02022XC0324(10) — SK — 20.07.2022 — 001.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

OZNÁMENIE KOMISIE

Dočasný krízový rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v dôsledku agresie Ruska proti Ukrajine

2022/C 131 I/01

1. AGRESIA RUSKA PROTI UKRAJINE, JEJ VPLYV NA HOSPODÁRSTVO EÚ A POTREBA DOČASNÝCH PODPORNÝCH OPATRENÍ ŠTÁTNEJ POMOCI

1. Rusko 22. februára 2022 nezákonne uznalo na Ukrajine Doneckú a Luhanskú oblasť, ktoré nie sú pod kontrolou vlády, za nezávislé subjekty. 24. februára 2022 začalo Rusko proti Ukrajine nevyprovokovanú a neodôvodnenú vojenskú agresiu. Európska únia (EÚ) a medzinárodní partneri na toto závažné porušenie územnej celistvosti, zvrchovanosti a nezávislosti Ukrajiny okamžite reagovali zavedením reštriktívnych opatrení (sankcií). Sankcie zaviedli aj proti Bielorusku vzhľadom na jeho úlohu pri uľahčovaní ruskej vojenskej agresie. V nasledujúcich týždňoch boli prijaté ďalšie opatrenia a v závislosti od vývoja situácie je možné prijatie aj iných opatrení. Určité reštriktívne ekonomické protiopatrenia ( 1 ) sa rozhodlo prijať aj Rusko.

2. Ruská vojenská agresia proti Ukrajine, uložené sankcie a protiopatrenia, ktoré prijalo napríklad Rusko, budú mať hospodárske dôsledky na celý vnútorný trh. Podniky v EÚ môžu byť zasiahnuté viacerými spôsobmi, priamo aj nepriamo. Prejaviť sa to môže klesajúcim dopytom, prerušením existujúcich zmlúv a projektov s následnou stratou obratu, narušením dodávateľských reťazcov, najmä surovín a polotovarov alebo iných vstupov, ktoré už nemožno získať, alebo nie sú ekonomicky dostupné.

3. Ruská vojenská agresia proti Ukrajine viedla k narušeniu dodávateľských reťazcov pri dovoze určitých výrobkov z Ukrajiny do EÚ, najmä obilnín a rastlinných olejov, ako aj pri vývoze z EÚ na Ukrajinu. Rast cien elektriny a plynu v EÚ výrazne ovplyvnil trh s energiami. Pravdepodobnosť ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine ovplyvňovala trh s energiami už niekoľko týždňov pred reálnou agresiou. Vysoké ceny energií ovplyvňujú viaceré hospodárske odvetvia, nevynímajúc oblasti obzvlášť zasiahnuté pandémiou COVID-19, ako je doprava a cestovný ruch. Tento vplyv sa prejavil aj na finančných trhoch, pričom obavy vládnu najmä vzhľadom na likviditu a volatilitu trhu v obchodovaní s komoditami. Vojenská agresia Ruska proti Ukrajine viedla aj k veľkému vysídľovaniu ukrajinských občanov, či už v rámci krajiny alebo do susedných štátov, a k bezprecedentnému prílevu utečencov do EÚ, čo má vážne humanitárne a hospodárske dôsledky.

4. Geopolitická kríza vyvolaná agresiou Ruska proti Ukrajine má mimoriadne závažný vplyv aj na odvetvie poľnohospodárstva, potravinárskeho priemyslu, rybolovu a akvakultúry. Vysoké ceny energií sa prejavujú aj v zdražovaní hnojív. Ich dodávky sú ovplyvnené aj obmedzeniami dovozu hnojív z Ruska a Bieloruska. Kríza bude mať pravdepodobne vážne dôsledky na dodávky obilia (obzvlášť kukurice) a olejnatých semien (slnečnice a repky olejnej) alebo derivátov škrobu z Ukrajiny a Ruska do EÚ a povedie k výraznému zvýšeniu cien krmív pre hospodárske zvieratá. Kombinovaný vplyv tohto zvýšenia nákladov na energie, obilie a oleje najvýraznejšie pociťuje chov hospodárskych zvierat ( 2 ). Ukrajina je aj dôležitým výrobcom a vývozcom rastlinných olejov (najmä slnečnicového), takže zvyšovanie cien uvedených výrobkov má dosah na prevádzkovateľov v odvetví spracovania potravín a núti ich hľadať alternatívy.

5. Druhou obavou je nemožnosť zachovať tok výrobkov EÚ na Ukrajinu a potenciálne aj do Ruska a Bieloruska z dôvodu vojnovej situácie alebo pre sankcie. To podľa všetkého ovplyvní najmä odvetvia vína a liehovín, spracovaných potravín (vrátane spracovaného ovocia a zeleniny), čokolády, cukroviniek, počiatočnej dojčenskej výživy a krmiva pre spoločenské zvieratá (v prípade Ruska), ovocia a zeleniny (v prípade Bieloruska) a väčšiny poľnohospodárskych produktov (v prípade Ukrajiny).

6. Situáciu zhoršuje prudký nárast výrobných nákladov, čiastočne v dôsledku zvýšenia nákladov na dusíkaté hnojivá po extrémnom zdražení zemného plynu, ale aj z dôvodu priameho využívania energií v poľnohospodárskych výrobných procesoch. Keďže Rusko a Bielorusko sú významnými výrobcami a vývozcami všetkých troch hlavných hnojív (dusík, fosfor, draslík), sankcie budú mať za následok ešte vyššie ceny hnojív.

7. Na základe týchto skutočností sa Komisia rozhodla prijať toto oznámenie s cieľom spresniť kritériá na posúdenie zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci s vnútorným trhom, pričom ide o opatrenia, ktoré môžu členské štáty prijať na nápravu hospodárskych účinkov v dôsledku agresie Ruska proti Ukrajine a následných sankcií, ktoré zaviedla EÚ a medzinárodní partneri, ale aj protiopatrení, ktoré prijalo napríklad Rusko ( 3 ). Na zmiernenie bezprostredných negatívnych sociálnych a hospodárskych následkov v EÚ, zachovanie hospodárskych činností a pracovných miest a uľahčenie potrebných štrukturálnych úprav v reakcii na novú hospodársku situáciu spôsobenú ruskou vojenskou agresiou proti Ukrajine je koordinovaná hospodárska reakcia členských štátov a inštitúcií EÚ rozhodujúca.

1.1. Sankcie, ktoré zaviedla Európska únia a medzinárodní partneri

8. Po nevyprovokovanej a neodôvodnenej agresii Ruska proti Ukrajine odsúhlasila Rada Európskej únie viacero balíkov reštriktívnych opatrení.

9. Rada 23. februára 2022 odsúhlasila balík opatrení, ktorý zahŕňa i) cielené sankcie proti 351 členom ruskej Štátnej dumy a ďalším 27 osobám, ii) obmedzenia hospodárskych vzťahov s časťami Doneckej a Luhanskej oblasti Ukrajiny, ktoré nie sú pod kontrolou vlády, a iii) obmedzenia prístupu Ruska na kapitálové a finančné trhy a služby EÚ ( 4 ).

10. Rada 25. februára 2022 odsúhlasila ďalšie sankcie proti Rusku zamerané na: i) finančné odvetvie, ii) odvetvie energetiky a dopravy, iii) položky s dvojakým použitím, iv) kontrolu a financovanie vývozu, v) vízovú politiku a vi) dodatočné sankcie proti ruským a iným (aj bieloruským) jednotlivcom ( 5 ).

11. Rada 28. februára 2022 rozhodla o uzatvorení európskeho vzdušného priestoru pre ruské lietadlá a prijala preventívne opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby Ruská centrálna banka nemohla použiť svoje medzinárodné rezervy spôsobmi, ktoré by účinok prijatých opatrení oslabili ( 6 ). Rada prijala aj ďalšie sankcie voči ruským osobám ( 7 ).

12. Rada 1. marca 2022 prijala ďalšie opatrenia: i) odstránenie vybraných ruských bánk zo systému zasielania správ SWIFT ( 8 ), ii) opatrenia proti dezinformáciám šíreným ruskými štátnymi médiami Russia Today a Sputnik ( 9 ).

13. Rada 2. marca 2022 rozhodla o zavedení ďalších sankcií proti Bielorusku vzhľadom na jeho úlohu pri uľahčovaní vojenskej agresie, pričom sankcie sa týkali obchodu s tovarom používaným na produkciu alebo spracovanie tabakových výrobkov, nerastných produktov, výrobkov z chloridu draselného („potaše“), dreva, cementu, zo železa a ocele a výrobkov z gumy. Zakázala aj vývoz položiek a technológií s dvojakým použitím do Bieloruska alebo ich používanie v Bielorusku, vývoz tovaru a technológií, ktoré by mohli prispieť k vojenskému, technologickému, obrannému a bezpečnostnému rozvoju v Bielorusku, a vývoz strojových zariadení spolu s obmedzeniami poskytovania súvisiacich služieb ( 10 ). Rada prijala aj individuálne opatrenia proti 22 bieloruským jednotlivcom ( 11 ).

