2006D0920 — SK — 01.07.2009 — 001.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B ROZHODNUTIE KOMISIE z 11. augusta 2006 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „Prevádzka a riadenie dopravy“ transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy [oznámené pod číslom K(2006) 3593] (Text s významom pre EHP) (2006/920/ES) (Ú. v. ES L 359, 18.12.2006, p.1)

Zmenené a doplnené:









▼B

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 11. augusta 2006

o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „Prevádzka a riadenie dopravy“ transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy

[oznámené pod číslom K(2006) 3593]

(Text s významom pre EHP)

(2006/920/ES)







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES z 19. marca 2001 o interoperabilite konvenčnej železničnej sústavy ( 1 ), a najmä na jej článok 6 ods. 1, keďže: (1) V súlade s článkom 2 písm. c) smernice 2001/16/ES sa transeurópska konvenčná železničná sústava člení na štrukturálne alebo funkčné subsystémy. (2) V súlade s článkom 23 ods. 1 uvedenej smernice je potrebné, aby sa na subsystém „Prevádzka a riadenie dopravy“ vzťahovala technická špecifikácia interoperability (TSI). (3) Prvým krokom pri vytváraní TSI je návrh TSI vypracovaný Európskym združením pre železničnú interoperabilitu (AEIF), ktoré bolo určené ako spoločný reprezentatívny orgán. (4) AEIF bolo poverené vypracovaním návrhu TSI subsystému „Prevádzka a riadenie dopravy“ v súlade s článkom 6 ods. 1 smernice 2001/16/ES. Základné parametre podľa článku 6 ods. 4 uvedenej smernice sa prerokovali ako súčasť pripojenej TSI. (5) K návrhu TSI bola pripojená úvodná správa obsahujúca analýzu nákladov a prínosov, ako sa stanovuje v článku 6 ods. 5 uvedenej smernice. (6) Návrhy TSI preskúmal na základe úvodnej správy výbor zriadený smernicou Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc ( 2 ) a uvedený v článku 21 smernice 2001/16/ES. (7) Súčasná verzia TSI sa úplne nezaoberá všetkými aspektmi interoperability; otázky, ktorými sa nezaoberá, sú zatriedené ako „otvorené body“ v prílohe U k TSI. Vzhľadom na to, že overenie interoperability sa musí vykonať v súlade s článkom 16 ods. 2 smernice 2001/16/ES s odkazom na požiadavky TSI, je potrebné, aby počas prechodného obdobia medzi uverejnením tohto rozhodnutia a úplným vykonávaním pripojenej TSI boli ustanovené podmienky, ktoré sa okrem podmienok výslovne uvedených v pripojenej TSI majú dodržať. Na tento účel má každý členský štát informovať ostatné členské štáty a Komisiu o príslušných vnútroštátnych technických predpisoch, ktoré sa používajú na dosiahnutie interoperability a na dodržanie základných požiadaviek smernice 2001/16/ES, o orgánoch, ktoré vymenuje na vykonávanie postupu posudzovania zhody alebo vhodnosti na použitie, a o kontrolnom postupe pri overovaní interoperability subsystémov v zmysle článku 16 ods. 2 smernice 2001/16/ES. Komisia by mala analyzovať informácie predložené členskými štátmi a prípadne by mala s výborom prerokovať potrebu prijatia akýchkoľvek ďalších opatrení. (8) Predmetná TSI by nemala vyžadovať používanie osobitných technológií alebo technických riešení s výnimkou prípadu, ak je to bezpodmienečne potrebné pre interoperabilitu transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy. (9) TSI vychádza z najlepších odborných znalostí dostupných v čase prípravy príslušného návrhu. Rozvoj technológií, prevádzkových, bezpečnostných alebo spoločenských požiadaviek si môže vyžadovať zmeny alebo doplnenia tejto TSI. V súlade s článkom 6 ods. 3 smernice 2001/16/ES by sa mal prípadne začať postup prieskumu alebo aktualizácie. (10) Na podporu inovácie a s cieľom zohľadniť nadobudnuté skúsenosti by sa pripojená TSI mala pravidelne prepracúvať. (11) V prípade návrhu inovačných riešení výrobca alebo zmluvný subjekt stanoví odchýlku z príslušného oddielu TSI. Európska železničná agentúra vypracuje konečné znenie príslušných špecifikácií funkčnosti a rozhrania týkajúcich sa tohto riešenia a vyvinie metódy posudzovania. (12) Implementácia pripojenej TSI a súlad s príslušnými oddielmi TSI sa musia určiť v súlade s implementačným plánom, ktorý vypracuje každý členský štát pre trate, za ktoré zodpovedá. Komisia by mala analyzovať informácie predložené členskými štátmi a prípadne by mala s výborom prerokovať potrebu prijatia akýchkoľvek ďalších opatrení. (13) Železničná doprava sa v súčasnosti prevádzkuje podľa existujúcich vnútroštátnych, dvojstranných, mnohonárodných alebo medzinárodných dohôd. Je dôležité, aby tieto dohody nebránili súčasnému a budúcemu pokroku smerom k interoperabilite. Je preto dôležité, aby Komisia preskúmala tieto dohody s cieľom určiť, či je potrebné príslušne prepracovať TSI obsiahnutú v tomto rozhodnutí. (14) Ustanovenia tohto rozhodnutia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 21 smernice 96/48/ES, keďže: PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:







Článok 1

Komisia týmto prijíma technickú špecifikáciu interoperability („TSI“) týkajúcu sa subsystému „Prevádzka a riadenie dopravy“ transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy podľa článku 6 ods. 1 smernice 2001/16/ES.

TSI sa stanovuje v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Táto TSI je uplatniteľná na subsystém prevádzky a riadenia dopravy transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy, ako sa stanovuje v oddiele 2.4 prílohy II k smernici 2001/16/ES.

Článok 2

1. Vzhľadom na otázky zatriedené ako „otvorené body“ v prílohe U k TSI sú podmienkami, ktoré sa majú splniť na overenie interoperability podľa článku 16 ods. 2 smernice 2001/16/ES, technické predpisy platné v členskom štáte, ktorý povolí uviesť do prevádzky subsystém, na ktorý sa vzťahuje toto rozhodnutie.

2. Každý členský štát oznámi do šiestich mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia ostatným členským štátom a Komisii:

a) zoznam uplatniteľných technických predpisov uvedených v odseku 1;

b) postupy posudzovania zhody a kontrolné postupy, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní týchto predpisov;

c) orgány, ktoré vymenuje na vykonávanie týchto postupov posudzovania zhody a kontrolných postupov.

Článok 3

Členské štáty oznámia Komisii do šiestich mesiacov od nadobudnutia platnosti pripojenej TSI tieto druhy dohôd:

a) vnútroštátne, dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi členskými štátmi a železničnými podnikmi alebo manažérmi infraštruktúry, dohodnuté na trvalom alebo dočasnom základe, ktoré sa vyžadujú z dôvodu veľmi špecifického alebo miestneho charakteru zamýšľanej vlakovej služby;

b) dvojstranné alebo mnohostranné dohody medzi železničnými podnikmi, manažérmi infraštruktúry alebo členskými štátmi, ktoré poskytujú významnú úroveň miestnej alebo regionálnej interoperability;

c) medzinárodné dohody medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a prinajmenšom jednou treťou krajinou alebo medzi železničnými podnikmi alebo manažérmi infraštruktúry členských štátov a prinajmenšom jedným železničným podnikom alebo manažérom infraštruktúry tretej krajiny, ktoré poskytujú významnú úroveň miestnej alebo regionálnej interoperability.

Článok 4

Členské štáty vypracujú národný plán implementácie TSI v súlade s kritériami uvedenými v kapitole 7 prílohy.

Tento plán implementácie zašlú ostatným členským štátom a Komisii najneskôr jeden rok od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

Článok 5

Toto rozhodnutie je uplatniteľné šesť mesiacov po jeho oznámení.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.









PRÍLOHA

TECHNICKÁ ŠPECIFIKÁCIA PRE INTEROPERABILITU

SUBSYSTÉM: PREVÁDZKA A RIADENIE DOPRAVY

1. ÚVOD 1.1. Technický rozsah pôsobnosti 1.2. Územný rozsah pôsobnosti 2. DEFINÍCIA SUBSYSTÉMU/ROZSAHU PÔSOBNOSTI 2.1. Subsystém 2.2. Rozsah pôsobnosti 2.2.1. Personál a vlaky 2.2.2. Prevádzkové zásady 2.2.3. Uplatniteľnosť na existujúce vozidlá a infraštruktúru 2.3. Prepojenie medzi týmito tsi a smernicou 2004/49/ES 3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY 3.1. Súlad so základnými požiadavkami 3.2. Základné požiadavky – prehľad 3.3. Špecifické aspekty vzhľadom na tieto požiadavky 3.3.1. Bezpečnosť 3.3.2. Spoľahlivosť a dostupnosť 3.3.3. Zdravie 3.3.4. Ochrana životného prostredia 3.3.5. Technická zlučiteľnosť 3.4. Aspekty týkajúce sa konkrétne subsystému prevádzky a riadenia dopravy 3.4.1. Bezpečnosť 3.4.2. Spoľahlivosť a použiteľnosť 3.4.3. Technická zlučiteľnosť 4. CHARAKTERISTIKY SUBSYSTÉMU 4.1. Úvod 4.2. Funkčné a technické špecifikácie subsystému 4.2.1. Špecifikácie týkajúce sa personálu 4.2.1.1. Všeobecné požiadavky 4.2.1.2. Dokumentácia pre vodičov 4.2.1.2.1. Zbierka predpisov 4.2.1.2.2. Opis trate a príslušného traťového vybavenia súvisiaceho s prevádzkovanými traťami 4.2.1.2.2.1. Vypracovanie tabuliek traťových pomerov 4.2.1.2.2.2. Zmenené prvky 4.2.1.2.2.3. Informovanie vodiča v reálnom čase 4.2.1.2.3. Cestovné poriadky 4.2.1.2.4. Koľajové vozidlá 4.2.1.3. Dokumentácia pre personál železničného podniku okrem vodičov 4.2.1.4. Dokumentácia pre personál manažéra infraštruktúry povoľujúci jazdy vlaku 4.2.1.5. Komunikácia medzi vlakovým personálom, ostatným personálom železničného podniku a personálom povoľujúcim jazdy vlakov, ktorá sa týka bezpečnosti. 4.2.2. Špecifikácie týkajúce sa vlakov 4.2.2.1. Viditeľnosť vlaku 4.2.2.1.1. Všeobecná požiadavka 4.2.2.1.2. Čelo vlaku 4.2.2.1.3. Koniec vlaku 4.2.2.2. Počuteľnosť vlaku 4.2.2.2.1. Všeobecná požiadavka 4.2.2.2.2. Ovládanie 4.2.2.3. Označenie vozidla 4.2.2.4. Nakladanie nákladného vozidla 4.2.2.4.1. Rozloženie hmotnosti 4.2.2.4.2. Nápravový tlak 4.2.2.4.3. Zabezpečenie nákladu 4.2.2.4.4. Kinematický obrys vozidla 4.2.2.4.5. Zakrytie nákladu 4.2.2.5. Zostavenie vlaku 4.2.2.6. Brzdenie vlaku 4.2.2.6.1. Minimálne požiadavky na brzdný systém 4.2.2.6.2. Výkon brzdy 4.2.2.7. Zabezpečenie prevádzkyschopnosti vlaku 4.2.2.7.1. Všeobecná požiadavka 4.2.2.7.2. Požadované údaje 4.2.3. Špecifikácie pre prevádzku vlaku 4.2.3.1. Plánovanie vlaku 4.2.3.2. Označenie vlakov 4.2.3.3. Odchod vlaku 4.2.3.3.1. Prehliadky a skúšky pred odchodom 4.2.3.3.2. Informovanie manažéra infraštruktúry o prevádzkovom stave vlaku 4.2.3.4. Riadenie dopravy 4.2.3.4.1. Všeobecné požiadavky 4.2.3.4.2. Ohlasovanie vlaku 4.2.3.4.2.1. Údaje požadované pre ohlasovanie polohy vlaku 4.2.3.4.2.2. Predpokladaný čas odovzdania 4.2.3.4.3. Nebezpečný tovar 4.2.3.4.4. Kvalita prevádzky 4.2.3.5. Zaznamenávanie údajov 4.2.3.5.1. Zaznamenávanie kontrolných údajov mimo vlaku 4.2.3.5.2. Zaznamenávanie kontrolných údajov vo vlaku 4.2.3.6. Prevádzka za mimoriadnych okolností 4.2.3.6.1. Informácia pre ostatných užívateľov 4.2.3.6.2. Informácia pre vodičov 4.2.3.6.3. Opatrenia v prípade mimoriadnej udalosti 4.2.3.7. Riadenie núdzovej situácie 4.2.3.8. Pomoc vlakovému personálu v prípade mimoriadnosti alebo závažnej poruchy koľajových vozidiel 4.3. Funkčné a technické špecifikácie rozhraní 4.3.1. Rozhrania s TSI pre infraštruktúru 4.3.2. Rozhrania s TSI pre riadenie/zabezpečenie a návestenie 4.3.2.1. Zaznamenávanie údajov pre kontrolu 4.3.2.2. Bdelosť vodiča 4.3.2.3. Prevádzkové predpisy ERTMS/ETCS a ERTMS/GSM-R 4.3.2.4. Dohľadnosť návestných znakov návestidiel a značiek na trati 4.3.2.5. Brzdenie vlaku 4.3.2.6. Použitie pieskovania. Minimálne prvky dôležité z hľadiska odbornej spôsobilosti na plnenie úloh vedenia vlaku. 4.3.2.7. Zaznamenávanie údajov a detekcia horúceho nápravového ložiska 4.3.3. Rozhrania s TSI pre koľajové vozidlá 4.3.3.1. Označenie vozidla 4.3.3.2. Brzdenie 4.3.3.3. Požiadavky na osobné vozidlá 4.3.3.4. Viditeľnosť vlaku 4.3.3.4.1. Na prednom vozidle vlaku čelne k smeru jazdy 4.3.3.4.2. Na zadnej strane vlaku 4.3.3.5. Počuteľnosť varovných návestí vlaku 4.3.3.6. Dohľadnosť návestných znakov návestidiel 4.3.3.7. Bdelosť vodiča 4.3.3.8. Zostavenie vlaku a príloha B 4.3.3.9. Nakladanie nákladného vozidla 4.3.3.10. Zabezpečenie prevádzkyschopného stavu vlaku a nebezpečné tovary 4.3.3.11. Zostava vlaku, prílohy H a L 4.3.3.12. Opatrenia v prípade mimoriadnej udalosti a riadenie núdzovej situácie 4.3.3.13. Zaznamenávanie údajov 4.3.4. Rozhrania s TSI pre telematické aplikácie 4.3.4.1. Označenie vlakov 4.3.4.2. Zostava vlaku 4.3.4.3. Odchod vlaku 4.3.4.4. Jazda vlaku 4.3.4.5. Označenie vozidla 4.4. Prevádzkové predpisy 4.5. Predpisy pre údržbu 4.6. Odborná kvalifikácia 4.6.1. Odborná spôsobilosť 4.6.1.1. Odborné znalosti 4.6.1.2. Schopnosť realizovať tieto znalosti v praxi 4.6.2. Jazyková spôsobilosť 4.6.2.1. Zásady 4.6.2.2. Úroveň znalostí 4.6.3. Vstupné a priebežné posudzovanie personálu 4.6.3.1. Základné prvky 4.6.3.2. Analýza potrieb odborného výcviku 4.6.3.2.1. Vypracovanie analýzy potrieb odborného výcviku 4.6.3.2.2. Aktualizácia analýzy potrieb odborného výcviku 4.6.3.2.3. Špecifické prvky pre vlakový personál a pomocný personál 4.6.3.2.3.1. Znalosť trasy 4.6.3.2.3.2. Znalosť koľajových vozidiel 4.6.3.2.3.3. Pomocný personál 4.7. Zdravotné a bezpečnostné podmienky 4.7.1. Úvod 4.7.2. Kritériá schvaľovania lekárov pracovného lekárstva a zdravotníckych organizácií 4.7.3. Kritériá schvaľovania psychológov podieľajúcich sa na psychologickom posudzovaní a požiadavky na psychologické posudzovanie 4.7.3.1. Certifikácia psychológov 4.7.3.2. Obsah a výklad psychologického posúdenia 4.7.3.3. Výber nástrojov posudzovania 4.7.4. Lekárske prehliadky a psychologické posudzovania 4.7.4.1. Pred zaradením do funkcie: 4.7.4.1.1. Minimálny obsah lekárskej prehliadky 4.7.4.1.2. Psychologické posúdenie 4.7.4.2. Po zaradení do funkcie 4.7.4.2.1. Periodicita pravidelných lekárskych prehliadok 4.7.4.2.2. Minimálny obsah pravidelnej lekárskej prehliadky 4.7.4.2.3. Ďalšie lekárske prehliadky a/alebo psychologické posúdenia 4.7.5. Zdravotné požiadavky 4.7.5.1. Všeobecné požiadavky 4.7.5.2. Požiadavky na zrak 4.7.5.3. Požiadavky na sluch 4.7.5.4. Tehotnosť 4.7.6. Špecifické požiadavky týkajúce sa úlohy vedenia vlaku 4.7.6.1. Periodicita pravidelných lekárskych prehliadok 4.7.6.2. Ďalší obsah lekárskej prehliadky 4.7.6.3. Ďalšie požiadavky na zrak 4.7.6.4. Ďalšie požiadavky na sluch a reč 4.7.6.5. Antropometria 4.7.6.6. Poradenské služby v prípade traumy 4.8. Registre infraštruktúry a koľajových vozidiel 4.8.1. Infraštruktúra 4.8.2. Koľajové vozidlá 5. KOMPONENTY INTEROPERABILITY 5.1. Definícia 5.2. Zoznam komponentov 5.3. Výkonnosť a špecifikácie komponentov 6. POSUDZOVANIE ZHODY A/ALEBO VHODNOSTI POUŽÍVANIA KOMPONENTOV A VERIFIKÁCIA SUBSYSTÉMU 6.1. Komponenty interoperability 6.2. Subsystém prevádzky a riadenia dopravy 6.2.1. Zásady 6.2.2. Dokumentácia predpisov a postupov 6.2.3. Postup posudzovania 6.2.3.1. Rozhodnutie príslušného úradu 6.2.3.2. Ak sa vyžaduje posúdenie 6.2.4. Výkonnosť systému 7. IMPLEMENTÁCIA 7.1. Zásady 7.2. Vykonávacie usmernenie 7.3. Špecifické prípady 7.3.1. Úvod 7.3.2. Zoznam špecifických prípadov PRÍLOHA A1 ERTMS/ETCS PREVÁDZKOVÉ PREDPISY PRÍLOHA A2. ERTMS/GSM-R PREVÁDZKOVÉ PREDPISY PRÍLOHA B OSTATNÉ PREDPISY UMOŽNUJÚCE KOHERENTNÚ PREVÁDZKU NOVÝCH ŠTRUKTURÁLNYCH SUBSYSTÉMOV PRÍLOHA C METODIKA KOMUNIKÁCIÍ TÝKAJÚCICH SA BEZPEČNOSTI PRÍLOHA D INFORMÁCIE, KU KTORÝM MUSÍ MAŤ ŽELEZNIČNÝ PODNIK PRÍSTUP V SÚVISLOSTI S TRASOU (TRASAMI), PO KTORÝCH CHCE PREMÁVAŤ PRÍLOHA E JAZYK A ÚROVEŇ KOMUNIKÁCIE PRÍLOHA F USMERNENIA PRE POSUDZOVANIE SUBSYSTÉMU PREVÁDZKY A RIADENIA DOPRAVY PRÍLOHA G INFORMATÍVNY A NEPOVINNÝ ZOZNAM PRVKOV, KTORÉ SA MUSIA OVERIŤ PRE KAŽDÝ ZÁKLADNÝ PARAMETER PRÍLOHA H MINIMÁLNE PRVKY RELEVANTNÉ PRE ODBORNÚ KVALIFIKÁCIU PRE ÚLOHU VEDENIA VLAKU PRÍLOHA I NEPOUŽÍVA SA PRÍLOHA J MINIMÁLNE PRVKY RELEVANTNÉ PRE ODBORNÚ KVALIFIKÁCIU PRE ÚLOHY SÚVISIACE SO „SPREVÁDZANÍM VLAKOV“ PRÍLOHA K NEPOUŽÍVA SA PRÍLOHA L MINIMÁLNE PRVKY RELEVANTNÉ PRE ODBORNÚ KVALIFIKÁCIU PRE ÚLOHU PRÍPRAVY VLAKOV PRÍLOHA M NEPOUŽÍVA SA PRÍLOHA N VYKONÁVACIE USMERNENIA PRÍLOHA O NEPOUŽÍVA SA PRÍLOHA P OZNAČOVANIE VOZIDIEL PRÍLOHA Q NEPOUŽÍVA SA PRÍLOHA R OZNAČOVANIE VLAKU PRÍLOHA S VIDITEĽNOSŤ VLAKU – KONIEC VLAKU PRÍLOHA T VÝKON BRZDY PRÍLOHA U ZOZNAM OTVORENÝCH BODOV PRÍLOHA V PRÍPRAVA A AKTUALIZÁCIA PREDPISOVEJ DOKUMENTÁCIE PRE VODIČOV SLOVNÍK

