmú primerané kroky, všeobecné alebo konkrétne, na zabezpečenie splnenia záväzkov vyplývajúcich z tejto dohody a na uľahčenie dosiahnutia jej cieľov. Zdržia sa akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli tieto ciele ohroziť.

KAPITOLA 2

Účastníci partnerstva

▼M10

Článok 4

Všeobecný prístup

Štáty AKT určujú rozvojové zásady, stratégie a modely svojich hospodárstiev a spoločností za plnej suverenity. Vypracujú so Spoločenstvom kooperačné programy stanovené v tejto dohode. Zmluvné strany však uznávajú doplňujúcu úlohu a potenciál pre prispenie zo strany neštátnych aktérov, národných parlamentov AKT a miestnych decentralizovaných orgánov k rozvojovému procesu najmä na národnej a regionálnej úrovni. Na tento účel a za podmienok stanovených v tejto dohode neštátni účastníci, národné parlamenty AKT a miestne decentralizované orgány tam, kde je to vhodné:

— budú informovaní a zainteresovaní do konzultácií o politikách a stratégiách spolupráce, o prioritách spolupráce najmä v oblastiach, ktoré sa ich týkajú alebo ich priamo ovplyvňujú, a o politickom dialógu,

— dostanú podporu pri budovaní kapacít v kritických oblastiach, aby posilnili schopnosti týchto účastníkov, najmä v súvislosti s organizáciou a reprezentáciou, a vytvorili konzultačné mechanizmy vrátane komunikačných kanálov a dialógu a podporili strategické partnerstvá.

Neštátni účastníci a miestne decentralizované orgány tam, kde to je primerané:

— dostanú finančné zdroje za podmienok stanovených v tejto dohode tak, aby sa podporili rozvojové procesy,

— budú zainteresovaní do vykonávania kooperačných projektov a programov v oblastiach, ktoré sa ich týkajú alebo v ktorých majú porovnateľnú výhodu.

▼B

Článok 5

Informácie

Spolupráca podporí operácie na poskytovanie väčšieho množstva informácií a vytvorí vyššie vedomie základných čŕt partnerstva AKT-ES. Spolupráca taktiež:

— povzbudí partnerstvo a vytvorí spojenia medzi účastníkmi AKT a EÚ,

— posilní prenos a výmenu odborných vedomostí a skúseností medzi účastníkmi.

Článok 6

Definíce

▼M10

1. Účastníci spolupráce zahŕňajú:

a) štátne inštitúcie (miestne, regionálne a národné) vrátane národných parlamentov AKT;

b) regionálne organizácie AKT a Africkú úniu. Na účely tejto dohody pojem regionálne organizácie alebo úrovne zahŕňa aj subregionálne organizácie alebo úrovne;

c) neštátne inštitúcie: — súkromný sektor, — hospodárski a sociálni partneri vrátane odborových organizácií, — občianska spoločnosť vo všetkých formách podľa národných charakteristík.

▼B

2. Uznanie ►M10 neštátnych účastníkov ◄ stranami závisí od rozsahu, v ktorom sa venujú potrebám obyvateľstva, od ich špecifických právomocí a od toho, či sú organizované a spravované demokraticky a transparentne.

Článok 7

Budovanie kapacít

Príspevok občianskej spoločnosti k rozvoju možno zvýšiť posilnením spoločenských organizácií a neziskových mimovládnych organizácií vo všetkých sférach spolupráce. Toto si vyžaduje:

— povzbudzovanie a podporu tvorby a rozvoja takýchto organizácií,

— vytvorenie dojednaní pre zainteresovanie takýchto organizácií do tvorby, vykonávania a hodnotenia rozvojových stratégií a programov.

HLAVA II

POLITICKÝ ROZMER

▼M10

Článok 8

Politický dialóg

1. Strany sa pravidelne zúčastňujú na komplexnom, vyváženom a hlbokom politickom dialógu vedúcom k záväzkom na oboch stranách.

2. Cieľom tohto dialógu je výmena informácií, zveľaďovanie vzájomného porozumenia a uľahčovanie určovania dohodnutých priorít a spoločnej agendy najmä uznávaním existujúcich väzieb medzi rôznymi aspektmi vzťahov medzi zmluvnými stranami a rôznymi oblasťami spolupráce, tak ako sú stanovené v tejto dohode. Dialóg má uľahčovať konzultácie a posilňovať spoluprácu medzi stranami v rámci medzinárodných fór, ako aj podporovať a udržiavať systém efektívneho multilateralizmu. Ciele dialógu zahŕňajú aj zabraňovanie situáciám, v ktorých jedna zmluvná strana môže považovať za nevyhnutné uchýliť sa ku konzultačným postupom uvedeným v článkoch 96 a 97.

3. Dialóg pokrýva všetky ciele ustanovené v tejto dohode, ako aj otázky spoločného, všeobecného alebo regionálneho záujmu vrátane otázok týkajúcich sa regionálnej a kontinentálnej integrácie. Strany prostredníctvom dialógu prispievajú k mieru, bezpečnosti a stabilite a podporujú stabilné a demokratické politické prostredie. Dialóg zahŕňa kooperačné stratégie vrátane agendy efektívnosti pomoci, ako aj globálne a odvetvové politiky vrátane otázok životného prostredia, zmien klímy, pohlavia, migrácie a otázok týkajúcich sa kultúrneho dedičstva. Rieši tiež globálne a odvetvové politiky oboch strán, ktoré by mohli ovplyvniť dosiahnutie cieľov rozvojovej spolupráce.

4. Dialóg sa medziiným sústredí na konkrétne politické otázky vzájomného záujmu a všeobecného významu na dosiahnutie cieľov tejto dohody, ako je obchod so zbraňami, nadmerné vojenské výdavky, drogy a organizovaný zločin, detská práca alebo diskriminácia akéhokoľvek druhu, ako napríklad na základe rasy, farby, pohlavia, jazyka, politického či iného názoru, národnostného či spoločenského pôvodu, majetku, narodenia alebo iného postavenia. Dialóg takisto zahŕňa pravidelné hodnotenie vývoja týkajúceho sa dodržiavania ľudských práv, demokratických zásad, zákonnosti a dobrého spôsobu vládnutia.

5. Široko založené politiky podpory mieru a predchádzania, zvládnutia a riešenia násilných konfliktov hrajú v tomto dialógu kľúčovú úlohu tak ako potreba brať plne do úvahy cieľ mieru a demokratickej stability pri vymedzovaní prioritných oblastí spolupráce. V tomto kontexte sa do dialógu podľa vhodnosti v plnej miere zapájajú regionálne organizácie AKT a Africká únia.

6. Dialóg sa vedie pružným spôsobom. Dialóg je podľa potreby formálny alebo neformálny, pričom sa vedie vnútri a mimo inštitucionálneho rámca vrátane skupiny AKT, Spoločného parlamentného zhromaždenia, v primeranom zložení a na primeranej úrovni vrátane regionálnej, subregionálnej a vnútroštátnej úrovni, vrátane vnútroštátnej, regionálnej, kontinentálnej alebo celej AKT úrovne.

7. K tomuto dialógu sa pridružujú regionálne organizácie a zástupcovia občianskej spoločnosti a tam, kde je to vhodné, aj národné parlamenty krajín AKT.

8. Tam, kde je to vhodné, a s cieľom zabrániť vzniku situácií, keď jedna zmluvná strana môže považovať za nevyhnutné uplatniť konzultačný postup podľa článku 96, je dialóg o nevyhnutných súčastiach systematický a formalizovaný v súlade s pravidlami uvedenými vprílohe VII.

▼B

Článok 9

▼M4

Nevyhnutné súčasti týkajúce sa ľudských práv, demokratických zásad a právneho štátu a základná súčasť týkajúca sa dobrej správy a riadenia

▼B

1. Spolupráca je smerovaná k trvale udržateľnému rozvoju zameranému na človeka, ktorý je hlavným protagonistom a beneficientom rozvoja; toto zahŕňa dodržiavanie a podporu všetkých ľudských práv.

Dodržiavanie všetkých ľudských práv a základných slobôd, vrátane dodržiavania základných sociálnych práv, demokracie založenej na zákonnosti a transparentnom a zodpovednom spôsobe vládnutia, je neoddeliteľnou súčasťou trvale udržateľného rozvoja.

2. Strany odkazujú na svoje medzinárodné povinnosti a záväzky týkajúce sa dodržiavania ľudských práv. Opätovne potvrdzujú svoj hlboký vzťah k ľudskej dôstojnosti a ľudským právam, ktoré sú legitímnymi ašpiráciami jednotlivcov aj ľudu. Ľudské práva sú všeobecné, nedeliteľné a vzájomne prepojené. Strany sa zaväzujú podporovať a ochraňovať všetky základné slobody a ľudské práva, či už sú občianske, alebo politické, hospodárske, sociálne alebo kultúrne. V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú rovnosť mužov a žien.

Strany opätovne potvrdzujú, že demokratizácia, rozvoj a ochrana základných slobôd sú navzájom prepojené a vzájomne sa posilňujú. Demokratické zásady sú všeobecne uznávané zásady podporujúce organizáciu štátu na zabezpečenie legitímnosti jeho autority, legálnosti jeho krokov odrážajúcich sa v ústavnom, legislatívnom a regulačnom systéme a existencii mechanizmov účasti riadenia vecí verejných. Na základe všeobecne uznávaných zásad si každá krajina vytvára svoju demokratickú kultúru.

Štruktúra vlády a výsady v rôznych právomociach sú založené na zákonnosti, ktorá zahŕňa najmä účinné a prístupné prostriedky právnej nápravy a nezávislý právny systém zaručujúci rovnosť pred zákonom a výkonnú moc plne podriadenú zákonu.

Dodržiavanie ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti, ktoré podporujú partnerstvo AKT-EÚ, majú podporovať aj domácu a zahraničnú politiku strán a predstavovať kľúčové súčasti tejto dohody.

3. V kontexte politického a inštitucionálneho prostredia presadzujúceho ľudské práva, demokratické zásady a zákonnosť je dobrý spôsob vládnutia transparentným a zodpovedným spôsobom riadenia ľudských, prírodných, hospodárskych a finančných zdrojov s cieľom spravodlivého a trvalo udržateľného rozvoja. Zahŕňa jasné rozhodovacie postupy na úrovni verejných orgánov, transparentné a zodpovedné inštitúcie, prioritu práva pri správe a rozdeľovaní zdrojov a budovaní kapacít na vypracovanie a vykonávanie opatrení zameraných najmä na zabránenie a boj s korupciou.

▼M10

Dobrá správa vecí verejných, ktorá podporuje partnerstvo AKT – EÚ, má podporovať aj domácu a zahraničnú politiku strán a predstavovať základnú súčasť tejto dohody. Strany súhlasia s tým, že vážne prípady korupcie vrátane skutkov úplatkárstva vedúceho k takejto korupcii uvedených v článku 97 predstavujú porušenie tejto súčasti.

▼B

4. Partnerstvo aktívne podporuje rozvoj ľudských práv, demokratizačné procesy, konsolidáciu a zákonnosť a dobrý spôsob vládnutia.

Tieto oblasti sú dôležitým predmetom politického dialógu. V kontexte tohto dialógu strany prikladajú zvláštny význam priebežným zmenám a kontinuite dosahovaného pokroku. Toto pravidelné zhodnotenie berie do úvahy hospodársky, spoločenské, kultúrne a historické súvislosti každej krajiny.

Tieto oblasti budú taktiež cieľom podpory rozvojových stratégií. Spoločenstvo poskytuje podporu politickým, inštitucionálnym a právnym reformám a budovaniu kapacít účastníkov z verejného a súkromného sektora a občianskej spoločnosti v rámci stratégií spoločne dohodnutých medzi dotknutým štátom a spoločenstvom.

▼M10

Zásady, z ktorých vychádzajú podstatné a základné prvky, ako sú definované v tomto článku, sa rovnako vzťahujú na štáty AKT na jednej strane a na Európsku úniu a jej členské štáty na strane druhej.

▼B

Článok 10

Ostatné súčasti politického prostredia

1. Strany považujú nasledujúce súčasti za príspevok k udržiavaniu a konsolidácii stabilného a demokratického politického prostredia:

— trvale udržateľný a spravodlivý rozvoj zahŕňajúci medzi iným aj prístup k výrobným zdrojom, základným službám a spravodlivosti,

▼M10

— väčšia zainteresovanosť národných parlamentov AKT, miestnych decentralizovaných orgánov tam, kde je to vhodné, a aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti a súkromného sektora.

▼B

2. Strany uznávajú, že zásady ►M10 sociálneho trhového hospodárstva ◄ podporované transparentnými pravidlami hospodárskej súťaže a zdravou hospodárskou a sociálnou politikou prispievajú k dosahovaniu cieľov partnerstva.

