02021R2115 — SK — 22.04.2022 — 001.003

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/2115

z 2. decembra 2021,

ktorým sa stanovujú pravidlá podpory strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013







HLAVA I

PREDMET ÚPRAVY A ROZSAH PÔSOBNOSTI, UPLATNITEĽNÉ USTANOVENIA A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1. V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá týkajúce sa: a) všeobecných a špecifických cieľov, ktoré sa majú dosahovať prostredníctvom podpory Únie financovanej z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ako aj súvisiacich ukazovateľov; b) typov intervencií a spoločných požiadaviek vzťahujúcich sa na členské štáty, aby sa usilovali dosiahnuť tieto ciele, ako aj súvisiacich finančných úprav; c) strategických plánov SPP, ktoré majú členské štáty zostaviť a v ktorých majú stanoviť cieľové hodnoty, vymedziť podmienky pre intervencie a alokovať finančné zdroje podľa špecifických cieľov a identifikovaných potrieb; d) koordinácie a riadenia, ako aj monitorovania, podávania správ a hodnotenia.

2. Toto nariadenie sa uplatňuje na podporu Únie financovanú z EPZF a EPFRV poskytovanú na intervencie vymedzené v strategickom pláne SPP, ktorý zostavil členský štát a schválila Komisia a ktorý sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2023 do 31. decembra 2027 (ďalej len „obdobie strategického plánu SPP“).

Článok 2

Uplatniteľné ustanovenia

1. Na podporu poskytovanú podľa tohto nariadenia sa uplatňuje nariadenie (EÚ) 2021/2116 a ustanovenia prijaté podľa uvedeného nariadenia.

2. Na podporu financovanú z EPFRV podľa tohto nariadenia sa uplatňuje článok 19, hlava III kapitola II s výnimkou článku 28 prvého pododseku písm. c) a články 46 a 48 nariadenia (EÚ) 2021/1060.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1. „poľnohospodár“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie takejto skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva, ktorej podnik sa nachádza v rámci územnej pôsobnosti zmlúv, ako sa vymedzuje v článku 52 Zmluvy o Európskej únii v spojení s článkami 349 a 355 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a ktorá vykonáva poľnohospodársku činnosť, ako ju určili členské štáty v súlade s článkom 4 ods. 2 tohto nariadenia;

2. „podnik“ sú všetky jednotky používané na poľnohospodárske činnosti a spravované poľnohospodárom, ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu;

3. „intervencia“ je nástroj podpory založený na typoch intervencií stanovených v tomto nariadení so súborom podmienok oprávnenosti, ktoré členský štát vymedzil vo svojom strategickom pláne SPP;

4. „operácia“ je: a) projekt, zmluva, akcia alebo skupina projektov alebo akcií, ktoré boli vybrané v rámci príslušného strategického plánu SPP; b) v kontexte finančných nástrojov – celkové oprávnené verejné výdavky poskytnuté na finančný nástroj a následná finančná podpora, ktorá sa poskytuje konečným príjemcom z uvedeného finančného nástroja;

5. „verejné výdavky“ sú akékoľvek príspevky na financovanie operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych orgánov verejnej moci, z rozpočtu Únie dostupného pre EPZF a EPFRV, z rozpočtu verejnoprávnych subjektov alebo z rozpočtu združení orgánov verejnej moci alebo združení verejnoprávnych subjektov;

6. „čiastkové ciele“ sú priebežné hodnoty, ktoré si vopred stanovia členské štáty v rámci svojich intervenčných stratégií uvedených v článku 107 ods. 1 písm. b) na určitý finančný rok a ktoré treba dosiahnuť v určitom časovom okamihu obdobia strategického plánu SPP s cieľom zabezpečiť včasný pokrok v súvislosti s ukazovateľmi výsledkov;

7. „cieľové hodnoty“ sú hodnoty, ktoré si vopred stanovia členské štáty v rámci svojich intervenčných stratégií uvedených v článku 107 ods. 1 písm. b) a ktoré treba dosiahnuť na konci obdobia strategického plánu SPP v súvislosti s ukazovateľmi výsledkov;

8. „najvzdialenejšie regióny“ sú najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 349 ZFEÚ;

9. „AKIS“ sú kombinované organizačné a vedomostné toky medzi osobami, organizáciami a inštitúciami, ktoré využívajú a generujú vedomosti pre poľnohospodárstvo a súvisiace oblasti (poľnohospodársky vedomostný a inovačný systém);

10. „menšie ostrovy v Egejskom mori“ sú menšie ostrovy v Egejskom mori vymedzené v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 229/2013;

11. „vzájomný fond“ je systém akreditovaný členským štátom v súlade s jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorý umožňuje združeným poľnohospodárom, aby sa poistili, a pomocou ktorého sa združeným poľnohospodárom vyplácajú kompenzačné platby za hospodárske straty;

12. „menej rozvinuté regióny“ sú menej rozvinuté regióny v zmysle článku 108 ods. 2 prvého pododseku písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/1060;

13. „prijímateľ“ je v prípade typov intervencií v záujme rozvoja vidieka uvedených v článku 69: a) verejnoprávny či súkromnoprávny subjekt, subjekt s právnou subjektivitou či bez nej, fyzická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb, ktoré sú zodpovedné za iniciovanie alebo za iniciovanie aj vykonávanie operácií; b) v kontexte schém štátnej pomoci – podnik, ktorému sa poskytuje pomoc; c) v kontexte finančných nástrojov – subjekt, ktorý implementuje holdingový fond, alebo v prípade neexistencie štruktúry holdingového fondu subjekt, ktorý implementuje osobitný fond, alebo v prípade, ak finančný nástroj riadi riadiaci orgán uvedený v článku 123 (ďalej len „riadiaci orgán“), tento riadiaci orgán;

14. „miera podpory“ je miera verejných výdavkov na operáciu. V kontexte finančných nástrojov sa táto miera vzťahuje na ekvivalent hrubého grantu podpory, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 20 nariadenia Komisie (EÚ) č. 702/2014 ( 1 );

15. „LEADER“ je miestny rozvoj vedený komunitou uvedený v článku 31 nariadenia (EÚ) 2021/1060;

16. „sprostredkovateľský orgán“ je každý verejnoprávny alebo súkromnoprávny subjekt vrátane regionálnych alebo miestnych subjektov, subjektov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktorý koná na zodpovednosť vnútroštátneho alebo regionálneho riadiaceho orgánu alebo ktorý plní povinnosti v mene tohto orgánu;

17. „finančný rok“ je poľnohospodársky finančný rok v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2021/2116.

Článok 4

Pojmy a podmienky, ktoré sa majú stanoviť v strategických plánoch SPP

1. Členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP stanovia vymedzenie pojmov „poľnohospodárska činnosť“, „poľnohospodárska plocha“, „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“, „aktívni poľnohospodári“, „mladí poľnohospodári“ a „noví poľnohospodári“, ako aj príslušné podmienky v súlade s týmto článkom.

2. „Poľnohospodárska činnosť“ sa určí takým spôsobom, aby umožňovala prispievať k poskytovaniu súkromných a verejných statkov prostredníctvom jednej alebo oboch z týchto činností: a) výroba poľnohospodárskych výrobkov, ktorá zahŕňa činnosti ako chov zvierat alebo pestovanie plodín, a to aj prostredníctvom paludikultúry, pričom poľnohospodárske výrobky sú výrobky uvedené v prílohe I k ZFEÚ, s výnimkou produktov rybolovu, ako aj bavlna a rýchlorastúce dreviny; b) udržiavanie poľnohospodárskej plochy v stave, v ktorom je vhodná na pastvu alebo pestovanie bez prípravných činností presahujúcich rámec použitia bežných poľnohospodárskych postupov a strojov.

3. „Poľnohospodárska plocha“ sa určí takým spôsobom, aby zahŕňala ornú pôdu, trvalé plodiny a trvalý trávny porast, a to aj keď tvoria na tejto ploche agrolesnícke systémy. Pojmy „orná pôda“, „trvalé plodiny“ a „trvalý trávny porast“ členské štáty ďalej vymedzia na základe nasledujúceho rámca: a) „orná pôda“ je pôda obrábaná na účely pestovania plodín alebo plocha vhodná na pestovanie plodín, ale ležiaca úhorom; okrem toho, počas trvania záväzku je to pôda obrábaná na účely pestovania plodín alebo plocha vhodná na pestovanie plodín, ale ležiaca úhorom, ktorá bola vyňatá z produkcie v súlade s článkom 31 alebo článkom 70 alebo normou GAEC 8 uvedenou v prílohe III k tomuto nariadeniu, alebo s článkami 22, 23 alebo 24 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 ( 2 ), alebo s článkom 39 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 ( 3 ), alebo s článkom 28 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 ( 4 ); b) „trvalé plodiny“ sú plodiny pestované mimo osevného postupu okrem trvalého trávneho porastu a trvalých pasienkov, ktoré zaberajú pôdu najmenej päť rokov a opakovane produkujú úrodu, vrátane škôlok a rýchlorastúcich drevín; c) „trvalý trávny porast a trvalé pasienky“ (spolu ďalej len „trvalý trávny porast“) sú pôda využívaná na pestovanie tráv alebo iných bylinných krmovín, ktoré vyrástli prirodzene (samovysiate) alebo boli vypestované (zasiate), a najmenej päť rokov nezahrnutá do systému striedania plodín v podniku, a ak sa tak členské štáty rozhodnú, aj pôda, ktorá nebola najmenej päť rokov oraná ani inak obrobená ani opätovne osiata rôznymi typmi tráv alebo iných bylinných krmovín. Uvedené vymedzenie môže zahŕňať aj ďalšie druhy, napríklad kry alebo stromy, ktoré možno spásať, a ak sa tak členské štáty rozhodnú, aj ďalšie druhy, napríklad kry alebo stromy vhodné na spásanie zvieratami pod podmienkou, že naďalej prevládajú trávy a iné bylinné krmoviny. Členské štáty sa môžu takisto rozhodnúť, že za trvalý trávny porast budú považovať tieto druhy pôdy: i) pôdu, ktorú pokrýva ktorýkoľvek z druhov uvedených v tomto bode a ktorá je súčasťou zaužívaných miestnych postupov a na ktorej trávy a iné bylinné krmoviny tradične na spásaných plochách neprevládajú alebo sa na nich nevyskytujú, ii) pôdu, ktorú pokrýva ktorýkoľvek z druhov uvedených v tomto bode a na ktorej trávy a iné bylinné krmoviny na spásaných plochách neprevládajú alebo sa na nich nevyskytujú.

4. Na účely typov intervencií vo forme priamych platieb sa „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“ určí takým spôsobom, aby pokrýval plochy, ktoré má poľnohospodár k dispozícii a ktoré pozostávajú z: a) akejkoľvek poľnohospodárskej plochy podniku, ktorá sa počas roka, na ktorý sa žiada o podporu, využíva na poľnohospodársku činnosť alebo, ak sa plocha využíva aj na nepoľnohospodárske činnosti, využíva sa prevažne na poľnohospodársku činnosť. V prípadoch náležite opodstatnených z dôvodov týkajúcich sa životného prostredia, biodiverzity a klímy môžu členské štáty rozhodnúť, že hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, zahŕňajú aj určité plochy využívané na poľnohospodárske činnosti len každý druhý rok; b) akejkoľvek plochy podniku, ktorá je: i) pokrytá krajinnými prvkami, na ktoré sa vzťahuje povinnosť ich zachovania podľa normy GAEC 8 uvedenej v prílohe III; ii) využívaná na dosiahnutie minimálneho podielu ornej pôdy vyčlenenej pre neproduktívne plochy a prvky vrátane pôdy ležiacej úhorom podľa normy GAEC 8 uvedenej v prílohe III; alebo iii) počas trvania príslušného záväzku poľnohospodára zriadená alebo udržiavaná v dôsledku ekoschémy uvedenej v článku 31. Ak sa tak členské štáty rozhodnú, hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, môže zahŕňať aj ďalšie krajinné prvky za predpokladu, že neprevládajú a významne nebránia výkonu poľnohospodárskej činnosti z dôvodu plochy, ktorú zaberajú na poľnohospodárskej parcele. Pri uplatňovaní tejto zásady môžu členské štáty stanoviť maximálny podiel poľnohospodárskeho pozemku, ktorú pokrývajú tieto ďalšie krajinné prvky. V prípade trvalého trávneho porastu obsahujúceho roztrúsené prvky, na ktoré nemožno poskytnúť podporu, sa členské štáty môžu rozhodnúť, že na určenie plochy považovanej za plochu, na ktorú možno poskytnúť podporu, sa použijú fixné koeficienty zníženia; c) akejkoľvek plochy podniku, ktorá oprávňuje na platby podľa hlavy III kapitoly II oddielu 2 pododdielu 2 tohto nariadenia alebo podľa režimu základných platieb alebo režimu jednotnej platby na plochu stanovených v hlave III nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a ktorá nie je „hektárom, na ktorý možno poskytnúť podporu“, ako ho určili členské štáty na základe písmen a) a b) tohto odseku: i) v dôsledku uplatňovania smernice 92/43/EHS, 2009/147/ES alebo 2000/60/ES na túto plochu; ii) v dôsledku intervencií na plochu stanovených podľa tohto nariadenia, na ktoré sa vzťahuje integrovaný systém uvedený v článku 65 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/2116 umožňujúci výrobu výrobkov neuvedených v prílohe I k ZFEÚ prostredníctvom paludikultúry alebo vnútroštátnych systémov na podporu biodiverzity alebo zníženie skleníkových plynov, ktorých podmienky sú v súlade s týmito intervenciami na plochu za predpokladu, že uvedené intervencie a vnútroštátne systémy prispievajú k dosiahnutiu jedného alebo viacerých špecifických cieľov stanovených v článku 6 ods. 1 písm. d), e) a f) tohto nariadenia; iii) počas trvania záväzku zalesňovania prijatého poľnohospodárom podľa článku 31 nariadenia (ES) č. 1257/1999 alebo článku 43 nariadenia (ES) č. 1698/2005, alebo článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, alebo článku 70 alebo článku 73 tohto nariadenia, alebo podľa vnútroštátneho systému, ktorého podmienky sú v súlade s článkom 43 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, alebo s článkom 70 alebo článkom 73 tohto nariadenia; iv) počas trvania záväzku prijatého poľnohospodárom, ktorého výsledkom je vyňatie plochy z produkcie podľa článkov 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999, článku 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005, článku 28 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 alebo podľa článku 70 tohto nariadenia.