TECHNICKÁ ŠPECIFIKÁCIA PRE INTEROPERABILITU

SUBSYSTÉM PREVÁDZKY A RIADENIA DOPRAVY

1. ÚVOD

1.1. TECHNICKÝ ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tieto TSI (technické špecifikácie pre interoperabilitu) sa týkajú subsystému prevádzky a riadenia dopravy uvedeného v zozname obsiahnutom v bode 1 prílohy II k smernici 2001/16/ES.

Ďalšie informácie o tomto subsystéme sú uvedené v kapitole 2.

1.2. ÚZEMNÝ ROZSAH PÔSOBNOSTI

Územným rozsahom pôsobnosti týchto TSI je transeurópsky konvenčný železničný systém tak, ako je opísaná v prílohe I k smernici 2001/16/ES.

Obsah týchto TSI

V súlade s článkom 5 ods. 3 smernice 2001/16/ES tieto TSI:

(a). uvádzajú ich plánovaný rozsah pôsobnosti subsystému prevádzky a riadenia dopravy – kapitola 2;

(b). stanovujú hlavné požiadavky na každý príslušný subsystém a jeho rozhrania s inými subsystémami – kapitola 3;

(c). zavádzajú funkčné a technické špecifikácie, ktoré musí spĺňať cieľový subsystém a jeho rozhrania s ostatnými subsystémami. V prípade potreby sa tieto technické špecifikácie môžu meniť podľa používania subsystému, napríklad podľa kategórií trate, železničných staníc a/alebo koľajových vozidiel uvedených v prílohe I k smernici – kapitola 4;

(d). stanovujú prvky a rozhrania interoperability, na ktoré sa vzťahujú európske špecifikácie vrátane európskych noriem, ktoré sú potrebné na dosiahnutie interoperability v rámci transeurópskeho konvenčného železničného systému – kapitola 5;

(e). v každom posudzovanom prípade uvádzajú postupy posudzovania zhody alebo vhodnosti použitia. Toto zahŕňa najmä moduly definované v rozhodnutí 93/465/EHS alebo tam, kde to pripadá do úvahy, konkrétne postupy, ktoré sa majú používať na posúdenie buď zhody, alebo vhodnosti použitia prvkov interoperability a „ES“ overovania subsystémov. Dokumenty, ktoré sú nápomocné pri implementácii týchto TSI, sú uvedené v kapitole 6;

(f). uvádzajú stratégiu implementácie týchto TSI. Nevyhnutné je najmä špecifikovať etapy, ktoré majú byť ukončené, a prvky, ktoré možno uplatniť pri postupnom prechode od súčasného stavu do konečného stavu, v rámci ktorého súlad s TSI musí byť normou – kapitola 7;

(g). pre príslušný personál vymedzujú odbornú spôsobilosť a zdravotné i bezpečnostné podmienky pri práci nevyhnutné na prevádzku a údržbu príslušného subsystému, ako aj implementáciu TSI – kapitola 4.

V súlade s článkom 5 ods. 5 sa musia okrem toho pre všetky TSI stanoviť špecifické prípady; uvádzajú sa v kapitole 7,

Predpisy týkajúce sa prevádzky a údržby špecifické pre oblasť vyznačenú v pododdieloch 1.1 a 1.2 sú uvedené v kapitole 4 TSI.

2. DEFINÍCIA SUBSYSTÉMU/ROZSAHU PÔSOBNOSTI

2.1. SUBSYSTÉM

Subsystém prevádzky a riadenia dopravy je definovaný prílohou II k smernici 2001/16/ES; oddiel 2.4.

Zahŕňa najmä:

— „Postupy a súvisiace zariadenia umožňujúce koherentnú prevádzku rôznych štrukturálnych subsystémov, tak počas bežnej, ako aj zníženej prevádzky vrátane vedenia vlaku, plánovania a riadenia dopravy.

— Odbornú kvalifikáciu, ktorá sa môže požadovať na vykonávanie cezhraničných služieb.“

2.2. ROZSAH PÔSOBNOSTI

Rozsah pôsobnosti týchto TSI sa uplatňuje na subsystém prevádzky a riadenia dopravy manažérov infraštruktúry a železničných podnikov, súvisiaci s prevádzkou vlakov na konvenčných železničných TEN tratiach.

Špecifikácie uvedené v TSI o prevádzke a riadení dopravy sa môžu použiť ako referenčný dokument na prevádzku vlakov dokonca aj vtedy, keď sa na ne nevzťahuje pôsobnosť týchto TSI.

2.2.1. PERSONÁL A VLAKY

Pododdiely 4.6 a 4.7 sa uplatňujú na personál vykonávajúci z bezpečnostného hľadiska rozhodujúce úlohy súvisiace s riadením vlaku a so sprevádzaním vlaku, ak to zahŕňa prekročenie hraníc medzi štátmi a prácu za úsekom označeným ako „pohraničný“ v sieťovom vyhlásení správcu infraštruktúry a zahrnutou v jeho bezpečnostnom certifikáte.

Člen personálu nebude považovaný za prekračujúci hranicu, ak činnosť zahŕňa iba prácu do akéhokoľvek „pohraničného“ miesta opísaného vyššie.

Na personál vykonávajúci z bezpečnostného hľadiska rozhodujúce úlohy súvisiace s vypravovaním vlakov a povoľovaním jázd vlakov, sa uplatňuje vzájomné uznávanie odbornej kvalifikácie a zdravotných a bezpečnostných podmienok medzi členskými štátmi.

Na personál vykonávajúci z hľadiska bezpečnosti rozhodujúce úlohy súvisiace s konečnou prípravou vlaku pred plánovaným prekročením hranice a prácu za akoukoľvek opísanou „hraničnou“ lokalitou, sa uplatňuje pododdiel 4.6. so vzájomným uznávaním zdravotných a bezpečnostných podmienok medzi členskými štátmi. Vlak sa nepovažuje za cezhraničnú dopravu vtedy, keď všetky vozne vlaku, ktoré prekračujú štátnu hranicu, prekročia hranicu iba po vyššie opísanú „hraničnú“ lokalitu.

Toto je možné zhrnúť v uvedených tabuľkách.







Personál vykonávajúci práce súvisiace s vlakmi, ktoré prekročia štátne hranice a pokračujú za hraničnú lokalitu. Úloha Odborná spôsobilosť Zdravotné požiadavky Vedenie vlaku a sprevádzanie vlaku 4.6 4.7 Povoľovanie jázd vlaku Vzájomné uznávanie Vzájomné uznávanie Príprava vlaku 4.6 Vzájomné uznávanie Vypravovanie vlaku Vzájomné uznávanie Vzájomné uznávanie







Personál vykonávajúci práce súvisiace s vlakmi, ktoré neprekračujú štátne hranice alebo ich prekračujú iba po hraničné lokality. Úloha Odborná spôsobilosť Zdravotné požiadavky Vedenie vlaku a sprevádzanie vlaku Vzájomné uznávanie Vzájomné uznávanie Povoľovanie jázd vlaku Vzájomné uznávanie Vzájomné uznávanie Príprava vlaku Vzájomné uznávanie Vzájomné uznávanie Vypravovanie vlaku Vzájomné uznávanie Vzájomné uznávanie

Pri čítaní týchto tabuliek je potrebné upozorniť, že zásady komunikácie opísané v kapitole 4.2.1. sú povinnou požiadavkou.

2.2.2. PREVÁDZKOVÉ ZÁSADY

Existujúce európske rozdiely v štruktúre a v konceptoch infraštruktúry, ktoré sú prinajmenšom čiastočne zodpovedné za existujúce rozdiely v pravidlách a postupoch, možno často prekonať iba vďaka vysokým investíciám.

Všeobecným cieľom súčasnej verzie týchto TSI, ktorá je prvá po nadobudnutí účinnosti smernice 2001/16/ES, nie je vytvoriť jednotný európsky súbor pravidiel prevádzky a riadenia konvenčnej železničnej dopravy. Avšak pravidlá a postupy, ktoré umožňujú koherentnú prevádzku nových štrukturálnych subsystémov určených na používanie v rámci TEN, a najmä tých, ktoré sú prepojené priamo s prevádzkou nového systému riadenia vlakov a systému signalizácie, musia byť v prípade identických situácií rovnaké.

Tieto TSI sa pôvodne vzťahovali iba na tie prvky (ako sa uvádza v kapitole 4) konvenčného železničného subsystému „prevádzky a riadenia dopravy“, kde v zásade existujú prevádzkové rozhrania medzi železničnými podnikmi a manažérmi infraštruktúry, alebo tam, kde je to z hľadiska interoperability mimoriadne prospešné. V rámci uvedeného sa zodpovedajúcim spôsobom zohľadnili požiadavky smernice 2004/49/ES (smernica o bezpečnosti železníc).

Podrobné prevádzkové predpisy systému riadenia európskej železničnej dopravy (ERTMS) by mali byť takisto špecifikované v prílohe (A1 pre ERTMS/ETCS, A2 pre ERTMS/GSMR) k TSI, hneď ako budú k dispozícii. Súčasná príloha A1 je iba informatívna a nezáväzná, keďže predpisy nie sú ešte konečné.

2.2.3. UPLATNITEĽNOSŤ NA EXISTUJÚCE VOZIDLÁ A INFRAŠTRUKTÚRU

Zatiaľ čo väčšina požiadaviek týchto TSI sa týka procesov a postupov, niektoré požiadavky sa týkajú aj fyzických prvkov, vlakov a vozidiel, ktoré sú z hľadiska prevádzky dôležité.

Konštrukčné kritériá na tieto prvky sú opísané v TSI, ktoré sa vzťahujú na iné subsystémy, ako sú koľajové vozidlá. V rámci OPE TSI sa posudzuje ich prevádzková funkcia.