14. Rada 9. marca 2022 prijala dodatočné opatrenia zamerané na bieloruský finančný sektor vrátane vylúčenia troch bieloruských bánk zo systému SWIFT, zákazu transakcií s Bieloruskou centrálnou bankou, obmedzenia finančných tokov z Bieloruska do EÚ a zákazu poskytovania eurobankoviek Bielorusku ( 12 ). Rada zaviedla aj ďalšie reštriktívne opatrenia, pokiaľ ide o vývoz tovaru a rádiokomunikačných technológií pre námornú plavbu do Ruska. Okrem toho uložila reštriktívne opatrenia voči ďalším 160 osobám ( 13 ). Rada 15. marca 2022 ( 14 ) odsúhlasila aj ďalšie odvetvové a individuálne opatrenia proti Rusku. Rada sa rozhodla najmä: i) zakázať všetky transakcie s určitými štátnymi podnikmi, ii) zakázať poskytovanie akýchkoľvek ratingových služieb, ako aj prístup k akýmkoľvek predplateným službám v súvislosti s ratingovými činnosťami akejkoľvek ruskej osobe alebo subjektu, iii) rozšíriť zoznam osôb spojených s ruskou obrannou a priemyselnou základňou, ktorým sa ukladajú prísnejšie obmedzenia týkajúce sa vývozu položiek s dvojakým použitím a technológií, ktoré by mohli prispievať k technologickému zlepšeniu ruského sektora obrany a bezpečnosti, a iv) zakázať nové investície do ruského energetického sektora a zaviesť komplexné vývozné obmedzenie na zariadenia, technológie a služby pre energetický priemysel, v) zaviesť ďalšie obchodné obmedzenia týkajúce sa železa a ocele, ako aj luxusného tovaru ( 15 ). Rada sa okrem toho rozhodla sankcionovať kľúčových ruských oligarchov, lobistov a propagandistov, ako aj kľúčové spoločnosti v leteckom, vojenskom, lodiarskom a strojárskom odvetví, ako aj v odvetví dvojakého použitia ( 16 ).

▼M1

14a. Rada 3. júna 2022 prijala šiesty balík sankcií ( 17 ) vzhľadom na pokračujúcu útočnú vojnu Ruska proti Ukrajine, jej podporu Bieloruskom a hlásené zverstvá spáchané ruskými ozbrojenými silami. Tento balík zahŕňa: 1. zákaz dovozu ropy a rafinovaných ropných produktov z Ruska s obmedzenými výnimkami; 2. vylúčenie ďalších troch ruských bánk a jednej bieloruskej banky zo systému SWIFT a 3. pozastavenie vysielania ďalších troch ruských štátnych médií v Únii. Únia prijala sankcie aj proti ďalším 65 osobám a 18 subjektom. Patria medzi ne osoby zodpovedné za zverstvá spáchané v Buči a Mariupole.

▼B

15. V úzkej spolupráci s EÚ zaviedli sankcie aj medzinárodní partneri, najmä Spojené štáty, Spojené kráľovstvo, Kanada, Nórsko, Japonsko, Južná Kórea, Švajčiarsko a Austrália.

1.2. Podniky a domácnosti postihnuté vysokými cenami plynu a elektriny alebo prerušením dodávok energií

16. V dôsledku súčasnej krízy vzrástli ceny plynu a elektriny, ktoré výrazne prevýšili už i tak vysoké úrovne zaznamenané v období pred agresiou. V tejto súvislosti Komisia odkazuje na súbor nástrojov, ktorý predstavila už v októbri 2021 ( 18 ) (ďalej len „októbrové oznámenie“), a na oznámenie REPowerEU z 8. marca 2022 (ďalej len „oznámenie REPowerEU“) ( 19 ) ( 20 ).

17. Veľmi vysoké ceny energií poškodzujú hospodárstvo, ako aj kúpnu silu občanov EÚ, najmä tých najzraniteľnejších. Európska centrálna banka pred ruskou agresiou odhadla, že cenové šoky v energetike znížia rast HDP v roku 2022 približne o 0,5 percentuálneho bodu. Pokračujúce vysoké ceny energií pravdepodobne prehĺbia chudobu a zasiahnu konkurencieschopnosť podnikov. Vyšším výrobným nákladom čelia najmä energeticky náročné priemyselné odvetvia. Pre tieto zvýšené náklady môže byť ohrozená ďalšia činnosť podnikov, ktoré by inak boli ziskové, čo môže mať dosah aj na zamestnanosť.

18. Súbor nástrojov, ktorý Komisia predstavila v októbri 2021, sa ukázal ako užitočný a vo veľkej miere sa uplatňuje. V súlade s ním prijala opatrenia väčšina členských štátov. Vďaka nim sa znížili účty za energie pre približne 71 miliónov domácností a niekoľko miliónov malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) a mikropodnikov. Celkové náklady na tieto opatrenia predstavujú viac ako 23 miliárd EUR.

▼M1

19. V oznámení REPowerEU sa uvádzajú ďalšie usmernenia a opisujú nové opatrenia na zvýšenie výroby zelenej energie, diverzifikáciu dodávok a zníženie dopytu vrátane prípravných opatrení na zimu 2022 – 2023. Plán REPowerEU ( 21 ) zahŕňa opatrenia na znižovanie závislosti Únie od ruských fosílnych palív urýchlením zelenej transformácie, investovaním do energetickej efektívnosti a diverzifikovaním dodávok energie. Urýchlenie zelenej transformácie zníži emisie, zmenší závislosť od dovážaných fosílnych palív a ochráni pred prudkým zdražovaním. Vysoké ceny energií odrážajú aj krátkodobý nedostatok dodávok, ktorý sa premieta do všeobecnej úrovne cien. V krátkodobom horizonte môže byť preto potrebná dočasná podpora na pomoc podnikom, pre ktoré by súčasná krízová situácia mala mimoriadne závažné krátkodobé dôsledky.

▼B

1.3. Potreba úzkej európskej koordinácie vnútroštátnych opatrení štátnej pomoci

20. Cielené a primerané uplatňovanie kontroly štátnej pomoci EÚ slúži na to, aby vnútroštátne podporné opatrenia prijaté na pomoc podnikom a pracovníkom postihnutým súčasnou krízou boli účinné. Kontrola štátnej pomoci EÚ takisto garantuje, aby sa vnútorný trh EÚ netrieštil a aby podmienky zostali pre všetkých rovnaké. Integrita vnútorného trhu je dôležitá na zvládnutie vonkajšieho tlaku a zabránenie pretekom v poskytovaní dotácií, v rámci ktorých by solventnejšie členské štáty míňali viac než ich susedia, a to na úkor súdržnosti v rámci Únie.

1.4. Vhodné opatrenia štátnej pomoci

21. V rámci celkového úsilia členských štátov riešiť výzvy vyplývajúce z geopolitickej situácie sa v tomto oznámení stanovujú možnosti členských štátov v rámci pravidiel EÚ o štátnej pomoci na zabezpečenie likvidity a prístupu k financovaniu v prípade podnikov, najmä MSP, ktoré v súčasnej kríze čelia hospodárskym výzvam.

22. Ako sa uvádza v októbrovom oznámení, opatrenia v prospech nekomerčných spotrebiteľov energií nepredstavujú štátnu pomoc za predpokladu, že nejde o nepriame zvýhodnenie konkrétneho odvetvia alebo podniku. Členské štáty môžu napríklad poskytovať osobitné sociálne platby tým najohrozenejším a pomôcť im tak uhradiť účty za energie v krátkodobom horizonte alebo poskytnúť podporu na zlepšenie energetickej efektívnosti a zároveň zaistiť účinné fungovanie trhu.

23. Opatrenia zamerané na komerčných spotrebiteľov energií nepredstavujú štátnu pomoc za predpokladu, že sú všeobecnej povahy. Takéto neselektívne opatrenia môžu mať napríklad formu všeobecného zníženia daní alebo odvodov, zníženej sadzby na dodávky zemného plynu, elektriny alebo diaľkového vykurovania alebo znížených sieťových nákladov. Pokiaľ vnútroštátne intervencie spĺňajú podmienky pomoci, možno ich považovať za zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci, ak spĺňajú určité požiadavky. Členské štáty môžu bez predchádzajúceho oznámenia Komisii implementovať napríklad pomoc vo forme zníženia harmonizovaných environmentálnych daní, ak sa dodržia minimálne úrovne zdaňovania a pravidlá stanovené v smernici o zdaňovaní energie ( 22 ) a toto zníženie je v súlade s ustanoveniami nariadenia o skupinových výnimkách.

24. Členské štáty sa vyzývajú, aby nediskriminačným spôsobom zvážili stanovenie požiadaviek týkajúcich sa ochrany životného prostredia alebo bezpečnosti dodávok pri poskytovaní pomoci podľa oddielu 2.4 tohto oznámenia. Mohli by mať napríklad takúto podobu ( 23 ):

a) vyžadovať od príjemcu, aby spĺňal určitý podiel spotreby energie z obnoviteľných zdrojov, napr. prostredníctvom dohôd o nákupe energie alebo priamych investícií do výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

b) vyžadovať investície do energetickej efektívnosti, znižovať energetickú spotrebu v súvislosti s ekonomickou produkciou, napr. znížením spotreby na výrobné procesy, vykurovanie alebo dopravu;

c) vyžadovať investície na zníženie alebo diverzifikáciu spotreby zemného plynu, napr. elektrifikačnými opatreniami využívajúcimi obnoviteľné zdroje energie alebo obehovými riešeniami, ako je opätovné využitie odpadových plynov;

d) vyžadovať flexibilitu investícií, aby sa obchodné procesy mohli lepšie prispôsobiť cenovým signálom na trhoch s elektrickou energiou.

25. Členské štáty môžu poskytnúť aj pomoc na náhradu škody spôsobenej mimoriadnymi udalosťami podľa článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ. Takáto štátna pomoc zameraná na zmiernenie škôd priamo spôsobených súčasnými a výnimočnými udalosťami ruskej agresie proti Ukrajine sa môže vzťahovať aj na určité priame účinky zavedených hospodárskych sankcií alebo protiopatrení, ktoré negatívne ovplyvňujú daného príjemcu pri vykonávaní jeho hospodárskej činnosti alebo konkrétnej a oddeliteľnej časti jeho hospodárskej činnosti.

▼M1

25bis. Škody priamo spôsobené povinným znížením spotreby zemného plynu, ktoré môžu uložiť členské štáty, možno posúdiť podľa článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ za predpokladu, že nedochádza k nadmernej kompenzácii.