Plochy využívané na pestovanie konopy sa považujú za hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, len ak obsah tetrahydrokanabinolu používaných odrôd nepresahuje 0,3 %.

5. „Aktívny poľnohospodár“ sa určí takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že sa podpora poskytuje len fyzickým alebo právnickým osobám, alebo skupinám fyzických alebo právnických osôb, ktoré vykonávajú aspoň minimálnu úroveň poľnohospodárskej činnosti, pričom by z poskytnutia podpory nemali byť nevyhnutne vylúčení poľnohospodári vykonávajúci viaceré činnosti alebo poľnohospodári na čiastočný úväzok.

Pri určení toho, kto je „aktívny poľnohospodár“, členské štáty uplatňujú objektívne a nediskriminačné kritériá, ako napríklad: testy príjmov, vstupy práce v poľnohospodárskom podniku, účel podnikania a zápis jeho poľnohospodárskych činností vo vnútroštátnych alebo regionálnych registroch. Takéto kritériá sa môžu zaviesť v jednej alebo vo viacerých formách zvolených členskými štátmi, a to aj prostredníctvom negatívneho zoznamu, na základe ktorého sa poľnohospodár nemôže považovať za aktívneho poľnohospodára. V prípade, ak členský štát považuje za aktívnych poľnohospodárov tých poľnohospodárov, ktorí nedostali priame platby presahujúce určitú sumu za predchádzajúci rok, takáto suma nesmie byť vyššia ako 5 000 EUR.

6. „Mladý poľnohospodár“ sa určí takým spôsobom, aby tento pojem zahŕňal: a) hornú vekovú hranicu stanovenú medzi 35 a 40 rokmi; b) podmienky, ktoré treba splniť na to, aby mohol byť „vedúcim predstaviteľom podniku“; c) primeranú odbornú prípravu alebo požadované zručnosti, ako ich určia členské štáty.

7. „Nový poľnohospodár“ sa určí takým spôsobom, aby sa vzťahoval na iného poľnohospodára ako mladého poľnohospodára a aby bol po prvýkrát „vedúcim predstaviteľom podniku“. Členské štáty do pojmu zahrnú ďalšie objektívne a nediskriminačné požiadavky týkajúce sa vhodnej odbornej prípravy a zručností.

8. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa v záujme ochrany verejného zdravia toto nariadenie dopĺňa o pravidlá podmieňujúce poskytovanie platieb používaním certifikovaných osív určitých odrôd konopy a postupu určovania odrôd konopy, ako aj overovaním obsahu tetrahydrokanabinolu v nich podľa odseku 4 druhého pododseku tohto článku.







HLAVA II

CIELE A UKAZOVATELE

Článok 5

Všeobecné ciele

V súlade s cieľmi SPP stanovenými v článku 39 ZFEÚ, cieľom zachovať fungovanie vnútorného trhu a rovnaké podmienky pre poľnohospodárov v Únii a v súlade so zásadou subsidiarity je podpora z EPZF a EPFRV zameraná na ďalšie zlepšenie udržateľného rozvoja poľnohospodárstva, potravinárstva a vidieckych oblastí a prispieva k dosahovaniu týchto všeobecných cieľov v hospodárskej, environmentálnej a sociálnej oblasti, ktoré prispejú k vykonávaniu Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj:

a) podporovať inteligentný, konkurencieschopný, odolný a diverzifikovaný poľnohospodársky sektor, ktorý zaručuje dlhodobú potravinovú bezpečnosť;

b) podporovať a posilňovať ochranu životného prostredia vrátane biodiverzity a opatrenia v oblasti klímy a prispieť k dosahovaniu environmentálnych a klimatických cieľov Únie vrátane jej záväzkov podľa Parížskej dohody;

c) posilniť sociálno-ekonomickú štruktúru vidieckych oblastí.

Článok 6

Špecifické ciele

1. Všeobecné ciele sa dosahujú prostredníctvom týchto špecifických cieľov: a) podporiť hospodársky udržateľný poľnohospodársky príjem a odolnosť poľnohospodárskeho sektora na celom území Únie s cieľom zvýšiť dlhodobú potravinovú bezpečnosť a poľnohospodársku rozmanitosť, ako aj zabezpečiť hospodársku udržateľnosť poľnohospodárskej výroby v Únii; b) posilniť trhovú orientáciu a zvýšiť konkurencieschopnosť poľnohospodárskych podnikov, a to z krátkodobého i dlhodobého hľadiska, vrátane intenzívnejšieho zamerania sa na výskum, technológie a digitalizáciu; c) zlepšiť postavenie poľnohospodárov v hodnotovom reťazci; d) prispieť k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu, a to aj znižovaním emisií skleníkových plynov a zvyšovaním sekvestrácie uhlíka, ako aj podporovať udržateľnú energiu; e) podporiť udržateľný rozvoj a efektívny manažment prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch, a to aj znížením závislosti od chemických látok; f) prispieť k zastaveniu a zvráteniu straty biodiverzity, zlepšiť ekosystémové služby a zachovať biotopy a krajinné oblasti, g) získavať a udržať si mladých poľnohospodárov a nových poľnohospodárov a uľahčiť udržateľný rozvoj podnikania na vidieku; h) podporiť zamestnanosť, rast, rodovú rovnosť vrátane účasti žien v poľnohospodárstve, sociálne začlenenie a miestny rozvoj vo vidieckych oblastiach vrátane obehového biohospodárstva a udržateľného lesného hospodárstva; i) zlepšiť reakciu poľnohospodárstva Únie na požiadavky spoločnosti týkajúce sa potravín a zdravia vrátane požiadaviek na kvalitné, bezpečné a výživné potraviny vyrobené udržateľným spôsobom, znížiť plytvanie potravinami, ako aj zlepšiť dobré životné podmienky zvierat a bojovať proti antimikrobiálnej rezistencii.

2. K cieľom stanoveným v odseku 1 sa doplní a prepojí sa s nimi prierezový cieľ, ktorým je modernizovať poľnohospodárstvo a vidiek s podporou a zdieľaním vedomostí, inovácií a digitálnych riešení v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach a podnecovaním ich využívania zo strany poľnohospodárov prostredníctvom lepšieho prístupu k výskumu, inovácii, výmene vedomostí a odbornej príprave.

3. Členské štáty s podporou Komisie prijmú pri plnení špecifických cieľov stanovených v odsekoch 1 a 2 vhodné opatrenia na zníženie administratívneho zaťaženia a zabezpečenie zjednodušenia vykonávania SPP.

Článok 7

Ukazovatele

1. Dosahovanie cieľov stanovených v článku 5 a článku 6 ods. 1 a 2 sa posudzuje na základe spoločných ukazovateľov týkajúcich sa výstupov, výsledkov, vplyvu a kontextu, ako sa stanovujú v prílohe I. Uvedené spoločné ukazovatele zahŕňajú: a) ukazovatele výstupov vzťahujúce sa na realizované výstupy podporovaných intervencií; b) ukazovatele výsledkov, ktoré sa vzťahujú na príslušné špecifické ciele stanovené v článku 6 ods. 1 a 2, a ktoré sa používajú na stanovenie kvantifikovaných čiastkových cieľov a cieľových hodnôt v súvislosti s danými špecifickými cieľmi v strategických plánoch SPP a na posúdenie pokroku pri dosahovaní uvedených cieľových hodnôt; ukazovatele výsledkov týkajúce sa špecifických environmentálnych a klimatických cieľov sa môžu vzťahovať na intervencie, ktoré prispievajú k plneniu záväzkov vyplývajúcich z legislatívnych aktov Únie uvedených v prílohe XIII; c) ukazovatele vplyvu vzťahujúce sa na ciele stanovené v článku 5 a článku 6 ods. 1 a 2 a používané v kontexte strategických plánov SPP aj celej SPP; d) kontextové ukazovatele uvedené v článku 115 ods. 2 a v prílohe I.

2. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa mení príloha I s cieľom prispôsobiť spoločné ukazovatele výstupov, výsledkov a vplyvu a spoločné kontextové ukazovatele. Uvedené delegované akty sú prísne obmedzené len na riešenie technických problémov, s ktorými sa stretli členské štáty pri uplatňovaní týchto ukazovateľov.







HLAVA III

SPOLOČNÉ POŽIADAVKY A TYPY INTERVENCIÍ







KAPITOLA I

SPOLOČNÉ POŽIADAVKY







Oddiel 1

Všeobecné zásady

Článok 8

Strategický prístup

Členské štáty sa usilujú dosahovať ciele stanovené v hlave II a na tento účel vymedzia intervencie na základe typov intervencií stanovených v tejto hlave kapitolách II, III a IV v súlade s ich posúdením potrieb a so spoločnými požiadavkami stanovenými v tejto kapitole.

Článok 9

Všeobecné zásady

Členské štáty skoncipujú intervencie vo svojich strategických plánoch SPP a normy GAEC uvedené v článku 13 v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a so všeobecnými zásadami práva Únie.

Členské štáty zabezpečia, aby sa intervencie a normy GAEC uvedené v článku 14 stanovovali na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií, boli zlučiteľné s riadnym fungovaním vnútorného trhu a nenarúšali hospodársku súťaž.

Členské štáty stanovia právny rámec, ktorým sa riadi poskytovanie podpory Únie poľnohospodárom a iným prijímateľom v súlade so strategickými plánmi SPP, ktoré schváli Komisia v súlade s článkami 118 a 119 tohto nariadenia, a zásadami a požiadavkami stanovenými v tomto nariadení a nariadení (EÚ) 2021/2116. Vykonávajú tieto strategické plány SPP tak, ako boli schválené Komisiou.

Článok 10

Domáca podpora v rámci WTO

Členské štáty skoncipujú intervencie na základe typov intervencií uvedených v prílohe II k tomuto nariadeniu, ako aj na základe vymedzenia pojmov a podmienok stanovených v článku 4 takým spôsobom, aby vyhovovali kritériám prílohy 2 k Dohode WTO o poľnohospodárstve.

Predovšetkým základná podpora príjmu v záujme udržateľnosti, komplementárna redistributívna podpora príjmu v záujme udržateľnosti, komplementárna podpora príjmu pre mladých poľnohospodárov a režimy v záujme klímy, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat musia byť v súlade s kritériami z príslušných odsekov prílohy 2 k Dohode WTO o poľnohospodárstve, ako sa uvádzajú v prílohe II k tomuto nariadeniu pre príslušné intervencie. Pokiaľ ide o iné intervencie, odseky prílohy 2 k Dohode WTO o poľnohospodárstve uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu sú len orientačné a namiesto týchto odsekov môžu byť tieto iné intervencie v súlade s iným odsekom prílohy 2 k Dohode WTO o poľnohospodárstve, ak je to špecifikované a vysvetlené v strategickom pláne SPP.

Článok 11

Vykonávanie Memoranda o porozumení v súvislosti s olejninami

1. Ak členské štáty stanovia intervencie na plochu, iné ako intervencie, ktoré sú v súlade s ustanoveniami prílohy 2 k Dohode WTO o poľnohospodárstve, vrátane viazanej podpory príjmu podľa hlavy III kapitoly II oddielu 3 pododdielu 1 tohto nariadenia a ak sa tieto intervencie vzťahujú na niektoré alebo všetky olejniny uvedené v prílohe k Memorandu o porozumení medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými v súvislosti s olejninami v rámci GATT, celková podporovaná plocha na základe plánovaných výstupov uvedených v strategických plánoch SPP dotknutých členských štátov nesmie presiahnuť maximálnu podporovanú plochu za celú Úniu v záujme zaručenia súladu s jej medzinárodnými záväzkami.

2. Komisia do 8. júna 2022 prijme vykonávacie akty, v ktorých pre každý členský štát stanoví orientačnú referenčnú podporovanú plochu, vypočítanú na základe podielu každého členského štátu na priemernej obrábanej ploche v Únii počas rokov 2016 až 2020. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 153 ods. 2.

3. Každý členský štát, ktorý plánuje poskytovať podporu podľa odseku 1 tohto článku, uvedie v návrhu svojho strategického plánu SPP uvedenom v článku 118 ods. 1 zodpovedajúce plánované výstupy vyjadrené v hektároch.

Ak sa po oznámení všetkých plánovaných výstupov členských štátov ukáže, že maximálna podporovaná plocha za celú Úniu uvedená v odseku 1 tohto článku sa presiahla, Komisia pre každý členský štát, ktorý oznámil presiahnutie v porovnaní so svojou referenčnou plochou, vypočíta koeficient zníženia úmerný presiahnutiu jeho plánovaných výstupov tak, aby sa zachovala maximálna podporovaná plocha. Komisia musí vo svojich pripomienkach k strategickému plánu SPP v súlade s článkom 118 ods. 3 informovať každý dotknutý členský štát o tomto koeficiente zníženia. Koeficient zníženia sa pre každý členský štát stanoví vo vykonávacom rozhodnutí uvedenom v článku 118 ods. 6, ktorým Komisia schváli jeho strategický plán SPP.