V takýchto prípadoch sa uznáva, že modifikovanie existujúcich koľajových vozidiel/zariadení infraštruktúry tak, aby v plnom rozsahu spĺňali požiadavky týchto TSI, nemusí byť, pokiaľ ide o náklady, efektívne. Príslušné požiadavky treba preto uplatňovať iba na nové prvky, alebo ak bude daný prvok modernizovaný alebo obnovený a bude si vyžadovať novú autorizáciu na uvedenie do prevádzky v zmysle smernice 2001/16/ES článok 14.3.

2.3. PREPOJENIE MEDZI TÝMITO TSI A SMERNICOU 2004/49/ES

Hoci tieto TSI boli vypracované podľa smernice o interoperabilite 2001/16/ES, zaoberajú sa požiadavkami úzko súvisiacimi s prevádzkovými postupmi a procesmi, vyžadovanými zo strany manažéra infraštruktúry alebo železničného podniku, keď sa žiada o bezpečnostný certifikát podľa smernice o bezpečnosti 2004/49/ES.

3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY

3.1. SÚLAD SO ZÁKLADNÝMI POŽIADAVKAMI

V súlade s článkom 4 ods. 1 smernice 2001/16/ES transeurópsky konvenčný železničný systém, jeho subsystémy a ich prvky interoperability musia spĺňať základné požiadavky stanovené vo všeobecných požiadavkách v prílohe III k smernici.

3.2. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY – PREHĽAD

Základné požiadavky sa vzťahujú na:

— bezpečnosť,

— spoľahlivosť a dostupnosť,

— zdravie,

— ochranu životného prostredia,

— technickú zlučiteľnosť.

Podľa smernice 2001/16/ES základné požiadavky môžu byť spravidla uplatniteľné na celú transeurópsky konvenčný železničný systém alebo špecifické pre každý subsystém a jeho prvky.

3.3. ŠPECIFICKÉ ASPEKTY VZHĽADOM NA TIETO POŽIADAVKY

Dôležitosť všeobecných požiadaviek na subsystém prevádzky a riadenia dopravy je určená v nasledujúcich odsekoch.

3.3.1. BEZPEČNOSŤ

V súlade s prílohou III k smernici 2001/16/ES základné požiadavky súvisiace s bezpečnosťou, ktoré sa týkajú subsystému prevádzky a riadenia dopravy, sú:

„Navrhovanie, konštrukcia alebo montáž, údržba a monitorovanie kritických komponentov z bezpečnostného hľadiska a najmä komponentov podieľajúcich sa na pohybe vlaku musia byť také, aby zaručovali bezpečnosť na úrovni zodpovedajúcej cieľom vytýčeným pre sieť vrátane cieľov vytýčených pre špecifické mimoriadne situácie.“

Pokiaľ ide o subsystém prevádzky a riadenia dopravy, touto základnou požiadavkou sa zaoberajú špecifikácie pododdielu „viditeľnosť vlaku“ (pododdiely 4.2.2.1 a 4.3) a „počuteľnosť vlaku“ v pododdieloch 4.2.2.2 a 4.3.

„Parametre týkajúce sa dotyku koleso/koľajnica musia vyhovovať požiadavkám na stabilitu, ktorá je nevyhnutná z hľadiska garantovania bezpečného pohybu pri maximálnej povolenej rýchlosti.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

„Používané komponenty musia odolávať akýmkoľvek bežným alebo výnimočným namáhaniam, ktoré boli špecifikované počas ich prevádzky. Dôsledky z pohľadu bezpečnosti akýchkoľvek náhodných porúch musia byť obmedzené vhodnými prostriedkami.“

Pokiaľ ide o subsystém prevádzky a riadenia dopravy, touto základnou požiadavkou sa zaoberajú špecifikácie pododdielu „viditeľnosť vlaku“ (pododdiely 4.2.2.1 a 4.3).

„Konštrukcia pevných zariadení a koľajových vozidiel a výber použitých materiálov musia byť zamerané na obmedzenie vzniku, šírenia a účinkov ohňa a dymu v prípade požiaru.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

„Akékoľvek zariadenia určené na manipuláciu zo strany užívateľov musia byť navrhnuté tak, aby nemali negatívny vplyv na bezpečnú prevádzku zariadení, a ani na zdravie a bezpečnosť užívateľov, pokiaľ sa budú používať predvídateľne spôsobom, ktorý nie je v súlade s určenými pokynmi.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

3.3.2. SPOĽAHLIVOSŤ A DOSTUPNOSŤ

„Monitorovanie a údržba pevných alebo pohyblivých komponentov, ktoré sa podieľajú na pohybe vlaku, musia byť organizované, vykonávané a kvantifikované takým spôsobom, aby si zachovali svoju prevádzkyschopnosť za určených podmienok.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

3.3.3. ZDRAVIE

„Materiály, ktoré by mohli – vzhľadom na spôsob, akým sa používajú – predstavovať zdravotné riziko pre tých, ktorí majú k nim prístup, sa nesmú používať ani v priestore vlakov, ani v železničnej infraštruktúre.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

„Takéto materiály sa musia vyberať, rozmiestňovať a používať tak, aby sa obmedzili emisie škodlivých a nebezpečných pár alebo plynov, a to najmä v prípade požiaru.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

3.3.4. OCHRANA ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA

„Ekologický účinok zariadenia a prevádzkovania transeurópskej konvenčnej železničnej siete sa musí posúdiť, zhodnotiť a brať do úvahy už v projekčnom štádiu siete v súlade s účinnými ustanoveniami Spoločenstva.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

„Materiály používané vo vlakoch a v infraštruktúre musia zabrániť emisii pár alebo plynov, ktoré sú škodlivé a nebezpečné pre životné prostredie, a to najmä v prípade požiaru.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

„Koľajové vozidlá a energetické systémy sa musia navrhnúť a vyrobiť tak, aby boli elektromagneticky zlučiteľné s inštaláciami, so zariadením a s verejnými alebo súkromnými sieťami, s ktorými by mohli interferovať.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

„Prevádzka transeurópskej konvenčnej železničnej siete musí rešpektovať existujúce nariadenia týkajúce sa hluku.“

Zatiaľ čo toto je v zásade základná požiadavka, ktorou sa zaoberajú TSI o hluku, subsystém prevádzky a riadenia dopravy špecifikuje určité prvky v pododdieloch 4.2.2.2. a 4.3 vzhľadom na „počuteľnosť vlaku“.

„Prevádzka transeurópskej konvenčnej železničnej siete nesmie spôsobovať neprípustnú úroveň základných vibrácií v prípade činností a oblastí nachádzajúcich sa v blízkosti infraštruktúry a pri dodržiavaní bežnej údržby.“

Táto základná požiadavka nie je relevantná z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy.

3.3.5. TECHNICKÁ ZLUČITEĽNOSŤ

„Technické charakteristiky infraštruktúry a pevných zariadení musia byť zlučiteľné vzájomne, aj s tými, ktoré sú zabudované vo vlakoch určených na používanie v transeurópskej konvenčnej železničnej sieti.

Pokiaľ sa dosiahnutie súladu s týmito charakteristikami ukáže byť v určitých úsekoch siete ťažké, je možné zaviesť dočasné riešenia, ktoré zabezpečia zlučiteľnosť v budúcnosti.“

Táto základná požiadavka nie je z hľadiska subsystému prevádzky a riadenia dopravy relevantná.

3.4. ASPEKTY TÝKAJÚCE SA KONKRÉTNE SUBSYSTÉMU PREVÁDZKY A RIADENIA DOPRAVY

3.4.1. BEZPEČNOSŤ

„Prevádzkové predpisy železničnej siete a odbornej spôsobilosti vodičov a vlakového personálu, ako aj personálu v riadiacich strediskách sa musia zosúladiť tak, aby sa zabezpečila bezpečná prevádzka, pričom treba mať na pamäti rozdielne požiadavky kladené na cezhraničnú a vnútroštátnu dopravu.“

„Údržbárske činnosti a ich intervaly, odborná príprava a odborná spôsobilosť v strediskách údržby a v riadiacich strediskách, ako aj systém zabezpečenia kvality, stanovené danými operátormi v riadiacich strediskách a v strediskách údržby, musia byť také, aby bola zabezpečená vysoká úroveň bezpečnosti.“

Základnou požiadavkou sa zaoberajú tieto pododdiely týchto špecifikácií:

— Označenie vozidla (pododdiel 4.2.2.3.)

— Brzdenie vlaku (pododdiel 4.2.2.6.)

— Zostavenie vlaku (pododdiel 4.2.2.5.)

— Nakladanie nákladných vozňov (pododdiel 4.2.2.4.)

— Zabezpečenie prevádzkyschopného stavu vlaku (pododdiel 4.2.2.7.)

— Viditeľnosť vlaku (pododdiely 4.2.2.1. a 4.3.)

— Počuteľnosť vlaku (pododdiely 4.2.2.2 a 4.3.)

— Odchod vlaku (pododdiel 4.2.3.3.)

— Riadenie dopravy (pododdiel 4.2.3.4.)

— Viditeľnosť návestidiel a zariadenie na kontrolu bdelosti vodiča (pododdiel 4.3.)

— Komunikácia súvisiaca s bezpečnosťou (pododdiely 4.2.1.5 a 4.6.)

— Dokumentácia pre vodičov (pododdiel 4.2.1.2.)

— Dokumentácia pre personál železničného podniku okrem vodičov (pododdiel 4.2.1.3.)

— Dokumentácia pre personál manažéra infraštruktúry, ktorý povoľuje jazdy vlakov (pododdiel 4.2.1.4.)

— Prevádzka za mimoriadnych okolností (pododdiel 4.2.3.6.)

— Riadenie núdzovej situácie (pododdiel 4.2.3.7.)

— ERTMS prevádzkové predpisy (pododdiel 4.4.)

— Odborná spôsobilosť (pododdiel 4.6.)

— Zdravotné a bezpečnostné podmienky (pododdiel 4.7.)

3.4.2. SPOĽAHLIVOSŤ A POUŽITEĽNOSŤ

Údržbárske činnosti a ich intervaly, odborná príprava a odborná spôsobilosť personálu v strediskách údržby a v riadiacich strediskách, ako aj systém zabezpečenia kvality, stanovené príslušnými operátormi v riadiacich strediskách a v strediskách údržby musia byť také, aby bola zabezpečená vysoká úroveň spoľahlivosti a použiteľnosti systému.“

Základná požiadavka je zabezpečená nasledujúcimi pododdielmi týchto špecifikácií:

— Zostavenie vlaku (pododdiel 4.2.2.5)

— Zabezpečenie prevádzkyschopnosti vlaku (pododdiel 4.2.2.7)

— Riadenie dopravy (pododdiel 4.2.3.4)

— Komunikácia súvisiaca s bezpečnosťou (pododdiel 4.2.1.5)

— Prevádzka za mimoriadnych okolností (pododdiel 4.2.3.6)

— Riadenie núdzovej situácie (pododdiel 4.2.3.7)

— Odborná spôsobilosť (pododdiel 4.6)

— Zdravotné a bezpečnostné podmienky (pododdiel 4.7)

3.4.3. TECHNICKÁ ZLUČITEĽNOSŤ

„Prevádzkové predpisy železničnej siete a odbornej spôsobilosti vodičov a palubného personálu a manažérov prevádzky sa musia zladiť tak, aby sa zabezpečila prevádzková účinnosť transeurópskej konvenčnej železničnej siete vzhľadom na rozdielne požiadavky na cezhraničnú a vnútroštátnu dopravu.“

Základnou požiadavkou sa zaoberajú tieto pododdiely týchto špecifikácií:

— Označenie vozidla (pododdiel 4.2.2.3)

— Brzdenie vlaku (pododdiel 4.2.2.6)

— Zostavenie vlaku (pododdiel 4.2.2.5)

— Nakladanie nákladných vozňov (pododdiel 4.2.2.4)

— Komunikácia súvisiaca s bezpečnosťou (pododdiel 4.2.1.5)

— Prevádzka za mimoriadnych okolností (pododdiel 4.2.3.6)

— Riadenie núdzovej situácie (pododdiel 4.2.3.7)

4. CHARAKTERISTIKY SUBSYSTÉMU

4.1. ÚVOD

Transeurópsky konvenčný železničný systém (TEN), na ktorý sa vzťahuje smernica 2001/16/ES a ktorého súčasťou je subsystém prevádzky a riadenia dopravy, je integrovaným systémom, ktorého konzistentnosť sa musí overiť. Táto konzistentnosť sa musí skontrolovať najmä vzhľadom na technické špecifikácie subsystému, jeho rozhrania so systémom, s ktorým je integrovaný, ako aj prevádzkové predpisy.

Vzhľadom na všetky relevantné základné požiadavky subsystém prevádzky a riadenia dopravy opísaný v pododdiele 2.2. sa vzťahuje iba na prvky špecifikované v nasledujúcom oddiele.

V zhode so smernicou 2001/14/ES je celkovou zodpovednosťou manažéra infraštruktúry stanoviť všetky príslušné požiadavky, ktoré musia spĺňať vlaky, ktoré majú povolenie jazdiť na jeho sieti, berúc do úvahy zemepisné zvláštnosti jednotlivých tratí a ďalej uvedené funkčné a technické špecifikácie.

4.2. FUNKČNÉ A TECHNICKÉ ŠPECIFIKÁCIE SUBSYSTÉMU

Funkčné a technické špecifikácie subsystému prevádzky a riadenia dopravy zahŕňajú:

— špecifikácie týkajúce sa personálu

— špecifikácie týkajúce sa vlakov

— špecifikácie týkajúce sa prevádzky vlakov

4.2.1. ŠPECIFIKÁCIE TÝKAJÚCE SA PERSONÁLU

4.2.1.1. VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY

Tento oddiel sa zaoberá personálom, ktorý prispieva k prevádzke subsystému vykonávaním rozhodujúcich úloh z bezpečnostného hľadiska, týkajúcich sa priameho rozhrania medzi železničným podnikom a manažérom infraštruktúry.

— Personál železničného podniku — — vykonávajúci úlohu vedenia vlakov (ďalej v tomto dokumente len „vodiči“) a tvoriaci súčasť „vlakového personálu“, — vykonávajúci úlohy vo vlaku (iné ako vedenie vlaku) a tvoriaci súčasť „vlakového personálu“, — vykonávajúci úlohu prípravy vlakov.

— Personál manažéra infraštruktúry vykonávajúci úlohu povoľovania jazdy vlakov.

Vzťahuje sa na tieto oblasti:

— dokumentácia

— komunikácia

a v rozsahu špecifikovanom v oddiele 2.2. týchto TSI:

— odborná spôsobilosť (pozri pododdiel 4.6. a prílohy H, J a L)

— zdravotné a bezpečnostné podmienky (pozri pododdiel 4.7)

4.2.1.2. Dokumentácia pre vodičov

Železničný podnik prevádzkujúci vlak musí poskytnúť vodičovi všetky potrebné informácie požadované na výkon jeho povinností.

Tieto informácie musia brať do úvahy prvky nevyhnutné na prevádzku v bežných, poruchových a núdzových situáciách pre trate, na ktorých má pracovať, a koľajové vozidlá používané na týchto tratiach.

4.2.1.2.1. Zbierka predpisov

Všetky potrebné postupy pre vodiča musia byť zahrnuté v dokumente alebo na elektronickom nosiči, ktorý sa nazýva „zbierka predpisov vodiča“.

V „zbierke predpisov vodiča“ musia byť uvedené požiadavky pre všetky trasy, po ktorých sa jazdí, a pre koľajové vozidlá používané na týchto trasách podľa situácií bežnej prevádzky, prevádzky za mimoriadnych okolností a v núdzových situáciách, s ktorými sa môže vodič stretnúť.