▼B

26. Členské štáty musia takéto opatrenia pomoci notifikovať a Komisia ich posúdi priamo podľa článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ. Takáto pomoc sa môže poskytnúť podnikom v ťažkostiach.

▼M1

26bis. V dôsledku zníženia dodávok plynu do Únie môže byť takisto potrebné stimulovať dobrovoľné zníženie dopytu po zemnom plyne. Ak členské plánujú zaviesť stimuly na dobrovoľné znižovanie dopytu po zemnom plyne v súvislosti so súčasnou krízou, Komisia bude takéto opatrenia posudzovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Hoci si to bude vyžadovať individuálne posúdenie, Komisia považuje za mimoriadne dôležité tieto prvky:

a) použitie súťažného konania založeného na transparentných kritériách s cieľom uzatvárať zmluvy na objemy v súvislosti s dobrovoľným znižovaním dopytu;

b) absencia akýchkoľvek formálnych obmedzení cezhraničného obchodu alebo tokov;

c) obmedzenie príslušných stimulov na znižovanie dopytu v budúcnosti nad rámec znižovania, ktoré by príjemca uskutočnil bez ohľadu na opatrenie;

d) okamžité zníženie agregovaného konečného dopytu po plyne v dotknutom členskom štáte bez toho, aby došlo len k zmene dopytu po zemnom plyne.

26b. Členské štáty môžu zvážiť aj opatrenia na stimulovanie plnenia zásobníkov plynu, pokiaľ trh neposkytuje stimuly na tento účel na nadchádzajúcu zimu. Ak členské štáty plánujú poskytnúť stimuly na plnenie zásobníkov plynu v súvislosti so súčasnou krízou, Komisia ich posúdi priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ ( 24 ). Hoci si to bude vyžadovať individuálne posúdenie, Komisia považuje nasledujúce prvky za mimoriadne dôležité:

a) použitie súťažného konania založeného na transparentných kritériách s cieľom minimalizovať pomoc;

b) absencia akýchkoľvek obmedzení cezhraničného obchodu alebo tokov;

c) existencia záruk na predchádzanie nadmernej kompenzácii;

d) dodržiavanie povinností a podmienok týkajúcich sa plnenia zásobníkov plynu a stimulovania jeho uskladňovania stanovených v článkoch 6a až 6d nariadenia (EÚ) 2017/1938 ( 25 ), najmä podmienok týkajúcich sa podporných opatrení stanovených v článku 6b ods. 2 a 3.

26c. Komisia v jednotlivých prípadoch zváži prípadnú potrebnú, primeranú a vhodnú pomoc, a to v súlade s oznámením Komisie Úspora plynu pre bezpečnú zimu ( 26 ) a národnými núdzovými plánmi v oblasti bezpečnosti dodávok plynu, s cieľom zrekonštruovať zariadenia, ktoré prispejú k nahradeniu plynu pred nasledujúcou zimou a na obmedzené obdobie iným viac znečisťujúcim uhlíkovým palivom. Každé takéto alternatívne uhlíkové palivo musí mať najnižší možný obsah emisií, pričom pomoc musí podliehať úsiliu o energetickú efektívnosť a musí sa predchádzať účinkom odkázanosti na určitého dodávateľa aj po kríze, a to v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy. Takéto opatrenia môžu byť zamerané tak na preventívne znižovanie spotreby plynu, ako aj na reakciu na povinné znižovanie dopytu po zemnom plyne, pokiaľ sa nekompenzuje inak.

26d. Vzhľadom na výzvy spojené s prepravou tovaru na Ukrajinu a z Ukrajiny Komisia v každom jednotlivom prípade zváži prípadnú pomoc na poistenie alebo zaistenie týkajúce sa prepravy tovaru na Ukrajinu a z Ukrajiny. Členské štáty budú musieť okrem iného preukázať, že poistenie alebo zaistenie nie sú vôbec k dispozícii alebo že sadzby sú podstatne vyššie ako pred inváziou Ruska na Ukrajinu.

▼B

27. Na prepravu utečencov a humanitárneho materiálu sa pravidlá EÚ o štátnej pomoci v zásade nevzťahujú, pokiaľ štát koná v rámci výkonu verejných právomocí (na rozdiel od vykonávania ekonomickej činnosti) a pokiaľ sa dopravné služby nenakupujú drahšie, než je trhová cena.

28. Pomoc, ktorú členské štáty poskytujú podľa tohto oznámenia podnikom a ktorá sa poskytuje prostredníctvom úverových inštitúcií v úlohe finančných sprostredkovateľov, musí byť pre tieto podniky priamym prínosom. Môže však predstavovať nepriamu výhodu pre finančných sprostredkovateľov. Napriek tomu v zmysle oddielov 2.2 a 2.3 takéto nepriame zvýhodnenie nemá za cieľ zachovať ani prinavrátiť životaschopnosť, likviditu či solventnosť úverových inštitúcií. Preto by sa takáto pomoc nekategorizovala ako mimoriadna verejná finančná podpora podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk) ( 27 ) ani podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 806/2014 (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií – SRM) ( 28 ) a neposudzovala by sa ani podľa pravidiel štátnej pomoci vzťahujúcich sa na bankový sektor ( 29 ).

29. Pomoc, ktorú členské štáty poskytujú úverovým inštitúciám podľa článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ na náhradu priamych škôd, ktoré vznikli v dôsledku súčasnej krízy a ktorej cieľom nie je zachovať alebo obnoviť životaschopnosť, likviditu alebo platobnú schopnosť inštitúcie alebo subjektu, by sa nepovažovala za mimoriadnu verejnú finančnú podporu podľa smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk ani podľa nariadenia o SRM a neposudzovala by sa ani podľa pravidiel štátnej pomoci uplatniteľných na bankový sektor ( 30 ).

30. Ak by úverové inštitúcie v dôsledku súčasnej krízy a sankcií zavedených v súvislosti s uvedenou agresiou potrebovali mimoriadnu verejnú finančnú podporu (pozri článok 2 ods. 1 bod 28 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a článok 3 ods. 1 bod 29 nariadenia o SRM) vo forme likvidity, rekapitalizácie alebo opatrenia zameraného na znehodnotené aktíva, bude treba posúdiť, či opatrenie spĺňa podmienky článku 32 ods. 4 písm. d) bodov i), ii), resp. iii) uvedenej smernice a článku 18 ods. 4 písm. d) bodov i), ii), resp. iii) uvedeného nariadenia. Ak sú tieto podmienky splnené, úverová inštitúcia, ktorá dostane takúto mimoriadnu verejnú finančnú podporu, by sa nepovažovala za inštitúciu, ktorá zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá.

31. Pokiaľ sa týmito opatreniami riešia problémy spojené s agresiou Ruska proti Ukrajine a sankciami zavedenými v súvislosti touto agresiou, považovali by sa za opatrenia, ktoré spadajú pod bod 45 oznámenia o bankovníctve z roku 2013 ( 31 ), v ktorom sa stanovuje výnimka z požiadavky rozdelenia bremena medzi akcionárov a podriadených veriteľov.

32. Pomoc poskytnutá podľa tohto oznámenia nesmie byť podmienená premiestnením výrobnej činnosti alebo inej činnosti príjemcu z inej krajiny v EHP na územie členského štátu poskytujúceho pomoc. Takáto podmienka by mohla poškodiť vnútorný trh. Toto pravidlo platí bez ohľadu na počet pracovných miest, ktoré skutočne zanikli v pôvodnej prevádzkarni príjemcu v EHP.

33. Pomoc podľa tohto oznámenia sa neposkytuje podnikom, na ktoré sa vzťahujú sankcie, ktoré prijala EÚ, a okrem iného ani:

a) osobám, subjektom alebo orgánom konkrétne uvedeným v právnych aktoch, ktorými sa tieto sankcie ukladajú;

b) podnikom vo vlastníctve alebo pod kontrolou osôb, subjektov alebo orgánov, na ktoré sú zamerané sankcie, ktoré prijala EÚ; alebo

c) podnikom pôsobiacim v priemyselných odvetviach, na ktoré sú zamerané sankcie, ktoré prijala EÚ, keďže pomoc by marila ciele príslušných sankcií.

1.5. Uplatniteľnosť článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

34. Podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ môže Komisia vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak je určená „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“. V tejto súvislosti súdy Únie rozhodli, že daná porucha musí mať vplyv na celé hospodárstvo daného členského štátu alebo jeho podstatnú časť, a nie iba na jeden z jeho regiónov alebo jednu z častí jeho územia. Okrem toho je to v súlade s potrebou prísneho výkladu každého mimoriadneho ustanovenia, akým je aj článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ ( 32 ). Tento výklad Komisia pri svojom rozhodovaní dôsledne uplatňuje ( 33 ).

35. Komisia sa domnieva, že agresia Ruska proti Ukrajine, sankcie, ktoré EÚ alebo jej medzinárodní partneri zaviedli, a protiopatrenia, ktoré prijalo napríklad Rusko, spôsobili značnú hospodársku neistotu, narušili obchodné toky a dodávateľské reťazce a viedli k mimoriadne veľkému a neočakávanému zvýšeniu cien, najmä v prípade zemného plynu a elektriny, ale aj mnohých ďalších vstupov, surovín a primárneho tovaru vrátane agropotravinárskeho odvetvia. Tieto účinky kumulatívnym pôsobením vážne narušili fungovanie hospodárstva vo všetkých členských štátoch. Narušenia dodávateľského reťazca a zvýšená neistota majú priame aj nepriame účinky s dosahom na mnohé odvetvia. Okrem toho rastúce ceny energií ovplyvňujú prakticky každú hospodársku činnosť vo všetkých členských štátoch. Komisia preto usudzuje, že vážnou poruchou hospodárstva je postihnutý široký okruh hospodárskych odvetví vo všetkých členských štátoch. Na základe toho sa Komisia domnieva, že je vhodné stanoviť kritériá na posúdenie opatrení štátnej pomoci, ktorú môžu členské štáty poskytnúť na nápravu tejto vážnej poruchy.