Členské štáty po dátume uvedenom v článku 118 ods. 1 nesmú z vlastnej iniciatívy zmeniť svoju podporovanú plochu.

4. Keď členský štát plánuje zvýšiť svoje plánované výstupy uvedené v odseku 1 tohto článku stanovené vo svojom strategickom pláne SPP, ktorý Komisia schválila, oznámi Komisii revidované plánované výstupy prostredníctvom žiadosti o zmenu svojho strategického plánu SPP v súlade s článkom 119, a to pred 1. januárom roka, ktorý predchádza dotknutému roku podávania žiadostí.

5. S cieľom zabrániť tomu, aby sa presiahla maximálna podporovaná plocha za celú Úniu, ako sa uvádza v odseku 1, Komisia stanoví koeficienty zníženia alebo zreviduje existujúce koeficienty zníženia, ak boli takéto koeficienty stanovené v súlade s odsekom 3 druhým pododsekom, v prípade všetkých členských štátov, ktoré vo svojich strategických plánoch SPP presiahli svoju referenčnú podporovanú plochu.

Komisia upovedomí dotknuté členské štáty o koeficientoch zníženia do 31. januára roka, ktorý predchádza dotknutý rok podávania žiadostí.

Každý dotknutý členský štát predloží zodpovedajúcu žiadosť o zmenu svojho strategického plánu SPP s koeficientom zníženia uvedeným v druhom pododseku do 31. marca roka, ktorý predchádza dotknutý rok podávania žiadostí. Koeficient zníženia sa pre daný členský štát stanoví vo vykonávacom rozhodnutí uvedenom v článku 119 ods. 10, ktorým Komisia schváli zmenu strategického plánu SPP.

6. V súvislosti s olejninami, na ktoré sa vzťahuje memorandum o porozumení uvedené v odseku 1 tohto článku, členské štáty vo výročných správach o výkonnosti uvedených v článku 134 informujú Komisiu o celkovom počte hektárov, na ktoré sa podpora skutočne vyplatila.

7. Členské štáty vylúčia pestovanie slnečnicových semien na konzumáciu z akýchkoľvek intervencií na plochu uvedených v odseku 1.







Oddiel 2

Kondicionalita

Článok 12

Princíp a rozsah

1. Členské štáty do svojich strategických plánov SPP začlenia systém kondicionality, podľa ktorého poľnohospodári a iní prijímatelia, ktorí dostávajú priame platby podľa kapitoly II alebo ročné platby podľa článkov 70, 71 a 72, podliehajú administratívnym sankciám, ak nespĺňajú povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia podľa práva Únie a normy GAEC stanovené v strategickom pláne SPP, ako sa uvádzajú v prílohe III, pre tieto konkrétne oblasti: a) klíma a životné prostredie vrátane vody, pôdy a biodiverzity ekosystémov; b) verejné zdravie a zdravie rastlín; c) dobré životné podmienky zvierat.

2. Strategické plány SPP musia zahŕňať pravidlá účinného a primeraného systému administratívnych sankcií. Tieto pravidlá musia byť v súlade najmä s požiadavkami stanovenými v hlave IV kapitole IV nariadenia (EÚ) 2021/2116.

3. Právne akty uvedené v prílohe III vzťahujúce sa na povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia platia v znení, ktoré je uplatniteľné, a v prípade smerníc v takom znení, v akom boli vykonané členskými štátmi.

4. Na účely tohto oddielu je „povinná požiadavka týkajúca sa hospodárenia“ každá jednotlivá povinná požiadavka na hospodárenie podľa práva Únie, ktorá je uvedená v prílohe III v danom právnom akte a ktorá sa vo svojej podstate líši od akejkoľvek inej požiadavky v tom istom akte.

Článok 13

Povinnosti členských štátov týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu

1. Členské štáty zabezpečia, aby všetky poľnohospodárske plochy vrátane pôdy, ktorá sa už nevyužíva na účely produkcie, boli udržiavané v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave. Pre každú normu GAEC uvedenú v prílohe III stanovia členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni minimálne normy pre poľnohospodárov a iných prijímateľov, a to v súlade s hlavnými cieľmi uvedených noriem, ako sa uvádzajú v danej prílohe. Pri stanovovaní svojich noriem členské štáty zohľadnia v relevantných prípadoch osobitné charakteristiky dotknutých plôch vrátane pôdnych a klimatických podmienok, existujúce poľnohospodárske systémy, poľnohospodárske postupy, veľkosť poľnohospodárskych podnikov a ich štruktúru, využívanie pôdy a osobitosti najvzdialenejších regiónov.

2. Popri normách stanovených v prílohe III pre príslušné hlavné ciele môžu členské štáty pre tieto hlavné ciele stanovené v uvedenej prílohe stanoviť aj ďalšie normy. Takéto dodatočné normy sú nediskriminačné, primerané a zodpovedajú identifikovaným potrebám.

Členské štáty nesmú stanovovať minimálne normy pre iné hlavné ciele, ako sú hlavné ciele stanovené v prílohe III.

3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa toto nariadenie dopĺňa o pravidlá na zabezpečenie rovnakých podmienok, pokiaľ ide o pomer obsiahnutý v norme GAEC 1.







Oddiel 3

Sociálna kondicionalita

Článok 14

Princíp a rozsah

1. Členské štáty uvedú vo svojich strategických plánoch SPP, že najneskôr od 1. januára 2025 poľnohospodári a iní prijímatelia, ktorí dostávajú priame platby podľa kapitoly II alebo ročné platby podľa článkov 70, 71 a 72, budú podliehať administratívnym sankciám, ak nebudú spĺňať požiadavky týkajúce sa uplatniteľných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania alebo povinností zamestnávateľa, vyplývajúce z právnych aktov uvedených v prílohe IV.

2. Členské štáty pri začleňovaní systému administratívnych sankcií do svojich strategických plánov SPP, ako sa uvádza v odseku 1, konzultujú v súlade so svojimi inštitucionálnymi ustanoveniami s príslušnými vnútroštátnymi sociálnymi partnermi zastupujúcimi manažment a pracovníkov v poľnohospodárskom sektore a v plnej miere rešpektujú ich nezávislosť, ako aj ich právo vyjednávať a uzatvárať kolektívne zmluvy. Tento systém administratívnych sankcií sa nedotýka práv a povinností sociálnych partnerov, ak sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami a rámcami kolektívneho vyjednávania zodpovední za vykonávanie alebo presadzovanie právnych aktov uvedených v prílohe IV.

3. Strategický plán SPP zahŕňa pravidlá účinného a primeraného systému administratívnych sankcií. Tieto pravidlá musia byť v súlade s príslušnými požiadavkami stanovenými v hlave IV kapitole V nariadenia (EÚ) 2021/2116.

4. Právne akty uvedené v prílohe IV obsahujúce ustanovenia, na ktoré sa má vzťahovať systém administratívnych sankcií uvedený v odseku 1, platia v znení, ktoré je uplatniteľné a v akom boli vykonané členskými štátmi.







Oddiel 4

Poľnohospodárske poradenské služby

Článok 15

Poľnohospodárske poradenské služby

1. Členské štáty do strategického plánu SPP začlenia systém poskytovania poradenských služieb poľnohospodárom a iným prijímateľom podpory SPP v otázkach obhospodarovania pôdy a riadenia poľnohospodárskeho podniku (ďalej len „poľnohospodárske poradenské služby“). Členské štáty môžu vychádzať z existujúcich systémov.

2. Poľnohospodárske poradenské služby zahŕňajú hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer s ohľadom na existujúce poľnohospodárske postupy a poskytujú aktuálne technologické a vedecké informácie získané prostredníctvom projektov výskumu a inovácií, a to aj pokiaľ ide o poskytovanie verejných statkov.

Prostredníctvom poľnohospodárskych poradenských služieb sa ponúka vhodná pomoc počas celého cyklu vývoja poľnohospodárskeho podniku, a to aj pri zakladaní podniku po prvýkrát, konverzii modelu výroby podľa spotrebiteľského dopytu, inovačnej praxi, poľnohospodárskych metódach na dosiahnutie odolnosti voči zmene klímy vrátane agrolesníctva a agroekológie, v záujme zlepšenia dobrých životných podmienok zvierat a v prípade potreby aj v súvislosti s bezpečnostnými normami a sociálnou podporou.

Poľnohospodárske poradenské služby sa začlenia do prepojených služieb poľnohospodárskych poradcov, výskumných pracovníkov, organizácií poľnohospodárov a iných zainteresovaných strán, ktoré tvoria AKIS.

3. Členské štáty zabezpečia, aby poskytované poradenstvo bolo nestranné a aby poradcovia boli dostatočne kvalifikovaní, primerane vyškolení a aby neboli vystavení konfliktu záujmov.

4. Poľnohospodárske poradenské služby sú prispôsobené rôznym typom výroby a poľnohospodárskych podnikov a zahŕňajú aspoň: a) všetky požiadavky, podmienky a záväzky týkajúce sa hospodárenia vzťahujúce sa na poľnohospodárov a iných prijímateľov stanovené v strategickom pláne SPP vrátane požiadaviek a noriem v rámci kondicionality a podmienok pre intervencie, ako aj informácie o finančných nástrojoch a podnikateľských plánoch stanovených podľa strategického plánu SPP; b) požiadavky, ktoré stanovili členské štáty na vykonanie smernice 92/43/EHS, smernice 2000/60/ES, článku 55 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ( 5 ), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES ( 6 ), smernice 2009/128/ES, smernice 2009/147/ES, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/429 ( 7 ), nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 ( 8 ) a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 ( 9 ); c) poľnohospodárske postupy, ktoré bránia šíreniu antimikrobiálnej rezistencie, ako sa uvádzajú v oznámení Komisie z 29. júna 2017 s názvom „Európsky akčný plán „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii (AMR)“; d) predchádzanie riziku a riadenie rizika; e) podporu inovácie predovšetkým na účely prípravy a vykonávania projektov operačných skupín EIP, ako sa uvádza v článku 127 ods. 3; f) digitálne technológie v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach, ako sa uvádza v článku 114 písm. b); g) udržateľné hospodárenie so živinami vrátane najneskôr od roku 2024 využívania nástroja udržateľnosti poľnohospodárskeho podniku pre živiny, čo je akákoľvek digitálna aplikácia, ktorá poskytuje aspoň: i) bilanciu hlavných živín na úrovni jednotlivých polí; ii) právne požiadavky týkajúce sa živín; iii) údaje o pôde založené na dostupných informáciách a analýzach; iv) údaje z integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS) relevantné pre hospodárenie so živinami; h) podmienky zamestnávania, povinnosti zamestnávateľa, bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a sociálnu podporu v poľnohospodárskych komunitách.







KAPITOLA II

TYPY INTERVENCIÍ VO FORME PRIAMYCH PLATIEB







Oddiel 1

Typy intervencií, zníženia a minimálne požiadavky

Článok 16

Typy intervencií vo forme priamych platieb

1. Typy intervencií podľa tejto kapitoly môžu mať formu oddelených a viazaných priamych platieb.

2. Oddelenými priamymi platbami sú: a) základná podpora príjmu v záujme udržateľnosti; b) komplementárna redistributívna podpora príjmu v záujme udržateľnosti; c) komplementárna podpora príjmu pre mladých poľnohospodárov; d) režimy v záujme klímy, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat.

3. Viazanými priamymi platbami sú: a) viazaná podpora príjmu; b) osobitná platba na bavlnu.

Článok 17

Stropovanie a znižovanie platieb

1. Členské štáty môžu stanoviť strop pre základnú podporu príjmu v záujme udržateľnosti, ktorá sa má poskytnúť poľnohospodárovi na daný kalendárny rok. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú stanoviť stropy, znížia o 100 % sumu presahujúcu 100 000 EUR.

2. Členské štáty môžu znížiť sumu základnej podpory príjmu v záujme udržateľnosti, ktorá sa má poskytnúť poľnohospodárovi na daný kalendárny rok presahujúcu 60 000 EUR, a to až o 85 %.

Členské štáty môžu stanoviť dodatočné tranže nad 60 000 EUR a určiť percentuálne hodnoty zníženia pre tieto dodatočné tranže. Zabezpečia, aby zníženie zodpovedajúce každej tranži bolo rovnaké alebo vyššie ako v prípade predchádzajúcej tranže.

3. Pred uplatnením odsekov 1 alebo 2 členské štáty môžu od sumy základnej podpory príjmu v záujme udržateľnosti, ktorá sa má poskytnúť poľnohospodárovi v danom kalendárnom roku, odpočítať: a) všetky mzdy súvisiace s poľnohospodárskou činnosťou, ktoré poľnohospodár nahlásil, vrátane daní a sociálnych príspevkov súvisiacich so zamestnaním; b) ekvivalent nákladov na pravidelnú a neplatenú prácu spojenú s poľnohospodárskou činnosťou vykonávanou osobami pracujúcimi v dotknutom poľnohospodárskom podniku, ktorým sa nevypláca mzda alebo ktorých odmena je nižšia než suma bežne uhrádzaná za poskytnuté služby, ale ktoré sú odmeňované prostredníctvom hospodárskych výsledkov poľnohospodárskeho podniku; c) zložku nákladov práce v rámci zmluvných nákladov spojených s poľnohospodárskou činnosťou, ktoré poľnohospodár nahlásil.