Zbierka predpisov vodiča sa musí vzťahovať na dva rozdielne aspekty:

— aspekt, ktorý opisuje súbor spoločných predpisov a postupov platných v celom TEN (berúc do úvahy obsah príloh A, B a C),

— aspekt, ktorý stanovuje akékoľvek potrebné predpisy a postupy špecifické pre každého manažéra infraštruktúry.

Musí zahŕňať postupy vzťahujúce sa minimálne na tieto aspekty:

— bezpečnosť a zabezpečenie personálu

— návestenie a riadenie/zabezpečenie

— prevádzka vlaku vrátane prevádzky za mimoriadnych okolností

— trakčná sústava a koľajové vozidlá

— mimoriadne udalosti a nehody

Železničný podnik je zodpovedný za prípravu tohto dokumentu.

Železničný podnik musí vyhotoviť zbierku predpisov vodiča v rovnakom formáte pre celú infraštruktúru, na ktorej budú vodiči pracovať.

Bude mať dva dodatky:

— dodatok 1: príručka komunikačných postupov;

— dodatok 2: kniha vzorov správ

Železničný podnik musí vypracovať zbierku predpisov vodiča buď v jazyku jedného z členských štátov, alebo v jazyku MI jedného z manažérov infraštruktúry, ktorých sa tieto pravidlá týkajú. Toto sa netýka správ a formulárov, ktoré musia zostať v jazyku MI manažéra (manažérov) infraštruktúry.

Proces prípravy a aktualizácie zbierky predpisov vodiča musí zahŕňať tieto kroky:

— manažér infraštruktúry (alebo organizácia zodpovedná za vypracovanie prevádzkových predpisov) musí poskytnúť železničnému podniku príslušné informácie v jazyku MI manažéra infraštruktúry,

— železničný podnik musí vypracovať prvotný alebo aktualizovaný dokument;

— ak jazyk, ktorý železničný podnik vyberie pre zbierku predpisov vodiča, nie je jazykom, v ktorom boli príslušné informácie pôvodne dodané, železničný podnik zodpovedá za zabezpečenie akéhokoľvek potrebného prekladu.

V zhode s prílohou III ods. 2 smernice 2004/49/ES systém riadenia bezpečnosti manažéra infraštruktúry musí zahŕňať schvaľovací proces s cieľom zabezpečiť, že obsah dokumentácie poskytnutej železničnému podniku bude úplný a správny.

V zhode s prílohou III ods. 2 smernice 2004/49/ES systém riadenia bezpečnosti železničného podniku musí zahŕňať schvaľovací proces s cieľom zabezpečiť, že obsah zbierky predpisov vodiča bude úplný a správny.

Príloha V ukazuje tento proces vo formáte vývojového diagramu a poskytuje prehľad tohto procesu.

4.2.1.2.2. Opis trate a príslušného traťového vybavenia súvisiaceho s prevádzkovanými traťami

Vodičom sa musí poskytnúť opis tratí a súvisiaceho traťového vybavenia pre trate, na ktorých budú vykonávať činnosť, a sú príslušné k úlohe vedenia vlaku. Takéto informácie musia byť uvedené v jednom dokumente, ktorý sa nazýva „tabuľky traťových pomerov“ (čo môže byť buď tradičný dokument, alebo dokument v elektronickej forme).

Minimálne tieto informácie je potrebné poskytnúť:

— všeobecné prevádzkové charakteristiky

— označenie stúpaní a klesaní

— podrobné schémy tratí

4.2.1.2.2.1. Vypracovanie tabuliek traťových pomerov

Tabuľky traťových pomerov musia byť vypracované buď v jazyku jedného z členských štátov vybratého železničným podnikom, alebo v jazyku MI manažéra infraštruktúry.

Tieto informácie musia byť zahrnuté (tento zoznam nie je vyčerpávajúci):

— všeobecné prevádzkové charakteristiky — — druh signalizácie a príslušný režim prevádzky (dvojkoľajná trať, obojsmerná prevádzka, ľavostranná alebo pravostranná prevádzka atď.) — druh zásobovania energiou — typ rádiového vybavenia zem-vlak

— označenie stúpaní a klesaní — — hodnoty sklonov a ich presná poloha

— podrobná schéma tratí: — — názvy staníc po trati, kľúčové lokality a ich situovanie; — tunely vrátane situovania, názov, dĺžka, špecifické informácie, ako je existencia chodníkov a bodov bezpečného východu, ako aj rozmiestnenie bezpečných miest evakuácie cestujúcich — dôležité miesta, ako sú neutrálne sekcie — prípustné najvyššie dovolené rýchlosti pre každú trať vrátane – v prípade potreby – rozdielnych rýchlostí podľa určitých druhov vlakov, — názov organizácie zodpovednej za riadenie dopravy a názov (názvy) oblastí riadenia dopravy. — názvy a oblasti stredísk riadenia dopravy, ako sú stavadlá; — označenie rádiových kanálov, ktoré sa majú používať.

Formát tabuliek traťových pomerov musí byť rovnaký pre všetky infraštruktúry, ktoré využívajú vlaky konkrétneho železničného podniku.

Železničný podnik zodpovedá za vypracovanie tabuliek traťových pomerov s použitím informácií dodaných manažérom (manažérmi) infraštruktúry.

V zhode s prílohou III ods. 2 smernice 2004/49/ES systém riadenia bezpečnosti manažéra infraštruktúry musí zahŕňať schvaľovací proces s cieľom zabezpečiť, že obsah dokumentácie poskytnutej železničnému podniku bude úplný a správny.

V zhode s prílohou III ods. 2 smernice 2004/49/ES systém riadenia bezpečnosti železničného podniku musí zahŕňať schvaľovací proces s cieľom zabezpečiť, aby obsah tabuliek traťových pomerov bol úplný a správny.

4.2.1.2.2.2. Zmenené prvky

Manažér infraštruktúry je povinný oznámiť železničnému podniku všetky prvky zmenené buď trvalo, alebo dočasne. Tieto zmeny musí železničný podnik zosumarizovať do určeného dokumentu alebo elektronického média, ktorého formát musí byť pre všetky infraštruktúry, ktoré využívajú vlaky určitého železničného podniku, rovnaký.

V zhode s prílohou III ods. 2 smernice 2004/49/ES systém riadenia bezpečnosti manažéra infraštruktúry musí zahŕňať schvaľovací proces s cieľom zabezpečiť, že obsah dokumentácie poskytnutej železničnému podniku bude úplný a správny.

V zhode s prílohou III ods. 2 smernice 2004/49/ES systém riadenia bezpečnosti železničného podniku musí zahŕňať schvaľovací proces s cieľom zabezpečiť, že obsah dokumentu zmenených prvkov bude úplný a správny.

4.2.1.2.2.3. Informovanie vodiča v reálnom čase

Postup poskytovania informácií vodičom v reálnom čase o všetkých zmenách bezpečnostných opatrení na trase musí byť definovaný príslušným manažérom infraštruktúry (tam, kde sa používa ERTMS/ETCS, tento proces musí byť jednotný).

4.2.1.2.3. Cestovné poriadky

Poskytnutie informácií o cestovnom poriadku uľahčuje presnú jazdu vlakov a pomáha pri výkone dopravy.

Železničný podnik musí poskytnúť vodičom informácie potrebné na bežnú jazdu vlaku, ktoré musia zahŕňať ako minimum:

— označenie vlaku;

— dni chodu vlaku (ak je to nevyhnutné);

— miesta zastavovania a činnosti súvisiace s nimi

— ostatné časové miesta;

— časy príchodu/odchodu/prejazdu v každom z týchto miest.

Také informácie o chode vlakov, ktoré sa musia zakladať na informáciách dodaných manažérom infraštruktúry, môžu byť poskytnuté buď v elektronickej forme, alebo v papierovej forme.

Informácie sa musia vodičovi poskytovať jednotne na všetkých tratiach, ktoré prevádzkuje železničný podnik.

4.2.1.2.4. Koľajové vozidlá

Železničný podnik musí poskytnúť vodičovi všetky príslušné informácie z hľadiska prevádzky koľajových vozidiel počas poruchových situácií (ako sú vlaky vyžadujúce si pomoc). Takáto dokumentácia sa musí takisto zameriavať v takýchto prípadoch na špecifické rozhranie s personálom manažéra infraštruktúry.

4.2.1.3. Dokumentácia pre personál železničného podniku okrem vodičov

Železničný podnik musí poskytnúť všetkým členom svojho personálu (či vlakového alebo iného), ktorí vykonávajú rozhodujúce úlohy z hľadiska bezpečnosti zahŕňajúce priame rozhranie s personálom, vybavením alebo systémami manažéra infraštruktúry, predpisy, postupy, konkrétne informácie o koľajových vozidlách a trase, ktoré považuje za primerané k takýmto zadaným úlohám. Takéto informácie sa musia uplatňovať tak v bežnej prevádzke, ako aj v prevádzke za mimoriadnych okolností.

V prípade vlakového personálu štruktúra, formát, obsah a postup na prípravu a aktualizovanie takýchto informácií musia byť založené na špecifikáciách stanovených v pododdiele. 4.2.1.2. TSI.

4.2.1.4. Dokumentácia pre personál manažéra infraštruktúry povoľujúci jazdy vlaku

Všetky informácie potrebné na zabezpečenie bezpečnej komunikácie medzi personálom povoľujúcim jazdy vlakov, a vlakovým personálom musia byť uvedené:

— v dokumentoch, ktoré opisujú zásady komunikácie (príloha C);

— v dokumente nazvanom kniha vzorov správ.

Manažér infraštruktúry musí vypracovať tieto dokumenty vo svojom jazyku MI.

4.2.1.5. Komunikácia medzi vlakovým personálom, ostatným personálom železničného podniku a personálom povoľujúcim jazdy vlakov, ktorá sa týka bezpečnosti.

Jazykom používaným pre komunikáciu, ktorá sa týka bezpečnosti, medzi vlakovým personálom, ostatným personálom železničného podniku (ako je definované v prílohe L) a personálom povoľujúcim jazdy vlakov je jazyk MI (pozri slovník pojmov) používaný manažérom infraštruktúry na príslušnej trase.

Zásady komunikácie, ktorá sa týka bezpečnosti, medzi vlakovým personálom a personálom zodpovedným za povoľovanie jázd vlakov sa uvádzajú v prílohe C.

V zhode so smernicou 2001/14/ES manažér infraštruktúry je zodpovedný za zverejnenie „jazyka MI“ používaného personálom v každodennej prevádzke.

Tam, kde si však miestna prax vyžaduje aj zabezpečenie druhého jazyka, je zodpovednosťou manažéra infraštruktúry určiť zemepisné hranice jeho používania.

4.2.2. ŠPECIFIKÁCIE TÝKAJÚCE SA VLAKOV

4.2.2.1. Viditeľnosť vlaku

4.2.2.1.1. Všeobecná požiadavka

Železničný podnik musí zabezpečiť, aby vlaky boli vybavené prostriedkami označujúcimi čelo a koniec vlaku.

4.2.2.1.2. Čelo vlaku

Železničný podnik musí zabezpečiť, aby bol približujúci sa vlak jasne viditeľný a rozpoznateľný ako taký, prítomnosťou a usporiadaním jeho rozsvietených bielych čelných svetiel. Toto slúži na to, aby sa dal rozpoznať ako približujúci sa vlak od blízkych cestných vozidiel alebo iných pohybujúcich sa objektov.

Podrobné špecifikácie sú uvedené v pododdiele 4.3.3.4.1.

4.2.2.1.3. Koniec vlaku

Tieto požiadavky sú špecifikované v prílohe S.

4.2.2.2. Počuteľnosť vlaku

4.2.2.2.1. Všeobecná požiadavka

Železničný podnik musí zabezpečiť, aby vlaky mali počuteľné výstražné zariadenie upozorňujúce na približovanie sa vlaku.

4.2.2.2.2. Ovládanie

Musí existovať možnosť rozozvučať počuteľné výstražné zariadenie zo všetkých pozícií pri riadení vlaku.

4.2.2.3. Označenie vozidla

Každé vozidlo musí mať číslo, ktoré umožňuje jednoznačné odlíšenie od akéhokoľvek iného železničného vozidla. Toto číslo musí byť jasne vyobrazené aspoň na každej pozdĺžnej strane vozidla.

Musí byť takisto možné identifikovať prevádzkové obmedzenia, ktoré sa uplatňujú na dané vozidlo.

Ďalšie požiadavky sú špecifikované v prílohe P.

4.2.2.4. Nakladanie nákladného vozidla

Železničný podnik musí zabezpečiť, aby vozidlá boli bezpečne naložené a náklad zaistený a aby sa toto nezmenilo po dobu jazdy vzhľadom na:

4.2.2.4.1. Rozloženie hmotnosti

Vozidlá musia byť naložené tak, aby bola hmotnosť nákladu rozložená rovnomerne na všetky nápravy. Tam, kde to v dôsledku veľkosti alebo tvaru konkrétneho nákladu nie je možné, železničný podnik musí uplatniť osobitné podmienky na prepravu nákladu počas celej jazdy.

4.2.2.4.2. Nápravový tlak

Železničný podnik musí zabezpečiť, aby vozidlá neboli naložené nad rámec limitu ich nápravového tlaku. Takisto je potrebné zabezpečiť, aby vozidlá neboli naložené nad rámec limitu nápravového tlaku v žiadnej časti plánovanej trasy (pokiaľ príslušný manažér infraštruktúry takúto jazdu nepovolil).

4.2.2.4.3. Zabezpečenie nákladu

Železničné podniky musia zabezpečiť, aby náklady a akékoľvek nepoužité zariadenie na zabezpečenie nákladu na vozidlách alebo vo vozidlách boli bezpečne zaistené s cieľom zamedziť zbytočným posunom počas jazdy.

4.2.2.4.4. Kinematický obrys vozidla

Kinematický obrys každého vozidla (vrátane akéhokoľvek nákladu) vo vlaku musí byť v rámci maxima prípustného pre daný úsek trasy.

4.2.2.4.5. Zakrytie nákladu

Železničné podniky musia zabezpečiť, aby akékoľvek materiály používané na zakrytie nákladu na vozidle boli bezpečne pripevnené buď k vozidlu, alebo k nákladu. Tieto kryty musia byť vyrobené z materiálov vhodných na zakrytie daného nákladu, berúc do úvahy podmienky, ktorým budú počas jazdy vystavené.

4.2.2.5. Zostavenie vlaku

Železničný podnik musí definovať predpisy a postupy, ktoré musí dodržiavať jeho personál tak, aby sa zabezpečilo, že vlak je v súlade s pridelenou trasou.

Pri požiadavkách na zostavenie vlaku sa musia brať do úvahy tieto prvky:

— vozidlá — — všetky vozidlá vlaku musia byť v súlade so všetkými požiadavkami uplatniteľnými na trasy, na ktorých bude vlak premávať; — všetky vozidlá vlaku musia byť schopné premávať maximálnou rýchlosťou, na ktorú je jazda vlaku plánovaná; — všetky vozidlá vlaku sa musia v danej chvíli nachádzať v rámci svojho špecifikovaného intervalu údržby a tento interval sa neskončí počas uskutočňovania jazdy (v zmysle času, ako aj prejdenej vzdialenosti);

— vlak — — kombinácia vozidiel tvoriacich vlak musí byť v súlade s technickými obmedzeniami príslušnej trasy a nesmie prekročiť maximálnu dĺžku prípustnú na vypravujúcich a prijímajúcich termináloch. — železničný podnik je zodpovedný za to, že vlak bude technicky spôsobilý na jazdu, ktorá sa má vykonať a zostane v takom stave počas celej jazdy

— hmotnosť a nápravový tlak — — hmotnosť vlaku musí byť v rámci maximálnej prípustnej hmotnosti pre daný úsek trasy, pevnosti spojovacích zariadení, hnacej sily a ostatných relevantných charakteristík vlaku. Obmedzenia nápravového tlaku sa musia dodržiavať.