36. Štátna pomoc je konkrétne odôvodnená a môže byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ na obmedzené obdobie, pokiaľ slúži na nápravu nedostatku likvidity v podnikoch, ktoré sú priamo alebo nepriamo postihnuté vážnou poruchou fungovania hospodárstva, ktorá je dôsledkom ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine, sankcií, ktoré zaviedla EÚ alebo jej medzinárodní partneri, ako aj hospodárskych protiopatrení, ktoré prijalo napríklad Rusko.

37. Komisia v tomto oznámení stanovuje kritériá na posúdenie zlučiteľnosti, ktoré bude v zásade uplatňovať na pomoc poskytnutú v tomto kontexte členskými štátmi podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Členské štáty preto musia preukázať, že opatrenia štátnej pomoci notifikované Komisii a patriace do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve dotknutého členského štátu a že boli splnené všetky požiadavky stanovené v tomto oznámení.

38. Opatrenia štátnej pomoci notifikované a posudzované podľa tohto oznámenia sú určené na podporu podnikov pôsobiacich v EÚ, ktoré sú postihnuté ruskou vojenskou agresiou a/alebo dôsledkami zavedených hospodárskych sankcií a odvetnými protiopatreniami, ktoré prijalo napríklad Rusko. Opatrenia pomoci sa nesmú v žiadnom prípade použiť na oslabenie zamýšľaných účinkov sankcií, ktoré zaviedla EÚ alebo jej medzinárodní partneri, a musia byť v plnom súlade s pravidlami proti obchádzaniu zákazov podľa platných nariadení ( 34 ). Predovšetkým sa musí zabrániť tomu, aby fyzické osoby alebo subjekty, ktoré podliehajú sankciám, mali z takýchto opatrení priamy alebo nepriamy prospech ( 35 ).

39. Opatrenia štátnej pomoci, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia, možno navzájom kumulovať v súlade s požiadavkami v osobitných častiach tohto oznámenia. Opatrenia štátnej pomoci, na ktoré sa vzťahuje toto oznámenie, možno kumulovať s pomocou podľa nariadení o pomoci de minimis ( 36 ) alebo s pomocou podľa nariadení o skupinových výnimkách ( 37 ) za predpokladu, že sa dodržiavajú ustanovenia a pravidlá kumulácie zakotvené v uvedených nariadeniach. Opatrenia štátnej pomoci, na ktoré sa vzťahuje toto oznámenie, možno kumulovať s pomocou poskytnutou podľa dočasného rámca pre COVID-19 ( 38 ), ak sa dodržia ich príslušné pravidlá kumulácie. Ak členské štáty poskytnú úvery alebo záruky podľa dočasného rámca pre COVID-19, ako aj podľa tohto oznámenia rovnakému príjemcovi a keď sa celková výška istiny úveru vypočíta na základe takých potrieb likvidity príjemcu, ktoré sám nahlásil, členské štáty musia zabezpečiť, aby sa tieto potreby likvidity pokryli danou pomocou len raz. Podobne sa pomoc podľa tohto oznámenia môže kumulovať s pomocou podľa článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ, nesmie však dochádzať k nadmernej kompenzácii škôd, ktoré utrpel príjemca.

2. DOČASNÉ OPATRENIA ŠTÁTNEJ POMOCI

2.1. Obmedzené sumy pomoci

40. Okrem existujúcich možností na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ môžu v súčasnej kríze byť primeraným, potrebným a cieleným riešením aj dočasné obmedzené sumy pomoci pre podniky, ktoré trpia v dôsledku ruskej agresie proti Ukrajine a/alebo uložených sankcií alebo prijatých odvetných protiopatrení.

41. Komisia bude považovať takúto štátnu pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky (osobitné ustanovenia pre sektor poľnohospodárskej prvovýroby a sektor rybolovu a akvakultúry sú stanovené v bode 42):

▼M1

a) celková pomoc v ktoromkoľvek momente nepresahuje 500 000 EUR na podnik ( 39 ). Pomoc sa smie poskytnúť vo forme priamych grantov, daňových a platobných zvýhodnení alebo v iných formách, ako sú vratné preddavky, záruky ( 40 ), úvery ( 41 ) a vlastné imanie, a to za predpokladu, že celková nominálna hodnota takýchto opatrení nepresahuje celkový strop vo výške 500 000 EUR na podnik; všetky uvedené čísla musia byť vyjadrené ako hrubá suma, čiže pred odrátaním dane alebo iných nákladov;

▼B

b) pomoc sa poskytne na základe schémy s odhadovaným rozpočtom;

c) pomoc sa poskytne najneskôr do 31. decembra 2022 ( 42 );

d) pomoc sa poskytuje podnikom zasiahnutým krízou;

e) pomoc poskytnutá podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a marketingu poľnohospodárskych výrobkov ( 43 ) je podmienená tým, že sa čiastočne alebo úplne nepostúpi prvovýrobcom, a nie je stanovená na základe ceny alebo množstva výrobkov umiestnených na trh dotknutými podnikmi alebo zakúpených od prvovýrobcov, a to s výnimkou prípadov, keď dotknuté podniky výrobky zakúpené od prvovýrobcov buď neumiestnili na trh, alebo ich použili na nepotravinové účely, ako je destilácia, metanizácia či kompostovanie.

▼C1

42. Odchylne od bodu 41 písm. a) sa na pomoc poskytnutú podnikom pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe, odvetviach rybolovu a akvakultúry uplatňujú okrem podmienok uvedených v bode 41 písm. b) až d) aj tieto osobitné podmienky:

▼M1

a) celková pomoc v ktoromkoľvek momente nepresahuje 62 000 EUR na podnik pôsobiaci v poľnohospodárskej prvovýrobe a 75 000 EUR na podnik pôsobiaci v sektoroch rybolovu a akvakultúry; ( 44 ) pomoc sa smie poskytnúť vo forme priamych grantov, daňových a platobných zvýhodnení alebo v iných formách, ako sú vratné preddavky, záruky ( 45 ), úvery ( 46 ) a vlastné imanie, a to za predpokladu, že celková nominálna hodnota takýchto opatrení nepresahuje celkový príslušný strop vo výške 62 000 EUR alebo 75 000 EUR na podnik; všetky uvedené čísla musia byť vyjadrené ako hrubá suma, čiže pred odrátaním dane alebo iných nákladov;

▼B

b) pomoc poskytnutá podnikom pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe sa nestanovuje na základe ceny alebo množstva produktov na trhu;

c) pomoc podnikom pôsobiacim v odvetví rybolovu a akvakultúry sa netýka žiadnej z kategórií pomoci uvedených v článku 1 ods. 1 písm. a) až k) nariadenia (EÚ) č. 717/2014 ( 47 ).

▼M1

43. Ak podnik pôsobí vo viacerých sektoroch, na ktoré sa v súlade s bodom 41 písm. a) a bodom 42 písm. a) vzťahujú rôzne maximálne sumy, dotknutý členský štát musí vhodnými prostriedkami, ako je napríklad oddelenie účtov, zabezpečiť, aby sa pri každej z týchto činností dodržal príslušný strop a aby sa neprekročila celková maximálna suma 500 000 EUR na podnik. Ak podnik pôsobí výlučne v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje bod 42 písm. a), nemala by sa prekročiť celková maximálna suma 75 000 EUR na podnik.

▼B

44. Opatrenia schválené podľa tohto oznámenia vo forme vratných preddavkov, záruk, úverov alebo iných návratných nástrojov možno konvertovať na iné formy pomoci, ako napríklad granty, za predpokladu, že konverzia sa uskutoční najneskôr do 30. júna 2023 a sú splnené podmienky uvedené v tomto oddiele.

2.2. Podpora likvidity vo forme záruk

45. V záujme zabezpečenia prístupu k likvidite pre podniky postihnuté súčasnou krízou môžu byť verejné záruky za úvery na obmedzené obdobie a výšku úveru za súčasných okolností primeraným, potrebným a cieleným riešením ►M1 ( 48 ) ◄ .

46. V prípade tej istej podkladovej istiny úveru sa záruky poskytnuté podľa tohto oddielu nesmú kumulovať s pomocou poskytnutou podľa oddielu 2.3 tohto oznámenia a naopak, ani s pomocou poskytnutou podľa oddielov 3.2 alebo 3.3 dočasného rámca pre COVID-19. Záruky poskytnuté podľa tohto oddielu možno kumulovať v prípade rôznych úverov za predpokladu, že celková suma úverov na príjemcu neprekračuje stropy stanovené v bode 47 písm. e) tohto oznámenia. Príjemca smie súčasne využívať viaceré opatrenia podľa tohto oddielu za predpokladu, že celková suma úverov na príjemcu neprekračuje stropy stanovené v bode 47 písm. e).