▼M10

Článok 11

Politika budovania mieru, prevencia a riešenie konfliktov, reakcia na nestabilné situácie

1. Strany uznávajú, že bez rozvoja a znižovania chudoby nenastane udržateľný mier a bezpečnosť a že bez mieru a bezpečnosti nemôže existovať udržateľný rozvoj. V rámci partnerstva strany sledujú aktívnu, komplexnú a integrovanú politiku budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov, bezpečnosť ľudí a zaoberajú sa riešením nestabilných situácií. Toto je založené na zásade vlastníctva a sústreďuje sa najmä na budovanie národných, regionálnych a kontinentálnych kapacít a na zabránenie násilným konfliktom v počiatočnom štádiu tým, že sa cieleným spôsobom pomenujú hlavné príčiny vrátane chudoby za primeranej kombinácie všetkých dostupných nástrojov.

1. Strany uznávajú, že nové alebo rozširujúce sa bezpečnostné hrozby, ako je organizovaný zločin, pirátstvo a obchodovanie najmä s ľuďmi, drogami a zbraňami, je potrebné riešiť. Vplyvy globálnych výziev, ako sú otrasy na medzinárodných finančných trhoch, zmeny klímy a pandémie, je takisto potrebné vziať do úvahy.

1. Strany zdôrazňujú významnú úlohu regionálnych organizácií pri budovaní mieru, predchádzaní konfliktom a ich riešeniach a pri riešení nových alebo rozširujúcich sa bezpečnostných hrozieb v Afrike, čo je kľúčovou zodpovednosťou Africkej únie.

2. Vzájomná závislosť medzi bezpečnosťou a rozvojom preniká činnosťami v oblasti budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov, ktoré kombinujú krátkodobé a dlhodobé prístupy zahŕňajúce a prekračujúce rámec krízového riadenia. Aktivity na riešenie nových alebo rozširujúcich sa bezpečnostných hrozieb okrem iného podporujú presadzovanie práva vrátane spolupráce pri hraničných kontrolách, posilňovaní bezpečnosti medzinárodného dodávateľského reťazca a zlepšení bezpečnostných záruk leteckej, námornej a cestnej dopravy.

2. Aktivity v oblasti budovania mieru, predchádzania konfliktom a ich riešenia zahŕňajú najmä podporu vyrovnaných politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych príležitostí medzi všetkými časťami spoločnosti, posilňovania demokratickej legitimity a účinnosti vládnutia, zavádzania efektívnych mechanizmov mierového zosúladenia skupinových záujmov, aktívneho zapájania žien, preklenutia deliacich čiar medzi rôznymi časťami spoločnosti, ako aj podporu aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti. V tejto súvislosti sa venuje osobitná pozornosť rozvoju systémov včasného varovania a mechanizmov budovania mieru, ktoré by prispeli k predchádzaniu konfliktom.

3. Príslušné aktivity takisto medziiným zahŕňajú podporu úsilí v sprostredkovaní, rokovaní a riešení konfliktov, podporu efektívnej regionálnej správy spoločných vzácnych prírodných zdrojov, demobilizácie a opätovného začlenenia bývalých účastníkov boja do spoločnosti, riešenia problémov vojakov v detskom veku a násilia na ženách a deťoch. Prijmú sa primerané opatrenia na stanovenie zodpovedných limitov vojenských výdavkov a obchodu so zbraňami vrátane podpory prostredníctvom rozvoja a uplatňovania dohodnutých štandardov a kódexov správania, ako aj na boj proti činnostiam, ktoré živia konflikt.

3a. Osobitný dôraz sa kladie na boj proti nášľapným mínam a výbušným pozostatkom vojny, ako aj na riešenie nezákonnej výroby, presunu, obehu a hromadenia malých a ľahkých zbraní a ich munície vrátane nedostatočne zabezpečených a zle spravovaných skladov a zásob a ich nekontrolovaného šírenia.

3a. Strany sa dohodli na koordinácii, dodržiavaní a úplnej implementácii svojich povinností podľa všetkých príslušných medzinárodných dohovorov a listín a na tento účel sa zaväzujú spolupracovať na národnej, regionálnej a kontinentálnej úrovni.

3b. Zmluvné strany sa tiež zaväzujú spolupracovať pri predchádzaní žoldnierskym činnostiam v súlade so svojimi záväzkami vyplývajúcimi zo všetkých relevantných medzinárodných dohovorov a listín a ich príslušných právnych predpisov.

4. Na účely riešenia nestabilných situácií strategickým a účinným spôsobom si strany vymieňajú informácie a uľahčujú preventívne odpovede, kombinujúc diplomatické a bezpečnostné nástroje a nástroje rozvojovej spolupráce koherentným spôsobom. Dohodnú sa na najlepšom spôsobe posilňovania schopnosti štátov plniť svoje základné funkcie a stimulovať politickú vôľu pre reformu pri rešpektovaní zásady vlastníctva. Pri nestabilných situáciách je politický dialóg zvlášť dôležitý a musí sa ďalej rozvíjať a posilňovať.

5. V situáciách násilných konfliktov strany prijmú všetky vhodné kroky na zabránenie intenzifikácii násilia, obmedzenie jeho územného rozšírenia a uľahčenie mierových urovnaní existujúcich sporov. Zvláštna pozornosť sa venuje zabezpečeniu takého využitia finančných zdrojov na spoluprácu, ktoré je v súlade so zásadami a cieľmi partnerstva, a zabráneniu odklonu fondov na vojnové účely.

6. V situáciách po skončení konfliktu strany prijmú všetky vhodné kroky na stabilizáciu situácie počas prechodného obdobia, aby sa uľahčil návrat k nenásilnej, stabilnej a demokratickej situácii. V situáciách po konflikte strany prijmú všetky vhodné kroky na uľahčenie návratu k nenásilnej, stabilnej a trvale udržateľnej situácii. Strany zabezpečia vytvorenie nevyhnutných prepojení medzi núdzovými opatreniami, rehabilitáciou a rozvojovou spoluprácou.

7. Podporou upevňovania mieru a medzinárodnej spravodlivosti zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoju odhodlanosť:

— podeliť sa o skúsenosti pri prijímaní právnych úprav nevyhnutných na ratifikáciu a vykonávanie Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu a

— bojovať proti medzinárodnému zločinu v súlade s medzinárodným právom s náležitým dodržiavaním Rímskeho štatútu.

7. Zmluvné strany sa snažia podniknúť kroky k ratifikácii a vykonávaniu Rímskeho štatútu a súvisiacich listín.

Článok 12

Spojitosť politík Spoločenstva a ich vplyv na vykonávanie tejto dohody

Strany sa zaväzujú riešiť spojitosť politík pre rozvoj cieleným, strategickým a partnersky orientovaným spôsobom vrátane posilnenia dialógu o otázkach spojitosti politiky pre rozvoj. Únia uznáva, že politiky Únie, iné ako rozvojové politiky, môžu podporiť rozvoj priorít štátov AKT v súlade s cieľmi tejto dohody. Na tomto základe Únia posilní spojitosť týchto politík s úmyslom dosiahnuť ciele tejto dohody.

Bez toho, aby bol dotknutý článok 96, v prípade, že Spoločenstvo má v úmysle pri výkone svojich právomocí prijať opatrenia, ktoré môžu ovplyvniť záujmy štátov AKT, pokiaľ ide o ciele tejto zmluvy, informuje o svojich úmysloch skupinu AKT v primeranom čase. Na tento účel Komisia pravidelne informuje sekretariát skupiny AKT o plánovaných návrhoch a súčasne oznámi svoj návrh takýchto opatrení. Ak je to nevyhnutné, môže byť žiadosť o informácie vznesená na podnet štátov AKT.

Na ich žiadosť sa urýchlene uskutočnia konzultácie, tak aby bolo možné brať ohľad na ich obavy, pokiaľ ide o vplyv týchto opatrení pred prijatím akéhokoľvek záverečného rozhodnutia.

Po uskutočnení takýchto konzultácií môžu okrem toho štáty AKT a skupina AKT čo najskôr predložiť Spoločenstvu svoje obavy písomne a podať návrhy na zmeny a doplnky uvádzajúce spôsob vyriešenia ich obáv.

Ak Spoločenstvo nepristúpi na návrhy štátov AKT, čo najskôr ich o tom upovedomí s uvedením dôvodov.

Skupine AKT sa takisto vopred poskytnú primerané informácie o vstupe týchto rozhodnutí do platnosti, keď to bude možné.

▼B

Článok 13

Migrácia

1. Otázka migrácie je predmetom podrobného dialógu v rámci partnerstva AKT-EÚ.

Strany opätovne potvrdzujú svoje existujúce povinnosti a záväzky medzinárodného práva o zabezpečení dodržiavania ľudských práv a vylúčení všetkých foriem diskriminácie založenej najmä na pôvode, pohlaví, rase, jazyku a vierovyznaní.

2. Strany súhlasia s tým názorom, že partnerstvo predpokladá vo vzťahu k migrácii spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa legálne zdržiavajú na ich územiach, ako aj integračnú politiku zameranú na udelenie práv a povinností porovnateľných s vlastnými občanmi tak, že sa podporuje nediskriminácia v hospodárskom, spoločenskom a kultúrnom živote, a prijímajú sa opatrenia proti rasizmu a xenofóbii.

3. Zaobchádzanie poskytnuté každým členským štátom pre pracovníkov krajín AKT legálne zamestnaným na ich území má byť bez akejkoľvek diskriminácie založenej na štátnej príslušnosti, pokiaľ ide o pracovné podmienky, odmeňovanie a prepúšťanie, v porovnaní s vlastnými štátnymi príslušníkmi. V tomto ohľade ďalej poskytne každý štát AKT porovnateľné nediskriminačné zaobchádzanie pracovníkom, ktorí sú štátnymi príslušníkmi členského štátu.

4. Strany sa domnievajú, že stratégie zamerané na zníženie chudoby, zlepšenie pracovných a životných podmienok, vytváranie pracovných miest a rozvoj vzdelávania, prispievajú dlhodobo k normalizácii migračných tokov.

Strany budú brať v rámci rozvojových stratégií a národného a regionálneho programovania do úvahy štrukturálne prekážky spojené s migračnými tokmi s cieľom podpory hospodárskeho a sociálneho rozvoja regiónov, z ktorých migranti pochádzajú, a znižovania chudoby.

Spoločenstvo podporí prostredníctvom národných a regionálnych kooperačných programov vzdelávanie štátnych príslušníkov AKT v ich krajine pôvodu, v inej krajine AKT alebo v členskom štáte Európskej únie. Pokiaľ ide o vzdelávanie v členskom štáte, strany zabezpečia, že takéto kroky povedú k profesijnej integrácii štátnych príslušníkov AKT v ich krajinách pôvodu.

Strany vypracujú kooperačné programy na uľahčenie prístupu študentov štátov AKT ku vzdelávaniu, najmä prostredníctvom využitia nových komunikačných technológií.

5.

a) V rámci politického dialógu preskúma Rada ministrov otázky vyplývajúce z ilegálnej imigrácie s cieľom, ak je to primerané, zaviesť prostriedky na politiku prevencie.

b) V tejto súvislosti sa strany dohodli najmä zabezpečiť, že práva a dôstojnosť jednotlivcov sú zachované pri každom postupe začatom kvôli navráteniu ilegálnych imigrantov do ich krajín pôvodu. V tejto súvislosti im majú dotknuté administratívne orgány poskytnúť administratívne nástroje nevyhnutné pre ich návrat.

c) Strany sa ďalej dohodli, že: i) každý členský štát Európskej únie akceptuje navrátenie a opätovné prijatie ktoréhokoľvek zo svojich štátnych príslušníkov, ktorí sú nelegálne prítomní na území štátu AKT, na žiadosť tohto štátu a bez ďalších formalít; každý štát AKT akceptuje navrátenie a opätovné prijatie ktoréhokoľvek zo svojich štátnych príslušníkov, ktorí sú nelegálne prítomní na území členského štátu Európskej únie, na žiadosť tohto členského štátu a bez ďalších formalít. Členské štáty a štáty AKT poskytnú svojim štátnym príslušníkom na takéto účely riadne doklady totožnosti. Vo vzťahu k členským štátom Európskej únie platia povinnosti tohto odseku iba vo vzťahu k tým osobám, ktoré sa považujú za jej štátnych príslušníkov na účely spoločenstva a v súlade s deklaráciou č. 2 k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva. Vo vzťahu k štátom AKT platia povinnosti tohto odseku iba vo vzťahu k tým osobám, ktoré sa považujú za ich štátnych príslušníkov v súlade s príslušným právnym systémom. ii) na žiadosť strany sa, v dobrej viere a s riadnym zreteľom na príslušné pravidlá medzinárodného práva, začnú so štátmi AKT rokovania zamerané na uzatvorenie dvojstranných dohôd upravujúcich konkrétne záväzky pri opätovnom prijatí a návrate ich štátnych príslušníkov. Tieto dohody taktiež pokryjú, ak toto ktorákoľvek zo strán považuje za nevyhnutné, dojednania o opätovnom prijatí štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti. Takéto dohody stanovia podrobnosti o kategóriách osôb pokrytých dojednaniami, ako aj možné spôsoby ich opätovného prijatia a návratu. Štátom AKT bude poskytnutá za vykonanie týchto dohôd primeraná pomoc. iii) na účely tohto bodu c) znamená pojem „strany“ spoločenstvo ktorýkoľvek z jeho členských štátov a ktorýkoľvek štát AKT.