— maximálna rýchlosť vlaku — — maximálna rýchlosť, pri ktorej vlak môže premávať, musí zohľadňovať všetky obmedzenia na príslušnej trase, brzdný výkon, nápravový tlak a typ vozidla.

— kinematický obrys vozidla — — Kinematický obrys každého vozidla (vrátane akéhokoľvek nákladu) vo vlaku musí byť v rámci maxima prípustného pre daný úsek trasy.

Ďalšie obmedzenia sa môžu vyžadovať alebo uložiť v dôsledku brzdného režimu alebo typu trakcie konkrétneho vlaku.

Zostavenie vlaku sa musí opísať v harmonizovanom dokumente o zostavovaní vlaku (pozri prílohu U).

4.2.2.6. Brzdenie vlaku

4.2.2.6.1. Minimálne požiadavky na brzdný systém

Všetky vozidlá vlaku musia byť pripojené na systém priebežného automatického brzdenia tak, ako je definovaný v RST TSI.

Prvé a posledné vozidlo (vrátane všetkých hnacích vozidiel) v každom vlaku musí mať automatickú brzdu v prevádzkyschopnom stave.

V prípade vlaku, ktorý bude neúmyselne rozdelený na dve časti, sa v dôsledku maximálneho pôsobenia brzdy musia obidve sústavy rozpojených vozňov automaticky zastaviť.

4.2.2.6.2. Výkon brzdy

Manažér infraštruktúry musí rozhodnúť, či:

— poskytnúť železničnému podniku informácie potrebné pre výpočet požadovaného brzdného výkonu pre príslušnú trasu vrátane informácií o brzdných systémoch, ktoré možno akceptovať, a o podmienkach ich používania, alebo

— alternatívne poskytnúť platný požadovaný výkon.

Železničný podnik zodpovedá za to, že vlak bude mať dostatočný brzdný výkon tak, že poskytne svojim pracovníkom predpisy o brzdení, ktoré musia dodržiavať.

Pri všetkých informáciách požadovaných zo strany železničného podniku na výpočet brzdného výkonu umožňujúceho vlaky zastaviť a udržať v státí, sa musí brať do úvahy zemepis všetkých príslušných trás, pridelená trasa a vývoj ERTMS/ETCS.

Ďalšie požiadavky sú špecifikované v prílohe T.

4.2.2.7. Zabezpečenie prevádzkyschopnosti vlaku

4.2.2.7.1. Všeobecná požiadavka

Železničný podnik musí definovať postup, ktorým sa zabezpečí, že všetky zariadenia súvisiace s bezpečnosťou, ktoré sa nachádzajú vo vlaku, budú plne funkčné a že chod vlaku bude bezpečný.

Železničný podnik musí informovať manažéra infraštruktúry o akejkoľvek zmene charakteristík vlaku ovplyvňujúcich jeho výkon alebo o akejkoľvek zmene, ktorá by mohla ovplyvniť schopnosť vlaku vyhovieť jeho pridelenej trase.

Manažér infraštruktúry a železničný podnik musia definovať a aktualizovať podmienky a postupy pre prevádzku vlakov za mimoriadnych okolností.

4.2.2.7.2. Požadované údaje

Požadované údaje pre bezpečnú a účinnú prevádzku a postup, akým je potrebné tieto údaje zaslať, musia obsahovať:

— označenie vlaku

— identitu železničného podniku zodpovedného za vlak

— skutočnú dĺžku vlaku

— informáciu, či vlak prepravuje cestujúcich alebo zvieratá, ak to nie je plánované

— všetky prevádzkové obmedzenia s označením príslušného vozidla (obrys, rýchlostné obmedzenia atď.)

— informácie, ktoré manažér infraštruktúry požadoval na prepravu nebezpečného tovaru

Železničný podnik musí definovať postup s cieľom zabezpečiť, aby boli tieto údaje sprístupnené manažérovi infraštruktúry pred odchodom vlaku.

Železničný podnik musí definovať postup informovania manažéra infraštruktúry v prípade, že vlak neobsadí svoju pridelenú trasu alebo bude zrušený.

4.2.3. ŠPECIFIKÁCIE PRE PREVÁDZKU VLAKU

4.2.3.1. Plánovanie vlaku

Manažér infraštruktúry musí informovať o tom, ktoré údaje sa požadujú v prípade, že sa žiada o vlakovú trasu. Ďalšie aspekty tohto prvku sú uvedené v smernici 2001/14/ES.

4.2.3.2. Označenie vlakov

Pre všetky vlaky musí existovať jednoznačné označenie.

Tieto požiadavky sú špecifikované v prílohe R.

4.2.3.3. Odchod vlaku

4.2.3.3.1. Prehliadky a skúšky pred odchodom

Železničný podnik musí v súlade s požiadavkami uvedenými v treťom odseku pododdielu 4.1. týchto TSI definovať prehliadky a skúšky (najmä pokiaľ ide o brzdy), ktoré sa musia vykonať pred odchodom.

4.2.3.3.2. Informovanie manažéra infraštruktúry o prevádzkovom stave vlaku

Železničný podnik musí informovať manažéra infraštruktúry pred odchodom vlaku a počas jazdy o akejkoľvek anomálii, ktorá má vplyv na vlak alebo na prevádzku vlaku a ktorá by mohla mať dosah na jazdu vlaku.

4.2.3.4. Riadenie dopravy

4.2.3.4.1. Všeobecné požiadavky

Riadenie dopravy musí zabezpečiť bezpečný, účinný a presný chod železnice vrátane efektívneho obnovenia prerušenej dopravy.

Manažér infraštruktúry musí stanoviť postupy a prostriedky na:

— riadenie vlakov v reálnom čase,

— prevádzkové opatrenia s cieľom zachovať najvyššiu možnú výkonnosť infraštruktúry v prípade meškaní alebo mimoriadností, či už skutočných, alebo predpokladaných, a

— poskytnutie informácií železničnému podniku v takýchto prípadoch.

Akékoľvek ďalšie postupy požadované zo strany železničného podniku a postupy, ktoré ovplyvňujú rozhranie s manažérom infraštruktúry, môžu byť zavedené po odsúhlasení manažérom infraštruktúry.

4.2.3.4.2. Ohlasovanie vlaku

4.2.3.4.2.1. Údaje požadované pre ohlasovanie polohy vlaku

Manažér infraštruktúry musí:

— zabezpečiť prostriedky pre zaznamenávanie časov odchodu, príchodu a prechádzania vlaku v príslušných vopred definovaných ohlasovacích bodoch na svojich sieťach v reálnom čase a hodnoty rozdielu času;

— poskytnúť špecifické údaje vyžadované vzhľadom na ohlasovanie polohy vlakov. Takéto informácie zahŕňajú: — — identifikáciu vlaku — identitu ohlasovacieho bodu — trať, po ktorej vlak premáva — plánovaný čas v ohlasovacom bode — skutočný čas v mieste hlásenia (a či ide o odchod, príchod alebo prechádzanie – samostatné časy príchodu a odchodu musia byť poskytnuté vzhľadom na medziľahlé ohlasovacie miesta, cez ktoré vlak prechádza alebo v nich zastavuje). — počet minút náskoku alebo meškania v mieste ohlasovania — prvotné vysvetlenie akéhokoľvek meškania presahujúceho 10 minút alebo ako si to inak vyžaduje režim monitorovania prevádzky — uvedenie, že ohlásenie určitého vlaku je zmeškané a počet minút, o ktoré sa oneskorilo — predchádzajúce identifikácie vlaku, ak boli — vlak zrušený na celej trase alebo len v časti trasy.

4.2.3.4.2.2. Predpokladaný čas odovzdania

Manažér infraštruktúry musí používať postup, ktorý mu umožňuje uvedenie odhadovaného počtu minút odchýlky od plánovaného času, v ktorom sa plánuje odovzdanie vlaku od jedného manažéra infraštruktúry druhému manažérovi infraštruktúry.

Toto musí zahŕňať informácie o prerušení dopravy (opis a miesto problému).

4.2.3.4.3. Nebezpečný tovar

Železničný podnik musí definovať postupy vykonávania dohľadu nad prepravou nebezpečného tovaru.

Tieto postupy musia obsahovať:

— platné európske normy, ako sú špecifikované v smernici ES 96/49 pre identifikáciu nebezpečného tovaru vo vlaku

— vyrozumenie vodiča o prítomnosti a mieste nebezpečného tovaru vo vlaku

— informácie, ktoré manažér infraštruktúry požaduje na prepravu nebezpečného tovaru

— v spojení s manažérmi infraštruktúry určenie komunikačných spojení a plánovanie špecifických opatrení v prípade núdzových situácií týkajúcich sa tovaru

4.2.3.4.4. Kvalita prevádzky

Manažér infraštruktúry a železničný podnik musia mať postupy monitorovania účinnej prevádzky všetkých príslušných služieb.

Monitorovacie postupy musia byť navrhnuté na analyzovanie údajov a zisťovanie základných trendov, pokiaľ ide o ľudskú chybu, ako aj chybu systému. Výsledky tejto analýzy sa použijú na vytvorenie činností na zlepšenie, určených na eliminovanie alebo zmiernenie udalostí, ktoré by mohli ohrozovať účinnú prevádzku TEN.

Tam, kde takéto akcie zamerané na zlepšenie prinesú celosieťové výhody, ktoré zahŕňajú iných manažérov infraštruktúry a železničné podniky, musia sa, s podmienkou zachovania obchodného tajomstva, zodpovedajúcim spôsobom oznámiť.

Udalosti, ktoré podstatne narušili prevádzku, musí manažér infraštruktúry analyzovať čo možno najskôr. Tam, kde je to vhodné, a najmä keď sa to týka jedného z členov jeho personálu, manažér infraštruktúry vyzve ten železničný podnik, ktorého sa daná udalosť týka, podieľať sa na analýze. Tam, kde výsledok takejto analýzy povedie k odporúčaniam na zlepšenie siete navrhnutým na odstránenie alebo zmiernenie príčin nehôd/mimoriadností, sa tieto odporúčania oznámia všetkým príslušným manažérom infraštruktúry a železničným podnikom.

Tieto postupy sa musia zdokumentovať a podrobiť internému auditu.

4.2.3.5. Zaznamenávanie údajov

Údaje týkajúce sa jazdy vlaku musia byť zaznamenané a archivované na účely:

— podpory systematického monitorovania bezpečnosti ako prostriedku na zamedzenie mimoriadností a nehôd,

— registrácie činnosti vodiča, vlaku a infraštruktúry v období pred mimoriadnou udalosťou alebo nehodou a (tam, kde to pripadá do úvahy) bezprostredne po mimoriadnosti alebo nehode s cieľom umožniť identifikáciu príčin súvisiacich s vedením vlaku alebo so zariadením vlaku, a na podporu vytvorenia nových alebo zmenených opatrení s cieľom zamedziť opakovanému výskytu,

— zaznamenávania informácií týkajúcich sa prevádzky rušňa/hnacieho vozidla, ako aj osoby, ktorá riadi, vrátane pracovného času.

Musia sa dať porovnať zaznamenané údaje s:

— dátumom a časom zaznamenania,

— presnou zemepisnou lokalitou zaznamenávanej udalosti (vzdialenosť v kilometroch od rozpoznateľnej lokality),

— identifikáciou vlaku,

— identitou vodiča.

Požiadavky týkajúce sa uchovávania, pravidelného vyhodnocovania týchto údajov a prístupu k nim sú špecifikované v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch členského štátu,:

— v ktorom má železničný podnik licenciu (pokiaľ ide o údaje zaznamenané zariadením na vozidle), alebo

— členského štátu, v ktorom sa infraštruktúra nachádza (pokiaľ ide o údaje zaznamenané mimo vlaku).

4.2.3.5.1. Zaznamenávanie kontrolných údajov mimo vlaku

Manažér infraštruktúry je povinný zaznamenávať minimálne tieto údaje:

— poruchy traťového zariadenia súvisiaceho s jazdou vlakov (návestenie, výhybky atď.);

— detekcia prehrievajúceho sa nápravového ložiska;

— komunikácia medzi vodičom vlaku a personálom manažéra infraštruktúry povoľujúcim jazdy vlaku.

4.2.3.5.2. Zaznamenávanie kontrolných údajov vo vlaku

Železničný podnik je povinný zaznamenávať minimálne tieto údaje:

— prejdenie návesti stoj alebo „koniec oprávnenia jazdy“ bez oprávnenia

— použitie núdzovej brzdy

— rýchlosť, akou vlak ide

— akékoľvek vypnutie alebo vyradenie palubných vlakových kontrolných (návestných) systémov

— obsluha akustického výstražného zariadenia (húkačka)

— obsluha ovládacích zariadení dverí (uvoľnenie, zatvorenie)

— detekcia horúceho nápravového ložiska pomocou palubných detektorov, ak sú namontované

— identita kabíny, pre ktorú sa zaznamenávajú údaje, ktoré sa majú kontrolovať

— údaje určené na zaznamenávanie pracovného času

4.2.3.6. Prevádzka za mimoriadnych okolností

4.2.3.6.1. Informácia pre ostatných užívateľov

Manažér infraštruktúry v spojení so železničným podnikom (podnikmi) musí definovať postup na bezprostredné vzájomné informovanie o každej situácii, ktorá zhoršuje bezpečnosť, výkonnosť a/alebo dostupnosť železničnej siete alebo koľajových vozidiel.

4.2.3.6.2. Informácia pre vodičov

V každom prípade prevádzky za mimoriadnych okolností súvisiacej s oblasťou zodpovednosti manažéra infraštruktúry musí manažér infraštruktúry vydať vodičom oficiálne pokyny, aké opatrenia majú vykonať s cieľom bezpečne prekonať takéto mimoriadnosti.

4.2.3.6.3. Opatrenia v prípade mimoriadnej udalosti

Manažér infraštruktúry v spojení so železničnými podnikmi pôsobiacimi v rámci jeho infraštruktúry a prípadne so susediacimi manažérmi infraštruktúry musí definovať, zverejniť a sprístupniť príslušné opatrenia pre prípad mimoriadnej udalosti a určiť zodpovednosti založené na požiadavke znížiť akýkoľvek negatívny dosah následkom prevádzky za mimoriadnych okolností.

Požiadavky na plánovanie a reakcia na takéto udalosti musia zodpovedať charakteru a možnej závažnosti obmedzenia.

Tieto opatrenia, ktoré musia ako minimum zahŕňať plány na obnovenie „normálneho“ stavu siete, sa môžu zaoberať aj:

— poruchami koľajových vozidiel (napríklad takými, ktoré môžu mať za následok podstatné narušenie dopravy, postupy pre poskytnutie pomoci pri poruchách vlakov);

— poruchami infraštruktúry (napr. pri poruche dodávky elektrickej energie alebo podmienky, za ktorých môžu byť vlaky odklonené od stanovenej trasy);

— extrémnymi poveternostnými podmienkami.

Manažér infraštruktúry musí vytvoriť a aktualizovať kontaktné informácie pre kľúčový personál manažéra infraštruktúry a železničného podniku, ktorých možno kontaktovať v prípade narušenia dopravy vedúceho k prevádzke za mimoriadnych okolností. Tieto informácie musia zahŕňať podrobnosti o kontaktoch tak počas úradných hodín, ako aj mimo nich.