Na výpočet súm uvedených v prvom pododseku písm. a) členské štáty použijú mzdové náklady, ktoré poľnohospodárovi skutočne vznikli. V riadne odôvodnených prípadoch môžu poľnohospodári požiadať o použitie štandardných nákladov, ktoré určí dotknutý členský štát podľa metódy, ktorá sa bližšie určí v jeho strategickom pláne SPP na základe priemerných štandardných miezd súvisiacich s poľnohospodárskou činnosťou na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni vynásobených počtom ročných pracovných jednotiek, ktoré dotknutý poľnohospodár nahlásil.

Na výpočet súm uvedených v prvom pododseku písm. b) členské štáty použijú štandardné náklady, ktoré určí dotknutý členský štát podľa metódy, ktorá sa bližšie určí v jeho strategickom pláne SPP na základe priemerných štandardných miezd súvisiacich s poľnohospodárskou činnosťou na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni vynásobených počtom ročných pracovných jednotiek, ktoré dotknutý poľnohospodár nahlásil.

4. V prípade právnickej osoby alebo skupiny fyzických alebo právnických osôb môžu členské štáty uplatniť zníženie uvedené v odsekoch 1 a 2 na úrovni členov týchto právnických osôb alebo skupín, ak sa podľa vnútroštátneho práva jednotlivým členom priznávajú práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami jednotlivých poľnohospodárov, ktorí majú postavenie vedúceho predstaviteľa podniku, najmä pokiaľ ide o ich ekonomické, sociálne a daňové postavenie, za predpokladu, že prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.

5. Odhadovaný výsledok znižovania platieb sa využije prednostne na príspevok k financovaniu komplementárnej redistributívnej podpory príjmu v záujme udržateľnosti, ak je stanovený v príslušnom strategickom pláne SPP, a následne k financovaniu iných intervencií patriacich do oddelených priamych platieb.

Členské štáty môžu prostredníctvom prevodu využiť celý tento výsledok alebo jeho časť na financovanie typov intervencií v rámci EPFRV, ako sa uvádza v kapitole IV. Takýto prevod do EPFRV musí byť súčasťou finančných tabuliek v strategickom pláne SPP a možno ho prehodnotiť v roku 2025 v súlade s článkom 103. Nevzťahujú sa naň maximálne limity pre prevody finančných prostriedkov z EPZF do EPFRV stanovené v uvedenom článku.

6. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152 dopĺňajúce toto nariadenie o pravidlá, ktorými sa stanovuje harmonizovaný základ výpočtu znižovania platieb ustanoveného v odsekoch 1 a 2 tohto článku s cieľom vymedziť podrobné pravidlá pre rozdelenie finančných prostriedkov poľnohospodárom.

Článok 18

Minimálne požiadavky

1. Členské štáty stanovia minimálnu plochu a priame platby neposkytnú tým aktívnym poľnohospodárom, ktorých plocha podniku, na ktorú možno poskytnúť podporu a na ktorú žiadajú o priame platby, je menšia ako uvedená minimálna plocha.

Alternatívne môžu členské štáty stanoviť minimálnu sumu priamych platieb, ktorú je možné vyplatiť poľnohospodárovi.

2. Ak sa členský štát rozhodol stanoviť minimálnu plochu v súlade s odsekom 1 prvým pododsekom, napriek tomu musí stanoviť aj minimálnu sumu v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom pre tých poľnohospodárov, ktorým sa poskytuje podpora vo forme priamych platieb vyplácaná na zviera, pričom majú menej hektárov, ako je uvedená minimálna plocha.

Pri stanovovaní minimálnej plochy alebo minimálnej sumy sa členské štáty usilujú zabezpečiť, aby sa priame platby poskytli aktívnym poľnohospodárom len vtedy, ak:

a) riadenie zodpovedajúcich platieb nespôsobuje nadmerné administratívne zaťaženie; a

b) zodpovedajúce sumy predstavujú efektívny príspevok k dosahovaniu špecifických cieľov stanovených v článku 6 ods. 1, ku ktorým priame platby prispievajú.

3. Grécko sa môže rozhodnúť, že tento článok neuplatní na menšie ostrovy v Egejskom mori.

Článok 19

Príspevok na nástroje na riadenie rizika

Odchylne od článku 44 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/2116 sa členský štát môže rozhodnúť, že až do 3 % priamych platieb, ktoré sa majú vyplatiť poľnohospodárovi, sa pridelí na príspevok daného poľnohospodára na nástroj na riadenie rizika.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú využiť toto ustanovenie, ho uplatňujú na všetkých poľnohospodárov, ktorí v danom roku dostávajú priame platby.







Oddiel 2

Oddelené priame platby







Pododdiel 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 20

Všeobecné požiadavky na získanie oddelených priamych platieb

Členské štáty poskytujú oddelené priame platby aktívnym poľnohospodárom za podmienok stanovených v tomto oddiele a podľa toho, ako ich bližšie vymedzia vo svojich strategických plánoch SPP.







Pododdiel 2

Základná podpora príjmu v záujme udržateľnosti

Článok 21

Všeobecné pravidlá

1. Členské štáty poskytujú základnú podporu príjmu v záujme udržateľnosti (ďalej len „základná podpora príjmu“) za podmienok stanovených v tomto pododdiele a podľa toho, ako ich bližšie vymedzia vo svojich strategických plánoch SPP.

2. Členské štáty poskytujú základnú podporu príjmu vo forme ročnej oddelenej platby na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu.

3. Bez toho, aby boli dotknuté články 23 až 27, základná podpora príjmu sa poskytne na každý hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, ktorý nahlásil aktívny poľnohospodár.

Článok 22

Suma podpory na hektár

1. Podpora sa vypláca ako jednotná suma na hektár okrem prípadu, keď sa členské štáty rozhodnú poskytnúť základnú podporu príjmu na základe platobných nárokov uvedených v článku 23.

2. Členské štáty sa môžu rozhodnúť rozlišovať sumu základnej podpory príjmu na hektár podľa rôznych skupín území s podobnými sociálno-ekonomickými alebo agronomickými podmienkami, vrátane tradičných foriem poľnohospodárstva, ktoré určili členské štáty, ako je napríklad tradičná extenzívna vysokohorská pastva. V súlade s článkom 109 ods. 2 písm. d) sa suma základnej podpory príjmu na hektár môže znížiť pri zohľadnení podpory v rámci iných intervencií v danom strategickom pláne SPP.

Článok 23

Platobné nároky

1. Členské štáty, ktoré uplatňovali režim základných platieb stanovený v hlave III kapitole I oddiele 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, sa môžu rozhodnúť poskytovať základnú podporu príjmu na základe platobných nárokov v súlade s článkami 24 až 27 tohto nariadenia.

2. Ak sa členské štáty, ktoré uplatňovali režim základných platieb stanovený v hlave III kapitole I oddiele 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, rozhodnú, že už nebudú poskytovať základnú podporu príjmu na základe platobných nárokov, platnosť platobných nárokov alokovaných podľa uvedeného nariadenia uplynie 31. decembra roka, ktorý predchádza rok, od ktorého sa má uplatňovať príslušné rozhodnutie.

Článok 24

Hodnota platobných nárokov a konvergencia

1. Členské štáty určia jednotkovú hodnotu platobných nárokov pred konvergenciou v súlade s týmto článkom, tak, že prispôsobia hodnotu platobných nárokov úmerne k ich hodnote, ako sa stanovila na rok podávania žiadostí 2022 v súlade s nariadením (EÚ) č. 1307/2013, a súvisiacej platbe na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie stanovené v hlave III kapitole III uvedeného nariadenia na rok podávania žiadostí 2022.

2. Členské štáty sa môžu rozhodnúť rozlišovať hodnotu platobných nárokov v súlade s článkom 22 ods. 2.

3. Každý členský štát stanoví najneskôr do roku podávania žiadostí 2026 maximálnu úroveň hodnoty jednotlivých platobných nárokov pre členský štát alebo pre každú skupinu území podľa článku 22 ods. 2.

4. Ak hodnota platobných nárokov určená v súlade s odsekom 1 nie je v členskom štáte alebo v rámci skupiny území podľa článku 22 ods. 2 jednotná, dotknutý členský štát zabezpečí konvergenciu hodnoty platobných nárokov k jednotnej jednotkovej hodnote, a to najneskôr do roku podávania žiadostí 2026.

5. Na účely odseku 4 každý členský štát zabezpečí, aby najneskôr pre rok podávania žiadostí 2026 všetky platobné nároky mali hodnotu aspoň 85 % plánovanej priemernej jednotkovej sumy podľa článku 102 ods. 1 základnej podpory príjmu na rok podávania žiadostí 2026, ako sa stanovuje v jeho strategickom pláne SPP za členský štát alebo za skupinu území podľa článku 22 ods. 2.

6. Zvýšenie hodnoty platobných nárokov potrebné na dosiahnutie súladu s odsekmi 4 a 5 tohto článku financujú členské štáty využitím všetkých možných súm, ktoré sa stanú dostupnými vďaka uplatneniu odseku 3 tohto článku, a v prípade potreby znížením rozdielu medzi jednotkovou hodnotou platobných nárokov určenou v súlade s odsekom 1 tohto článku a plánovanou jednotkovou sumou podľa článku 102 ods. 1 základnej podpory príjmu na rok podávania žiadostí 2026, ako sa stanovuje v strategickom pláne SPP za členský štát alebo za skupinu území podľa článku 22 ods. 2.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatniť zníženie v prípade časti alebo všetkých platobných nárokov s hodnotou určenou v súlade s odsekom 1 tohto článku, ktorá presahuje plánovanú jednotkovú sumu podľa článku 102 ods. 1 základnej podpory príjmu na rok podávania žiadostí 2026, ako sa stanovuje v strategickom pláne SPP za členský štát alebo za skupinu území podľa článku 22 ods. 2.

7. Zníženia uvedené v odseku 6 musia byť založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách. Bez toho, aby bola dotknutá minimálna hodnota stanovená v súlade s odsekom 5, takéto kritériá môžu zahŕňať stanovenie maximálneho zníženia, ktoré nesmie byť nižšie ako 30 %.

8. Členské štáty zabezpečia, aby sa úprava hodnôt platobných nárokov v súlade s odsekmi 3 až 7 začala od roku 2023.

Článok 25

Aktivácia platobných nárokov

1. Členské štáty, ktoré sa rozhodli poskytovať podporu na základe platobných nárokov, poskytnú základnú podporu príjmu aktívnym poľnohospodárom, ktorí sú držiteľmi platobných nárokov prostredníctvom vlastníctva alebo prenájmu, po aktivácii daných platobných nárokov. Členské štáty zabezpečia, aby aktívni poľnohospodári na účely aktivácie platobných nárokov nahlásili hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu a na ktoré sa zároveň vzťahuje platobný nárok.

2. Členské štáty zabezpečia, aby sa platobné nároky, a to aj v prípade skutočného alebo predpokladaného dedičstva, aktivovali len v tom členskom štáte alebo v rámci tej skupiny území podľa článku 22 ods. 2, kde boli alokované.

3. Členské štáty zabezpečia, aby aktivované platobné nároky oprávňovali na platbu na základe súm, ktoré sú v nich stanovené.

Článok 26

Rezervy platobných nárokov

1. Každý členský štát, ktorý sa rozhodne poskytovať základnú podporu príjmu na základe platobných nárokov, spravuje národnú rezervu.

2. Odchylne od odseku 1 tohto článku platí, že ak sa členský štát rozhodne rozlišovať základnú podporu príjmu v súlade s článkom 22 ods. 2, môže sa rozhodnúť viesť rezervu pre každú skupinu území podľa daného článku.

3. Členské štáty zabezpečia, aby sa platobné nároky z rezervy alokovali len aktívnym poľnohospodárom.

4. Členské štáty použijú svoju rezervu na alokáciu platobných nárokov predovšetkým týmto poľnohospodárom: a) mladým poľnohospodárom, ktorí prvýkrát založili nový podnik; b) novým poľnohospodárom.

5. Členský štát alokuje platobné nároky aktívnym poľnohospodárom, ktorí sú na ne oprávnení na základe konečného rozhodnutia súdu alebo na základe konečného administratívneho aktu príslušného orgánu daného členského štátu, alebo zvýši hodnotu existujúcich platobných nárokov takýchto poľnohospodárov. Zabezpečí, aby uvedení aktívni poľnohospodári dostali taký počet a takú hodnotu platobných nárokov, ktoré sú stanovené v uvedenom rozhodnutí alebo akte, k dátumu, ktorý určí daný členský štát.

6. Členské štáty zabezpečia, aby sa rezerva dopĺňala prostredníctvom lineárneho zníženia hodnoty všetkých platobných nárokov v prípade, keď nepostačuje na pokrytie alokácií platobných nárokov v súlade s odsekmi 4 a 5.

7. Členské štáty môžu stanoviť dodatočné pravidlá využívania rezervy vrátane ďalších kategórií poľnohospodárov, pre ktorých sa má rezerva využiť, pod podmienkou, že pre prioritné skupiny uvedené v odsekoch 4 a 5 sa rezerva už využila, a dodatočné pravidlá pre prípady, keď by sa malo začať s dopĺňaním rezervy. V prípade, keď sa rezerva dopĺňa prostredníctvom lineárneho zníženia hodnoty platobných nárokov, uplatňuje sa takéto lineárne zníženie na všetky platobné nároky na vnútroštátnej úrovni, alebo v prípade, keď členské štáty uplatňujú výnimku stanovenú v odseku 2, na úrovni relevantnej skupiny území podľa článku 22 ods. 2.