47. Komisia bude považovať takúto štátnu pomoc vo forme verejných záruk za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ za týchto podmienok:

a) verejné záruky sa poskytujú na nové individuálne úvery pre podniky;

b) poplatky za záruky za individuálne úvery sa stanovujú na minimálnej úrovni, ktorá sa postupne zvyšuje v závislosti od dĺžky trvania zaručených úverov, ako sa uvádza v tejto tabuľke:



Druh príjemcu Za 1. rok Za 2. a 3. rok Za 4. až 6. rok MSP 25 bázických bodov 50 bázických bodov 100 bázických bodov Veľké podniky 50 bázických bodov 100 bázických bodov 200 bázických bodov

c) alternatívne môžu členské štáty notifikovať schémy tak, že budú ako základ zohľadňovať uvedenú tabuľku, ale smú modulovať dĺžku záruky, poplatky za záruky a krytie záruky v prípade každej podkladovej istiny individuálneho úveru (napr. nižším krytím záruky by sa mohla kompenzovať dlhšia splatnosť, prípadne by sa mohli umožniť nižšie poplatky za záruky); smie sa použiť paušálny poplatok počas celého trvania záruky, ak bude vyšší ako minimálne poplatky za 1. rok uvedené v tabuľke pre každý typ príjemcu, upravené v závislosti od trvania záruky a krytia záruky podľa tohto odseku;

d) záruka sa poskytne najneskôr do 31. decembra 2022;

e) celková výška úverov na príjemcu, na ktoré sa poskytuje záruka podľa tohto oddielu, nesmie presiahnuť: i) 15 % priemerného celkového ročného obratu príjemcu za posledné tri uzavreté účtovné obdobia; alebo ►M1 ( 49 ) ◄ ii) 50 % nákladov na energie počas 12 mesiacov predchádzajúcich mesiacu, v ktorom bola predložená žiadosť o pomoc ►M1 ( 50 ) ◄ ; iii) po náležitom odôvodnení, ktoré má členský štát poskytnúť Komisii na posúdenie (napríklad v súvislosti výzvami, ktorým čelí príjemca v súčasnej kríze) ( 51 ), sumu úveru možno zvýšiť na pokrytie potrieb likvidity od okamihu poskytnutia na nasledujúcich 12 mesiacov pre MSP ( 52 ) a na nasledujúcich šesť mesiacov pre veľké podniky. Potreby likvidity, na ktoré sa už vzťahujú opatrenia pomoci podľa dočasného rámca pre COVID-19, nemožno riešiť opatreniami prijatými podľa tohto oznámenia. Potreby likvidity by sa mali stanoviť na základe vlastného vyhlásenia príjemcu ( 53 );

f) trvanie záruky je obmedzené maximálne na šesť rokov s výnimkou prípadov, keď sa moduluje podľa bodu 47 písm. c), a záruka nesmie presiahnuť: i) 90 % istiny úveru, ak straty utrpí proporcionálne a za tých istých podmienok úverová inštitúcia a rovnako aj štát; alebo ii) 35 % istiny úveru, ak sa straty najprv pripíšu štátu a až potom úverovým inštitúciám (t. j. záruka za prvotné straty); a iii) v oboch uvedených prípadoch, keď sa objem úveru postupom času zníži, napríklad z dôvodu začatia splácania úveru, zaručená suma sa musí proporcionálne znížiť;

g) záruka sa musí vzťahovať na úvery na financovanie investícií a/alebo prevádzkového kapitálu;

h) záruky sa môžu poskytnúť priamo konečným príjemcom alebo úverovým inštitúciám a iným finančným inštitúciám ako finančným sprostredkovateľom. Úverové inštitúcie alebo iné finančné inštitúcie by čo v najväčšej možnej miere mali výhody verejných záruk postupovať konečným príjemcom. Finančný sprostredkovateľ musí byť schopný preukázať, že používa mechanizmus, ktorý zaisťuje, aby výhody boli postúpené v najväčšom možnom rozsahu konečným príjemcom vo forme vyšších objemov financovania, rizikovejších portfólií, menších požiadaviek na kolaterál, nižších poplatkov za záruku alebo nižších úrokových sadzieb, než by to bolo bez takýchto verejných záruk.

2.3. Podpora likvidity vo forme dotovaných úverov

48. V záujme zabezpečenia prístupu k likvidite pre podniky postihnuté súčasnou krízou môžu byť primeraným, potrebným a cieleným riešením za súčasných okolností dotované úrokové sadzby na obmedzené obdobie a výšku úveru.

49. V prípade tej istej podkladovej istiny úveru sa úvery poskytnuté podľa tohto oddielu nekumulujú s pomocou poskytnutou podľa oddielu 2.2 tohto oznámenia a naopak. Úvery a záruky poskytnuté podľa tohto oznámenia možno kumulovať v prípade rôznych úverov za predpokladu, že celková suma úverov na príjemcu neprekračuje prahové hodnoty stanovené v ►M1 bode 47 písm. e) ◄ alebo v bode 50 písm. e). Príjemca smie súčasne využívať viaceré dotované úvery podľa tohto oddielu za predpokladu, že celková suma úverov na príjemcu neprekračuje stropy stanovené v bode 50 písm. e).

50. Komisia bude považovať štátnu pomoc vo forme dotovaných úverov v reakcii na súčasnú krízu za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, ak budú splnené tieto podmienky:

a) úvery sa neposkytujú úverovým inštitúciám alebo iným finančným inštitúciám;

b) úvery sa môžu poskytovať pri znížených úrokových sadzbách, ktoré zodpovedajú minimálne súčtu základnej sadzby (1-ročnej sadzby IBOR alebo rovnocennej sadzby, ktorú uverejnila Komisia ( 54 )) dostupnej k 1. februáru 2022 alebo v čase notifikácie a marží úverového rizika stanovených v tejto tabuľke ►M1 ( 55 ) ◄ :



Druh príjemcu Marža úverového rizika za 1. rok Marža úverového rizika za 2. a 3. rok Marža úverového rizika za 4. až 6. rok MSP 25 bázických bodov (1) 50 bázických bodov (1) 100 bázických bodov Veľké podniky 50 bázických bodov 100 bázických bodov 200 bázických bodov ( 1 ) Minimálna celková úroková sadzba (súčet základnej sadzby a marží úverového rizika) by mala zodpovedať minimálne 10 bázickým bodom za rok.

c) alternatívne môžu členské štáty notifikovať schémy tak, že budú ako základ zohľadňovať uvedenú tabuľku, ale smú modulovať splatnosť úveru a výšku marží úverového rizika; týmto spôsobom sa smie napríklad na celé obdobie úveru používať paušálna marža úverového rizika, ak je vyššia ako minimálna marža úverového rizika za 1. rok v prípade všetkých typov príjemcov, upravená v závislosti od splatnosti úveru podľa tohto odseku ( 56 ) ►M1 ( 57 ) ◄ ;

d) úverové zmluvy sú podpísané najneskôr do 31. decembra 2022 a sú obmedzené na maximálne šesť rokov, ak nie sú modulované podľa bodu 50 písm. c);

e) celková výška úverov na príjemcu nesmie presiahnuť: i) 15 % priemerného celkového ročného obratu príjemcu za posledné tri uzavreté účtovné obdobia, alebo ►M1 ( 58 ) ◄ ii) 50 % nákladov na energie počas 12 mesiacov predchádzajúcich mesiacu, v ktorom bola predložená žiadosť o pomoc ►M1 ( 59 ) ◄ , ▼M1 iii) ak to členský štát Komisii náležite odôvodní (napríklad v súvislosti výzvami, ktorým čelí príjemca v súčasnej kríze) ( 60 ), sumu úveru možno zvýšiť na pokrytie potrieb likvidity od okamihu poskytnutia na nasledujúcich 12 mesiacov pre MSP ( 61 ) a na nasledujúcich šesť mesiacov pre veľké podniky. Ak veľké podniky potrebujú poskytnúť finančné záruky na obchodné činnosti na trhoch s energiou, výška úveru sa môže zvýšiť tak, aby pokryla potreby likvidity vyplývajúce z týchto činností na nasledujúcich 12 mesiacov. Na potreby likvidity, na ktoré sa už vzťahujú opatrenia pomoci podľa dočasného rámca pre COVID-19, sa toto oznámenie nevzťahuje. Potreby likvidity by sa mali stanoviť na základe vlastného vyhlásenia príjemcu ( 62 ); ▼B

f) úvery sa musia vzťahovať na potreby investícií a/alebo prevádzkového kapitálu;

g) úvery sa môžu poskytnúť priamo konečným príjemcom alebo prostredníctvom úverových inštitúcií a iných finančných inštitúcií ako finančných sprostredkovateľov. V takomto prípade úverové inštitúcie alebo iné finančné inštitúcie by mali výhody dotovaných úrokových sadzieb na úvery čo v najväčšej možnej miere postupovať konečným príjemcom. Finančný sprostredkovateľ musí byť schopný preukázať, že používa mechanizmus, ktorý zaisťuje, aby sa výhody postúpili v najväčšom možnom rozsahu konečným príjemcom, a to bez toho, aby udelenie dotovaných úverov podľa tohto odseku bolo podmienené refinancovaním existujúcich úverov.

2.4. Pomoc na dodatočné náklady v dôsledku mimoriadne prudkého zvýšenia cien zemného plynu a elektriny

▼M1

51. Okrem existujúcich možností dostupných v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a možností stanovených v tomto oznámení by mimoriadne prudké zvýšenie cien zemného plynu a elektriny, ktoré podniky v krátkodobom horizonte nemusia byť schopné prekonať alebo sa mu prispôsobiť, mohla stlmiť dočasná podpora. To by mohlo zmierniť následky pre podniky a pomôcť im zvládať prudké zvýšenia nákladov v dôsledku súčasnej krízy. V kontexte ďalšieho zníženia dodávok plynu je na druhej strane dôležité zachovať aj stimuly na znižovanie dopytu a postupne pripraviť podniky na prechod na znižovanie spotreby plynu. Dodatočná podpora môže byť v súčasnosti stále opodstatnená na zachovanie činnosti energeticky náročných podnikov.