Železničný podnik musí predložiť tieto informácie manažérovi infraštruktúry a manažéra infraštruktúry musí informovať o akýchkoľvek zmenách týchto kontaktných podrobných údajov.

Manažér infraštruktúry musí informovať všetky železničné podniky o akýchkoľvek zmenách svojich podrobných údajov.

4.2.3.7. Riadenie núdzovej situácie

Manažér infraštruktúry musí po konzultáciách s:

— všetkými železničnými podnikmi operujúcimi v rámci jeho infraštruktúry, alebo

— tam, kde to pripadá do úvahy, zastupiteľskými orgánmi železničných podnikov operujúcich v rámci jeho infraštruktúry, a

— susediacimi manažérmi infraštruktúry, ak to pripadá do úvahy, ako aj

— miestnymi orgánmi a

— zastupiteľskými orgánmi buď na miestnej, alebo na vnútroštátnej úrovni, havarijných služieb vrátane požiarnych a záchranných

a v zhode so smernicou 2004/49/ES definovať, zverejniť a sprístupniť príslušné opatrenia na riadenie núdzových situácií a obnovenie bežnej prevádzky trate.

Takéto opatrenia sa zvyčajne vzťahujú na:

— zrážky,

— požiare vo vlaku,

— evakuáciu vlakov,

— nehody v tuneloch,

— mimoriadne udalosti týkajúce sa nebezpečných tovarov,

— vykoľajenie.

Železničný podnik musí poskytovať manažérovi infraštruktúry všetky špecifické informácie, pokiaľ ide o uvedené okolnosti, najmä pokiaľ ide o obnovu alebo opätovné nakoľajenie ich vlakov. (Pozri takisto odsek 4.2.7.1. Núdzové opatrenia v TSI pre konvenčný železničný nákladný vozeň.)

Železničný podnik musí mať okrem toho zavedené postupy informovania cestujúcich o núdzových a bezpečnostných postupoch vo vlakoch.

4.2.3.8. Pomoc vlakovému personálu v prípade mimoriadnosti alebo závažnej poruchy koľajových vozidiel

Železničný podnik musí definovať vhodné postupy pomoci vlakovému personálu v mimoriadnych situáciách s cieľom zamedziť alebo znížiť rozsah meškania, spôsobeného technickými alebo inými poruchami koľajových vozidiel (napr. komunikačné linky, opatrenia ktoré sa musia vykonať v prípade evakuácie vlaku).

4.3. FUNKČNÉ A TECHNICKÉ ŠPECIFIKÁCIE ROZHRANÍ

Vzhľadom na základné požiadavky v kapitole 3 funkčné a technické špecifikácie rozhraní sú:

4.3.1. ROZHRANIA S TSI PRE INFRAŠTRUKTÚRU

VYHRADENÉ

4.3.2. ROZHRANIA S TSI PRE RIADENIE/ZABEZPEČENIE A NÁVESTENIE

4.3.2.1. Zaznamenávanie údajov pre kontrolu

Subsystém prevádzky a riadenia dopravy stanovuje prevádzkové požiadavky na zaznamenávanie údajov pre kontrolu (pozri pododdiel 4.2.3.5 týchto TSI) s ktorým musí byť subsystém pre riadenie/zabezpečenie (pozri oddiel 4.2.15 CR CCS TSI) v súlade.

4.3.2.2. Bdelosť vodiča

Prostriedok monitorovania reakcií vodiča, ktorý zasiahne tým, že vlak zastaví, ak vodič nezareaguje v čase, ktorý sa musí stanoviť a kde infraštruktúra podporuje túto funkciu, toto automaticky hlási do strediska riadenia dopravy. Existuje rozhranie medzi touto prevádzkovou požiadavkou a pododdielom 4.2.2 v CR CCS TSI spojenými s ERTMS.

4.3.2.3. Prevádzkové predpisy ERTMS/ETCS a ERTMS/GSM-R

Príloha A (A1 a A2) týchto TSI je rozhraním s ERTMS/ETCS FRS a SRS, ERTMS/GSM-R FRS a SRS podrobne uvedenými v prílohe A k CR CCS TSI. Takisto existuje rozhranie so špecifikáciami ETCS vodič/zariadenie/rozhranie (DMI) (oddiel 4.2.13 CR CCS TSI) a špecifikáciami EIRENE DMI (oddiel 4.2.14 CR CCS TSI). Existuje rozhranie medzi prílohou A1 týchto TSI a pododdielom 4.2.2 CR CCS TSI, pokiaľ ide o vypnutie funkčnosti palubného ETCS.

4.3.2.4. Dohľadnosť návestných znakov návestidiel a značiek na trati

Vodič musí byť schopný pozorovať návestné znaky návestidiel a značiek na trati a pre vodiča musia byť pozorovateľné z jeho obvyklej polohy riadenia. To isté sa vzťahuje na ostatné typy značiek pri trati, ak sa týkajú bezpečnosti.

Návestidlá pri trati, značky a informačné tabule musia byť navrhnuté takým konzistentným spôsobom, aby tento stav uľahčovali. Treba mať na zreteli tieto podmienky:

— vhodné umiestnenie, aby čelné svetlá vlaku umožňovali vodičovi prečítať si informácie,

— vhodnosť a intenzita osvietenia tam, kde sa vyžaduje osvietenie informácií,

— tam, kde sa využíva schopnosť spätného odrážania, reflexné vlastnosti použitého materiálu sú v súlade s príslušnými špecifikáciami a značky sú vyrobené tak, aby čelné svetlá vlaku ľahko umožnili vodičovi prečítať si informácie.

Existuje rozhranie s pododdielom 4.2.16 v CR CCS TSI, pokiaľ ide o vonkajšie zorné pole vodiča. Pokiaľ ide o značky pri trati na tratiach vybavených ETCS, v budúcej verzii prílohy A k CR CCS TSI bude aj nový bod.

4.3.2.5. Brzdenie vlaku

Existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.6.2 týchto TSI a pododdielom 4.3.1.5 (garantovaná výkonnosť a vlastnosti brzdenia vlaku) CR CCS TSI.

4.3.2.6. Použitie pieskovania. Minimálne prvky dôležité z hľadiska odbornej spôsobilosti na plnenie úloh vedenia vlaku.

Pokiaľ ide o pieskovanie, existuje rozhranie medzi prílohou H (a prílohou B(C1)) týchto TSI na jednej strane, a pododdielom 4.2.11 (zlučiteľnosť so systémami detekcie vlakov umiestnenými pri trati) a § 4.1 dodatku 1 prílohy A (ako je citované v pododdiele 4.3.1.10) CR CCS TSI na druhej strane.

4.3.2.7. Zaznamenávanie údajov a detekcia horúceho nápravového ložiska

Existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.3.5 týchto TSI na jednej strane a pododdielom 4.2.2 (funkčnosť palubného ETCS), indexy 5, 7 a 55 v prílohe A, a pododdielom 4.2.10 (HABD (detektor horúceho nápravového ložiska) CR CCS TSI na strane druhej. Keď sa vyrieši otvorený bod CR CCS, tak v budúcnosti bude existovať rozhranie s prílohou B k OPE TSI.

4.3.3. ROZHRANIA S TSI PRE KOĽAJOVÉ VOZIDLÁ

4.3.3.1. Označenie vozidla

Existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.3 týchto OPE TSI a prílohou B k RST TSI pre nákladné vagóny.

Ak budú vytvorené, tak bude existovať takéto rozhranie aj s inými CR RST TSI.

4.3.3.2. Brzdenie

Existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.6.1 týchto OPE TSI, pododdielom 4.2.4 a prílohou B k RST TSI pre nákladné vagóny.

Ak budú vytvorené, tak bude existovať takéto rozhranie aj s inými CR RST TSI.

4.3.3.3. Požiadavky na osobné vozidlá

Je potrebné upozorniť, že bude existovať rozhranie s ďalšími CR RST TSI po ich vytvorení, a to v súvislosti s nasledovnými oblasťami.

— Zlučiteľnosť medzi osobnými vozidlami a nástupišťami na pravidelných zastávkach musí byť postačujúca na to, aby sa zaistil bezpečný nástup a výstup.

— Cestujúci nesmú mať možnosť otvoriť bočné dvere, ktoré sú pre nich určené, kým vlak nezastane a dvere neuvoľní člen vlakového personálu.

— Dvere sa musia uvoľňovať na každej strane vlaku samostatne. Neporušenosť uzatvorenia a zaistenia dverí musí byť v prípade osobných vlakov trvalo zobrazovaná.

— Aktivácia uvoľnenia dverí musí zamedziť použitiu hnacej sily.

— Všetky vozidlá prepravujúce osoby musia byť opatrené východmi, ktoré uľahčujú núdzový únik.

— Vozidlá určené na prepravu osôb musia byť vybavené buď výstražnou signalizáciou, ktorý sa dá aktivovať cestujúcimi, alebo záchrannou brzdou. V prípade jej spustenia musí byť vodič okamžite upozornený, avšak musí byť schopný zachovať kontrolu nad vlakom.

4.3.3.4. Viditeľnosť vlaku

Subsystém prevádzky a riadenia dopravy stanovuje, že základné požiadavky na viditeľnosť vlaku, ktoré musí definovať subsystém koľajových vozidiel, budú uvedené v nasledujúcich odsekoch.

4.3.3.4.1. Na prednom vozidle vlaku čelne k smeru jazdy

Dopredu obrátená čelná časť predného vozidla vlaku musí byť vybavená tromi svetlami v tvare rovnoramenného trojuholníka, ako je znázornené nižšie. Tieto svetlá musia byť vždy rozsvietené, keď sa vlak riadi z tejto strany.

Predné svetlá musia optimalizovať rozlíšiteľnosť vlaku (napr. pre traťových robotníkov a pre osoby, ktoré používajú verejné železničné priecestia), poskytovať vodičovi dostatočnú viditeľnosť (osvetlenie trate vpredu, informačné návestidlá/tabule pri trati atď.) v noci a počas zhoršených svetelných podmienok a nesmú oslňovať vodičov približujúcich sa vlakov.

Rozmiestnenie, výška nad koľajnicami, priemer, intenzita svetiel, rozmery a tvar emitovaného lúča tak počas dennej a nočnej prevádzky musia byť štandardizované.

Bude existovať rozhranie s budúcimi verziami RST TSI, zaoberajúcimi sa kabínami vodiča, a s pododdielom 4.2.2.1.2 týchto TSI.

4.3.3.4.2. Na zadnej strane vlaku

Bude existovať rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.1.3 týchto TSI a pododdielom 4.2.7.4 a prílohou BB k CR RST (nákladné vagóny), ak bude otvorený bod v prílohe S k OPE TSI vyriešený špecifikovaním koncovej návesti, ktorá si vyžaduje konzolu.

4.3.3.5. Počuteľnosť varovných návestí vlaku

Subsystém riadenia a prevádzky dopravy stanovuje, že základné požiadavky na počuteľnosť vlaku, s ktorými musí byť subsystém koľajových vozidiel v súlade, sú také, že vlak musí byť schopný vyslať akustickú výstrahu o svojej prítomnosti.

Zvuky vydávané týmto výstražným zariadením, frekvencia a intenzita týchto zvukov a spôsob aktivácie vodičom musia byť štandardizované.

Bude existovať rozhranie s budúcimi verziami RST TSI, zaoberajúcimi sa kabínami vodiča, a s pododdielom 4.2.2.2 týchto TSI.

4.3.3.6. Dohľadnosť návestných znakov návestidiel

Vodič musí byť schopný spozorovať návestné znaky návestidiel a návestné znaky návestidiel musia byť pre neho spozorovateľné. To isté sa vzťahuje na značky pri trati, ak sa týkajú bezpečnosti.

Kabíny vodiča musia byť navrhnuté takým zodpovedajúcim spôsobom, aby vodič bol schopný ľahko vidieť zobrazené informácie zo svojej bežnej riadiacej polohy.

Bude existovať rozhranie medzi pododdielom 4.3.2.4 týchto TSI a budúcou verziou RST TSI zaoberajúcimi sa kabínami vodiča.

4.3.3.7. Bdelosť vodiča

Prostriedok monitorovania reakcií vodiča, ktorý zasiahne tým, že vlak zastaví, ak vodič nezareaguje v čase, ktorý sa musí stanoviť, a kde infraštruktúra podporuje túto funkciu, toto automaticky hlási do strediska riadenia dopravy.

Bude existovať rozhranie s budúcimi verziami RST TSI zaoberajúcimi sa kabínami vodičov.

4.3.3.8. Zostavenie vlaku a príloha B

Pokiaľ ide o maximálnu prípustnú hmotnosť vlaku, existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.5 týchto TSI a pododdielom 4.2.2.1.2.2 (ťahadlové ústrojenstvo) CR RST (nákladné vagóny) TSI. Pokiaľ ide o rýchlosť pri posunovaní, môže existovať v budúcnosti rozhranie medzi prílohou B k týmto TSI a pododdielom 4.2.2.1.2.1 (nárazníky) v CR RST (nákladné vagóny) TSI.

4.3.3.9. Nakladanie nákladného vozidla

Existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.4 týchto TSI a pododdielom 4.2.2.3.5 (zaistenie nákladu) a prílohou YY k CR RST (nákladné vagóny) TSI.

4.3.3.10. Zabezpečenie prevádzkyschopného stavu vlaku a nebezpečné tovary

Existuje rozhranie medzi pododdielmi 4.2.2.7 a 4.2.3.4.3. týchto TSI a pododdielom 4.2.2.6 (nebezpečné tovary) v CR RST (nákladné vagóny) TSI.

4.3.3.11. Zostava vlaku, prílohy H a L

Pokiaľ ide o vedenie vlakov, manipuláciu s vlakmi a rozmiestnenie vozňov vo vlaku, existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.5 a prílohami H a L týchto TSI a pododdielom 4.2.3.5 (pozdĺžne tlakové sily) v CR RST (nákladné vagóny) TSI.

Bude existovať rozhranie s budúcimi verziami RST TSI zaoberajúcimi sa hnacími vozidlami a osobnými vozidlami.

4.3.3.12. Opatrenia v prípade mimoriadnej udalosti a riadenie núdzovej situácie

Pokiaľ ide o extrémne klimatické podmienky, existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.3.6.3 týchto TSI a pododdielom 4.2.6.1.2 (funkčné a technické špecifikácie, pokiaľ ide o environmentálne podmienky) v CR RST (nákladné vagóny) TSI.

Existuje rozhranie medzi pododdielmi 4.2.3.6 a 4.2.3.7 týchto TSI a pododdielom 4.2.7.1 (núdzové opatrenia) a 4.2.7.2 (protipožiarna bezpečnosť) v CR RST (nákladné vagóny) TSI.

Bude existovať rozhranie s budúcimi verziami RST TSI zaoberajúcimi sa hnacími vozidlami a osobnými vozidlami.

4.3.3.13. Zaznamenávanie údajov

Bude existovať rozhranie medzi pododdielom 4.2.3.5.2 (zaznamenávanie kontrolných údajov vo vlaku) týchto CR OPE TSI a budúcimi verziami CR RST TSI zaoberajúcimi sa hnacími vozidlami a riadiacimi vozňami.

Existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.3.5.1 (zaznamenávanie údajov o dozore mimo vlaku) týchto CR OPE TSI a pododdielom 4.2.3.3.2 (detekcia horúceho nápravového ložiska) v CR železničné vagóny RST TSI. Bude existovať rozhranie medzi tým istým pododdielom týchto CR OPE TSI a budúcimi verziami CR RST TSI, zaoberajúcimi sa hnacími vozidlami a vozňami vzhľadom na detekciu ložiskovej skrine zariadením umiestneným pri trati.