8. Členské štáty stanovia hodnotu nových platobných nárokov alokovaných z rezervy na úrovni vnútroštátnej priemernej hodnoty platobných nárokov v roku alokácie alebo na úrovni priemernej hodnoty platobných nárokov pre každú skupinu území podľa článku 22 ods. 2 v roku alokácie.

9. Členské štáty sa môžu rozhodnúť zvýšiť hodnotu existujúcich platobných nárokov až na úroveň vnútroštátnej priemernej hodnoty v roku alokácie alebo až na úroveň priemernej hodnoty pre každú skupinu území podľa článku 22 ods. 2.

Článok 27

Prevody platobných nárokov

1. S výnimkou prípadov prevodu v dôsledku skutočného alebo predpokladaného dedičstva sa platobné nároky prevádzajú len na aktívneho poľnohospodára usadeného v tom istom členskom štáte.

2. Ak sa členské štáty rozhodnú rozlišovať základnú podporu príjmu v súlade s článkom 22 ods. 2, platobné nároky sa prevádzajú len v rámci skupiny území, kde boli alokované.

Článok 28

Platby pre malých poľnohospodárov

Členské štáty môžu malým poľnohospodárom, podľa toho ako ich určia, poskytovať platbu v podobe paušálnej sumy alebo súm na hektár, čím nahradia priame platby podľa tohto oddielu a oddielu 3 tejto kapitoly. Členské štáty skoncipujú v strategickom pláne SPP zodpovedajúcu intervenciu ako nepovinnú pre poľnohospodárov.

Ročná platba pre každého poľnohospodára nepresiahne 1 250 EUR.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť stanoviť rôzne paušálne sumy alebo sumy na hektár spojené s rôznymi prahovými hodnotami týkajúcimi sa plochy.







Pododdiel 3

Komplementárna podpora príjmu

Článok 29

Komplementárna redistributívna podpora príjmu v záujme udržateľnosti

1. Členské štáty poskytujú komplementárnu redistributívnu podporu príjmu v záujme udržateľnosti (ďalej len „redistributívna podpora príjmu“) za podmienok stanovených v tomto článku a podľa toho, ako ich bližšie vymedzia vo svojich strategických plánoch SPP.

Odchylne od prvého pododseku tohto odseku alebo od článku 98 môžu členské štáty riešiť potrebu prerozdelenia podpory príjmu pomocou iných nástrojov a intervencií financovaných z EPZF s cieľom dosiahnuť spravodlivejšie rozdelenie a účinnejšie a efektívnejšie nasmerovanie podpory príjmu, pod podmienkou, že vo svojich strategických plánoch SPP môžu preukázať, že takáto potreba sa tým dostatočne rieši.

2. Členské štáty zabezpečia prerozdelenie priamych platieb z väčších podnikov na malé alebo stredné podniky, pričom na tento účel stanovia redistributívnu podporu príjmu vo forme ročnej oddelenej platby na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu tým poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení na platbu v rámci základnej podpory príjmu uvedenej v článku 21.

3. Členské štáty stanovia na vnútroštátnej alebo na regionálnej úrovni, ktorú môže predstavovať úroveň pre skupiny území podľa článku 22 ods. 2, sumu na hektár alebo rôzne sumy na rôzne rozsahy hektárov, ako aj maximálny počet hektárov na poľnohospodára, na ktoré sa vypláca redistributívna podpora príjmu.

4. Suma na hektár plánovaná na daný rok podávania žiadostí nesmie presiahnuť vnútroštátnu priemernú sumu priamych platieb na hektár pre tento rok podávania žiadostí.

5. Vnútroštátna priemerná suma priamych platieb na hektár sa vymedzuje ako pomer vnútroštátneho stropu priamych platieb na daný rok podávania žiadostí, ako sa stanovuje v prílohe V, a celkových plánovaných výstupov pre základnú podporu príjmu na daný rok podávania žiadostí vyjadrených v počte hektárov.

6. V prípade právnickej osoby alebo skupiny fyzických alebo právnických osôb môžu členské štáty uplatniť maximálny počet hektárov uvedený v odseku 3 na úrovni členov týchto právnických osôb alebo skupín, ak sa podľa vnútroštátneho práva jednotlivým členom priznávajú práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami jednotlivých poľnohospodárov, ktorí majú postavenie vedúceho predstaviteľa podniku, najmä pokiaľ ide o ich ekonomické, sociálne a daňové postavenie, za predpokladu, že prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.

V prípade poľnohospodárov, ktorí sú súčasťou skupiny pridružených právnych subjektov, ako ich určili členské štáty, môžu členské štáty uplatniť maximálny počet hektárov uvedený v odseku 3 na úrovni tejto skupiny za podmienok, ktoré určia.

Článok 30

Komplementárna podpora príjmu pre mladých poľnohospodárov

1. Členské štáty môžu poskytovať komplementárnu podporu príjmu pre mladých poľnohospodárov určených v súlade s kritériami stanovenými v článku 4 ods. 6 za podmienok stanovených v tomto článku a podľa toho, ako ich bližšie vymedzia vo svojich strategických plánoch SPP.

2. Členské štáty ako súčasť svojich povinností získavať si mladých poľnohospodárov v súlade s cieľom stanoveným v článku 6 ods. 1 písm. g) a vyčleniť na tento cieľ v súlade s článkom 95 aspoň sumu uvedenú v prílohe XII môžu poskytovať komplementárnu podporu príjmu pre mladých poľnohospodárov, ktorí prvýkrát založili nový podnik a ktorí sú oprávnení na platbu v rámci základnej podpory príjmu uvedenej v článku 21.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že poľnohospodárom, ktorí dostali podporu podľa článku 50 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, budú poskytovať podporu podľa tohto článku po zvyšok obdobia stanoveného v odseku 5 uvedeného článku.

3. Komplementárna podpora príjmu pre mladých poľnohospodárov sa poskytuje najviac na obdobie piatich rokov, počnúc prvým rokom predloženia žiadosti o platbu pre mladých poľnohospodárov, a za podmienok, ktoré sa určia v právnom rámci SPP uplatniteľnom na obdobie po roku 2027, ak obdobie piatich rokov presahuje rok 2027. Členské štáty zabezpečia, aby u prijímateľov nevznikli vo vzťahu k obdobiu po roku 2027 žiadne právne očakávania.

Uvedená podpora má formu buď ročnej oddelenej platby na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, alebo paušálnej sumy na mladého poľnohospodára.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že podporu podľa tohto článku budú poskytovať len na maximálny počet hektárov na mladého poľnohospodára.

4. V prípade právnickej osoby alebo skupiny fyzických alebo právnických osôb, ako je napríklad skupina poľnohospodárov, organizácie výrobcov alebo družstvá, môžu členské štáty uplatňovať maximálny počet hektárov uvedený v odseku 3 na úrovni členov týchto právnických osôb alebo skupín: a) ktorí spĺňajú vymedzenie a podmienky „mladého poľnohospodára“ určené v súlade s článkom 4 ods. 6; a b) ak sa podľa vnútroštátneho práva jednotlivým členom priznávajú práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami jednotlivých poľnohospodárov, ktorí majú postavenie vedúceho predstaviteľa podniku, najmä pokiaľ ide o ich ekonomické, sociálne a daňové postavenie, za predpokladu, že prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.







Pododdiel 4

Režimy v záujme klímy, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat

Článok 31

Režimy v záujme klímy, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat

1. Členské štáty ustanovia a poskytujú podporu na dobrovoľné režimy v záujme klímy, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat (ďalej len „ekoschémy“) za podmienok stanovených v tomto článku a podľa toho, ako ich bližšie vymedzia vo svojich strategických plánoch SPP.

2. Členské štáty podporujú podľa tohto článku aktívnych poľnohospodárov alebo skupiny aktívnych poľnohospodárov, ktorí(-é) prijmú záväzky, že budú dodržiavať poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu, životné prostredie a dobré životné podmienky zvierat a boj proti antimikrobiálnej rezistencii.

3. Členské štáty zostavia zoznam poľnohospodárskych postupov, ktoré sú prospešné pre klímu, životné prostredie a dobré životné podmienky zvierat a boj proti antimikrobiálnej rezistencii, ako sa uvádza v odseku 2. Uvedené postupy sú navrhnuté tak, aby spĺňali jeden alebo viaceré špecifické ciele stanovené v článku 6 ods. 1 písm. d), e) a f) a v článku 6 ods. 1 písm. i), pokiaľ ide o zlepšenie dobrých životných podmienok zvierat a boj proti antimikrobiálnej rezistencii.

4. Každá ekoschéma v zásade pokrýva aspoň dve z nasledujúcich oblastí opatrení týkajúcich sa klímy, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat a boja proti antimikrobiálnej rezistencii: a) zmierňovanie zmeny klímy vrátane zníženia emisií skleníkových plynov z poľnohospodárskych postupov, ako aj udržiavanie existujúcich úložísk uhlíka a zlepšenie sekvestrácie uhlíka; b) adaptácia na zmenu klímy vrátane činností na zlepšenie odolnosti systémov výroby potravín a na zvýšenie rozmanitosti zvierat a rastlín v záujme väčšej odolnosti voči chorobám a zmene klímy; c) ochrana alebo zlepšenie kvality vody a zníženie tlaku na vodné zdroje; d) predchádzanie degradácii pôdy, obnova pôdy, zlepšenie úrodnosti pôdy a hospodárenia so živinami ako aj pôdnej bioty; e) ochrana biodiverzity, zachovanie alebo obnova biotopov alebo druhov vrátane udržiavania a vytvárania krajinných prvkov alebo neproduktívnych oblastí; f) činnosti zamerané na udržateľné a obmedzené používanie pesticídov, najmä pesticídov, ktoré predstavujú riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie; g) činnosti na zlepšenie dobrých životných podmienok zvierat alebo na boj proti antimikrobiálnej rezistencii.

5. Členské štáty poskytujú podľa tohto článku platby vzťahujúce sa len na záväzky, ktoré: a) presahujú rámec príslušných povinných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia a noriem GAEC stanovených v kapitole I oddiele 2; b) presahujú rámec príslušných minimálnych požiadaviek vzťahujúcich sa na používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín a na dobré životné podmienky zvierat, ako aj iných príslušných povinných požiadaviek stanovených vo vnútroštátnom práve a v práve Únie; c) presahujú rámec podmienok stanovených na údržbu poľnohospodárskej plochy v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b); d) sa líšia od záväzkov, na ktoré sa poskytujú platby podľa článku 70.

Pokiaľ ide o záväzky uvedené v prvom pododseku písm. b), ak sa vo vnútroštátnom práve ukladajú nové požiadavky, ktoré presahujú rámec zodpovedajúcich minimálnych požiadaviek stanovených v práve Únie, podpora sa môže poskytnúť na záväzky prispievajúce k splneniu týchto požiadaviek najviac na obdobie maximálne 24 mesiacov od dátumu, keď sa stali pre podnik povinnými.

6. Podľa odseku 5 členské štáty pri opise záväzkov, ktoré má splniť prijímateľ podpory na ekoschémy uvedené v tomto článku, môžu vychádzať z jednej alebo viacerých požiadaviek a noriem stanovených v kapitole I oddiele 2 za predpokladu, že povinnosti vyplývajúce z ekoschém presahujú rámec príslušných povinných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia a minimálnych noriem dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy, ktoré stanovili členské štáty podľa kapitoly I oddielu 2.

Bez toho, aby bol dotknutý článok 87 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/2116, usudzuje sa, že aktívni poľnohospodári alebo skupiny aktívnych poľnohospodárov, ktorí(-é) sa zúčastňujú na ekoschémach stanovených v súlade s prvým pododsekom, spĺňajú príslušné požiadavky a normy uvedené v prílohe III, pokiaľ spĺňajú záväzky vyplývajúce z príslušnej ekoschémy.

Členské štáty, ktoré ustanovia ekoschémy v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, môžu zabezpečiť, aby sa v rámci ich systémov riadenia a kontroly neduplikovali kontroly tam, kde sa uplatňujú rovnaké požiadavky a normy tak v rámci uvedených ekoschém, ako aj povinností stanovených v prílohe III.

7. Podpora na konkrétnu ekoschému má formu ročnej platby na všetky hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, na ktoré sa vzťahujú záväzky. Platby sa poskytujú ako: a) doplňujúce platby k základnej podpore príjmu stanovenej v pododdiele 2; alebo b) platby, ktoré aktívnym poľnohospodárom alebo skupinám aktívnych poľnohospodárov v plnej výške alebo čiastočne kompenzujú dodatočné náklady a stratu príjmu vzniknuté v dôsledku prijatých záväzkov a ktoré sa vypočítajú v súlade s článkom 82 a s ohľadom na cieľové hodnoty pre ekoschémy; uvedené platby môžu zahŕňať aj transakčné náklady.

Odchylne od prvého pododseku môžu platby poskytnuté v súlade s písmenom b) na záväzky týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat, záväzky týkajúce sa boja proti antimikrobiálnej rezistencii a v riadne odôvodnených prípadoch na záväzky týkajúce sa poľnohospodárskych postupov prospešných pre klímu mať aj formu ročnej platby na dobytčie jednotky.