ČASŤ 2

INŠTITUCIONÁLNE USTANOVENIA

▼M10

Článok 14

Spoločné inštitúcie

1. Inštitúciami tejto dohody sú: rada ministrov, výbor veľvyslancov a spoločné parlamentné zhromaždenie.

2. Spoločné inštitúcie a inštitúcie zriadené podľa dohôd o hospodárskom partnerstve sa usilujú o zabezpečenie koordinácie, súvislosti a doplnkovosti, ako aj o účinný a vzájomný tok informácií bez toho, aby boli dotknuté príslušné ustanovenia existujúcich alebo budúcich dohôd o hospodárskom partnerstve.

▼M10

Článok 14a

Stretnutia hláv štátov alebo predsedov vlád

Strany sa schádzajú na úrovni hláv štátov alebo predsedov vlád v zodpovedajúcom zložení na základe spoločnej dohody.

▼B

Článok 15

Rada ministrov

1. Rada ministrov pozostáva na jednej strane z členov Rady Európskej únie a členov Komisie Európskych spoločenstiev a na strane druhej z členov vlád každého štátu AKT.

Úrad predsedu Rady ministrov zastávajú striedavo člen Rady Európskej únie a člen vlády štátu AKT.

▼M10

Rada zasadá spravidla raz ročne z iniciatívy predsedu, inak kedykoľvek je to nevyhnutné, vo forme a zemepisnom zložení primeranom otázkam, ktoré sa majú riešiť. Tieto stretnutia umožnia konzultácie na vysokej úrovni o otázkach, ktoré sú osobitným záujmom strán, a dopĺňajú prácu v rámci Spoločného ministerského výboru pre obchod podľa článku 38 a Výboru AKT – ES pre spoluprácu v rozvojových financiách podľa článku 83, ktoré slúžia na prípravu riadnych ročných zasadnutí Rady ministrov.

▼B

2. Funkciou Rady ministrov je:

a) viesť politický dialóg;

b) prijať politické usmernenia a rozhodnutia nevyhnutné na vykonanie ustanovení tejto dohody, najmä pokiaľ ide o rozvojové v konkrétnych oblastiach stanovených v tejto dohode, alebo v inej oblasti, ak sa ukáže ako relevantná, a pokiaľ ide o postupy;

c) preskúmať a riešiť každú otázku, ktorá by mohla obmedzovať účinné a účelné vykonávanie tejto dohody alebo predstavovať prekážku dosiahnutia jej cieľov;

d) zabezpečiť hladké fungovanie konzultačných mechanizmov.

3. Rada ministrov prijíma svoje rozhodnutia spoločnou dohodou strán. Konanie Rady ministrov je platné iba vtedy, pokiaľ je prítomná polovica členov Rady Európskej únie, jeden člen Komisie a dve tretiny členov zastupujúcich vlády štátov AKT. Ktorýkoľvek z členov Rady ministrov, ktorý sa nemôže zúčastniť, môže byť zastupovaný. Zástupcovia vykonávajú všetky práva tohto člena.

▼M10

Rada môže prijímať rozhodnutia, ktoré sú záväzné pre strany a vytvárajú rámec pre rezolúcie, odporúčania a stanoviská, počas pravidelných ročných zasadnutí alebo písomným postupom. Každoročne podáva správu o vykonávaní tejto dohody spoločnému parlamentnému zhromaždeniu. Rada skúma a berie do úvahy rezolúcie a odporúčania prijaté Spoločným parlamentným výborom.

▼B

Rada ministrov vedie priebežný dialóg so zástupcami sociálnych a hospodárskych partnerov a ostatnými účastníkmi občianskej spoločnosti v AKT a EÚ. Na tento účel je možné pri zasadaniach konať aj konzultácie.

4. Rada ministrov môže delegovať právomoci na Výbor veľvyslancov.

5. Rada ministrov prijme svoj rokovací poriadok do šiestich mesiacov od vstupu tejto dohody do platnosti.

Článok 16

Výbor veľvyslancov

1. Výbor veľvyslancov pozostáva na jednej strane zo stáleho zástupcu každého členského štátu v Európske únii a zástupcu Komisie a na druhej strane z vedúceho misie každého štátu AKT pri Európskej únii.

Úrad predsedu Výboru veľvyslancov zastáva striedavo stály zástupca členského štátu určeného spoločenstvom a vedúci misie zastupujúcej štáty AKT určenej štátmi AKT.

2. Výbor napomáha Rade ministrov pri plnení jej úloh a realizuje každý Radou zverený mandát. V tejto súvislosti monitoruje vykonávanie tejto dohody a pokrok v dosahovaní cieľov v nej stanovených.

Výbor veľvyslancov zasadá pravidelne, najmä kvôli príprave zasadaní Rady, a inak kedykoľvek je to potrebné.

3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok do šiestich mesiacov od vstupu tejto dohody do platnosti.

Článok 17

Spoločné parlamentné zhromaždenie

1. Spoločné parlamentné zhromaždenie pozostáva z rovnakého počtu zástupcov EÚ a AKT. Členovia Spoločného parlamentného zhromaždenia sú na jednej strane členovia Európskeho parlamentu a na strane druhej členovia parlamentu, resp. zástupcovia určení parlamentom každého štátu AKT. Pri neúčasti parlamentu podlieha zastúpenie dotknutého štátu AKT predchádzajúcemu schváleniu Spoločného parlamentného zhromaždenia.

2. Úlohou Spoločného parlamentného zhromaždenia ako konzultačného orgánu je:

— podporovať demokratické procesy prostredníctvom dialógu a konzultácií,

— uľahčovať lepšie porozumenie medzi ľudom Európskej únie a štátmi AKT a zvyšovať verejné vedomie v rozvojových otázkach,

▼M10

— rokovať o otázkach týkajúcich sa rozvoja partnerstva AKT – EÚ vrátane dohôd o hospodárskom partnerstve, iných obchodných dojednaní, Európskeho rozvojového fondu a národných a regionálnych strategických dokumentov. Komisia s týmto cieľom postúpi pre informáciu takéto strategické dokumenty spoločnému parlamentnému zhromaždeniu,

— prerokuje ročnú správu Rady ministrov o vykonávaní tejto dohody a prijme rezolúcie a vypracuje odporúčania Rade ministrov na účely dosiahnutia cieľov dohody,

▼M10

— obhajovať inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít národných parlamentov v súlade s článkom 33 ods. 1 tejto dohody.

▼M10

3. Spoločné parlamentné zhromaždenie zasadá dvakrát ročne v plenárnom zasadaní, striedavo v Európskej únii a v štáte AKT. S cieľom posilnenia regionálnej integrácie a zveľaďovania spolupráce medzi národnými parlamentmi sa organizujú zasadania medzi členmi EÚ a AKT na regionálnej úrovni.

3. Takéto stretnutia na regionálnej úrovni sa budú organizovať počas plnenia cieľov ustanovených v článku 14 ods. 2 tejto dohody.

▼B

4. Spoločné parlamentné zhromaždenie prijme svoj rokovací poriadok do šiestich mesiacov od vstupu tejto dohody do platnosti.

ČASŤ 3

STRATÉGIE SPOLUPRÁCE

Článok 18

Stratégie spolupráce sú založené na rozvojových stratégiách a obchodnej spolupráci, ktoré sú vzájomne prepojené a dopĺňané. Strany zabezpečia, že úsilie vyvinuté v oboch vyššie uvedených oblastiach sa navzájom podporuje.

HLAVA I

ROZVOJOVÉ STRATÉGIE

KAPITOLA 1

Všeobecný rámec

Článok 19

Zásady a ciele

1. Hlavným cieľom spolupráce AKT-ES je zníženie chudoby a neskôr jej konečné odstránenie, trvale udržateľný rozvoj a postupná integrácia krajín AKT do svetového hospodárstva. V tejto súvislosti je rámec spolupráce a jej orientácia prispôsobená individuálnym okolnostiam každej krajiny AKT, podporuje miestne vlastníctvo hospodárskych a spoločenských reforiem a integráciu súkromného sektora a občianskej spoločnosti do rozvojového procesu.

▼M10

2. Spolupráca odkazuje na závery konferencií Organizácie Spojených národov a na ciele a akčné programy dohodnuté na medzinárodnej úrovni a na ich následné činnosti ako základ pre rozvojové zásady. Spolupráca taktiež odkazuje na ciele medzinárodnej rozvojovej spolupráce a venuje zvláštnu pozornosť zavádzaniu kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov pokroku. Strany vyvinú spoločné úsilie s cieľom urýchliť pokrok smerom k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia.

▼B

3. Vlády a neštátni účastníci v každej krajine AKT začnú konzultácie o rozvojových stratégiách krajiny a ich podpore zo strany spoločenstva.

Článok 20

Prístup

▼M10

1. Ciele rozvojovej spolupráce AKT – ES sa sledujú prostredníctvom integrovaných stratégií zahŕňajúcich hospodárske, spoločenské, kultúrne, environmentálne a inštitucionálne súčasti, ktoré sú v miestnom vlastníctve. Spolupráca teda poskytuje súdržný výkonný rámec podpory vlastných rozvojových stratégií krajín AKT, čím zabezpečuje celistvosť a vzájomné pôsobenie medzi rôznymi súčasťami najmä na národnej a regionálnej úrovni a medzi nimi. V tejto súvislosti a v rámci rozvojových politík a reforiem sledovaných štátmi AKT sa spolupráca AKT – ES na národnej a tam, kde to je primerané, na regionálnej úrovni zameria na:

a) dosahovanie rýchleho a trvale udržateľného hospodárskeho rastu vytvárajúceho pracovné miesta, rozvoj súkromného sektora, rastúcu zamestnanosť a zlepšený prístup k výrobným hospodárskym aktivitám a zdrojom;

▼M10

aa) zveľaďovanie regionálnej spolupráce a integrácie;

▼B

b) podporu ľudskému a spoločenskému vývoju napomáhajúcemu zabezpečovať široké a rovnoprávne rozdeľovania výsledkov rastu a podporu rovnoprávnosti pohlaví;

c) podporu kultúrnych hodnôt spoločenstiev a konkrétne vzájomné pôsobenie s hospodárskymi, politickými a spoločenskými súčasťami;

d) podporu inštitucionálnych reforiem a rozvoj, resp. posilňovanie inštitúcií nevyhnutných na konsolidáciu demokracie, dobrý spôsob vládnutia a na efektívne a konkurencieschopné trhové hospodárstva a budovanie kapacít rozvoja a partnerstva a

e) podporu trvale udržateľného environmentálneho rozvoja, obnovy a dobrých spôsobov a zachovanie základne prírodných zdrojov.

▼M10

2. Pri začleňovaní do hlavného prúdu spolupráce sa budú systematicky brať do úvahy nasledujúce tematické alebo medziodvetvové okruhy: ľudské práva, otázky rodovej rovnosti, demokracia, dobrá správa vecí verejných, udržateľnosť životného prostredia, zmeny klímy, prenosné a neprenosné choroby a inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít. Tieto oblasti majú takisto nárok na podporu Spoločenstva.

▼B

3. Podrobné texty, pokiaľ ide o stratégie a ciele rozvojovej spolupráce, najmä odvetvové politiky a stratégie, sa začlenia do prehľadu poskytujúceho operatívne usmernenia v špecifických oblastiach alebo odvetviach spolupráce. Tieto texty môžu byť revidované, prehodnotené a/alebo zmenené a doplnené Radou ministrov na základe odporúčania Výboru AKT-ES pre rozvojovú finančnú spoluprácu.

KAPITOLA 2

Oblasti podpory

ODDIEL 1

Hospodársky rozvoj

Článok 21

Rozvoj investícií a súkromného sektora

1. Spolupráca podporuje nevyhnutné hospodárske a inštitucionálne reformy a politiky na národnej a/alebo regionálnej úrovni, pričom sa zameriava na vytvorenie priaznivého prostredia pre ►M10 investície ◄ a rozvoj dynamického, zdravého a konkurencieschopného súkromného sektora. Spolupráca ďalej podporuje:

a) rozvoj dialógu medzi súkromným a verejným sektorom a ich spoluprácu;

b) rozvoj podnikateľských schopností a kultúry podnikania;

c) privatizáciu a podnikovú reformu a

d) rozvoj a modernizáciu systémov riešenia sporov a arbitráže.