4.3.4. ROZHRANIA S TSI PRE TELEMATICKÉ APLIKÁCIE

4.3.4.1. Označenie vlakov

Prostriedky zabezpečenia jednoznačnej identifikácie pre všetky vlaky premávajúce na TEN sa musí ešte špecifikovať (pozri pododdiel 4.2.3.2 a prílohu R). V tomto ohľade existuje rozhranie s telematickými aplikáciami TSI pre nákladnú dopravu v pododdiele 4.2.2. Po vytvorení bude existovať aj rozhranie s telematickými aplikáciami TSI pre osobnú dopravu.

4.3.4.2. Zostava vlaku

Pododdiely 4.2.2.5 a 4.2.2.7.2 týchto TSI majú rozhranie, pokiaľ ide o údaje týkajúce sa vytvárania vlakov, s pododdielom 4.2.3.2 telematických aplikácií TSI pre nákladnú dopravu. Po vytvorení bude takisto existovať rozhranie s telematickými aplikáciami TSI pre osobnú dopravu.

4.3.4.3. Odchod vlaku

Pokiaľ ide o informácie o odchode vlaku, pododdiel 4.2.3.3 týchto TSI má rozhranie s pododdielom 4.2.3 telematických aplikácií TSI pre nákladnú dopravu. Po vytvorení bude takisto existovať rozhranie s telematickými aplikáciami TSI pre osobnú dopravu.

4.3.4.4. Jazda vlaku

Pokiaľ ide o informácie o prevádzke vlaku, pododdiel 4.2.3.4 týchto TSI má rozhranie s pododdielmi 4.2.4, 4.2.5 a 4.2.6 telematických aplikácií TSI pre nákladnú dopravu. Po vytvorení bude takisto existovať rozhranie s telematickými aplikáciami TSI pre osobnú dopravu.

4.3.4.5. Označenie vozidla

Existuje rozhranie medzi pododdielom 4.2.2.3 týchto OPE TSI a pododdielom 4.2.11.3 „Referenčné databázy koľajových vozidiel“ a prílohou A index 1 („Definície údajov a správy“) § 1.18 „Prirodzený prvok: WagonIdent“) telematických aplikácií TSI pre nákladnú dopravu. Po vytvorení bude takisto existovať rozhranie s telematickými aplikáciami TSI pre osobnú dopravu.

4.4. PREVÁDZKOVÉ PREDPISY

Predpisy a postupy, ktoré umožňujú koherentnú prevádzku nových a rozdielnych štrukturálnych subsystémov určených na používanie v rámci TEN, a najmä tých, ktoré sú prepojené priamo s prevádzkou nového systému riadenia vlakov a signalizácie, musia byť identické, ak existujú identické situácie.

Na tento účel sú prevádzkové predpisy pre systém riadenia európskej železničnej dopravy (ERTMS/ETCS) špecifikované v prílohe A1. Pre rádiový systém ERTMS/GSM-R budú predpisy špecifikované v prílohe A2.

Ostatné prevádzkové predpisy, ktoré sa dajú štandardizovať v rámci TEN, budú špecifikované v prílohe B.

Keďže tieto predpisy sú určené na uplatňovanie v celom TEN, je dôležité, aby boli úplne konzistentné. Jedinou organizáciou, ktorá môže vykonávať zmeny týchto predpisov, je subjekt zodpovedný za udržiavanie príloh A, B a C k týmto TSI.

4.5. PREDPISY PRE ÚDRŽBU

Neuplatňuje sa.

4.6. ODBORNÁ KVALIFIKÁCIA

V súlade s pododdielom 2.2.1 týchto TSI sa tento oddiel zaoberá odbornou a jazykovou spôsobilosťou a hodnotiacim postupom, ktorý sa vyžaduje pre nadobudnutie spôsobilosti personálu.

4.6.1. ODBORNÁ SPÔSOBILOSŤ

Personál (vrátane dodávateľov) železničného podniku a manažéra infraštruktúry musia nadobudnúť príslušnú odbornú spôsobilosť na to, aby dokázali plniť všetky nevyhnutné povinnosti súvisiace s bezpečnosťou v obvyklých, mimoriadnych a núdzových situáciách. Takáto spôsobilosť zahŕňa odborné znalosti a schopnosť uplatniť tieto znalosti v praxi.

Minimálne požiadavky týkajúce sa odbornej kvalifikácie pre jednotlivé úlohy je možné nájsť v prílohách H, J a L.

4.6.1.1. ODBORNÉ ZNALOSTI

Vzhľadom na tieto prílohy a v závislosti od povinností príslušných členov personálu sú nevyhnutné znalosti o:

— celkovej prevádzke železnice s osobitným dôrazom na činnosť kritickú z bezpečnostného hľadiska: — — princípy činnosti systému riadenia bezpečnosti ich organizácie; — úlohy a zodpovednosti kľúčového personálu podieľajúceho sa na interoperabilnej prevádzke; — uvedomenie si rizík, najmä pokiaľ ide o riziká súvisiace s prevádzkou železnice a s dodávaním energie pre elektrické trakcie

— o úlohách súvisiacich s bezpečnosťou, pokiaľ ide o postupy a rozhrania pre: — — trate a zariadenia pri trati; — koľajové vozidlá; — životné prostredie.

4.6.1.2. Schopnosť realizovať tieto znalosti v praxi

Schopnosť uplatniť tieto znalosti v bežných, mimoriadnych a núdzových situáciách si vyžaduje, aby bol personál úplne oboznámený:

— so spôsobom a princípmi uplatňovania týchto predpisov a postupov

— s procesom využívania zariadení pri trati a koľajových vozidiel, ako aj akéhokoľvek špecifického zariadenia súvisiaceho s bezpečnosťou

— s princípmi systému riadenia bezpečnosti s cieľom zamedziť vzniku akéhokoľvek neprimeraného rizika pre osoby a proces,

a aby mal všeobecnú schopnosť prispôsobiť sa rôznym okolnostiam, s ktorými sa môže jednotlivec stretnúť.

V súlade s prílohou III odsekom 2 k smernici 2004/49/ES sa od železničných podnikov a manažérov infraštruktúry vyžaduje zavedenie systému riadenia spôsobilosti s cieľom zabezpečiť hodnotenie a udržiavanie spôsobilosti ich personálu. Navyše v prípade potreby sa musí realizovať výcvik s cieľom zabezpečiť udržiavanie znalostí a zručností na súčasnej úrovni, najmä pokiaľ ide o slabé miesta alebo nedostatky v systéme alebo v individuálnej výkonnosti.

4.6.2. JAZYKOVÁ SPÔSOBILOSŤ

4.6.2.1. Zásady

Manažér infraštruktúry a železničný podnik musia zabezpečiť, aby ich personál bol spôsobilý používať komunikačné protokoly a zásady uvedené v týchto TSI.

Tam, kde je jazyk MI manažéra infraštruktúry odlišný od jazyka obvykle používaného personálom železničného podniku, takýto jazykový a komunikačný výcvik musí tvoriť rozhodujúcu súčasť celkového systému riadenia spôsobilosti železničného podniku.

Personál železničného podniku, ktorého povinnosťou je komunikácia s personálom manažéra infraštruktúry v súvislosti so záležitosťami kritickými z bezpečnostného hľadiska, či už v bežných, mimoriadnych alebo núdzových situáciách, musí vykazovať dostatočnú úroveň znalostí v jazyku MI manažéra infraštruktúry.

4.6.2.2. Úroveň znalostí

Úroveň znalostí v jazyku manažéra infraštruktúry musí byť dostačujúca na účely bezpečnosti.

— vodič musí byť minimálne schopný: — — zaslať všetky správy a porozumieť všetkým správam špecifikovaným v prílohe C k týmto TSI; — efektívne komunikovať v bežných, mimoriadnych a núdzových situáciách; — vyplniť formuláre súvisiace s používaním knihy vzorov správ.

— Ostatní členovia vlakového personálu, ktorých povinnosťou je komunikovať s manažérom infraštruktúry o záležitostiach kritických z bezpečnostného hľadiska, musia byť minimálne schopní odoslať informácie a porozumieť informáciám opisujúcim vlak a jeho prevádzkový stav.

Usmernenie o príslušných úrovniach spôsobilosti je definované v prílohe E. Úroveň znalostí vodičov musí byť minimálne na úrovni 3. Úroveň znalostí pre personál sprevádzajúci vlak musí byť minimálne na úrovni 2.

4.6.3. VSTUPNÉ A PRIEBEŽNÉ POSUDZOVANIE PERSONÁLU

4.6.3.1. Základné prvky

V súlade s prílohou III odsekom 2 k smernici 2004/49/ES musia železničné podniky a manažéri infraštruktúry definovať postup posudzovania svojho personálu.

Odporúča sa vziať do úvahy každý z týchto bodov:

A. Výber personálu — posúdenie individuálnej praxe a spôsobilosti — posúdenie individuálnej spôsobilosti používania akéhokoľvek požadovaného cudzieho jazyka (jazykov) alebo schopnosti naučiť sa tieto jazyky.

B. Vstupný odborný výcvik — analýza potrieb odborného výcviku; — zdroje odborného výcviku — odborný výcvik školiteľov

C. Vstupné posúdenie — základné podmienky (minimálny vek vodičov,....); — program posúdenia vrátane praktického predvádzania; — kvalifikácia školiteľov — dodanie osvedčenia o spôsobilosti

D. Zachovanie si spôsobilosti — zásady zachovania spôsobilosti — — najmä pre personál, ktorý plní úlohu vedenia vlaku, opakované overovanie spôsobilosti sa musí vykonať aspoň raz ročne — metódy, ktoré sa musia používať — formalizácia procesu zachovania spôsobilosti — postup posúdenia.

E. Priebežný odborný výcvik — zásady priebežného odborného výcviku (vrátane jazyka)

4.6.3.2. Analýza potrieb odborného výcviku

4.6.3.2.1. Vypracovanie analýzy potrieb odborného výcviku

Železničný podnik a manažér infraštruktúry musia vykonať analýzu potrieb odborného výcviku pre svoj personál.

Táto analýza musí stanoviť rozsah aj komplexnosť a musí zohľadňovať riziká súvisiace s prevádzkou vlakov na TEN, najmä vzhľadom na ľudské možnosti a obmedzenia (ľudské faktory), ktoré môžu vyvstať v dôsledku:

— rozdielov v prevádzkových postupoch medzi manažérmi infraštruktúry a rizík súvisiacich s prechodom medzi nimi;

— rozdielov medzi úlohami, prevádzkovými postupmi a komunikačnými protokolmi;

— akéhokoľvek rozdielu v jazyku MI, ktorý používa personál manažéra infraštruktúry;

— miestnych prevádzkových pokynov, ktoré môžu zahŕňať zvláštne postupy alebo konkrétne zariadenie, ktoré sa musí použiť v určitých prípadoch, napr. v konkrétnom tuneli.

Usmernenie týkajúce sa prvkov, ktoré sa musia posudzovať, sa nachádza v prílohách uvedených v pododdiele 4.6.1. V prípade potreby sa musia zaviesť prvky odborného výcviku personálu, ktoré toto usmernenie zohľadňujú.

Je možné, že vzhľadom na typ prevádzky plánovanej zo strany železničného podniku alebo charakter siete prevádzkovanej manažérom infraštruktúry niektoré z prvkov v týchto prílohách nebudú vhodné. V analýze potrieb odborného výcviku musia byť zdokumentované tie, ktoré sa nepovažujú za vhodné, a dôvody, prečo je to tak.

4.6.3.2.2. Aktualizácia analýzy potrieb odborného výcviku

Železničný podnik a manažér infraštruktúry musia definovať proces skúmania a aktualizácie svojich individuálnych potrieb odborného výcviku, berúc pri tom do úvahy také otázky, ako sú predchádzajúce audity, spätná väzba systému a známe zmeny predpisov a postupov, infraštruktúry a technológie.

4.6.3.2.3. Špecifické prvky pre vlakový personál a pomocný personál

4.6.3.2.3.1. Znalosť trasy

Železničný podnik musí definovať proces, ktorým sa nadobudne a uchová znalosť vlakového personálu o trasách, na ktorých pracuje. Tento proces musí byť:

— založený na informáciách o trase poskytnutých zo strany manažéra infraštruktúry a

— v súlade s procesom opísaným v pododdiele 4.2.1 týchto TSI.

Vodiči sa musia s týmito trasami oboznámiť pomocou teoretických i praktických prvkov.

4.6.3.2.3.2. Znalosť koľajových vozidiel

Železničný podnik musí definovať proces, pomocou ktorého jeho vlakový personál nadobudne a uchová si vedomosti o trakcii a koľajových vozidlách.

4.6.3.2.3.3. Pomocný personál

Železničný podnik musí zabezpečiť, aby pomocný personál (napr. zabezpečujúci stravovanie a upratovanie), ktorý netvorí súčasť „vlakového personálu“, mal okrem svojich základných pokynov taký odborný výcvik, aby dokázal reagovať na pokyny členov „vlakového personálu“ s úplným odborným výcvikom.

4.7. ZDRAVOTNÉ A BEZPEČNOSTNÉ PODMIENKY

4.7.1. ÚVOD

Personál uvedený v pododdiele 4.2.1 ako personál vykonávajúci úlohy závažné z hľadiska bezpečnosti v súlade s pododdielom 2.2 týchto TSI, musí vykazovať primeranú spôsobilosť s cieľom zabezpečiť splnenie celkových prevádzkových a bezpečnostných štandardov.

V súlade so smernicou 2004/49/ES musia železničné podniky a manažéri infraštruktúry vypracovať a zdokumentovať proces, ktorý zavádzajú na splnenie lekárskych, psychologických a zdravotných požiadaviek na svoj personál v rámci svojho systému riadenia bezpečnosti.

Lekárske prehliadky špecifikované v pododdiele 4.7.4 a akékoľvek súvisiace rozhodnutia o individuálnej spôsobilosti personálu musí vykonať lekár so špecializáciou v oblasti pracovného lekárstva.

Personál nesmie vykonávať práce závažné z hľadiska bezpečnosti, ak je jeho ostražitosť znížená látkami, ako je alkohol, drogy alebo psychotropné lieky. Preto musí mať železničný podnik a manažér infraštruktúry vypracované postupy na kontrolu rizika, že členovia personálu prídu do práce pod vplyvom takýchto látok, alebo takéto látky požívajú v práci.

Vnútroštátne predpisy členského štátu, v ktorom sa prevádzkuje vlaková doprava, sa uplatňujú vzhľadom na definované limity uvedených látok.

4.7.2. KRITÉRIÁ SCHVAĽOVANIA LEKÁROV PRACOVNÉHO LEKÁRSTVA A ZDRAVOTNÍCKYCH ORGANIZÁCIÍ ( 3 )

Železničné podniky a manažéri infraštruktúry musia vybrať lekárov z odboru pracovného lekárstva a organizácie vykonávajúce lekárske prehliadky v súlade s vnútroštátnymi predpismi a praxou tej krajiny, v ktorej má železničný podnik alebo manažér infraštruktúry licenciu alebo registráciu.

Lekári z odboru pracovného lekárstva, ktorí vykonávajú lekárske prehliadky uvedené v pododdiele 4.7.4, musia mať:

— špecializáciu v oblasti pracovného lekárstva,

— znalosti rizík príslušnej práce a prostredia železníc,

— pochopenie, ako môžu byť opatrenia určené na odstránenie alebo zníženie rizík vyplývajúcich z týchto nebezpečenstiev ovplyvnené nedostatočnou zdravotnou spôsobilosťou.