52. Komisia bude takúto štátnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, ak sú splnené tieto podmienky:

a) pomoc sa poskytne najneskôr 31. decembra 2022; ( 63 )

b) pomoc sa smie poskytnúť vo forme priamych grantov, daňových ( 64 ) a platobných zvýhodnení alebo v iných formách, ako sú vratné preddavky, záruky ( 65 ), úvery ( 66 ) a vlastné imanie, a to za predpokladu, že celková nominálna hodnota takýchto opatrení nepresahuje uplatniteľnú intenzitu pomoci a stropy pomoci. Všetky uvedené čísla musia byť vyjadrené ako hrubá suma, čiže pred odrátaním dane alebo iných nákladov;

c) pomoc poskytnutú vo forme vratných preddavkov, záruk, úverov alebo iných návratných nástrojov možno konvertovať na iné formy pomoci, ako napríklad granty, za predpokladu, že konverzia sa uskutoční najneskôr do 30. júna 2023;

d) pomoc sa poskytuje na základe schémy s odhadovaným rozpočtom. Členské štáty môžu obmedziť pomoc na činnosti podporujúce konkrétne hospodárske odvetvia, ktoré sú mimoriadne dôležité pre hospodárstvo alebo bezpečnosť a odolnosť vnútorného trhu. Takéto obmedzenia však musia byť koncipované všeobecne a nesmú viesť k umelému obmedzovaniu potenciálnych príjemcov;

e) na účely tohto oddielu sa oprávnené náklady vypočítajú na základe zvýšených nákladov na zemný plyn a elektrinu v súvislosti s ruskou agresiou proti Ukrajine. Maximálne oprávnené náklady sú súčinom jednotiek zemného plynu a elektriny, ktoré si príjemca ( 67 ) zaobstaral od externých dodávateľov ako konečný spotrebiteľ ( 68 ) v období od 1. februára 2022 najneskôr do 31. decembra 2022 (ďalej len „oprávnené obdobie“), a zvýšenia ceny, ktorú príjemca platí za spotrebovanú jednotku (vyjadrenú napríklad v EUR/MWh), ktoré sa vypočíta ako rozdiel medzi jednotkovou cenou, ktorú príjemca platil v danom mesiaci oprávneného obdobia, a dvojnásobkom (200 %) jednotkovej ceny, ktorú príjemca platil v priemere v referenčnom období od 1. januára 2021 do 31. decembra 2021 ( 69 ). Od 1. septembra 2022 nesmie množstvo zemného plynu a elektriny použité na výpočet oprávnených nákladov presiahnuť 70 % spotreby príjemcu za rovnaké obdobie v roku 2021;

f) celková pomoc na príjemcu nepresahuje 30 % oprávnených nákladov;

g) celková pomoc na podnik v ktoromkoľvek momente nepresahuje 2 milióny EUR;

h) orgán poskytujúci pomoc môže príjemcovi vyplatiť zálohovú platbu, ak sa pomoc poskytuje pred vznikom oprávnených nákladov. Orgán poskytujúci pomoc sa pri tom môže opierať o odhady oprávnených nákladov za predpokladu, že sú dodržané stropy pomoci stanovené v bode 52 písm. f) a g). Orgán poskytujúci pomoc je povinný príslušné stropy overiť ex post na základe skutočne vzniknutých nákladov a spätne vymáhať každú platbu pomoci, ktorá tieto stropy presahuje, najneskôr šesť mesiacov po skončení oprávneného obdobia;

i) pomoc poskytovanú podľa tohto bodu 52 možno kumulovať s pomocou poskytovanou podľa oddielu 2.1 za predpokladu, že celková suma nepresiahne 2 milióny EUR.

53. V určitých situáciách môže byť potrebná ďalšia pomoc na zabezpečenie pokračovania hospodárskej činnosti. Členské štáty môžu na tento účel poskytnúť pomoc, ktorá presahuje hodnoty vypočítané podľa bodu 52 písm. f) a g), pričom okrem splnenia podmienok uvedených v bode 52 písm. a) až e) a h) treba spĺňať aj tieto podmienky:

a) príjemca je oprávnený, ak je „energeticky náročným podnikom“ v zmysle článku 17 ods. 1 písm. a) prvého pododseku smernice 2003/96/ES ( 70 ), to znamená, keď nákupy energetických výrobkov (vrátane energetických výrobkov iných než zemný plyn a elektrina) dosahujú prinajmenšom 3,0 % výrobnej hodnoty ( 71 ); po náležitom odôvodnení, ktoré má členský štát poskytnúť Komisii na posúdenie, sa výrobná hodnota môže nahradiť obratom;

b) príjemca je oprávnený, ak mu vznikajú prevádzkové straty ( 72 ), pričom zvýšenie oprávnených nákladov, ako sa vymedzuje v bode 52 písm. e), musí predstavovať aspoň 50 % prevádzkovej straty počas rovnakého obdobia;

c) celková pomoc nepresahuje 50 % oprávnených nákladov a predstavuje maximálne 80 % prevádzkových strát príjemcu;

d) celková pomoc v ktoromkoľvek momente nepresahuje 25 miliónov EUR na podnik;

e) v prípade energeticky náročného príjemcu, ktorý pôsobí v jednom alebo vo viacerých odvetviach alebo pododvetviach uvedených v prílohe I ( 73 ), možno celkovú pomoc zvýšiť maximálne na 70 % oprávnených nákladov a táto pomoc môže dosiahnuť maximálne 80 % prevádzkových strát, ktoré vznikli príjemcovi. Celková pomoc v ktoromkoľvek momente nesmie presiahnuť 50 miliónov EUR na podnik;

f) pomoc podľa bodu 53 možno kumulovať s pomocou podľa oddielu 2.1 za predpokladu, že sa nepresiahnu stropy špecifikované v bode 53 písm. d) alebo e) v závislosti od prípadu.

▼M1

2.5. Pomoc na urýchlenie zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov, uskladňovania a tepla z obnoviteľných zdrojov v súvislosti s plánom REPowerEU

53a. Okrem existujúcich možností dostupných v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ je v súvislosti s ruskou vojenskou agresiou proti Ukrajine a plánom REPowerEU ( 74 ) nevyhnutné urýchliť a rozšíriť dostupnosť energie z obnoviteľných zdrojov nákladovo efektívnym spôsobom s cieľom rýchlo znížiť závislosť od dovozu ruských fosílnych palív a urýchliť energetickú transformáciu. Štátna pomoc na urýchlenie zavádzania kapacity slnečnej, veternej a geotermálnej energie, uskladňovania elektriny a tepelnej energie, tepla z obnoviteľných zdrojov, ako aj výroby obnoviteľného vodíka, bioplynu a biometánu z odpadu a zo zvyškov je súčasťou primeraného, potrebného a cieleného riešenia na zníženie závislosti od dovážaných fosílnych palív v súčasnom kontexte. Vzhľadom na naliehavú potrebu zabezpečiť rýchlu realizáciu projektov, ktoré urýchľujú zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov, uskladňovania energie a tepla z obnoviteľných zdrojov, určité zjednodušenia vykonávania podporných opatrení sú dočasne odôvodnené.