2. Spolupráca taktiež podporuje formálne aj neformálne zlepšovanie kvality, dostupnosti a prístupnosti k finančným a nefinančným službám pre súkromné podniky tým, že:

a) urýchľuje a vyvažuje toky zahraničných a domácich súkromných úspor do financovania súkromných podnikov prostredníctvom podpory politiky rozvoja moderného finančného sektora, vrátane kapitálových trhov, finančných inštitúcií a stabilných mikrofinančných operácií;

b) rozvíja a posilňuje podnikateľské inštitúcie a sprostredkovateľské organizácie, združenia, obchodné komory a miestnych poskytovateľov zo súkromného sektora podporujúcich a ponúkajúcich nefinančné služby podnikom, ako sú profesijné, technické, riadiace, školiace a obchodno-podporné služby a

c) podporuje inštitúcie, programy, aktivity a iniciatívy, ktoré prispievajú k rozvoju a transferu technológií, know-how a dobrých spôsobov vo všetkých aspektoch podnikateľského riadenia.

3. Spolupráca podporuje rozvoj podnikania prostredníctvom poskytovania finančných a záručných nástrojov a technickej podpory zameranej na povzbudenie a podporu vytvárania, zavádzania, expanzie, diverzifikácie, obnovy, reštrukturalizácie, modernizácie alebo privatizácie dynamických, stabilných a konkurencieschopných podnikov vo všetkých hospodárskych odvetviach, ako aj finančných sprostredkovateľov, ako sú inštitúcie pre finančný rozvoj a kapitálové investície, a leasingových spoločností tým, že:

a) vytvára a/alebo posilňuje finančné nástroje vo forme investičného kapitálu;

b) zlepšuje prístup ku kľúčovým vstupom, ako sú služby podnikateľských informácií, poradenské a konzultačné služby alebo služby technickej podpory;

c) podporuje vývozné aktivity, najmä prostredníctvom budovania kapacít vo všetkých oblastiach súvisiacich s obchodom;

d) povzbudzuje prepojenia medzi firmami, sieťami a spoluprácou v oblasti transferu technológií a know-how na národnej, regionálnej a AKT-ES úrovni a partnerstvami so súkromnými zahraničnými investormi, ktoré sú v súlade s cieľmi a usmerneniami rozvojovej spolupráce AKT-ES.

4. Spolupráca podporuje rozvoj malých podnikov prostredníctvom lepšieho prístupu k finančným a nefinančným službám, prostredníctvom primeranej politiky a regulačného rámca pre ich rozvoj a poskytuje vzdelávacie a informačné služby o dobrých spôsoboch v mikrofinancovaní.

▼M10

5. Podpora investícií a rozvoja súkromného sektora zahŕňa kroky a iniciatívy na vysokej, strednej a najnižšej úrovni a podporuje hľadanie inovatívnych mechanizmov financovania vrátane miešania a úverovania súkromných a verejných zdrojov pre financovanie rozvoja.

▼M10

6. Spolupráca podporuje investície verejného sektora do základnej infraštruktúry, ktorých cieľom je rozvoj súkromného sektora, hospodárskeho rastu a odstránenie chudoby.

▼B

Článok 22

Makroekonomické a štrukturálne reformy a politiky

1. Spolupráca podporuje úsilia AKT o vykonávanie:

a) makroekonomického rastu a stabilizácie prostredníctvom disciplinovanej fiškálnej a menovej politiky, ktorá má za následok zníženie inflácie a zlepšenie vonkajšej a fiškálnej rovnováhy, posilnenie fiškálnej disciplíny, zlepšenie rozpočtovej transparentnosti a efektívnosti, zvýšenie kvality, vyváženosti a zloženia fiškálnej politiky a

▼M10

b) štrukturálnych politík vytvorených na posilnenie úlohy rôznych účastníkov, najmä zo súkromného sektora, a zlepšenie prostredia pre posilnenú mobilizáciu domácich zdrojov a rast podnikania, investícií a zamestnanosti, ako aj: i) liberalizácie obchodu a devízových režimov, konvertibility bežného účtu, so zreteľom na konkrétne okolnosti každej krajiny; ii) posilnenia reforiem trhu práce a výrobkov; iii) povzbudenia reforiem finančných systémov, ktoré pomáhajú rozvoju stabilných bankových a nebankových systémov, kapitálových trhov a finančných služieb, vrátane mikrofinancovania; iv) zlepšenia kvality súkromných a verejných služieb; v) povzbudzovania regionálnej a progresívnej integrácie makroekonomických a menových politík.

2. Tvorba makroekonomických politík a programov štrukturálnych zmien odráža socio-politické pozadie a inštitucionálnu kapacitu dotknutých krajín a zabezpečuje pozitívny dopad na znižovanie chudoby a prístup k sociálnym službám, pričom je založená na nasledujúcich zásadách:

a) štáty AKT majú primárnu zodpovednosť za analýzu problémov, ktoré sa majú riešiť, tvorbu a vykonávanie reforiem;

b) podporné programy sa prispôsobujú odlišným situáciám v každom štáte AKT a citlivo vnímajú spoločenské podmienky, kultúru a životné prostredie týchto štátov;

c) uznáva a rešpektuje sa právo štátov AKT na určenie smeru a postupnosti rozvojových stratégií a priorít;

d) tempo reforiem má byť realistické a v súlade s kapacitami a zdrojmi každého štátu AKT a

e) posilňovanie komunikácie a informovanosti obyvateľstva o hospodárskych a sociálnych reformách a politikách.

▼M10

Článok 23

Rozvoj ekonomického sektora

Spolupráca podporuje trvale udržateľnú politiku a inštitucionálne reformy a investície nevyhnutné na rovnocenný prístup k hospodárskym aktivitám a výrobným zdrojom, najmä:

a) rozvoj vzdelávacích systémov, ktoré pomáhajú zvýšiť produktivitu vo formálnom aj neformálnom sektore;

b) kapitál, úvery, pôdu, najmä pokiaľ ide o vlastnícke práva a užívanie;

c) rozvoj stratégií pre vidiek zameraný na vytvorenie rámca účasti na decentralizovanom plánovaní, rozdeľovaní zdrojov a ich správe;

d) vypracovanie stratégií s cieľom posilniť poľnohospodársku výrobu a produktivitu v štátoch AKT tým, že poskytuje najmä potrebné financovanie pre poľnohospodársky výskum, poľnohospodárske vstupy a služby, podpornú infraštruktúru na vidieku a znižovanie a riadenie rizika. Podpora zahŕňa verejné i súkromné investície do poľnohospodárstva, stimulovanie na vypracovanie poľnohospodárskych politík a stratégií, posilnenie poľnohospodárov a organizácií súkromného sektora, riadenie prírodných zdrojov a budovanie a fungovanie poľnohospodárskych trhov. Stratégie poľnohospodárskej produkcie posilňujú národné a regionálne politiky potravinovej bezpečnosti a regionálnu integráciu; Spolupráca v tomto kontexte podporuje úsilie štátov AKT posilniť konkurencieschopnosť vývozu ich komodít a prispôsobovať ich stratégie vývozu komodít na základe vyvíjajúcich sa obchodných podmienok;

e) udržateľný rozvoj vodných zdrojov založený na zásadách integrovaného hospodárenia s vodnými zdrojmi, zabezpečenia spravodlivého a udržateľného rozdeľovanie zdieľaných vodných zdrojov medzi ich rôzne využitia;

f) udržateľný rozvoj akvakultúry a rybného hospodárstva, ktoré zahŕňajú vnútrozemské rybné hospodárstvo a morské zdroje v rámci výsostných hospodárskych zón štátov AKT;

g) hospodársku a technologickú infraštruktúru a služby vrátane dopravy, telekomunikačných systémov, komunikačných služieb a rozvoja informačnej spoločnosti;

h) rozvoj konkurencieschopných priemyselných, baníckych a energetických sektorov pri povzbudzovaní zainteresovanosti a rozvoja súkromného sektora;

i) rozvoj obchodu vrátane podpory spravodlivého obchodu;

j) rozvoj podnikania, financií a bankovníctva a ostatných sektorov služieb;

k) rozvoj cestovného ruchu;

l) rozvoj vedeckých, technologických a výskumných infraštruktúr a služieb vrátane zlepšenia transferu a prijímania nových technológií;

m) posilnenie kapacít vo výrobných oblastiach, najmä vo verejnom a súkromnom sektore;

n) podporu tradičných vedomostí a

o) vypracovanie a realizáciu konkrétnych stratégií prispôsobovania riešiacich vplyv rozrušovania preferencií, prípadne vrátane činností uvedených v písmenách a) až n).

▼M10

Článok 23a

Rybné hospodárstvo

Uznávajúc kľúčovú úlohu, ktorú má rybné hospodárstvo a akvakultúra v krajinách AKT prostredníctvom ich pozitívneho prínosu k vytváraniu pracovných miest, tvorby príjmov, potravinovej bezpečnosti a poskytovaniu živobytia vidieckym a pobrežným komunitám, a teda k znižovaniu chudoby, sa spolupráca zameria na ďalší rozvoj sektorov akvakultúry a rybného hospodárstva štátov AKT, aby sa udržateľným spôsobom zvýšili s tým spojené sociálne a hospodárske prínosy.

Programy a aktivity spolupráce podporujú okrem iného vypracovanie a vykonávanie stratégií a plánov riadenia udržateľnej akvakultúry a rybného hospodárstva v krajinách a regiónoch AKT; zapracovanie akvakultúry a rybného hospodárstva do národných a regionálnych stratégií rozvoja, vybudovanie infraštruktúry a technického know-how potrebných na to, aby krajiny AKT mohli dosiahnuť maximálnu udržateľnú hodnotu zo svojho rybného hospodárstva a akvakultúry; budovanie kapacít krajín AKT na prekonanie vonkajších výziev, ktoré im bránia naplno využiť svoje zdroje rybného hospodárstva, a podporovanie a rozvíjanie spoločných podnikov na investície do odvetví rybného hospodárstva a akvakultúry krajín AKT. Akákoľvek dohoda o rybnom hospodárstve, ktorá môže byť dohovorená medzi Spoločenstvom a štátmi AKT, náležite zohľadňuje súlad s rozvojovými stratégiami v tejto oblasti.

Konzultácie na vysokej úrovni vrátane ministerskej úrovne sa môžu konať na základe spoločnej dohody s cieľom vypracovať, zlepšiť, resp. posilniť rozvojovú spoluprácu AKT – EÚ v oblasti udržateľnej akvakultúry a rybného hospodárstva.

▼B

Článok 24

Cestovný ruch

Spolupráca sa zameria na trvale udržateľný rozvoj odvetvia cestovného ruchu v krajinách a subregiónoch AKT, pričom sa uznáva zvyšujúci sa význam rastu sektoru služieb v krajinách AKT, expanzii ich celkového obchodu, schopnosť stimulovať ostatné sektory hospodárskych aktivít a úlohu, ktorú môže hrať pri odstránení chudoby.

Programy a projekty spolupráce podporia úsilie krajín AKT vytvoriť a zlepšiť ich právny a inštitucionálny rámec a rozvojové zdroje, ako aj zavádzať trvale udržateľné politiky a programy cestovného ruchu a medzi iným zlepšovať konkurencieschopnosť sektora, najmä malých a stredných podnikov, investičnú podporu, vývoj produktov, vrátane rozvoja domorodých kultúr v krajinách AKT, a posilnenie spojení medzi cestovným ruchom a ostatnými odvetviami hospodárskeho zamerania.

ODDIEL 2

Sociálny a ľudský rozvoj

Článok 25

Rozvoj sociálneho sektora

1. Spolupráca podporuje úsilie štátov AKT pri rozvoji všeobecných a sektorálnych politík a reforiem, ktoré zlepšujú rozsah, kvalitu a prístup k základnej sociálnej infraštruktúre a službám a berú do úvahy miestne potreby a špecifické požiadavky najzraniteľnejších a znevýhodnených, čím sa zmenšujú rozdiely v prístupe k týmto službám. Zvláštna pozornosť je venovaná zabezpečeniu primeraných úrovní verejných výdavkov v sociálnych sektoroch. V tejto súvislosti sa spolupráca zameria na:

▼M10

a) zlepšenie školstva a vzdelávania na všetkých úrovniach, práca na uznávaní kvalifikácií vysokoškolského vzdelávania, zavedenie systému zabezpečenia kvality vzdelávania vrátane vzdelávania a odbornej prípravy online alebo inými nekonvenčnými prostriedkami a budovanie technických kapacít a zručností;

b) zlepšenie systému zdravotníctva najmä spravodlivým prístupom ku komplexným a kvalitným službám zdravotnej starostlivosti a výživy, odstraňovanie hladu a podvýživy a zabezpečenie primeranej dodávky potravín a potravinovej bezpečnosti, a to aj prostredníctvom podpory záchranných sietí;

▼B

c) integráciu populačných otázok do rozvojových stratégií tak, aby sa zlepšilo reprodukčné zdravotníctvo, primárna zdravotnícka starostlivosť, plánované rodičovstvo a zabránenie zohavenia ženských pohlavných orgánov;

▼M4

d) podporu boja proti: — HIV/AIDS so zabezpečením ochrany sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv žien, — iným chorobám súvisiacim s chudobou, najmä malárii a tuberkulóze;

▼B

e) zvýšenie nezávadnosti vody pre domácnosti a zlepšenie prístupu k nezávadnej vode a primeranej hygiene;

f) zvýšenie dostupnosti cenovo prijateľného a primeraného obydlia pre každého prostredníctvom programov nízkych nákladov a programov pre domácnosti s nízkym príjmom a zlepšenia urbanistického rozvoja a

g) povzbudzovania k podpore účastníckych metód sociálneho dialógu, ako aj dodržiavanie základných sociálnych práv.