8. Členské štáty preukážu, ako poľnohospodárske postupy, ku ktorým sa zaviazali v rámci ekoschém, reagujú na potreby uvedené v článku 108 a ako prispievajú k environmentálnej a klimatickej architektúre uvedenej v článku 109 ods. 2 písm. a) a k dobrým životným podmienkam zvierat a boju proti antimikrobiálnej rezistencii. Používajú hodnotiaci alebo bodovací systém alebo akúkoľvek inú vhodnú metodiku na zabezpečenie účinnosti a efektívnosti ekoschém pri dosahovaní stanovených cieľových hodnôt. Členské štáty pri stanovovaní výšky platieb pre rôzne záväzky v rámci ekoschém podľa odseku 7 prvého pododseku písm. a) tohto článku zohľadnia úroveň udržateľnosti a ambícií každej ekoschémy, a to na základe objektívnych a transparentných kritérií.

9. Členské štáty zabezpečia, aby intervencie podľa tohto článku boli v súlade s intervenciami založenými na článku 70.







Oddiel 3

Viazané priame platby







Pododdiel 1

Viazaná podpora príjmu

Článok 32

Všeobecné pravidlá

1. Členské štáty môžu poskytovať aktívnym poľnohospodárom viazanú podporu príjmu za podmienok stanovených v tomto pododdiele a podľa toho, ako ich bližšie vymedzia vo svojich strategických plánoch SPP.

2. Intervencie členských štátov pomáhajú podporovaným sektorom a výrobám alebo špecifickým typom hospodárenia v ich rámci uvedeným v článku 33 riešiť ťažkosti, ktorým čelia, a to prostredníctvom zlepšovania konkurencieschopnosti, udržateľnosti alebo kvality. Od členských štátov sa nevyžaduje, aby v prípade bielkovinových plodín preukázali ťažkosti, ktorým čelia.

3. Viazaná podpora príjmu má formu ročnej platby na hektár alebo na zviera.

Článok 33

Rozsah pôsobnosti

Viazanú podporu príjmu možno poskytnúť len nasledujúcim sektorom a výrobám alebo špecifickým typom hospodárenia v ich rámci, ak sú významné zo sociálno-ekonomických alebo environmentálnych dôvodov:

a) obilniny;

b) olejniny s výnimkou slnečnicových semien na konzumáciu uvedených v článku 11 ods. 7;

c) bielkovinové plodiny zahŕňajúce bôbovité plodiny a zmesi bôbovitých plodín a tráv za predpokladu, že v týchto zmesiach prevládajú bôbovité plodiny;

d) ľan;

e) konopa;

f) ryža;

g) orechy;

h) zemiaky na výrobu škrobu;

i) mlieko a mliečne výrobky;

j) osivá;

k) ovčie a kozie mäso;

l) hovädzie a teľacie mäso;

m) olivový olej a stolové olivy;

n) húsenice priadky morušovej;

o) sušené krmivo;

p) chmeľ;

q) cukrová repa, cukrová trstina a korene čakanky;

r) ovocie a zelenina;

s) rýchlorastúce dreviny.

Článok 34

Oprávnenosť

1. Členské štáty môžu poskytovať viazanú podporu príjmu vo forme platby na hektár iba na plochy, ktoré určili ako hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu.

2. V prípadoch, keď sa viazaná podpora príjmu týka hovädzieho dobytka alebo oviec a kôz, členské štáty ako podmienky oprávnenosti na podporu stanovia požiadavky identifikovať a registrovať zvieratá v súlade s časťou IV, hlavou I, kapitolou 2, oddielom 1 nariadenia (EÚ) 2016/429. Bez toho, aby boli dotknuté iné uplatniteľné podmienky oprávnenosti, sa však hovädzí dobytok alebo ovce a kozy považujú za oprávnené na poskytnutie podpory, keď sa požiadavky na identifikáciu a registráciu splnia do určitého dátumu v predmetnom roku podávania žiadostí, ktorý majú určiť členské štáty.

Článok 35

Delegované právomoci v prípade štrukturálnej nerovnováhy na trhu v niektorom sektore

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa toto nariadenie dopĺňa o opatrenia na zabránenie tomu, aby boli prijímatelia viazanej podpory príjmu znevýhodnení v dôsledku štrukturálnej nerovnováhy na trhu v niektorom sektore. Na základe uvedených delegovaných aktov sa členské štáty môžu rozhodnúť, že možno pokračovať vo vyplácaní viazanej podpory príjmu až do roku 2027 na základe výrobných jednotiek, na ktoré sa takáto podpora poskytla v minulom referenčnom období.







Pododdiel 2

Osobitná platba na bavlnu

Článok 36

Rozsah pôsobnosti

Aktívnym poľnohospodárom, ktorí pestujú bavlnu s číselným znakom KN 5201 00 , poskytujú Bulharsko, Grécko, Španielsko a Portugalsko osobitnú platbu na bavlnu za podmienok stanovených v tomto pododdiele.

Článok 37

Všeobecné pravidlá

1. Osobitná platba na bavlnu sa poskytuje na hektár plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu a na ktorej sa pestuje bavlna. Na plochu možno poskytnúť podporu, iba ak sa nachádza na poľnohospodárskej pôde, na ktorej príslušný členský štát povolil pestovanie bavlny, je osiata odrodami, ktoré členský štát povolil, a skutočne sa na nej vykonáva zber úrody za bežných pestovateľských podmienok.

2. Osobitná platba na bavlnu sa vypláca na bavlnu náležitej, primeranej a obchodovateľnej kvality.

3. Bulharsko, Grécko, Španielsko a Portugalsko povoľujú pôdu a odrody, ktoré sa uvádzajú v odseku 1, v súlade so všetkými pravidlami a podmienkami prijatými podľa odseku 5.

4. Pokiaľ ide o intervencie v tomto pododdiele: a) oprávnenosť vynaložených výdavkov sa určuje na základe článku 37 písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/2116; b) na účely článku 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/2116 sa stanovisko, ktoré majú poskytnúť certifikačné orgány, vzťahuje na písmená a), b) a d) uvedeného článku a odseku, ako aj na vyhlásenie riadiaceho subjektu.

5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa toto nariadenie dopĺňa o pravidlá a podmienky povoľovania pôdy a odrôd na účely vyplatenia osobitnej platby na bavlnu.

6. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovia pravidlá postupu pri povoľovaní pôdy a odrôd na účely vyplatenia osobitnej platby na bavlnu a pravidlá oznamovania výrobcom v súvislosti s týmto povoľovaním. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 153 ods. 2.

Článok 38

Základné plochy, stanovené výnosy a referenčné sumy

1. Stanovujú sa tieto vnútroštátne základné plochy: — Bulharsko: 3 342 ha, — Grécko: 250 000 ha, — Španielsko: 48 000 ha, — Portugalsko: 360 ha.

2. Stanovujú sa tieto výnosy v referenčnom období: — Bulharsko: 1,2 tony/ha, — Grécko: 3,2 tony/ha, — Španielsko: 3,5 tony/ha, — Portugalsko: 2,2 tony/ha.

3. Suma osobitnej platby na bavlnu na hektár plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, sa vypočíta vynásobením výnosov stanovených v odseku 2 týmito referenčnými sumami: — Bulharsko: 636,13 EUR, — Grécko: 229,37 EUR, — Španielsko: 354,73 EUR, — Portugalsko: 223,32 EUR.

4. Ak plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu a na ktorej sa v danom členskom štáte a danom roku pestuje bavlna, prevyšuje základnú plochu stanovenú v odseku 1, suma, ktorá sa pre tento členský štát uvádza v odseku 3, sa zníži úmerne k prekročeniu základnej plochy.

5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa toto nariadenie dopĺňa o pravidlá týkajúce sa podmienok poskytovania osobitnej platby na bavlnu, požiadaviek na oprávnenosť a agronomických postupov.

6. Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými sa stanovia pravidlá výpočtu zníženia stanoveného v odseku 4. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 153 ods. 2.

Článok 39

Schválené medziodvetvové organizácie

1. Na účely tohto pododdielu je „schválená medziodvetvová organizácia“ právny subjekt, ktorý tvoria poľnohospodári produkujúci bavlnu a aspoň jeden podnik čistiaci bavlnu a ktorý vykonáva činnosti ako napríklad: a) pomoc zameranú na zlepšenie koordinácie spôsobu uvádzania bavlny na trh, najmä prostredníctvom výskumných štúdií a prieskumov trhu; b) vypracúvanie štandardných vzorov zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Únie; c) zameriavanie produkcie na výrobky, ktoré sú lepšie prispôsobené potrebám trhu a dopytu spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu a ochranu spotrebiteľa; d) aktualizáciu metód a prostriedkov na zlepšenie kvality výrobku; e) vývoj marketingových stratégií na propagáciu bavlny prostredníctvom schém pre certifikáciu kvality.

2. Členský štát, v ktorom sú podniky čistiace bavlnu usadené, schváli medziodvetvové organizácie, ktoré spĺňajú všetky kritériá stanovené podľa odseku 3.

3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa toto nariadenie dopĺňa o pravidlá týkajúce sa: a) kritérií schvaľovania medziodvetvových organizácií; b) povinností výrobcov; c) dôsledkov nesplnenia kritérií uvedených v písmene a) zo strany schválenej medziodvetvovej organizácie.

Článok 40

Poskytnutie platby

1. Poľnohospodárom sa poskytuje osobitná platba na bavlnu na hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, ako sa stanovuje v článku 38.

2. V prípade poľnohospodárov, ktorí sú členmi schválenej medziodvetvovej organizácie, sa osobitná platba na bavlnu na hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, v rámci základnej plochy stanovenej v článku 38 ods. 1 zvýši o 2 EUR.

Článok 41

Výnimky

1. Na osobitnú platbu na bavlnu stanovenú v tomto pododdiele sa neuplatňujú články 101 a 102 a hlava VII s výnimkou jej kapitoly III.

2. Osobitná platba na bavlnu sa nezahŕňa do žiadneho z oddielov strategického plánu SPP uvedených v článkoch 108 až 114, s výnimkou článku 112 ods. 2 písm. a) týkajúceho sa finančného plánu.

3. Na intervencie uvedené v tomto pododdiele sa neuplatňuje článok 55 ods. 1 druhý a tretí pododsek nariadenia (EÚ) 2021/2116.







KAPITOLA III

TYPY INTERVENCIÍ V URČITÝCH SEKTOROCH







Oddiel 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 42

Rozsah pôsobnosti

V tejto kapitole sa stanovujú pravidlá vzťahujúce sa na typy intervencií:

a) v sektore ovocia a zeleniny, ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 písm. i) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013;

b) v sektore včelárskych výrobkov, ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 písm. v) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 (ďalej len „sektor včelárstva“);

c) v sektore vinohradníctva a vinárstva, ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 písm. l) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013;

d) v sektore chmeľu, ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 písm. f) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013;

e) v sektore olivového oleja a stolových olív, ako sa uvádza v článku 1 ods. 2 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013;

f) v ďalších sektoroch uvedených v článku 1 ods. 2 písm. a) až h), k), m), o) až t) a w) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a v sektoroch zahŕňajúcich výrobky uvedené v prílohe VI k tomuto nariadeniu.

Článok 43

Povinné a nepovinné typy intervencií

1. Typy intervencií v sektore ovocia a zeleniny uvedené v článku 42 písm. a) sú povinné pre členské štáty s organizáciami výrobcov v tomto sektore, ktoré sú uznané podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.

Ak členský štát, v ktorom v čase predloženia jeho strategického plánu SPP nie sú uznané organizácie výrobcov v sektore ovocia a zeleniny, uzná počas obdobia strategického plánu SPP organizáciu výrobcov v tomto sektore podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, tento členský štát predloží žiadosť o zmenu svojho strategického plánu SPP v súlade s článkom 119 s cieľom zahrnúť doň intervencie v sektore ovocia a zeleniny.

2. Typy intervencií v sektore včelárstva uvedené v článku 42 písm. b) sú povinné pre každý členský štát.

3. Typy intervencií v sektore vinohradníctva a vinárstva uvedené v článku 42 písm. c) sú povinné pre členské štáty uvedené v prílohe VII.

4. To, či členské štáty budú vykonávať typy intervencií uvedené v článku 42 písm. d), e) a f), si môžu zvoliť vo svojich strategických plánoch SPP.

5. Nemecko môže v sektore chmeľu vykonávať typy intervencií uvedené v článku 42 písm. f) len vtedy, ak sa vo svojom strategickom pláne SPP rozhodne nevykonávať typy intervencií uvedené v článku 42 písm. d).

6. Grécko, Francúzsko a Taliansko môžu v sektore olivového oleja a stolových olív vykonávať typy intervencií uvedené v článku 42 písm. f) len vtedy, ak sa vo svojich strategických plánoch SPP rozhodnú nevykonávať typy intervencií uvedené v článku 42 písm. e).

Článok 44

Formy podpory

1. Podpora v sektoroch uvedených v článku 42 môže mať ktorúkoľvek z týchto foriem: a) refundácia oprávnených nákladov, ktoré prijímateľ skutočne vynaložil; b) jednotkové náklady; c) paušálne sumy; d) paušálne financovanie.