53b. Komisia bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ pomoc na podporu elektriny z obnoviteľných zdrojov, obnoviteľného vodíka, bioplynu a biometánu z odpadu a zo zvyškov, uskladňovania elektriny a tepelnej energie a tepla z obnoviteľných zdrojov za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: a) pomoc sa poskytuje na jednu z týchto oblastí: i) výroba fotovoltickej alebo inej solárnej elektriny; ii) výroba elektriny z veternej energie; iii) výroba geotermálnej energie; iv) uskladňovanie elektriny alebo tepelnej energie; v) výroba tepla z obnoviteľných zdrojov vrátane výroby prostredníctvom tepelných čerpadiel v súlade s prílohou VII k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 ( 75 ); vi) výroba obnoviteľného vodíka; vii) výroba bioplynu a biometánu z odpadu a zo zvyškov v súlade s kritériami udržateľnosti EÚ podľa článku 29 smernice (EÚ) 2018/2001 a s nariadením (EÚ) 2018/841 ( 76 ); b) schémy podpory sa môžu obmedziť na jednu alebo viacero technológií podľa písmena a), nesmú však zahŕňať žiadne umelé obmedzenie alebo diskrimináciu (a to ani pri udeľovaní licencií, povolení alebo koncesií, ak sa vyžadujú), ako sú obmedzenia podľa veľkosti projektov, umiestnenia alebo regionálnych aspektov alebo veľmi špecifických (pod)typov technológií v rámci jednej z technológií uvedených v písmene a); c) pomoc sa poskytuje vo forme priamych grantov, vratných preddavkov, úverov, záruk alebo daňových zvýhodnení; d) pomoc sa poskytuje na základe schémy s odhadovaným objemom a rozpočtom; e) pomoc sa poskytuje najneskôr do 30. júna 2023 a zariadenia sa musia dokončiť a uviesť do prevádzky do 24 mesiacov od dátumu poskytnutia pomoci alebo 30 mesiacov od dátumu poskytnutia pomoci na zariadenia na výrobu veternej energie na mori, energie z obnoviteľných zdrojov a obnoviteľného vodíka. Ak sa táto lehota nedodrží, 5 % sumy poskytnutej pomoci sa musí vrátiť alebo znížiť mesačne po prvých troch mesiacoch omeškania, pričom sa musí zvýšiť na 10 % za mesiac omeškania po šiestom mesiaci, pokiaľ omeškanie nie je spôsobené faktormi mimo kontroly príjemcu pomoci a nebolo možné ho odôvodnene predvídať ( 77 ); f) ak sa pomoc poskytuje vo forme zmlúv na prebiehajúce platby pomoci, tieto zmluvy nesmú trvať dlhšie ako 15 rokov od začatia prevádzky podporeného zariadenia; g) pomoc sa poskytuje v rámci súťažného ponukového konania, ktoré je otvorené, jasné, transparentné a nediskriminačné, na základe objektívnych kritérií, ktoré sú vymedzené ex ante a minimalizujú riziko strategického predkladania ponúk. Aspoň 70 % celkových podmienok účasti uplatnených pri zoradení ponúk sa musí vymedziť z hľadiska pomoci na jednotku ochrany životného prostredia ( 78 ) alebo pomoci na jednotku energie; h) súťažné ponukové konanie nie je povinné, ak sa pomoc poskytuje vo forme daňového zvýhodnenia, pokiaľ sa poskytuje rovnakým spôsobom všetkým oprávneným podnikom pôsobiacim v tom istom odvetví hospodárskej činnosti, ktoré sa, pokiaľ ide o zámery alebo ciele opatrenia pomoci, nachádzajú v tej istej alebo podobnej skutkovej situácii. Okrem toho súťažné ponukové konanie nie je povinné, ak pomoc poskytnutá na jeden podnik a na jeden projekt nepresahuje 20 miliónov EUR a príjemcovia pomoci sú takto vymedzené malé projekty: i) v prípade výroby elektriny, uskladnenia elektriny alebo tepelnej energie – projekty s inštalovaným výkonom nižším ako alebo rovným 1 MW; ii) v prípade technológií na výrobu tepla a na výrobu plynu – projekty s inštalovaným výkonom nižším ako alebo rovným 1 MW alebo ekvivalent; iii) v prípade výroby obnoviteľného vodíka – projekty s inštalovaným výkonom nižším ako alebo rovným 3 MW alebo ekvivalent; iv) v prípade výroby bioplynu a biometánu z odpadu a zo zvyškov – projekty s inštalovaným výkonom nižším ako alebo rovným 25 000 tonám/rok; v) v prípade projektov, ktorých 100 % podiel vlastnia MSP, alebo projektov komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov – projekty s inštalovaným výkonom rovným alebo nižším ako 6 MW; vi) v prípade projektov, ktorých 100 % podiel vlastnia malé podniky a mikropodniky alebo komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, a to výlučne v kontexte výroby energie z vetra – projekty s inštalovaným výkonom rovným alebo nižším ako 18 MW. Ak sa pomoc na malé projekty neposkytuje v rámci súťažného ponukového konania, intenzita pomoci nesmie presiahnuť 45 % celkových investičných nákladov. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom a o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom. i) musia sa stanoviť objemy kapacity alebo výroby, ktoré sú predmetom súťaže, aby sa zabezpečilo, že ponukové konanie je skutočne súťažné. Členský štát musí hodnoverne preukázať, že objem, ktorý je predmetom súťaže, bude zodpovedať potenciálnej ponuke projektov. To možno urobiť odkazom na aukcie v minulosti, na technologické ciele v národnom energetickom a klimatickom pláne ( 79 ) alebo zavedením ochranného mechanizmu v prípade rizika ponuky s nedostatočným počtom účastníkov. V prípade opakovaného nedostatočného počtu ponúk v súťažnom ponukovom konaní musí členský štát zaviesť prostriedky nápravy pre všetky budúce schémy, ktoré oznamuje Komisii v súvislosti s rovnakou technológiou; j) pomoc musí byť navrhnutá tak, aby zachovávala efektívne prevádzkové stimuly a cenové signály. Okrem toho musí byť pomoc navrhnutá tak, aby umožňovala riešiť neočakávané zisky, a to aj v časoch extrémne vysokých cien elektriny alebo plynu, napríklad zavedením mechanizmu spätného vymáhania vymedzeného ex ante alebo poskytnutím pomoci vo forme dvojsmerných rozdielových zmlúv ( 80 ); k) ak sa pomoc poskytuje na výrobu obnoviteľného vodíka, členský štát musí zabezpečiť, aby sa vodík vyrábal z obnoviteľných zdrojov energie v súlade s metódami stanovenými pre kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v smernici (EÚ) 2018/2001; l) pomoc v rámci tohto opatrenia sa nesmie kombinovať s inou pomocou na tie isté oprávnené náklady; m) pomoc sa môže poskytnúť na investície, v prípade ktorých sa práce začali od 20. júla 2022; v prípade projektov, ktoré sa začali pred 20. júlom 2022, sa pomoc môže poskytnúť, ak je to potrebné na výrazné urýchlenie alebo rozšírenie rozsahu investície. V takýchto prípadoch sú na pomoc oprávnené iba dodatočné náklady súvisiace s úsilím o urýchlenie alebo rozšírenie rozsahu; n) pomoc musí podnietiť príjemcu, aby uskutočnil investíciu, ktorú by bez pomoci neuskutočnil alebo by ju uskutočnil v obmedzenej miere či iným spôsobom. Komisia sa domnieva, že vzhľadom na výnimočné hospodárske výzvy, ktorým podniky čelia v dôsledku súčasnej krízy, vo všeobecnosti platí, že v prípade neposkytnutia pomoci by príjemcovia pokračovali vo svojej činnosti bez zmien za predpokladu, že pokračovanie v ich činnostiach bez zmien nebude znamenať porušenie práva Únie; o) členský štát musí zabezpečiť dodržiavanie zásady „nespôsobovať významnú škodu“.

2.6. Pomoc na dekarbonizáciu priemyselných výrobných procesov prostredníctvom elektrifikácie a/alebo používaním obnoviteľného vodíka a vodíka vyrábaného pomocou elektriny pri splnení určitých podmienok a na opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti

53c. Okrem existujúcich možností dostupných v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ je štátna pomoc na uľahčenie investícií do dekarbonizácie priemyselných činností, najmä prostredníctvom elektrifikácie a technológií využívajúcich obnoviteľný vodík a vodík vyrábaný pomocou elektriny pri splnení podmienok bodu 53d. (h), a do opatrení energetickej efektívnosti v priemysle súčasťou primeraného, potrebného a cieleného riešenia na zníženie závislosti od dovážaných fosílnych palív v kontexte ruskej vojenskej agresie proti Ukrajine. Určité dočasné zjednodušené postupy sú odôvodnené vzhľadom na naliehavú potrebu urýchliť tento proces rýchlej realizácie takýchto investícií.