2. Spolupráca taktiež podporuje budovanie kapacít v sociálnych oblastiach, ako sú programy vzdelávania pri tvorbe sociálnych politík a moderné metódy riadenia sociálnych projektov a programov, politiky vedúce k technologickej inovácii a výskumu, budovanie miestnych odborných znalostí a podpora partnerstiev, rokovania za okrúhlym stolom na národnej a/alebo regionálnej úrovni.

3. Spolupráca podporuje rozvoj a vykonávanie politík a systémov sociálnej ochrany a bezpečnosti na zvýšenie sociálnej súdržnosti a podporu svojpomoci a spoločenskej solidarity. Zameranie podpory bude medzi iným aj na zakladanie fondov sociálneho rozvoja prispôsobených miestnym potrebám a účastníkom.

Článok 26

Otázky mládeže

Spolupráca taktiež podporuje vytváranie spojitej a komplexnej politiky využitia potenciálu mládeže tak, aby mládež bola lepšie integrovaná do spoločnosti, ktorá takto naplno využije svoje možnosti. V tejto súvislosti podporuje spolupráca politiky, opatrenia a činnosti zamerané na:

a) ochranu práv detí a mládeže, najmä práv dievčat;

b) podporu zručností, energie, inovácií a potenciálu mládeže na zlepšenie ich ekonomických, sociálnych a kultúrnych príležitostí a zvýšenie možnosti zamestnanosti vo výrobných odvetviach;

▼M4

c) pomoci spoločenským inštitúciám pri poskytovaní príležitosti deťom na rozvoj fyzického, psychického, sociálneho a ekonomického potenciálu a;

d) opätovné začlenenie detí do spoločnosti v situáciách prostredníctvom rehabilitačných programov a;

▼M4

e) podporu aktívnej účasti mladých občanov na verejnom živote, výmen študentov a vzájomného pôsobenia mládežníckych organizácií štátov AKT a EÚ.

▼B

Článok 27

▼M10

Kultúra a rozvoj

▼B

Spolupráca sa v oblasti kultúry zameria na:

a) integrovanie kultúrneho rozmeru an všetkých úrovniach rozvojovej spolupráce;

b) uznávanie, zachovanie a podporu kultúrnych hodnôt a identít tak, aby sa umožnil dialóg medzi kultúrami;

▼M10

c) uznávanie, zachovanie a podporu hodnoty kultúrneho dedičstva, podporu rozvoja kapacity v tomto sektore;

▼B

d) rozvoj kultúrnych odvetví a uľahčenie prístupu na trh pre kultúrne tovary a služby;

▼M10

e) uznanie a podpora úlohy kultúrnych aktérov a kultúrnych sietí a ich príspevku k udržateľnému rozvoju a

f) podporu kultúrnej dimenzie vo vzdelávaní a účasti mládeže na kultúrnych aktivitách.

▼B

ODDIEL 3

Regionálna spolupráca a integrácia

▼M10

Článok 28

Všeobecný prístup

1. Spolupráca AKT – EÚ poskytuje účinnú pomoc na dosiahnutie cieľov a priorít, ktoré pre seba stanovili štáty AKT v kontexte regionálnej spolupráce a integrácie.

2. V súlade so všeobecnými cieľmi ustanovenými v článkoch 1 a 20 sa spolupráca AKT – EÚ zameria na:

a) presadzovanie mieru a stability, ako aj na predchádzanie konfliktom a ich riešenie;

b) posilnenie hospodárskeho rozvoja a hospodárskej spolupráce prostredníctvom vybudovania väčších trhov, voľného pohybu osôb, tovaru, služieb, kapitálu, pracovných síl a technológií medzi krajinami AKT, zrýchlenej diverzifikácie ekonomík štátov AKT, presadzovanie a rozširovanie obchodu medzi krajinami AKT a s tretími krajinami a postupnú integráciu štátov AKT do svetového hospodárstva;

c) podporovanie manažovania výziev udržateľného rozvoja s nadnárodným rozmerom okrem iného prostredníctvom koordinácie a harmonizácie politík regionálnej spolupráce.

3. Za podmienok ustanovených v článku 58 spolupráca takisto podporuje medziregionálnu spoluprácu a spoluprácu vnútri AKT, ktorá okrem iného zahŕňa:

a) jednu alebo niekoľko regionálnych organizácií AKT vrátane kontinentálnej úrovne;

b) európske zámorské krajiny a územia (ZKÚ) a najvzdialenejšie regióny;

c) rozvojové krajiny, ktoré nepatria k štátom AKT.

Článok 29

Spolupráca AKT – EÚ na podporu regionálnej spolupráce a integrácie

1. Spolupráca podporuje v oblasti stability, mieru a predchádzania konfliktom:

a) presadzovanie a rozvoj regionálneho politického dialógu v oblastiach predchádzania konfliktom a ich riešenia; ľudských práv a demokratizácie; výmeny, vytvárania sietí a podpory mobility medzi rôznymi účastníkmi rozvoja najmä v občianskej spoločnosti;

b) podporovanie regionálnych iniciatív a politík v otázkach súvisiacich s bezpečnosťou vrátane kontroly zbrojenia, boja proti drogám, organizovanému zločinu, praniu špinavých peňazí, úplatkárstvu a korupcii.

2. V oblasti regionálnej hospodárskej integrácie spolupráca podporuje:

a) účasť najmenej rozvinutých krajín (NRK) spomedzi štátov AKT na vytváraní regionálnych trhov a spoločného využívania ich výhod;

b) vykonávanie odvetvových ekonomických reformných politík na regionálnej úrovni;

c) liberalizáciu obchodu a platieb;

d) podporu cezhraničných investícií, tak domácich, ako aj zahraničných a ostatných regionálnych iniciatív hospodárskej integrácie;

e) zmierňovanie účinkov čistých nákladov prechodu regionálnej integrácie na rozpočtové príjmy a platobnú bilanciu a

f) infraštruktúru, najmä dopravy a komunikácií, ich bezpečnosti a služieb, vrátane vývoja regionálnych príležitostí v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT).

3. V oblasti regionálnej politiky pre udržateľný rozvoj spolupráca podporuje priority regiónov AKT, najmä:

a) životné prostredie a udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane vodných zdrojov a energetiky a riešenia zmien klímy;

b) potravinovú bezpečnosť a poľnohospodárstvo;

c) zdravotníctvo, vzdelávanie a školstvo;

d) výskum a technologický vývoj a

e) regionálne iniciatívy prípravy na katastrofy a zmierňovanie ich následkov rovnako ako obnovu po katastrofe.

Článok 30

Budovanie kapacít na podporu regionálnej spolupráce a integrácie AKT

Spolupráca s cieľom dosiahnuť efektívnosť a účinnosť regionálnych politík rozvíja a posilňuje kapacity:

a) regionálnych integračných inštitúcií a organizácií zriadených štátmi AKT a tých, kde je účasť štátov AKT, ktoré podporujú regionálnu spoluprácu a integráciu;

b) národných vlád a parlamentov v záležitostiach regionálnej integrácie a

c) neštátnych účastníkov vrátane súkromného sektora.

▼B

ODDIEL 4

Tematické a prierezové otázky

Článok 31

Otázky pohlavia

Spolupráca má napomôcť posilneniu politík a programov, ktoré zlepšujú, zabezpečujú a rozširujú rovnakú účasť mužov a žien vo všetkých sférach politického, hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho života. Spolupráca má napomôcť zlepšiť prístup žien ku všetkým zdrojom požadovaným na plný výkon ich základných práv. konkrétnejšie spolupráca vytvorí rámec na:

a) začlenenie prístupu tolerantného k pohlaviu do každej úrovne rozvojovej spolupráce, vrátane makroekonomických politík, stratégií a operácií a

b) povzbudzovanie prijatia špecifických pozitívnych opatrení v prospech žien, ako: i) účasť v národnej a miestnej politike; ii) podpora ženských organizácií; iii) prístup k základným sociálnym službám, najmä ku školstvu a vzdelávaniu, zdravotníctvu a plánovaniu rodiny; iv) prístup k výrobným zdrojom, najmä pôde a úverom, a prístup na trh práce a v) konkrétny zreteľ na ženy v operáciách naliehavej pomoci a rehabilitácie.

▼M10

Článok 31a

HIV/AIDS

Spolupráca podporuje úsilie štátov AKT vypracovať a posilňovať vo všetkých odvetvových politikách a programoch zameraných na riešenie pandémie HIV/AIDS a zabraňujúcich, aby sa stali brzdou rozvoja. Podporuje štáty AKT v raste k všeobecnej dostupnosti prevencie a liečby HIV/AIDS, starostlivosti a podpory a zameriava sa najmä na:

a) podporovanie vypracovania a realizáciu komplexných viacodvetvových stratégií a plánov pre HIV/AIDS ako priority národných a regionálnych rozvojových plánov;

b) zapojenie všetkých vhodných rozvojových odvetví do národnej reakcie na HIV/AIDS a zaručenie širokej mobilizácie zúčastnených strán na všetkých úrovniach;

c) posilňovanie národných zdravotníckych systémov a riešenie nedostatku ľudských zdrojov v zdravotníctve ako základu zabezpečenia všeobecného prístupu k HIV/AIDS prevencii, liečbe a starostlivosti a ďalším zdravotníckym službám a ich účinnej integrácie;

d) riešenie rodovej nerovnosti, násilia a zneužívania založených na rodovej nerovnosti ako hnacích mechanizmov pandémie HIV/AIDS a zintenzívnenie úsilia na zaručenie práv žien a dievčat, vypracovanie účinných rodovo citlivých programov a služieb HIV/AIDS pre ženy a dievčatá vrátane tých, ktoré sa týkajú sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv, a na podporu úplného zapojenia žien do plánovania a rozhodovania v súvislosti so stratégiami a programami HIV/AIDS;

e) vytvorenie podporných právnych a politických rámcov a odstránenie represívnych zákonov, politík, postupov, stigiem a diskriminácie, ktoré oslabujú ľudské práva, zvyšujú náchylnosť na HIV/AIDS a bránia prístupu k účinnej prevencii HIV/AIDS, jej liečbe, starostlivosti a podpore vrátane liekov, komodít a služieb pre ľudí s HIV/AIDS a pre najviac ohrozené obyvateľstvo;

f) zvyšovanie prístupu ku komplexnej prevencii HIV/AIDS vychádzajúcej z dôkazov, ktorá rieši hnacie mechanizmy epidémie a špecifické potreby žien, mladých ľudí a najviac ohrozeného obyvateľstva, a

g) zabezpečenie univerzálneho a spoľahlivého prístupu k bezpečným, vysokokvalitným a cenovo dostupným liekom a zdravotným komoditám vrátane komodít sexuálneho a reprodukčného zdravia.

▼B

Článok 32

Environmentálne a prírodné zdroje

1. Spolupráca pri ochrane životného prostredia a trvale udržateľného využitia a správy prírodných zdrojov sa zameria na:

a) začlenenie trvale udržateľného prostredia do hlavného prúdu vo všetkých aspektoch rozvojovej spolupráce a podporných programov a projektov vykonávaných rôznymi účastníkmi;

b) budovanie a/alebo posilňovanie vedeckých, technických, ľudských a inštitucionálnych kapacít pre správu životného prostredia pre všetkých účastníkov ochrany životného prostredia;

c) podporu špecifických opatrení a schém zameraných na riešenie kritických otázok trvale udržateľného spravovania, a tiež spojených so súčasnými a budúcimi regionálnymi a medzinárodnými záväzkami týkajúcimi sa nerastných a prírodných zdrojov, ako sú: i) tropické pralesy, vodné zdroje, pobrežné, morské a rybolovné zdroje, divoká zver, pôdy, biodiverzita; ii) ochrana krehkých ekosystémov (napr. koralové útesy); iii) obnoviteľné zdroje energie, najmä slnečná energia a energetická efektívnosť; iv) trvale udržateľný rozvoj miest a vidieka; v) rozširovanie plochy púští, suchá a odlesňovanie; vi) príprava inovatívnych riešení problémov životného prostredia miest a vii) podpora trvale udržateľného rozvoja cestovného ruchu;

d) zreteľ na otázky týkajúce sa dopravy a nakladania s nebezpečným odpadom.