2. Sumy pre formy podpory uvedené v odseku 1 písm. b), c) a d) sa stanovia jedným z týchto spôsobov: a) spravodlivou, nestrannou a overiteľnou metódou výpočtu založenou na: i) štatistických údajoch, iných objektívnych informáciách alebo odbornom posudku; ii) overených údajoch z minulosti o prijímateľoch; alebo iii) uplatnení bežných postupov nákladového účtovníctva prijímateľov; b) návrhmi rozpočtov vypracovanými na základe jednotlivých prípadov a vopred odsúhlaseným orgánom, ktorý operáciu vyberá v prípade intervencií v sektore vinohradníctva a vinárstva a v sektore včelárstva alebo orgánom, ktorý schvaľuje operačné programy uvedené v článku 50 v prípade intervencií v ostatných oprávnených sektoroch; c) v súlade s pravidlami uplatňovania zodpovedajúcich jednotkových nákladov, paušálnych súm a paušálnych sadzieb uplatniteľných v politikách Únie pri podobnom type intervencie; d) v súlade s pravidlami uplatňovania zodpovedajúcich jednotkových nákladov, paušálnych súm a paušálnych sadzieb uplatňovaných v režimoch podpory financovaných výhradne členským štátom pri podobnom type intervencie.

Článok 45

Delegované právomoci, pokiaľ ide o doplňujúce požiadavky na typy intervencií

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa toto nariadenie dopĺňa o požiadavky, ktoré sú doplňujúce k požiadavkám stanoveným v tejto kapitole, pokiaľ ide o:

a) zabezpečenie správneho fungovania typov intervencií stanovených v tejto kapitole, a to najmä zabránením narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu;

b) typ výdavkov, na ktoré sa vzťahujú intervencie zahrnuté v tejto kapitole, a odchylne od článku 22 nariadenia (EÚ) 2021/2116 aj o oprávnenosť administratívnych nákladov a nákladov na zamestnancov organizácií výrobcov alebo iných prijímateľov pri vykonávaní týchto intervencií;

c) základ pre výpočet finančnej pomoci Únie uvedenej v tejto kapitole vrátane referenčných období a výpočtu hodnoty predávanej produkcie a pre výpočet miery organizovanosti výrobcov na účely vnútroštátnej finančnej pomoci uvedenej v článku 53;

d) maximálnu úroveň finančnej pomoci Únie na typy intervencií uvedené v článku 47 ods. 2 písm. a), c), f), g), h) a i) a na typy intervencií uvedené v článku 58 ods. 1 prvom pododseku písm. c), d) a l) vrátane sadzieb za obalové materiály a prepravu výrobkov stiahnutých z trhu na účely bezplatnej distribúcie a nákladov na spracovanie pred dodávkou na tento účel;

e) pravidlá stanovovania stropu výdavkov a merania plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, na účely typov intervencií uvedených v článku 47 ods. 2 písm. d) a v článku 58 ods. 1 prvom pododseku písm. a);

f) pravidlá, podľa ktorých výrobcovia majú stiahnuť vedľajšie produkty výroby vína, pravidlá o výnimkách z tejto povinnosti, aby sa predišlo ďalšiemu administratívnemu zaťaženiu, ako aj o pravidlá týkajúce sa dobrovoľnej certifikácie liehovarov;

g) podmienky, ktoré sa majú vzťahovať na používanie foriem podpory uvedených v článku 44 ods. 1;

h) pravidlá týkajúce sa požiadavky na minimálne trvanie produktívnych a neproduktívnych investícií podporovaných intervenciami zahrnutými v tejto kapitole;

i) pravidlá týkajúce sa kombinácie financovania investícií podľa článku 58 ods. 1 prvého pododseku písm. b) a propagácie podľa článku 58 ods. 1 prvého pododseku písm. k).

Článok 46

Ciele v sektore ovocia a zeleniny, sektore chmeľu, sektore olivového oleja a stolových olív a v ďalších sektoroch uvedených v článku 42 písm. f)

Ciele v sektoroch uvedených v článku 42 písm. a), d), e) a f) sú tieto:

a) plánovanie a organizácia výroby, prispôsobovanie výroby dopytu, najmä pokiaľ ide o kvalitu a kvantitu, optimalizácia výrobných nákladov a návratnosti investícií, ako aj stabilizácia výrobných cien; uvedené ciele súvisia so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 6 ods. 1 písm. a), b), c) a i);

b) koncentrácia ponuky a uvádzanie výrobkov na trh, a to aj prostredníctvom priameho marketingu; uvedené ciele súvisia so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 6 ods. 1 písm. a), b) a c);

c) zlepšenie stredno- a dlhodobej konkurencieschopnosti, najmä prostredníctvom modernizácie; uvedený cieľ súvisí so špecifickým cieľom stanoveným v článku 6 ods. 1 písm. c);

d) výskum a vývoj udržateľných výrobných metód vrátane odolnosti proti škodcom, proti chorobám zvierat, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, inovačných postupov a výrobných techník, ktoré posilňujú hospodársku konkurencieschopnosť a podnecujú vývoj na trhu; uvedené ciele súvisia so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 6 ods. 1 písm. a), b), c) a i);

e) podpora, vývoj a uplatňovanie: i) výrobných metód a techník šetrných k životnému prostrediu; ii) výrobných postupov odolných proti škodcom a chorobám; iii) noriem v oblasti zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, ktoré presahujú rámec minimálnych požiadaviek stanovených v práve Únie a vo vnútroštátnom práve; iv) znižovania množstva odpadu a takého používania vedľajších produktov a nakladania s nimi, ktoré je šetrné k životnému prostrediu, vrátane ich opätovného použitia a zhodnotenia; v) ochrany a zvyšovania biodiverzity a udržateľného využívania prírodných zdrojov, najmä pokiaľ ide o ochranu vody, pôdy a vzduchu. Uvedené ciele súvisia so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 6 ods. 1 písm. e), f) a i);

f) prispievanie k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu, ako sa stanovuje v článku 6 ods. 1 písm. d);

g) zvýšenie obchodnej hodnoty a kvality výrobkov vrátane zlepšovania kvality výrobkov a vývoja výrobkov s chráneným označením pôvodu alebo chráneným zemepisným označením alebo výrobkov, na ktoré sa vzťahujú únijné alebo vnútroštátne systémy kvality uznané členskými štátmi; uvedené ciele súvisia so špecifickým cieľom stanoveným v článku 6 ods. 1 písm. b);

h) propagácia a marketing výrobkov; uvedené ciele súvisia so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 6 ods. 1 písm. b), c) a i);

i) zvyšovanie konzumácie produktov sektora ovocia a zeleniny, či už v čerstvej, alebo spracovanej podobe; uvedený cieľ súvisí so špecifickým cieľom stanoveným v článku 6 ods. 1 písm. i);

j) predchádzanie krízam a riadenie rizika so zameraním na prevenciu a riešenie narušení trhov v relevantnom sektore; uvedené ciele súvisia so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 6 ods. 1 písm. a), b) a c);

k) zlepšenie podmienok zamestnávania a presadzovanie povinností zamestnávateľa, ako aj požiadaviek bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súlade so smernicami 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EÚ) 2019/1152.

Článok 47

Typy intervencií v sektore ovocia a zeleniny, sektore chmeľu, sektore olivového oleja a stolových olív a v ďalších sektoroch uvedených v článku 42 písm. f)

1. Pre každý cieľ zvolený spomedzi cieľov uvedených v článku 46 písm. a) až i) a k) si členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP zvolia jeden alebo viaceré z týchto typov intervencií v sektoroch uvedených v článku 42 písm. a), d), e) a f): a) investície do hmotných a nehmotných aktív, výskum a experimentálne a inovačné výrobné metódy a iné akcie v oblastiach, ako sú napríklad: i) ochrana pôdy vrátane podpory zásoby uhlíka v pôde a zlepšenia pôdnej štruktúry a zníženie množstva kontaminantov; ii) zlepšenie využívania vody a náležitý manažment vody vrátane šetrenia vodou, ochrany vody a odvodňovania; iii) zabraňovanie škodám spôsobeným nepriaznivými poveternostnými udalosťami a podpora vývoja a využívania odrôd, plemien a postupov obhospodarovania prispôsobených meniacim sa klimatickým podmienkam; iv) zintenzívnenie šetrenia energiou, energetickej efektívnosti a používania energie z obnoviteľných zdrojov; v) ekologické obalové materiály len v oblasti výskumu a experimentálnej výroby; vi) biologická bezpečnosť a zdravie a dobré životné podmienky zvierat; vii) znižovanie emisií a množstva odpadu a zlepšenie používania vedľajších produktov vrátane ich opätovného použitia a zhodnotenia a zlepšenie nakladania s odpadom; viii) zvyšovanie odolnosti proti škodcom a znižovanie rizík a vplyvov používania pesticídov vrátane zavedenia techník integrovanej ochrany proti škodcom; ix) zvyšovanie odolnosti proti chorobám zvierat a obmedzenie používania veterinárnych liekov vrátane antibiotík; x) tvorba a udržiavanie biotopov priaznivých pre biodiverzitu; xi) zlepšenie kvality výrobkov; xii) zlepšenie genetických zdrojov; xiii) zlepšenie podmienok zamestnávania a presadzovanie povinností zamestnávateľa, ako aj požiadaviek bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súlade so smernicami 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EÚ) 2019/1152; b) poradenské služby a technická pomoc, predovšetkým v otázkach udržateľných techník kontroly škodcov a chorôb, udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín a veterinárnych liekov, adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovanie, podmienok zamestnávania, povinností zamestnávateľov a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci; c) odborná príprava vrátane odborného poradenstva a výmeny najlepších postupov, predovšetkým v otázkach udržateľných techník kontroly škodcov a chorôb, udržateľného používania prípravkov na ochranu rastlín a veterinárnych liekov, adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovanie, ako aj v otázkach používania organizovaných obchodných platforiem a komoditných búrz na spotovom a termínovanom trhu; d) ekologická poľnohospodárska výroba alebo integrovaná výroba; e) akcie na zvýšenie udržateľnosti a efektívnosti prepravy a skladovania výrobkov; f) propagácia, komunikácia a marketing vrátane akcií a činností zameraných najmä na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov o systémoch kvality Únie a o význame zdravého stravovania a na diverzifikáciu a konsolidáciu trhov; g) vykonávanie systémov kvality Únie a vnútroštátnych systémov kvality; h) vykonávanie systémov vysledovateľnosti a certifikácie, najmä sledovanie kvality výrobkov predávaných konečným spotrebiteľom; i) akcie zamerané na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu.

2. V súvislosti s cieľom uvedeným v článku 46 písm. j) si členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP zvolia jeden alebo viaceré z týchto typov intervencií v sektoroch uvedených v článku 42 písm. a), d), e) a f): a) vytvorenie, naplnenie a doplnenie vzájomných fondov zo strany organizácií výrobcov a združení organizácií výrobcov uznaných podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 alebo podľa článku 67 ods. 7 tohto nariadenia; b) investície do hmotných a nehmotných aktív umožňujúce zvýšenie efektívnosti riadenia objemov uvedených na trh, a to aj v prípade hromadného skladovania; c) hromadné skladovanie výrobkov vyrobených organizáciou výrobcov alebo jej členmi a v prípade potreby aj kolektívne spracovanie s cieľom uľahčiť uvedené skladovanie; d) opätovná výsadba sadov alebo olivových hájov, ak je to potrebné po povinnom vyklčovaní, ktoré sa vykonalo zo zdravotných alebo rastlinolekárskych dôvodov na príkaz príslušného orgánu členského štátu, alebo v záujme adaptácie na zmenu klímy; e) obnova stád hospodárskeho dobytka po povinnom usmrtení zo zdravotných dôvodov alebo z dôvodu strát v dôsledku prírodných katastrof; f) stiahnutie výrobkov z trhu na bezplatnú distribúciu alebo iné účely a v prípade potreby aj spracovanie s cieľom uľahčiť uvedené stiahnutie; g) zelený zber, čiže zber všetkých nezrelých nepredajných produktov v určitej oblasti, ktoré neboli pred uskutočnením zeleného zberu poškodené, či už v dôsledku poveternostných udalostí, choroby alebo z iných dôvodov; h) neuskutočnenie zberu, čiže ukončenie súčasného výrobného cyklu v dotknutej oblasti, keď je produkt dobre vyvinutý a má náležitú, primeranú a obchodovateľnú kvalitu, s výnimkou zničenia produktov v dôsledku poveternostnej udalosti alebo choroby; i) poistenie úrody a produkcie, ktoré prispieva k zaručeniu príjmov výrobcov, ak nastanú straty v dôsledku prírodných katastrof, nepriaznivých poveternostných udalostí, chorôb alebo napadnutia škodcami, a súčasne sa ním zaručuje, že prijímatelia vykonajú potrebné opatrenia na predchádzanie riziku; j) odborné poradenstvo pre iné organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov uznané podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 alebo podľa článku 67 ods. 7 tohto nariadenia alebo pre jednotlivých výrobcov; k) vykonávanie a riadenie sanitárnych a rastlinolekárskych požiadaviek tretích krajín na území Únie s cieľom uľahčiť prístup na trhy v tretích krajinách; l) komunikačné akcie zamerané na zvyšovanie povedomia a informovanie spotrebiteľov.

Článok 48

Plánovanie, podávanie správ a schvaľovanie výkonnosti na úrovni operačných programov

Článok 7 ods. 1 písm. a), článok 102, článok 111 písm. g) a h), článok 112 ods. 3 písm. b) a článok 134 sa uplatňujú na typy intervencií v sektoroch uvedených v článku 42 písm. a), d), e) a f) na úrovni operačných programov, a nie na úrovni intervencie. Plánovanie, podávanie správ a schvaľovanie výkonnosti pre tieto typy intervencií sa uskutočňuje aj na úrovni operačných programov.