Lekár z odboru pracovného lekárstva spĺňajúci tieto kritériá môže pri vyšetrovaní a určovaní diagnózy požiadať o externú lekársku alebo ošetrovateľskú pomoc napr. očných lekárov.

4.7.3. KRITÉRIÁ SCHVAĽOVANIA PSYCHOLÓGOV PODIEĽAJÚCICH SA NA PSYCHOLOGICKOM POSUDZOVANÍ A POŽIADAVKY NA PSYCHOLOGICKÉ POSUDZOVANIE

4.7.3.1. Certifikácia psychológov

Psychológ musí mať príslušné vysokoškolské vzdelanie a musí byť certifikovaný a uznaný za spôsobilého podľa vnútroštátnych pravidiel a predpisov tej krajiny, v ktorej má železničný podnik alebo manažér infraštruktúry licenciu alebo registráciu.

4.7.3.2. Obsah a výklad psychologického posúdenia

Obsah a postup pri interpretácii psychologického posúdenia musí byť určený osobou certifikovanou podľa oddielu 4.7.3.1, berúc do úvahy prácu na železnici a dané prostredie.

4.7.3.3. Výber nástrojov posudzovania

Posudzovanie môže zahŕňať iba nástroje posudzovania, ktoré sa zakladajú na zásadách vedeckej psychológie.

4.7.4. LEKÁRSKE PREHLIADKY A PSYCHOLOGICKÉ POSUDZOVANIA

4.7.4.1. Pred zaradením do funkcie:

4.7.4.1.1. Minimálny obsah lekárskej prehliadky

Lekárske prehliadky musia zahŕňať:

— všeobecnú lekársku prehliadku,

— prehliadky zmyslových funkcií (zrak, sluch, vnímanie farieb),

— analýzu moču a krvi na zistenie cukrovky a ostatné podmienky, ako sú indikované klinickou prehliadkou;

— zisťovanie zneužívania drog.

4.7.4.1.2. Psychologické posúdenie

Cieľom psychologického posúdenia je podporovať železničný podnik pri vymenúvaní a riadení personálu, ktorý má kognitívne, psychomotorické, behaviorálne a osobnostné schopnosti plniť svoje úlohy bezpečne.

Pri stanovovaní obsahu psychologického posúdenia musí psychológ ako minimum brať do úvahy nasledovné kritériá dôležité z hľadiska požiadaviek na každú bezpečnostnú funkciu:

— kognitívne: — — pozornosť a koncentrácia — pamäť — schopnosť vnímania — argumentácia — komunikácia

— psychomotorické — — rýchlosť reakcie — gestikulačná koordinácia

— behaviorálne a osobnostné — — emocionálne sebaovládanie — behaviorálna spoľahlivosť — nezávislosť — svedomitosť

Ak psychológ nevykoná čokoľvek z uvedeného, príslušné rozhodnutie musí byť zdôvodnené a zdokumentované.

4.7.4.2. Po zaradení do funkcie

4.7.4.2.1. Periodicita pravidelných lekárskych prehliadok

Musí sa vykonať aspoň jedna systematická lekárska prehliadka:

— každých 5 rokov v prípade člena personálu vo veku do 40 rokov,

— každé 3 roky v prípade člena personálu vo veku od 41 do 62 rokov,

— každý rok v prípade člena personálu vo veku nad 62 rokov.

Ak si to vyžaduje zdravotný stav člena personálu, lekár z odboru pracovného lekárstva musí stanoviť zvýšenú periodicitu prehliadok.

4.7.4.2.2. Minimálny obsah pravidelnej lekárskej prehliadky

Ak člen personálu spĺňa kritériá požadované v rámci prehliadky, ktorá sa vykonáva pred nástupom do zamestnania, pravidelné špecializované prehliadky musia ako minimum zahŕňať:

— všeobecnú lekársku prehliadku,

— prehliadky zmyslových funkcií (zrak, sluch, vnímanie farieb),

— analýzu moču a krvi na zistenie cukrovky a ostatné podmienky, ako sú indikované klinickou prehliadkou,

— zisťovanie zneužívania drog, kde je klinicky indikované.

4.7.4.2.3. Ďalšie lekárske prehliadky a/alebo psychologické posúdenia

Okrem pravidelnej lekárskej prehliadky sa musí vykonať špeciálna lekárska prehliadka a/alebo psychologické posúdenie tam, kde existuje opodstatnený dôvod spochybniť zdravotnú a psychologickú spôsobilosť člena personálu alebo odôvodnené podozrenie zo zneužívania drog alebo neprimeraného požívania alkoholu. Vykonávali by sa najmä po mimoriadnej situácii alebo nehode spôsobenej ľudskou chybou zo strany tohto jedinca.

Zamestnávateľ musí vyžadovať lekársku prehliadku po akejkoľvek absencii z dôvodu choroby presahujúcej 30 dní. Vo vhodných prípadoch môže byť takáto prehliadka obmedzená na posúdenie zo strany lekára z odboru pracovného lekárstva na základe dostupných lekárskych informácií, z ktorých vyplýva, že pracovná spôsobilosť zamestnanca nebola ovplyvnená.

Železničný podnik a manažér infraštruktúry musia vytvoriť systémy, ktorými zabezpečia, že takéto ďalšie prehliadky a posúdenia sa budú v prípade potreby vykonávať.

4.7.5. ZDRAVOTNÉ POŽIADAVKY

4.7.5.1. Všeobecné požiadavky

Personál nesmie byť v takom zdravotnom stave a ani sa podrobovať takému lekárskemu ošetreniu, ktoré by mohlo spôsobiť:

— náhlu stratu vedomia,

— zhoršenie uvedomovania si alebo koncentrácie,

— náhlu nespôsobilosť,

— zhoršenie rovnováhy alebo koordinácie,

— podstatné obmedzenie pohyblivosti.

Musia byť splnené tieto požiadavky kladené na zrak a sluch:

4.7.5.2. Požiadavky na zrak

— Zraková ostrosť na diaľku s pomôckou alebo bez pomôcky: 0,8 (pravé oko + ľavé oko – merané samostatne); minimálne 0,3 pre slabšie oko.

— Maximálne korekčné šošovky: ďalekozrakosť + 5/krátkozrakosť – 8. Lekár so špecializáciou v oblasti pracovného lekárstva (ako je definované v pododdiele 4.7.2) môže povoliť hodnoty mimo tohto rozpätia vo výnimočných prípadoch a po vyžiadaní si stanoviska očného odborníka.

— Videnie na strednú vzdialenosť a na blízko: dostatočné, s pomôckou alebo bez pomôcky

— Kontaktné šošovky sú povolené.

— Normálne videnie farieb: s použitím uznávanej skúšky, ako je Ishihara, doplnenej v prípade požiadavky inou uznávanou skúškou.

— Zorné pole: normálne (neprítomnosť akejkoľvek abnormality ovplyvňujúcej úlohu, ktorá sa má vykonávať).

— Videnie obidvomi očami: je.

— Binokulárne videnie: je.

— Citlivosť na kontrast: dobrá.

— Absencia progresívnej očnej choroby.

— Šošovkové implantáty, keratotómie a keratektómie sú povolené iba pod podmienkou, že sa budú kontrolovať jedenkrát ročne, alebo podľa periodicity stanovenej lekárom z odboru pracovného lekárstva.

4.7.5.3. Požiadavky na sluch

Dostatočný sluch potvrdený zvukovým audiogramom, t. j.:

— sluch dostatočne dobrý na udržiavanie konverzácie po telefóne a schopnosť počuť výstražné tóny a správy z vysielačky.

— Nasledujúce hodnoty sa uvádzajú pre informáciu a mali by sa brať ako usmernenie:

— sluchová nedostatočnosť nesmie byť vyššia ako 40 dB pri 500 a 1 000 Hz;

— sluchová nedostatočnosť nesmie byť vyššia ako 45 dB pri 2 000 Hz pre ucho s najhorším prenosom zvuku vzduchom.

4.7.5.4. Tehotnosť

Tehotenstvo sa musí považovať za dočasný dôvod vylúčenia, pokiaľ ide o vodičky, v prípade nedostatočnej znášanlivosti alebo patologického stavu. Zamestnávateľ musí zabezpečiť uplatňovanie zákonných ustanovení chrániacich tehotné pracovníčky.

4.7.6. ŠPECIFICKÉ POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA ÚLOHY VEDENIA VLAKU

4.7.6.1. Periodicita pravidelných lekárskych prehliadok

Pokiaľ ide o personál vykonávajúci úlohu vedenia vlaku, pododdiel 4.7.4.2.1 týchto TSI sa upravuje takto:

Musí sa vykonať aspoň jedna systematická lekárska prehliadka:

— každé 3 roky v prípade členov personálu vo veku do 60 rokov,

— každý rok v prípade členov personálu vo veku nad 60 rokov.

4.7.6.2. Ďalší obsah lekárskej prehliadky

Pokiaľ ide o úlohu vedenia vlaku, lekárska prehliadka pred zaradením do funkcie, ako aj každá pravidelná lekárska prehliadka týkajúca sa členov personálu vo veku 40 rokov a starších musí zahŕňať navyše monitorovanie pomocou EKG v pokoji:

4.7.6.3. Ďalšie požiadavky na zrak

— Zraková ostrosť na diaľku s pomôckou alebo bez pomôcky 1,0 (na obidve oči); aspoň 0,5 pre slabšie oko.

— Farebné kontaktné šošovky a fotochromatické šošovky nie sú povolené. Šošovky s UV filtrom sú povolené.

4.7.6.4. Ďalšie požiadavky na sluch a reč

— Žiadna anomália vestibulárneho systému.

— Žiadna chronická rečová porucha (vzhľadom na nevyhnutnosť vymieňať si správy nahlas a jasne).

— Požiadavky na sluch uvedené v pododdiele 4.7.5.3 musia byť splnené bez použitia načúvacích pomôcok. Na základe lekárskeho stanoviska je používanie načúvacích pomôcok v mimoriadnych prípadoch povolené.

4.7.6.5. Antropometria

Antropometrické merania členov personálu musia byť vhodné z hľadiska bezpečného používania koľajových vozidiel. Od vodičov sa nesmie vyžadovať a ani sa im nesmie povoliť prevádzkovať určité typy koľajových vozidiel, ak by to nebolo bezpečné v dôsledku ich výšky, hmotnosti alebo iných telesných vlastností.

4.7.6.6. Poradenské služby v prípade traumy

Členom personálu, ktorí sú počas vykonávania úlohy vedenia vlaku ovplyvnení traumatizujúcimi nehodami spôsobujúcimi smrť alebo ťažké poranenia osôb, musí zamestnávateľ poskytnúť príslušnú starostlivosť.

4.8. REGISTRE INFRAŠTRUKTÚRY A KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL

V súlade s článkom 24 ods. 1 smernice 2001/16/ES „členské štáty zabezpečia, aby boli registre infraštruktúry a koľajových vozidiel zverejňované a aktualizované každoročne. V týchto registroch budú uverejnené hlavné charakteristické rysy každého subsystému alebo čiastkového subsystému a ich korelácia s charakteristikami stanovenými v uplatniteľných TSI. Za týmto účelom bude vo všetkých TSI presne uvedené, aké informácie musia byť obsiahnuté v registroch infraštruktúry a koľajových vozidiel“.

V dôsledku každoročnej aktualizácie a zverejňovania týchto registrov nie sú tieto registre vhodné z hľadiska konkrétnych požiadaviek subsystému „prevádzka a riadenie dopravy“. Preto nie je v týchto TSI špecifikované nič, pokiaľ ide o tieto registre.

Existuje však prevádzková požiadavka, aby sa sprístupnili určité údaje o položkách súvisiace s infraštruktúrou pre železničný podnik a naopak, aby sa sprístupnili určité položky týkajúce sa koľajových vozidiel manažérovi infraštruktúry. V obidvoch prípadoch musia byť údaje úplné a správne.

4.8.1. INFRAŠTRUKTÚRA

Požiadavky na dátové položky týkajúce sa konvenčnej železničnej infraštruktúry vzhľadom na subsystém prevádzky a riadenia dopravy, ktoré musia mať železničné podniky k dispozícii, sú špecifikované v prílohe D. Za správnosť údajov je zodpovedný manažér infraštruktúry.

4.8.2. KOĽAJOVÉ VOZIDLÁ

Manažérom infraštruktúry musia byť k dispozícii tieto údajové položky týkajúce sa koľajových vozidiel. Držiteľ (vlastník vozňa) je zodpovedný za správnosť týchto údajov:

— či je vozidlo skonštruované z materiálov, ktoré môžu byť nebezpečné v prípade nehôd alebo požiaru (napr. azbest),

— dĺžka cez nárazníky.

5. KOMPONENTY INTEROPERABILITY

5.1. DEFINÍCIA

Podľa článku 2 písm. d) smernice 2001/16/ES:

Pod pojmom komponenty interoperability sa rozumie „akýkoľvek základný komponent, skupina komponentov, montážny podcelok alebo úplný montážny celok zariadenia buď zabudovaného alebo určeného na zabudovanie do subsystému, od ktorého interoperabilita transeurópskeho konvenčného železničného systému závisí priamo alebo nepriamo. Pojem komponent sa vzťahuje tak na hmotné objekty, ako aj na nehmotné objekty, ako je napr. softvér“.

Komponentom interoperability je:

— výrobok, ktorý sa môže umiestniť na trhu pred včlenením a využívaním v subsystéme; v tomto ohľade musí byť možné overiť jeho zhodu nezávisle od podsystému, do ktorého bude tento výrobok začlenený,

— alebo nehmotný objekt, ako je softvér alebo proces, organizácia, postup atď., ktorý má určitú funkciu v subsystéme a ktorého zhoda sa musí overiť s cieľom zabezpečiť splnenie základných požiadaviek.

5.2. ZOZNAM KOMPONENTOV

Na komponenty interoperability sa vzťahujú príslušné ustanovenia smernice 2001/16/ES. Pokiaľ ide o subsystém prevádzky a riadenia dopravy, v súčasnosti neexistujú žiadne komponenty interoperability.

5.3. VÝKONNOSŤ A ŠPECIFIKÁCIE KOMPONENTOV

Hneď ako bude prijaté rozhodnutie o označení konca vlaku, je možné, že sa stane komponentom interoperability. Môže potom nastať prípad, že sa bude vyžadovať ďalšia príloha s cieľom definovať opatrenia týkajúce sa svietivosti, spätnej odraznosti a pripevnenia. V budúcej verzii môžu tiež existovať určité ďalšie rozhrania s RST TSI.

6. POSUDZOVANIE ZHODY A/ALEBO VHODNOSTI POUŽÍVANIA KOMPONENTOV A VERIFIKÁCIA SUBSYSTÉMU

6.1. KOMPONENTY INTEROPERABILITY

Keďže tieto TSI ešte nešpecifikujú žiadne komponenty interoperability, žiadne mechanizmy ohľadom posudzovania nie sú predmetom diskusie.

Ak však komponenty interoperability budú následne definované, a preto ich bude môcť posudzovať notifikovaný orgán, príslušné postupy posudzovania sa budú môcť potom vložiť do revidovanej verzie.

6.2. SUBSYSTÉM PREVÁDZKY A RIADENIA DOPRAVY

6.2.1. ZÁSADY

Subsystém prevádzky a riadenia dopravy je štrukturálnym subsystémom v súlade s prílohou II k smernici 2001/16/ES.

Jednotlivé prvky sú však úzko zladené s prevádzkovými postupmi a procesmi požadovanými zo strany manažéra infraštruktúry alebo železničného podniku na udelenie bezpečnostného schválenia/osvedčenia v súlade s podmienkami smernice 2004/49/ES. Ž