2. Spolupráca taktiež berie do úvahy:

a) zraniteľnosť malých ostrovných krajín AKT, najmä voči hrozbe predstavovanej zmenou podnebia;

b) zhoršovanie sucha a zväčšovanie plochy púští, najmä v najmenej rozvinutých a suchozemských krajinách;

c) inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít.

▼M10

Článok 32a

Zmeny klímy

Strany uznávajú, že zmeny klímy sú vážnou celosvetovou environmentálnou výzvou a hrozbou na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia vyžadujúcich primeranú, predvídateľnú a včasnú finančnú podporu. Z týchto dôvodov a v súlade s ustanoveniami článku 32, a najmä jeho odsekom 2 písm. a) spolupráca:

a) si uvedomuje citlivosť štátov AKT, a najmä malých ostrovov a nízko položených štátov AKT na javy súvisiace s klímou, ako je erózia pobrežia, cyklóny, záplavy a presuny vyvolané životným prostredím: a najmä najmenej rozvinutých a vnútrozemských štátov AKT na rastúce povodne, suchá, odlesňovanie a rozširovanie púští;

b) posilní a podporí politiky a programy zamerané na zmiernenie zmien klímy, ich dôsledkov, ako aj hrozieb, ktoré predstavujú, na prispôsobovanie sa im, a to aj prostredníctvom inštitucionálneho rozvoja a budovania kapacít;

c) posilní kapacity štátov AKT v rozvíjaní globálneho trhu s uhlíkom a účasti na ňom a

d) zameria sa na tieto činnosti: i) začlenenie problematiky zmien klímy do rozvojových stratégií a úsilia na znižovanie chudoby; ii) zvýšenie politického profilu zmien klímy v rozvojovej spolupráci, a to aj prostredníctvom vhodného dialógu o politike; iii) pomoc štátom AKT pri prispôsobovaní sa zmene klímy v relevantných sektoroch, ako je poľnohospodárstvo, vodné hospodárstvo a infraštruktúra, okrem iného aj transferom a prijatím relevantných technológií šetrných voči životnému prostrediu; iv) presadzovanie znižovania rizika katastrof, ktoré odráža skutočnosť, že rastúci podiel katastrof súvisí so zmenami klímy; v) poskytovanie finančnej a technickej podpory na zmierňujúce opatrenia krajín AKT v súlade s ich cieľom znižovania chudoby a udržateľného rozvoja vrátane znižovania emisií z odlesňovania a degradácie lesov a znižovania emisií v poľnohospodárstve; vi) zlepšenie informácií o počasí a klíme a ich prognóz a systémov včasného varovania a vii) podpora obnoviteľných zdrojov energie a nízkouhlíkových technológií, ktoré posilňujú udržateľný rozvoj.

▼B

Článok 33

Inštitucionálny rozvoj a budovanie kapacít

1. Spolupráca venuje systematickú pozornosť inštitucionálnym aspektom a v tejto súvislosti podporuje úsilia krajín AKT o rozvoj a posilnenie štruktúr, inštitúcií a postupov, ktoré napomáhajú:

a) podporovať a zachovať demokraciu, ľudskú dôstojnosť, sociálnu spravodlivosť a pluralizmus, s rešpektovaním rozmanitosti vo vnútri spoločností a medzi nimi;

b) podporovať a zachovať všeobecný a úplný rešpekt, dodržiavanie a ochranu všetkých ľudských práv a základných slobôd;

c) rozvinúť a posilniť zákonnosť a zlepšiť prístup k spravodlivosti pri zaručení profesionalizmu a nezávislosti súdnictva a

d) zabezpečiť transparentný a zodpovedný spôsob vládnutia a správu vo všetkých verejných inštitúciách.

2. Strany spolupracujú v boji proti úplatkárstvu a korupcii vo všetkých spoločnostiach.

3. Spolupráca podporuje úsilia štátov AKT o rozvoj ich verejných inštitúcií do pozitívnej sily rastu pre dosiahnutie významných zlepšení v efektívnosti vládnych služieb, keďže tieto ovplyvňujú životy bežných ľudí. V tejto súvislosti má spolupráca napomáhať reforme, racionalizácii a modernizácii verejného sektora. Konkrétne sa podpora spolupráce zameria na:

a) reformu a modernizáciu verejnej služby;

b) právnu a súdnu reformu a modernizáciu súdnictva;

▼M10

c) zlepšenie a posilnenie správy verejných financií a fiškálneho riadenia s cieľom rozvinúť ekonomické aktivity v krajinách AKT a zvýšiť ich daňové príjmy pri úplnom rešpektovaní zvrchovanosti štátov AKT v tejto oblasti. Opatrenia môžu zahŕňať: i) posilnenie kapacít domácej daňovej správy vrátane budovania účinných, výkonných a udržateľných daňových systémov; ii) podporovanie účasti v medzinárodných štruktúrach a procesoch spolupráce v daňovej oblasti s cieľom napomôcť ďalší rozvoj medzinárodných štandardov a ich účinné dodržiavanie; iii) podporovanie implementácie medzinárodných osvedčených postupov v daňovej oblasti vrátane zásady transparentnosti a výmeny informácií v tých krajinách AKT, ktoré sa na ne zaviazali;

▼B

d) urýchlenie reforiem bankového a finančného sektora;

e) zlepšenie správy verejných aktív a reformu postupov verejného obstarávania;

f) politickú, administratívnu, hospodársku a finančnú decentralizácia.

4. Spolupráca má taktiež napomáhať obnoviť a/alebo zvýšiť kritickú kapacitu verejného sektora a podporovať inštitúcie potrebné na upevnenie trhového hospodárstva, najmä na podporu:

a) rozvoja právnych a regulačných schopností potrebných na fungovanie trhového hospodárstva, vrátane politiky hospodárskej súťaže a ochrany spotrebiteľa;

b) zlepšenia kapacity na analýzy, plánovanie, formulovanie a vykonávanie politík, najmä v oblasti hospodárskej, sociálnej, environmentálnej, výskumnej, vedeckej, technickej a inovačnej;

c) modernizácie, posilňovania a reformovania finančných a menových inštitúcií a zlepšenie postupov;

d) budovania kapacít na miestnej a samosprávnej úrovni, ktoré sa vyžadujú na vykonávanie decentralizačnej politiky a zvýšenia účasti populácie na rozvojových procesoch a

e) vývoja kapacít v ostatných kritických oblastiach, ako sú: i) medzinárodné rokovania; ii) riadenie a koordinácia zahraničnej pomoci.

5. Spolupráca má pokryť všetky oblasti a sektory spolupráce na podporu vzniku neštátnych účastníkov a vývoj ich kapacít a posilniť tak štruktúry na informácie, dialóg a konzultácie medzi nimi a národnými orgánmi, vrátane tých na regionálnej úrovni.

HLAVA II

HOSPODÁRSKA A OBCHODNÁ SPOLUPRÁCA

KAPITOLA 1

Ciele a zásady

Článok 34

Ciele

1. Hospodárska a obchodná spolupráca sa zameria na zveľaďovanie hladkého a postupného začleňovania štátov AKT do svetového hospodárstva, s riadnym zreteľom na ich politické voľby a rozvojové priority, čím sa podporí ich trvale udržateľný rozvoj a prispeje sa k odstráneniu chudoby v krajinách AKT.

▼M10

2. Konečným cieľom hospodárskej a obchodnej spolupráce je umožniť štátom AKT plne sa zúčastňovať na medzinárodnom obchode. V tejto súvislosti treba mať obzvlášť na zreteli potrebu štátov AKT aktívne sa zúčastňovať na mnohostranných obchodných rokovaniach. Berúc do úvahy súčasnú úroveň rozvoja krajín AKT, hospodárska a obchodná spolupráca sa zameria na umožnenie krajinám AKT zvládnuť výzvy globalizácie a postupne sa prispôsobiť novým podmienkam medzinárodného obchodu, čím sa uľahčí ich prechod do liberalizovaného globálneho hospodárstva. V tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť zraniteľnosti mnohých krajín AKT vyplývajúcej z ich závislosti od komodít alebo niekoľkých kľúčových produktov vrátane produktov agropriemyslu s pridanou hodnotou a rizika rozrušovania preferencií.

3. Na tento účel sa hospodárska a obchodná spolupráca zameria prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I na zlepšenie výrobnej, dodávkovej a obchodnej kapacity krajín AKT, ako aj ich schopnosti prilákať investície. Ďalej sa zameria na vytvorenie novej dynamiky obchodu medzi stranami, posilnenie obchodných a investičných politík krajín AKT, na zníženie ich závislosti od komodít, na podporu rozmanitejších ekonomík a na zlepšenie ich schopnosti zvládnuť otázky týkajúce sa obchodu.

4. Hospodárska a obchodná spolupráca sa vykonáva v úplnom súlade s ustanoveniami Svetovej obchodnej organizácie (WTO) vrátane špeciálneho a diferencovaného zaobchádzania, berúc do úvahy vzájomné záujmy strán a ich príslušnú úroveň rozvoja. Takisto rieši účinky rozrušovania preferencií v plnom súlade s multilaterálnymi záväzkami.

▼B

Článok 35

Zásady

▼M10

1. Hospodárska a obchodná spolupráca je založená na skutočnom, posilnenom a strategickom partnerstve. Je ďalej založená na komplexnom prístupe, ktorý stavia na silných stránkach a dosiahnutých výsledkoch predchádzajúcich dohovorov AKT – ES.

2. Hospodárska a obchodná spolupráca stavia na regionálnych integračných iniciatívach štátov AKT. Spolupráca na podporu regionálnej spolupráce a integrácie podľa vymedzenia v hlave I a hospodárska a obchodná spolupráca sa navzájom posilňujú. Hospodárska a obchodná spolupráca rieši najmä obmedzenia na strane dopytu a ponuky, predovšetkým prepojiteľnosť infraštruktúry, diverzifikáciu ekonomiky a opatrenia na rozvoj obchodu ako prostriedku na posilnenie konkurencieschopnosti štátov AKT. Primeraný význam sa preto pripisuje zodpovedajúcim opatreniam v krajinách AKT a rozvojovým stratégiám regiónov, ktoré Spoločenstvo podporuje predovšetkým poskytovaním pomoci na obchod.

▼B

3. Hospodárska a obchodná spolupráca berie do úvahy rozdielne potreby a úrovne rozvoja krajín a regiónov AKT. V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú svoj vzťah k zabezpečeniu špeciálneho a diferencovaného zaobchádzania pre všetky krajiny AKT a k zachovaniu špeciálneho zaobchádzania pre najmenej rozvinuté krajiny AKT, ako aj k riadnemu ohľadu na zraniteľnosť malých, suchozemských a ostrovných krajín.

KAPITOLA 2

Nové obchodné dojednania

▼M10

Článok 36

Formy

1. Vzhľadom na uvedené ciele a zásady sa strany dohodli na prijatí všetkých potrebných opatrení na zabezpečenie uzatvorenia nových dohôd o hospodárskom partnerstve zlučiteľných s WTO, na postupnom odstraňovaní prekážok obchodu medzi nimi a na zlepšovaní spolupráce vo všetkých oblastiach relevantných pre obchod.

2. Dohody o hospodárskom partnerstve ako rozvojové nástroje sú zamerané na podporu hladkej a postupnej integrácie štátov AKT do svetovej ekonomiky hlavne úplným využitím potenciálu regionálnej integrácie a obchodu medzi južnými krajinami (juh – juh).

3. Strany sa dohodli, že tieto nové obchodné dojednania sa zavedú postupne.

Článok 37

Postupy

1. Počas rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve sa poskytne budovanie kapacít v súlade s ustanoveniami hlavy I a článku 35 verejným a súkromným sektorom krajín AKT vrátane opatrení na zvýšenie konkurencieschopnosti, posilnenia regionálnych organizácií a podporu regionálnych integračných iniciatív; tam, kde je to vhodné, aj s pomocou pri rozpočtových úpravách a fiškálnej reforme, ako aj pri zlepšovaní infraštruktúry, rozvoja a podpory.

2. Strany pravidelne prehodnocujú pokrok rokovaní, ako sa predpokladá v článku 38.

3. Rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sa realizujú s tými krajinami AKT, ktoré sa považujú za pripravené tak urobiť, a to na úrovni, ktorú považujú za primeranú v súlade s postupmi dohodnutými v skupine AKT s cieľom podporiť regionálne integračné procesy v rámci AKT.

4. Rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve sa zamerajú najmä na vytvorenie harmonogramu postupného odstraňovania prekážok obchodu medzi stranami v súlade s pravidlami WTO. Na strane Spoločenstva sa liberalizácia stavia na základe acquis a zameriava sa na zlepšenie súčasného prístupu krajín AKT na trhy, medziiným aj prostredníctvom zhodnotenia pravidiel o pôvode. Rokovania berú do úvahy úroveň rozvoja a socioekonomický vplyv obchodných opatrení na krajiny AKT a ich schopnosť prispôsobiť a upraviť svoje hospodárstva liberalizačnému procesu. Rokovania budú preto čo najpružnejšie pri stanovovaní trvania dostatočného prechodného obdobia a záverečného rozsahu pokrytia výrobkov, berúc do úvahy citlivé sektory a stupeň asymetrie, pokiaľ ide o časový harmonogram odstraňovania ciel pri zachovaní súladu s následne prevládajúcimi pravidlami WTO.

5. Strany úzko spolupracujú v rámci WTO s cieľom vysvetliť a obhájiť dosiahnuté dojednania, najmä vzhľadom na dostupný stupeň pružnosti.

6. Strany ďalej rokujú o spôsoboch zjednodušovania a prehodnocovania pravidiel o pôvode vrátane ustanovení o kumulácii, ktoré sa uplatňujú na ich vývozy.

7. Po tom, ako štáty AKT uzavrú dohodu o hospodárskom partnerstve, môžu sa tie štáty AKT, ktoré nie sú zmluvnými stranami takejto dohody, kedykoľvek usilovať o pristúpenie.

8. V kontexte spolupráce AKT – EÚ na podporu regionálnej spolupráce a integrácie AKT, ako sa uvádza v hlave I a v súlade s článkom 35, budú strany venovať osobitnú pozornosť potrebám vyplývajúcim z vykonávania dohody o hospodárskom partnerstve. Uplatňujú sa zásady uvedené v článku 1 prílohy IV k tejto dohode. V tomto zmysle sa strany dohodnú na využití existujúcich alebo nových regionálnych finančných mechanizmov, cez ktoré by mohli prichádzať zdroje z viacročného finančného rámca spolupráce a ďalšie doplnkové prostriedky.

▼M10

Článok 37a

Ostatné obchodné dojednania

1. V kontexte súčasných trendov obchodnej politiky usilujúcich sa o väčšiu liberalizáciu obchodu sa môžu EÚ a štáty AKT zúčastňovať na rokovaniach a vykonávaní dohôd vedúcich k ďalšej multilaterálnej a bilaterálnej liberalizácii obchodu. Takáto liberalizácia môže viesť k rozrušeniu preferencií poskytnutých štátom AKT a ovplyvniť ich konkurenčné postavenie na trhu EÚ, ako aj ich rozvojové úsilie, ktoré má EÚ záujem podporovať.

2. V súlade s cieľmi hospodárskej a obchodnej spolupráce sa EÚ musí usilovať o realizáciu opatrení na prekonanie možných negatívnych vplyvov liberalizácie s cieľom zachovať v rámci multilaterálneho obchodného systému významný preferenčný prístup v prospech štátov AKT tak dlho, ako je možné, a zabezpečiť, že nevyhnutné zníženie preferencie sa bude zavádzať postupne v priebehu čo najdlhšieho časového úseku.

▼B

Článok 38

Spoločný ministerský výbor pre obchod

1. Založí sa Spoločný ministerský výbor AKT-ES pre obchod.

▼M10

2. Ministerský výbor pre obchod prerokúva otázky súvisiace s obchodom, ktoré sú predmetom záujmu všetkých štátov AKT, a najmä pravidelne monitoruje rokovania a vykonávanie dohôd o hospodárskom partnerstve. Venuje zvláštnu pozornosť súčasným mnohostranným obchodným rokovaniam a skúma vplyv širších liberalizačných iniciatív na obchod AKT – ES a na rozvoj hospodárstiev AKT. Je podriadený Rade ministrov a predkladá jej primerané odporúčania vrátane akýchkoľvek podporných opatrení s cieľom posilniť výhody obchodných dojednaní AKT – ES.

▼B

3. Ministerský výbor pre obchod zasadá aspoň raz ročne. Jeho rokovací poriadok stanoví Rada ministrov. Výbor pozostáva zo zástupcov štátov AKT a spoločenstva.

▼M10

Článok 38a

Konzultácie

1. Ak by nové opatrenia alebo opatrenia ustanovené v programoch prijatých Spoločenstvom na aproximáciu zákonov a právnych predpisov s cieľom napomôcť obchod mohli ovplyvniť záujmy jedného alebo viacerých štátov AKT, Spoločenstvo pred prijatím takýchto opatrení informuje sekretariát skupiny krajín AKT a dotknuté štáty AKT.

2. V snahe umožniť Spoločenstvu zohľadniť záujmy skupiny AKT sa na žiadosť skupiny AKT uskutočnia konzultácie v súlade s ustanoveniami článku 12 tejto dohody s cieľom dosiahnuť uspokojivé riešenie.

3. Tam, kde existujúce pravidlá alebo opatrenia Spoločenstva prijaté na uľahčenie obchodovania ovplyvňujú záujmy jedného alebo viacerých štátov AKT alebo kde sú tieto záujmy ovplyvnené výkladom, uplatňovaním a výkonom týchto pravidiel alebo predpisov, sa uskutočnia konzultácie na žiadosť dotknutých štátov AKT v súlade s ustanoveniami článku 12 s cieľom dosiahnuť uspokojivé riešenie.

4. Strany takisto môžu s úmyslom nájsť uspokojivé riešenie predložiť v rámci Spoločného ministerského výboru pre obchod akékoľvek iné problémy týkajúce sa obchodu, ktoré by mohli vyplynúť z opatrení prijatých alebo plánovaných členskými štátmi.

5. Strany sa navzájom informujú o týchto opatreniach, aby zabezpečili efektívne konzultácie.

6. Strany súhlasia, že uskutočňovanie konzultácií o otázkach v pôsobnosti dohody v rámci inštitúcií dohody o hospodárskom partnerstve a poskytovanie takýchto informácií jej prostredníctvom má tiež spĺňať ustanovenia tohto článku a článku 12 tejto dohody za predpokladu, že všetky pravdepodobne dotknuté štáty AKT sú signatármi dohody o hospodárskom partnerstve, v rámci ktorej sa uskutočnili konzultácie alebo poskytli informácie.

▼B

KAPITOLA 3

Spolupráca na medzinárodných fórach

Článok 39

Všeobecné ustanovenia

1. Strany zdôrazňujú význam svojej aktívnej účasti vo WTO, ako aj v ostatných príslušných medzinárodných organizáciách tým, že sa stávajú členmi týchto organizácií a že pozorne sledujú ich agendu a aktivity.

2. Strany sa dohodli na úzkej spolupráci pri identifikovaní a presadzovaní svojich spoločných záujmov v medzinárodnej hospodárskej a obchodnej spolupráci, najmä vo WTO, vrátane účasti pri vypracovaní a realizácii agendy budúcich mnohostranných obchodných rokovaní. V tejto súvislosti sa zvláštna pozornosť venuje prístupu na trhy spoločenstva a ostatné trhy pre výrobky a služby s pôvodom v krajinách AKT.

3. Strany sa taktiež dohodli na význame pružnosti pravidiel WTO tak, aby sa bral ohľad na úroveň rozvoja krajín AKT, ako aj ťažkosti pri napĺňaní ich záväzkov. Ďalej sa dohodli na potrebe technickej pomoci tak, aby sa krajinám AKT umožnilo vykonanie ich záväzkov.

4. Spoločenstvo súhlasí s pomocou štátom AKT v ich úsilí stať sa v súlade s ustanoveniami tejto dohody aktívnymi členmi týchto organizácií tým, že rozvinú kapacity nevyhnutné na rokovanie, efektívnu účasť, sledovanie a vykonávanie týchto dohôd.

Článok 40

Tovary

1. Strany uznávajú potrebu zabezpečiť lepšie fungovanie medzinárodných tovarových trhov a zvýšenie trhovej transparentnosti.

2. Opätovne potvrdzujú vôľu urýchliť vzájomné konzultácie na medzinárodných fórach a v organizáciách zaoberajúcich sa tovarmi.

3. Na tento účel sa uskutoční na žiadosť ktorejkoľvek zo strán výmena názorov:

— týkajúcich sa fungovania existujúcich medzinárodných dohôd alebo špecializovaných medzivládnych pracovných skupín s cieľom ich zlepšenia a zefektívnenia v súlade s trendmi trhu,

— ak sa navrhuje uzatvorenie alebo obnova medzinárodnej dohody, alebo ak sa zakladá špecializovaná medzivládna pracovná skupina.

Cieľom takýchto výmen názorov je zobrať do úvahy príslušné záujmy každej strany. Tam, kde je to nevyhnutné, sa môžu výmeny názorov uskutočniť v rámci ministerského výboru pre obchod.

KAPITOLA 4

Obchod so službami

Článok 41

Všeobecné ustanovenia

1. Strany zdôrazňujú narastajúci význam služieb v medzinárodnom obchode a ich význam a prínos k hospodárskemu a spoločenskému rozvoju.

2. Strany opätovne potvrdzujú svoje príslušné záväzky v rámci Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) a zdôrazňujú potrebu špeciálneho a diferencovaného zaobchádzania s dodávateľmi služieb z AKT.

3. V rámci rokovaní o postupnej liberalizácii obchodu a služieb tak, ako je stanovené v článku XIX GATS, sa spoločenstvo zaväzuje pozitívne zvážiť priority štátov AKT pri zlepšení harmonogramu EÚ s cieľom splnenia ich špecifických záujmov.

4. Strany sa ďalej dohodli na cieli rozširovania svojho partnerstva v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve po tom, čo získajú určité skúsenosti v uplatňovaní zaobchádzania podľa doložky najvyšších výhod (DNV) v rámci GATS tak, aby partnerstvo zahŕňalo liberalizáciu služieb v súlade s ustanoveniami GATS, najmä však s tými, ktoré sa týkajú účasti rozvojových krajín na dohodách o liberalizácii.

▼M10

5. Spoločenstvo prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 podporuje úsilie štátov AKT o posilnenie ich kapacít v dodávke služieb. Zvláštna pozornosť je venovaná službám týkajúcim sa práce, podnikania, distribúcie, financií, cestovného ruchu, kultúry, stavebníctva a s ním spojených inžinierskych služieb s cieľom zvýšenia ich konkurencieschopnosti, a tým aj zvýšenia hodnoty a objemu ich obchodu s tovarmi a službami.

▼B

Článok 42

Námorná doprava

1. Strany uznávajú význam úsporných a efektívnych služieb námornej dopravy v bezpečnom a čistom morskom prostredí ako hlavného spôsobu dopravy uľahčujúceho medzinárodný obchod predstavujúceho jednu zo síl stojacich za hospodárskym rozvojom a rozvojom obchodu.

2. Strany sa zaväzujú podporovať liberalizáciu námornej dopravy a na tento účel uplatňovať účinne zásadu neobmedzeného prístupu k trhu medzinárodnej námornej dopravy na nediskriminačnom a obchodnom základe.

3. Každá strana poskytne, medzi iným, zaobchádzanie nie menej výhodné ako zaobchádzanie s vlastnými loďami tým lodiam, ktoré sú prevádzkované štátnymi príslušníkmi alebo spoločnosťami inej strany a lodiam registrovaným na území druhej strany, vzhľadom na prístup k prístavom, využitie infraštruktúry a doplnkové námorné služby týchto prístavov, ako aj vzhľadom na príslušné poplatky, colné priestory a prideľovanie prístavísk na nakládku a vykládku.

▼M10

4. Spoločenstvo prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 podporuje úsilie štátov AKT o rozvoj a podporu úsporných a efektívnych služieb námornej dopravy v štátoch AKT s cieľom rastúcej účasti operátorov z AKT v službách medzinárodnej dopravy.

▼B

Článok 43

Informačné a komunikačné technológie a informačná spoločnosť

1. Strany uznávajú významnú úlohu informačných a komunikačných technológií, ako aj aktívnu účasť v informačnej spoločnosti ako predpoklady úspešného začlenenia krajín AKT do svetového hospodárstva.

2. Preto opätovne potvrdzujú svoje príslušné záväzky podľa existujúcich mnohostranných dohôd, najmä protokolu o základných telekomunikáciách pripojenému ku GATS, a vyzývajú tie krajiny AKT, ktoré ešte nie sú členmi týchto dohôd, aby k nim pristúpili.

3. Strany ďalej súhlasia s aktívnou a plnou účasťou vo všetkých budúcich medzinárodných rokovaniach, ktoré môžu byť v tejto oblasti vedené.

4. Strany preto prijmú opatrenia, ktoré umožnia obyvateľom krajín AKT ľahký prístup k informačným a komunikačným technológiám, prostredníctvom, okrem iného, aj týchto krokov:

— rozvoj a podpora používania lacných obnoviteľných zdrojov energie,

— rozvoj a využitie širších nízkonákladových bezdrôtových sietí.