Oddiel 2

Sektor ovocia a zeleniny

Článok 49

Ciele v sektore ovocia a zeleniny

Členské štáty sa usilujú dosahovať v sektore ovocia a zeleniny uvedenom v článku 42 písm. a) jeden alebo viaceré z cieľov stanovených v článku 46. Ciele stanovené v článku 46 písm. g), h), i) a k) sa vzťahujú na produkty v čerstvej aj spracovanej podobe, zatiaľ čo ciele stanovené v ostatných písmenách uvedeného článku sa vzťahujú len na produkty v čerstvej podobe.

Členské štáty zabezpečia, aby intervencie zodpovedali typom intervencií zvoleným v súlade s článkom 47.

Článok 50

Operačné programy

1. Ciele uvedené v článku 46 a intervencie v sektore ovocia a zeleniny, ktoré členské štáty stanovili vo svojich strategických plánoch SPP, sa vykonávajú prostredníctvom schválených operačných programov organizácií výrobcov alebo združení organizácií výrobcov uznaných podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, alebo oboch, a to za podmienok stanovených v tomto článku.

2. Operačné programy trvajú najmenej tri roky a najviac sedem rokov.

3. Operačné programy sledujú aspoň tie ciele, ktoré sú uvedené v článku 46 písm. b), e) a f).

4. V operačných programoch sa za každý zvolený cieľ opíšu intervencie vybraté z intervencií, ktoré členské štáty stanovili vo svojich strategických plánoch SPP.

5. Organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov uznané podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 predkladajú operačné programy členským štátom na schválenie a v prípade ich schválenia ich vykonávajú.

6. Operačné programy združení organizácií výrobcov sa nesmú vzťahovať na tie isté intervencie ako operačné programy členských organizácií. Členské štáty posúdia operačné programy združení organizácií výrobcov súčasne s operačnými programami členských organizácií.

Na tento účel členské štáty zaistia, aby:

a) sa intervencie v rámci operačných programov združenia organizácií výrobcov financovali výhradne z príspevkov uvedených členských organizácií príslušného združenia, a to bez toho, aby bol dotknutý článok 51 ods. 1 písm. b), a aby takéto finančné prostriedky pochádzali z operačných fondov týchto členských organizácií;

b) intervencie a ich príslušný finančný podiel boli určené v operačnom programe každej členskej organizácie;

c) nedochádzalo k duplicite financovania.

7. Členské štáty zabezpečia pre každý operačný program, aby: a) minimálne 15 % výdavkov bolo použitých na intervencie spojené s cieľmi uvedenými v článku 46 písm. e) a f); b) operačný program zahŕňal tri alebo viac akcií spojených s cieľmi uvedenými v článku 46 písm. e) a f); c) minimálne 2 % výdavkov bolo použitých na intervencie spojené s cieľmi uvedenými v článku 46 písm. d); a d) na výdavky na intervencie patriace do typov intervencií uvedených v článku 47 ods. 2 písm. f), g) a h) nepripadala viac než jedna tretina celkových výdavkov.

Ak sa aspoň na 80 % členov organizácie výrobcov vzťahuje jeden alebo viacero rovnakých agroenvironmentálno-klimatických záväzkov alebo záväzkov v oblasti ekologického poľnohospodárstva stanovených v kapitole IV, každý z týchto záväzkov sa považuje za jednu akciu z minimálneho počtu troch akcií uvedeného v prvom pododseku písm. b).

8. V operačných programoch sa môžu stanoviť akcie navrhované na zabezpečenie spravodlivých a bezpečných pracovných podmienok pracovníkov v tomto sektore.

Článok 51

Operačné fondy

1. Organizácie výrobcov v sektore ovocia a zeleniny alebo združenia takýchto organizácií výrobcov môžu zriadiť operačný fond. Tento fond sa financuje: a) z finančných príspevkov: i) členov organizácie výrobcov alebo samotnej organizácie výrobcov; alebo oboch, alebo ii) združenia organizácií výrobcov prostredníctvom členov tohto združenia; b) z finančnej pomoci Únie, ktorá sa môže poskytnúť organizáciám výrobcov alebo ich združeniam, keď tieto organizácie alebo združenia predložia operačný program.

2. Operačné fondy sa použijú len na financovanie operačných programov, ktoré členské štáty schválili.

Článok 52

Finančná pomoc Únie sektoru ovocia a zeleniny

1. Finančná pomoc Únie sa rovná sume skutočne vyplatených finančných príspevkov uvedených v článku 51 ods. 1 písm. a) a obmedzuje sa na 50 % skutočne vynaložených výdavkov.

2. Finančná pomoc Únie sa obmedzí na: a) 4,1 % hodnoty predávanej produkcie každej organizácie výrobcov; b) 4,5 % hodnoty predávanej produkcie každého združenia organizácií výrobcov; c) 5 % hodnoty predávanej produkcie každej nadnárodnej organizácie výrobcov alebo nadnárodného združenia organizácií výrobcov.

Tieto limity sa môžu zvýšiť o 0,5 percentuálneho bodu za predpokladu, že suma presahujúca príslušný percentuálny podiel stanovený v prvom pododseku sa použije výlučne na jednu alebo viacero intervencií spojených s cieľmi uvedenými v článku 46 písm. d), e), f), h), i) a j). V prípade združení organizácií výrobcov vrátane nadnárodných združení organizácií výrobcov môže tieto intervencie vykonávať združenie v mene svojich členov.

3. Na žiadosť organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov sa limit 50 % stanovený v odseku 1 zvýši na 60 % na operačný program alebo časť operačného programu, ak platí aspoň jedna z týchto podmienok: a) nadnárodné organizácie výrobcov vykonávajú intervencie v dvoch alebo viacerých členských štátoch spojené s cieľmi uvedenými v článku 46 písm. b), e) a f); b) jedna alebo viaceré organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov sú zapojené do intervencií vykonávaných na medziodvetvovom základe; c) operačný program sa vzťahuje iba na osobitnú podporu na výrobu ekologických produktov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/848; d) organizácia výrobcov alebo združenie organizácií výrobcov uznané podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 vykonávajú operačný program po prvýkrát; e) na organizácie výrobcov pripadá menej než 20 % produkcie ovocia a zeleniny v danom členskom štáte; f) organizácia výrobcov pôsobí v jednom z najvzdialenejších regiónov; g) operačný program zahŕňa intervencie spojené s cieľmi uvedenými v článku 46 písm. d), e), f), i) a j); h) operačný program po prvýkrát vykonáva uznaná organizácia výrobcov, ktorá je výsledkom zlúčenia dvoch alebo viacerých uznaných organizácií výrobcov.

4. Limit 50 % stanovený v odseku 1 sa zvýši na 80 % v prípade výdavkov spojených s cieľom uvedeným v článku 46 písm. d), ak tieto výdavky pokrývajú aspoň 5 % výdavkov v rámci operačného programu.

5. Limit 50 % stanovený v odseku 1 sa zvýši na 80 % v prípade výdavkov spojených s cieľom uvedeným v článku 46 písm. e) a f), ak tieto výdavky pokrývajú aspoň 20 % výdavkov v rámci operačného programu.

6. Limit 50 % stanovený v odseku 1 sa zvýši na 100 % v týchto prípadoch: a) stiahnutie ovocia a zeleniny z trhu v množstve, ktoré nepresiahne 5 % objemu predávanej produkcie žiadnej organizácie výrobcov a s ktorým sa naloží spôsobom: i) bezplatnej distribúcie dobročinným organizáciám a nadáciám, ktoré na tento účel schválili členské štáty, na použitie pri ich činnostiach zameraných na pomoc osobám, ktorých nárok na verejnú pomoc je uznaný vo vnútroštátnom práve, najmä preto, že nemajú dostatok prostriedkov na živobytie; ii) bezplatnej distribúcie nápravným zariadeniam, školám a verejným vzdelávacím inštitúciám, zariadeniam uvedeným v článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a detským prázdninovým táborom, ako aj nemocniciam a domovom dôchodcov, ktoré určili členské štáty, ktoré prijmú všetky potrebné opatrenia na to, aby zaistili, že takto distribuované množstvá sú dodatočnými k množstvám, ktoré takéto zariadenia bežne nakupujú; b) akcie súvisiace s odborným poradenstvom poskytovaným iným organizáciám výrobcov uznaným podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 pod podmienkou, že tieto organizácie výrobcov sú z regiónov členských štátov uvedených v článku 53 ods. 2 tohto nariadenia, alebo poskytovaným jednotlivým výrobcom.

Článok 53

Vnútroštátna finančná pomoc

1. V regiónoch členských štátov, v ktorých je miera organizovanosti výrobcov v sektore ovocia a zeleniny výrazne pod priemerom Únie, môžu členské štáty poskytnúť organizáciám výrobcov uznaným podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 vnútroštátnu finančnú pomoc zodpovedajúcu najviac 80 % finančných príspevkov uvedených v článku 51 ods. 1 písm. a) tohto nariadenia a do výšky 10 % hodnoty predávanej produkcie ktorejkoľvek takejto organizácie výrobcov. Vnútroštátna finančná pomoc dopĺňa operačný fond.

2. Miera organizovanosti výrobcov v určitom regióne členského štátu sa považuje za mieru výrazne pod priemerom Únie, ak bola priemerná miera organizovanosti za posledné tri po sebe nasledujúce roky predchádzajúce vykonávaniu operačného programu nižšia ako 20 %. Miera organizovanosti sa počíta ako hodnota produkcie ovocia a zeleniny v dotknutom regióne, ktorú na trh uvádzajú organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov uznané podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, vydelená celkovou hodnotou produkcie ovocia a zeleniny v danom regióne.

3. Členské štáty, ktoré poskytujú vnútroštátnu finančnú pomoc v súlade s odsekom 1, informujú Komisiu o regiónoch, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v odseku 2, a o vnútroštátnej finančnej pomoci poskytovanej organizáciám výrobcov v týchto regiónoch.







Oddiel 3

Sektor včelárstva

Článok 54

Ciele v sektore včelárstva

Členské štáty sa usilujú dosahovať v sektore včelárstva aspoň jeden z príslušných špecifických cieľov stanovených v článku 6 ods. 1.

Článok 55

Typy intervencií v sektore včelárstva a finančná pomoc Únie

1. Členské štáty si vo svojich strategických plánoch SPP zvolia pre každý vybraný špecifický cieľ stanovený v článku 6 ods. 1 jeden alebo viacero z týchto typov intervencií v sektore včelárstva: a) poradenské služby, technická pomoc, odborná príprava, informácie a výmena najlepších postupov, a to aj prostredníctvom vytvárania sietí, pre včelárov a včelárske organizácie; b) investície do hmotných a nehmotných aktív, ako aj ďalšie akcie vrátane akcií zameraných na: i) boj proti škodcom a chorobám včelstiev, predovšetkým proti varoáze; ii) zabraňovanie škodám spôsobeným nepriaznivými poveternostnými udalosťami a na podporu vývoja a využívania postupov hospodárenia prispôsobených meniacim sa klimatickým podmienkam; iii) obnovenie stavu včelstiev v Únii vrátane šľachtenia včiel; iv) racionalizáciu sezónneho presunu včelstiev; c) akcie na podporu laboratórií na analýzu včelárskych výrobkov, úbytku včiel alebo poklesov produktivity a látok, ktoré môžu byť pre včely toxické; d) akcie na zachovanie alebo zvýšenie existujúceho počtu včelstiev v Únii vrátane šľachtenia včiel; e) spolupráca so subjektmi špecializovanými na vykonávanie výskumných programov v oblasti včelárstva a včelárskych výrobkov; f) propagácia, komunikácia a marketing vrátane akcií na monitorovanie trhu a činností zameraných najmä na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov o kvalite včelárskych výrobkov; g) akcie na zvýšenie kvality výrobkov.

2. Členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP odôvodnia svoj výber špecifických cieľov a typov intervencií. V rámci zvolených typov intervencií vymedzia jednotlivé intervencie.

3. Členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP stanovia financovanie, ktoré poskytujú na typy intervencií, ktoré si vo svojich strategických plánoch SPP zvolili.

4. Členské štáty poskytujú aspoň tie isté sumy financovania, ako sú sumy finančnej pomoci Únie, ktoré používajú na základe článku 88 ods. 2 na podporu typov intervencií uvedených v odseku 2 tohto článku.

5. Celková finančná pomoc, ktorú poskytne Únia a členské štáty, nesmie presiahnuť výdavky, ktoré vznikli prijímateľovi.

6. Členské štáty pri zostavovaní svojich strategických plánov SPP spolupracujú so zástupcami organizácií v oblasti včelárstva.

7. Členské štáty každoročne Komisii oznamujú počet včelstiev na svojom území.

Článok 56

Dodatočné delegované právomoci pre typy intervencií v sektore včelárstva

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 152, ktorými sa toto nariadenie dopĺňa o požiadavky, ktoré sú doplňujúce k požiadavkám stanoveným v tomto oddiele, pokiaľ ide o:

a) povinnosť členských štátov každoročne Komisii oznamovať počet včelstiev na ich území stanovenú v článku 55 ods. 7;

b) vymedzenie pojmu včelstvo a metódy určovania počtu včelstiev;

c) minimálny príspevok Únie na výdavky súvisiace s vykonávaním typov intervencií a intervencií uvedených v článku 55.







Oddiel 4

Sektor vinohradníctva a vinárstva

Článok 57

Ciele v sektore vinohradníctva a vinárstva

Členské štáty uvedené v článku 88 ods. 1 sa usilujú dosahovať v sektore vinohradníctva a vinárstva jeden alebo viaceré z týchto cieľov:

a) zlepšenie hospodárskej udržateľnosti a konkurencieschopnosti výrobcov vína v Únii; uvedený cieľ súvisí so špecifickými