53d. Komisia bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ pomoc na investície, ktoré vedú k i) podstatnému zníženiu emisií skleníkových plynov z priemyselných činností, ktoré v súčasnosti závisia od fosílnych palív ako zdroja energie alebo suroviny; ii) podstatnému zníženiu spotreby energie pri priemyselných činnostiach a procesoch za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky: a) pomoc sa poskytuje na základe schémy s odhadovaným rozpočtom; b) maximálna výška individuálnej pomoci, ktorú možno poskytnúť na podnik, nesmie v zásade presiahnuť 10 % z celkového rozpočtu k dispozícii pre takúto schému. Na základe náležitého odôvodnenia členského štátu poskytnutého Komisii môže Komisia akceptovať schémy, ktoré stanovujú poskytovanie individuálnej pomoci vo výške presahujúcej 10 % z celkového rozpočtu k dispozícii pre takúto schému; c) pomoc sa poskytuje vo forme priamych grantov, vratných preddavkov, úverov, záruk alebo daňových zvýhodnení; d) investícia musí príjemcovi umožniť dosiahnuť jeden alebo oba tieto ciele: i) znížiť aspoň o 40 % v porovnaní so situáciou pred poskytnutím pomoci priame emisie skleníkových plynov z jeho priemyselného zariadenia, ktoré ako zdroj energie alebo surovinu v súčasnosti používa fosílne palivá, prostredníctvom elektrifikácie výrobných procesov alebo používaním obnoviteľného vodíka a vodíka vyrábaného pomocou elektriny pri splnení podmienok písmena h) ďalej ako náhrady fosílnych palív; na účely overenia zníženia emisií skleníkových plynov sa zohľadňujú aj skutočné emisie zo spaľovania biomasy; ( 81 ) ii) znížiť spotrebu energie v priemyselných zariadeniach v súvislosti s podporenými činnosťami aspoň o 20 % v porovnaní so situáciou pred poskytnutím pomoci; ( 82 ) e) pokiaľ ide o investície súvisiace s činnosťami, na ktoré sa vzťahuje systém obchodovania s emisiami (ETS), pomoc vedie k zníženiu emisií skleníkových plynov v zariadení príjemcu pod úroveň príslušných referenčných hodnôt pre bezodplatné prideľovanie emisných kvót stanovených vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2021/447 ( 83 ); f) pomoc sa nesmie použiť na financovanie zvýšenia celkovej výrobnej kapacity príjemcu; g) ak sa pomoc poskytuje na investíciu do dekarbonizácie priemyslu spojenú s používaním obnoviteľného vodíka, členský štát musí zabezpečiť, aby sa používaný vodík vyrábal z obnoviteľných zdrojov energie v súlade s metódami stanovenými pre kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v smernici (EÚ) 2018/2001; h) pomoc sa môže poskytnúť aj na investície do dekarbonizácie priemyslu zahŕňajúcej používanie vodíka vyrábaného z elektriny v jednom z týchto prípadov: i) vodík sa vyrába len počas hodín, v ktorých marginálna výrobná jednotka v ponukovej oblasti, kde sa elektrolyzér nachádza v obdobiach zúčtovania odchýlok, keď sa elektrina spotrebúva, je elektrárňou na výrobu elektrickej energie bez fosílnych palív. Vodík vyrobený počas hodín, v ktorých marginálna výrobná jednotka v ponukovej oblasti, kde sa elektrolyzér nachádza v obdobiach zúčtovania odchýlok, keď sa elektrina spotrebúva, je elektrárňou na výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, sa nemôže započítať druhýkrát podľa tohto oddielu. ii) alternatívne sa vodík vyrába z elektriny odobratej zo siete a elektrolyzér vyrába vodík na taký počet hodín plného zaťaženia, ktorý sa rovná alebo je nižší ako počet hodín, počas ktorých bola marginálna cena elektriny v ponukovej oblasti stanovená zariadeniami vyrábajúcimi inú elektrickú energiu bez fosílnych palív ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov; iii) alternatívne musí členský štát zabezpečiť, aby používaný vodík vyrábaný pomocou elektriny dosiahol úspory emisií skleníkových plynov počas životného cyklu najmenej 70 % oproti porovnateľnému fosílnemu palivu s hodnotou 94 g CO2ekv/MJ (2,256 tCO2eq/tH2) a aby pochádzal z bezfosílnych zdrojov. Metóda výpočtu emisií skleníkových plynov pridelených elektrine by nemala viesť k zvýšenej spotrebe fosílnych palív v súlade s cieľmi REPowerEU Na účely tohto oddielu sa môže použiť len podiel vyrobeného vodíka zodpovedajúci priemernému podielu elektriny z iných zariadení na výrobu elektrickej energie bez fosílnych palív, než sú elektrárne na výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, v krajine výroby dva roky pred príslušným rokom. i) pomoc sa poskytuje do 30. júna 2023 pod podmienkou, že zariadenie alebo vybavenie, ktoré sa majú financovať z investície, sa musia dokončiť a uviesť do plnej prevádzky do 24 mesiacov od dátumu poskytnutia alebo 30 mesiacov od dátumu poskytnutia v prípade investícií zahŕňajúcich používanie obnoviteľného vodíka pri splnení podmienok písmena h). Ak sa lehota na dokončenie a zvedenie do prevádzky nedodrží, 5 % sumy poskytnutej pomoci sa musí vrátiť alebo znížiť mesačne po prvých troch mesiacoch omeškania, pričom sa musí zvýšiť na 10 % za mesiac omeškania po šiestom mesiaci, pokiaľ omeškanie nie je spôsobené faktormi mimo kontroly príjemcu pomoci a nebolo možné ho odôvodnene predvídať ( 84 ). Ak sa lehota na dokončenie a uvedenie do prevádzky dodrží, pomoc vo forme vratných preddavkov sa môže transformovať na granty; v opačnom prípade sa vratný preddavok vráti, a to v rovnomerných ročných splátkach splácaných počas piatich rokov po dátume poskytnutia pomoci; j) pomoc sa môže poskytnúť na investície, v prípade ktorých sa práce začali od 20. júla 2022; v prípade projektov, ktoré sa začali pred 20. júlom 2022, sa pomoc môže poskytnúť, ak je to potrebné na výrazné urýchlenie alebo rozšírenie rozsahu investície. V takýchto prípadoch sú na pomoc oprávnené iba dodatočné náklady súvisiace s úsilím o urýchlenie alebo rozšírenie rozsahu; k) pomoc sa nesmie poskytnúť len na účel splnenia platných noriem Únie ( 85 ); l) pomoc musí podnietiť príjemcu, aby uskutočnil investíciu, ktorú by bez pomoci neuskutočnil alebo by ju uskutočnil v obmedzenej miere či iným spôsobom. Komisia sa domnieva, že vzhľadom na výnimočné hospodárske výzvy, ktorým podniky čelia v dôsledku súčasnej krízy, vo všeobecnosti platí, že v prípade neposkytnutia pomoci by príjemcovia pokračovali vo svojej činnosti bez zmien za predpokladu, že pokračovanie v ich činnostiach bez zmien nebude znamenať porušenie práva Únie; m) oprávnené náklady predstavujú rozdiel medzi nákladmi na podporovaný projekt a úsporami nákladov alebo dodatočnými príjmami v porovnaní so situáciou v prípade neposkytnutia pomoci počas životnosti investície; n) intenzita pomoci nesmie presiahnuť 40 % oprávnených nákladov. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom a o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť aj o 15 percentuálnych bodov v prípade investícií, ktorými sa znížia priame emisie skleníkových plynov aspoň o 55 % alebo spotreba energie aspoň o 25 % v porovnaní so situáciou pred investíciou ( 86 ); o) alternatívne k požiadavkám stanoveným v písmenách m) a n) sa pomoc na podporu investícií môže poskytovať v rámci súťažného ponukového konania, ktoré je otvorené, jasné, transparentné a nediskriminačné, na základe objektívnych kritérií, ktoré sú vymedzené ex ante a minimalizujú riziko strategického predkladania ponúk. Aspoň 70 % celkových podmienok účasti uplatnených pri zoradení ponúk sa musí vymedziť z hľadiska pomoci na jednotku ochrany životného prostredia (napr. EUR na tonu zníženého CO2 alebo EUR na jednotku usporenej energie). Rozpočet súvisiaci so súťažným ponukovým konaním musí byť záväzne obmedzený, čiže možno očakávať, že pomoc sa neposkytne všetkým uchádzačom; p) schéma musí byť navrhnutá tak, aby umožňovala riešiť neočakávané zisky, a to aj v časoch extrémne vysokých cien elektriny alebo zemného plynu, zavedením mechanizmu spätného vymáhania vymedzeného ex ante; q) pomoc v rámci tohto oddielu sa nesmie kombinovať s inou pomocou na tie isté oprávnené náklady.“

▼B

3. MONITOROVANIE A PODÁVANIE SPRÁV

54. Členské štáty musia uverejniť príslušné informácie o každej individuálnej pomoci nad 100 000 EUR ( 87 ) poskytnutej podľa tohto oznámenia a nad 10 000 EUR ( 88 ) v sektoroch poľnohospodárskej prvovýroby a rybolovu na súhrnnej webovej stránke štátnej pomoci alebo v príslušnom IT nástroji Komisie ( 89 ) do 12 mesiacov odo dňa poskytnutia pomoci.

55. Členské štáty musia Komisii predkladať výročné správy ( 90 ).

56. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa viedli podrobné záznamy o poskytovaní pomoci, na ktorú sa vzťahuje toto oznámenie. Tieto záznamy, ktoré musia obsahovať všetky informácie potrebné na preukázanie toho, že boli dodržané potrebné podmienky, sa musia archivovať 10 rokov od poskytnutia pomoci a na požiadanie predložiť Komisii.

57. Komisia môže požiadať o dodatočné informácie o poskytnutej pomoci, najmä s cieľom overiť, či sa dodržali podmienky rozhodnutia Komisie o schválení opatrenia pomoci.

58. S cieľom monitorovať vykonávanie tohto oznámenia môže Komisia požiadať členské štáty, aby poskytli súhrnné informácie o využívaní opatrení štátnej pomoci na nápravu vážnej poruchy fungovania hospodárstva v dôsledku súčasnej krízy a súvisiacich reštriktívnych opatrení.

4. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

59. Komisia uplatňuje toto oznámenie od 1. februára 2022, a to so zreteľom na hospodársky vplyv ruskej agresie proti Ukrajine a na následné sankcie. Toto oznámenie je odôvodnené súčasnými výnimočnými okolnosťami a nebude sa uplatňovať po dátumoch v ňom uvedených.

60. Komisia zreviduje všetky oddiely tohto oznámenia pred 31. decembrom 2022 na základe dôležitých aspektov hospodárskej súťaže alebo hospodárskych aspektov, ako aj vývoja medzinárodnej situácie. Pokiaľ to bude užitočné, Komisia môže poskytnúť aj ďalšie vysvetlenie svojho prístupu k špecifickým otázkam.

61. Komisia v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi zabezpečí rýchle posúdenie opatrení po jednoznačnej a úplnej notifikácii opatrení, na ktoré sa toto oznámenie vzťahuje. Členské štáty by mali Komisiu informovať o svojich zámeroch a oznámiť jej úmysly zaviesť príslušné opatrenia, a to čo najskôr a čo najúplnejšie. Komisia bude v tomto procese členským štátom poskytovať usmernenie a pomoc.









PRÍLOHA

Obzvlášť postihnuté odvetvia a pododvetvia







Kód NACE Opis 1. 14.11 Výroba kožených odevov 2. 24.42 Výroba hliníka 3. 20.13 Výroba ostatných základných anorganických chemikálií 4. 24.43 Výroba olova, zinku a cínu 5. 17.11 Výroba celulózy 6. 07.29 Dobývanie ostatných neželezných kovových rúd 7. 17.12 Výroba papiera a lepenky 8. 24.10 Výroba surového železa a ocele a ferozliatin 9. 20.17 Výroba syntetického kaučuku v primárnej forme 10. 24.51 Odlievanie železa 11. 20.60 Výroba umelých vlákien 12. 19.20 Výroba rafinovaných ropných produktov 13. 24.44 Výroba medi 14. 20.16 Výroba plastov v primárnej forme 15. 13.10 Príprava a spriadanie textilných vlákien 16. 24.45 Výroba ostatných neželezných kovov 17. 23.31 Výroba keramických obkladačiek a dlaždíc 18. 13.95 Výroba netkaného textilu a výrobkov z neho okrem odevov 19. 23.14 Výroba sklenených vlákien 20. 20.15 Výroba priemyselných hnojív a dusíkatých zlúčenín 21. 16.21 Výroba dosiek a drevených panelov 22. 23.11 Výroba plochého skla 23. 23.13 Výroba dutého skla 24. Tieto pododvetvia v rámci odvetvia priemyselných plynov (20.11): 20.11.11.50 20.11.12.90 vodík anorganické kyslíkaté zlúčeniny nekovov 25. Tieto pododvetvia v rámci výroby v odvetví ostatných základných organických chemikálií (20.14): 20.14.12.13 20.14.12.23 20.14.12.25 20.14.12.43 20.14.12.45 20.14.12.47 20.14.12.50 20.14.12.60 20.14.12.70 20.14.12.90 20.14.23.10 20.14.63.33 20.14.63.73 20.14.73.20 20.14.73.40 cyklohexán benzén toluén o–xylén p–xylén m-xylén a zmes izomérov xylénu styrén etylbenzén kumén ostatné cyklické uhľovodíky etylénglykol (etándiol) 2,2’-oxydietanol (dietylénglykol; digol) oxirán (etylénoxid) benzol (benzén), toluol (toluén) a xylol (xylény) naftalén a ostatné zmesi aromatických uhľovodíkov (s výnimkou benzolu, toluolu, xylolu) 26. Toto pododvetvie v rámci výroby v odvetví ostatných nekovových minerálnych výrobkov i. n. (23.99): 23.99.19.10 trosková vlna, horninová vlna a podobné minerálne vlny a ich zmesi, voľne uložené, v listoch alebo zvitkoch