▼M10

5. Strany sa takisto dohodli na urýchlení spolupráce v oblasti informačných a komunikačných technológií a informačnej spoločnosti. Táto spolupráca je prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 zameraná predovšetkým na väčšiu doplnkovosť a harmonizáciu komunikačných systémov na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni a na ich prispôsobenie novým technológiám.

▼B

KAPITOLA 5

Oblasti súvisiace s obchodom

Článok 44

Všeobecné ustanovenia

1. Strany uznávajú rastúci význam nových oblastí súvisiacich s obchodom pri uľahčovaní postupného začleňovania štátov AKT do svetového hospodárstva. Preto súhlasia s posilnením spolupráce v týchto oblastiach formou ustanovenia úplnej a koordinovanej účasti v príslušných medzinárodných fórach a dohodách.

▼M10

2. Spoločenstvo podporuje úsilie štátov AKT posilniť prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 svoju schopnosť zvládnuť všetky oblasti týkajúce sa obchodu tam, kde je to nutné, vrátane zlepšenia a podporovania inštitucionálneho rámca.

▼B

Článok 45

Politika hospodárskej súťaže

1. Strany súhlasia s tým, že zavedenie a vykonávanie efektívnej a stabilnej politiky a pravidiel hospodárskej súťaže sú veľmi významné pri zlepšovaní a zabezpečovaní priaznivého investičného prostredia, trvale udržateľného spriemyselňovania a prehľadnosti v prístupe na trh.

2. Aby sa zabezpečilo odstránenie narušení stabilnej hospodárskej súťaže pri riadnom zvážení rozdielnych úrovní rozvoja a hospodárskych potrieb každej krajiny AKT, strany sa zaväzujú vykonávať národné a regionálne pravidlá a politiky, vrátane kontroly a za určitých podmienok aj zákazu dohôd medzi podnikmi, rozhodnutí združení podnikateľov a zosúladených postupov medzi podnikateľmi, ktoré majú za svoj cieľ alebo následok vylúčenie, obmedzenie alebo narušenie hospodárskej súťaže. Strany sa ďalej dohodli na zákaze zneužitia dominantného postavenia jedným alebo viacerými podnikateľmi na spoločnom trhu spoločenstva alebo na území štátov AKT.

▼M10

3. Strany sa taktiež dohodli na posilňovaní spolupráce v tejto oblasti s cieľom formulácie a podpory politiky účinnej hospodárskej súťaže s príslušnými národnými orgánmi pre hospodársku súťaž, ktoré postupne zabezpečia účinné presadzovanie súťažných pravidiel vo verejných aj súkromných podnikoch. Spolupráca v tejto oblasti najmä prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 zahŕňa pomoc pri navrhovaní primeraného právneho rámca a jeho administratívne presadzovanie so zvláštnym odkazom na špeciálnu situáciu najmenej rozvinutých krajín.

▼B

Článok 46

Ochrana práv duševného vlastníctva

1. Bez dopadu na postavenie strán pri mnohostranných rokovaniach, strany uznávajú potrebu zabezpečenia primeranej a efektívnej úrovne ochranny práv duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva, ako aj ostatných práv pokrytých TRIPS, vrátane ochrany zemepisných označení, a to v súlade s medzinárodnými normami a s cieľom zníženia narušení a prekážok dvojstranného obchodu.

2. Strany zdôrazňujú v tejto súvislosti význam dodržiavania Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), dohody o WTO a dohovoru o biologickej rozmanitosti (CBD).

3. Taktiež súhlasia s potrebou pristúpenia ku všetkým príslušným medzinárodným dohovorom o právach duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva, uvedených v časti I dohody o TRIPS, a v súlade s ich úrovňou rozvoja.

4. Spoločenstvo, jeho členské štáty a štáty AKT môžu zvážiť uzatvorenie dohôd zameraných na ochranu obchodných značiek a zemepisných názvov na výrobky zvláštneho záujmu jednej zo strán.

5. Na účely tejto dohody zahŕňa právo duševného vlastníctva najmä autorské práva, vrátane práv na počítačové programy a príbuzné práva, vrátane práv umeleckého designu, a priemyselné práva, ktoré zahŕňajú úžitkové modely, patenty, vrátane patentov na biotechnologické vynálezy, odrody rastlín a iné systémy jedinečné svojho druhu, priemyselný design, zemepisné názvy, vrátane pomenovania pôvodu, obchodné značky tovarov alebo služieb, topografie integrovaných obvodov a právna ochrana databáz a ochrana pre nekalou súťažou tak, ako je uvedená v článku 10a Parížskeho dohovoru na ochranu priemyselného vlastníctva a ochranu nezverejnených dôverných informácií o know-how.

▼M10

6. Strany sa ďalej dohodli na posilnení ich spolupráce v tejto oblasti. Po žiadosti na základe vzájomne dohodnutých podmienok a prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií vymedzených v hlave I a v súlade s článkom 35 sa môže spolupráca rozšíriť medziiným aj na nasledujúce oblasti: príprava právnych predpisov ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva, prevencie zneužitia takýchto práv ich držiteľmi, porušenia práv zo strany konkurentov, zavedenie a posilňovanie domácich a regionálnych úradov a iných orgánov vrátane podpory regionálnych organizácií práv duševného vlastníctva zainteresovaných do ochrany a presadzovania práv vrátane vzdelávania personálu.

▼B

Článok 47

Normalizácia a certifikácia

1. Strany súhlasia s užšou spoluprácou v oblasti normalizácie, certifikácie a uznávania kvality tak, aby sa odstránili zbytočné technické prekážky a aby sa znížili rozdiely medzi nimi v týchto oblastiach s cieľom podpory obchodu.

V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podľa dohody o technických prekážkach obchodu pripojenej k dohode o WTO (dohoda TBT).

▼M10

2. Spolupráca v normalizácii a certifikácii prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 sa zameria na podporu zlučiteľných systémov medzi stranami a bude zahŕňať najmä:

▼B

— opatrenia v súlade s dohodou TBT na podporu väčšieho využitia medzinárodných technických nariadení, noriem, postupov posúdenia zhody, vrátane odvetvovo špecifických opatrení, a to v súlade s úrovňou hospodárskeho rozvoja krajín AKT,

— spoluprácu v oblasti riadenia kvality a uznávania kvality vo vybraných odvetviach podľa dôležitosti pre krajiny AKT,

— podporu iniciatív budovania kapacít v krajinách AKT v oblastiach posudzovania zhody, metrológie a normalizácie,

— rozvoj fungovania spojení medzi AKT a európskymi inštitúciami normalizácie, posudzovania zhody a certifikácie.

3. Strany sa zaväzujú zvážiť riadnym spôsobom rokovania o vzájomnom uznávaní dohôd v odvetviach obojstranného hospodárskeho záujmu.

Článok 48

Sanitárne a fytosanitárne opatrenia

1. Strany uznávajú právo každej strany na prijatie alebo presadzovanie sanitárnych a fytosanitárnych opatrení nevyhnutných na ochranu zdravia ľudí, živočíchov alebo rastlín pod podmienkou, že tieto opatrenia nepredstavujú svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzenie obchodu vo všeobecnosti. Na tento účel strany opätovne potvrdzujú svoje záväzky podľa dohody o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení pripojenej k dohode o WTO (dohoda SPS), berúc do úvahy príslušnú úroveň svojho rozvoja.

2. Strany sa ďalej zaväzujú posilňovať koordináciu, konzultácie a informovanosť, pokiaľ ide o oznámenie a uplatňovanie navrhovaných sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, v súlade s dohodu SPS vždy, keď tieto opatrenia môžu ovplyvniť záujmy druhej strany. Taktiež súhlasia s predbežnými konzultáciami a koordináciou v rámci Potravinového kódexu, medzinárodného úradu pre hromadné ochorenia zvierat a medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín, s cieľom podpory spoločných záujmov.

▼M10

3. Strany sa ďalej dohodli na posilňovaní spolupráce prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 s cieľom upevňovať kapacitu verejných a súkromných sektorov krajín AKT v tejto oblasti.

▼B

Článok 49

Obchod a životné prostredie

▼M10

1. Strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok podporovať rozvoj medzinárodného obchodu takým spôsobom, ktorý zabezpečuje trvale udržateľný rozvoj a zdravú správu životného prostredia, v súlade s medzinárodnými dohovormi a záväzkami v tejto oblasti a s riadnym zreteľom na príslušnú úroveň ich rozvoja. Súhlasia s tým, že zvláštne potreby a požiadavky štátov AKT treba brať do úvahy pri tvorbe a vykonávaní opatrení v oblasti životného prostredia aj vo vzťahu k ustanoveniam článku 32a.

▼B

2. Majúc na pamäti zásady z Ria a s cieľom upevnenia vzájomnej podporu obchodu a životného prostredia, sa strany dohodli na zvýšení spolupráce v tejto oblasti. Spolupráca sa má zamerať najmä na vytvorenie súdržnej národnej, regionálnej a medzinárodnej politiky, upevňovanie kontrol kvality tovarov a služieb súvisiacich so životným prostredím a zlepšovanie výrobných metód priaznivých pre životné prostredie v príslušných sektoroch.

▼M10

3. Strany sa dohodli, že environmentálne opatrenia by sa nemali využívať na ochranárske účely.

▼B

Článok 50

Obchod a pracovné normy

1. Strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok k medzinárodne uznávaným základným pracovným normám tak, ako sú definované príslušnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce (ILO), najmä slobodu združovania a právo na kolektívne vyjednávanie, zrušenie nútených prác, odstránenie najhorších foriem detskej práce a nediskrimináciu vo vzťahu k zamestnaniu.

2. Strany súhlasia so zvýšením spolupráce v tejto sfére, najmä v nasledujúcich oblastiach:

— výmena informácií o príslušnej legislatíve a pracovných predpisoch,

— formulácia národnej pracovnej legislatívy a posilnenie existujúcej legislatívy,

— programy vzdelávania a zvyšovania povedomia,

— presadzovanie dodržiavania národnej legislatívy a pracovných predpisov.

▼M10

3. Strany súhlasia s tým, že pracovné normy sa nemajú používať na protekcionistické účely.

▼B

Článok 51

Spotrebiteľská politika a ochrana zdravia spotrebiteľa

1. Strany sa dohodli na urýchlení spolupráce v oblasti spotrebiteľskej politiky a ochrany zdravia spotrebiteľa, s riadnym zreteľom na domácu legislatívu tak, aby sa vyhli prekážkam obchodu.

▼M10

2. Spolupráca sa zameria najmä prostredníctvom národných a regionálnych rozvojových stratégií podľa vymedzenia v hlave I a v súlade s článkom 35 na zlepšenie inštitucionálnej a technickej kapacity v tejto oblasti s vytvorením systému rýchleho varovania pri vzájomných informáciách o nebezpečných výrobkoch, výmenou informácií a skúseností pri zavádzaní a prevádzke monitorovania trhu pri predaji výrobkov, bezpečnosti výrobkov, zlepšenia informácií poskytovaných spotrebiteľom o cenách a ponúkaných službách, podporou rozvoja nezávislých spotrebiteľských združení a kontaktov medzi spotrebiteľskými záujmovými skupinami, zlepšenia zlučiteľnosti spotrebiteľských systémov a politík, presadzovania legislatívy a podpory spolupráci pri šetrení škodlivých alebo nekalých obchodných praktík a zavádzaní zákazov vývozu pri obchode medzi stranami v prípade tovarov alebo služieb, ktorých predaj bol zakázaný v krajine výroby.

▼B

Článok 52

Doložka o vyňatí daní

1. Bez dopadu na ustanovenia článku 31 prílohy IV sa zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod poskytnuté podľa ustanovení tejto dohody alebo akéhokoľvek iného dojednania prijatého podľa tejto dohody neuplatňuje na daňové zvýhodnenia, ktoré strany poskytujú alebo môžu poskytovať v budúcnosti na základe dohôd a zamedzení dvojitého zdanenia alebo iných daňových dojednaní, či domácej daňovej legislatívy.

2. Nič v tejto dohode a ani v žiadnom inom dojednaní prijatom podľa tejto dohody nemožno vykladať tak, že by to bránilo prijatiu alebo presadzovaniu akéhokoľvek opatrenia zameraného na zabránenie daňového úniku podľa daňových ustanovení dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia alebo iných daňových dojednaní, či domácej daňovej legislatívy.

3. Nič v tejto dohode a ani v žiadnom inom dojednaní prijatom podľa tejto dohody nemožno vykladať tak, že by to stranám bránilo pri uplatňovaní príslušných ustanovení daňovej legislatívy rozlišovať medzi daňovníkmi, ktorí nie sú v rovnakej situácii, najmä pokiaľ ide o ich bydlisko alebo vzhľadom na miesto investovania kapitálu.

KAPITOLA 6

Spolupráca v ostatných oblastiach

Článok 53

Dohody o rybolove

1. Strany deklarujú svoju vôľ