2003L0010 — SK — 11.12.2008 — 002.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2003/10/ES zo 6. februára 2003 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (hluk) (sedemnásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (Ú. v. ES L 042, 15.2.2003, p.38)

Zmenené a doplnené:









▼B

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2003/10/ES

zo 6. februára 2003

o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (hluk)

(sedemnásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 137 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie ( 1 ), predložený po porade s Poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru ( 2 ), po porade s Výborom regiónov, konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy ( 3 ) na základe spoločného textu schváleného Zmierovacím výborom 8. novembra 2002, keďže: (1) Podľa zmluvy Rada môže prostredníctvom smerníc prijať minimálne požiadavky na podporu zlepšení, najmä v pracovnom prostredí, aby sa zabezpečila lepšia úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov. Takéto smernice nemajú ukladať žiadnym spôsobom administratívne, finančné a právne obmedzenia, ktoré by bránili vzniku a rozvoju malých a stredných podnikov. (2) Zatiaľ čo, v súlade so zmluvou, táto smernica nebráni žiadnemu členskému štátu, aby si zachoval alebo zaviedol prísnejšie ochranné opatrenia, jej vykonanie by nemalo slúžiť na zdôvodnenie žiadnej regresie v súvislosti so situáciou, ktorá už prevažuje v každom členskom štáte. (3) Smernica Rady 86/188/EHS z 12. mája 1986 o ochrane pracovníkov pred rizikami spojenými s vystavením hluku pri práci ( 4 ) prijala ustanovenie na jej opätovné preskúmanie Radou na základe návrhu Komisie a s úmyslom znížiť dané riziká, berúc do úvahy najmä pokrok dosiahnutý vo vedeckých poznatkoch a technológii. (4) Oznámenie Komisie o jej programe týkajúcom sa bezpečnosti, hygieny a ochrany zdravia pri práci ( 5 ) stanovuje prijatie opatrení na podporu bezpečnosti práce, najmä s úmyslom rozšíriť rozsah pôsobnosti smernice 86/188/EHS a opätovného prehodnotenia limitných hodnôt. Rada vzala toto na vedomie vo svojej rezolúcii z 21. decembra 1987 o bezpečnosti, hygiene a ochrane zdravia pri práci ( 6 ). (5) Oznámenie Komisie týkajúce sa akčného programu súvisiaceho s vykonávaním Charty základných sociálnych práv pracovníkov spoločenstva stanovuje zavedenie minimálnych požiadaviek na ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov vystavených rizikám fyzikálnych škodlivín. V septembri 1990 Európsky parlament prijal rezolúciu týkajúcu sa tohto akčného programu ( 7 ) a vyzval Komisiu najmä pripraviť osobitnú smernicu o týchto rizikách spôsobených hlukom a vibráciami a všetkými ďalšími fyzikálnymi faktormi na pracovisku. (6) Ako prvý krok Európsky parlament a Rada prijali 25. júna 2002 smernicu 2002/44/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách vyplývajúcich z vystavenia pracovníkov rizikám vzniknutým pôsobením fyzikálnych faktorov (vibrácie) (šestnásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) ( 8 ). (7) Ako druhý krok sa považuje za vhodné zaviesť opatrenia na ochranu pracovníkov pred rizikami z hluku vyplývajúcich účinkov na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, najmä poruchou sluchu. Zámerom týchto opatrení nie je len zabezpečiť ochranu zdravia a bezpečnosť každého pracovníka jednotlivo, ale aj vytvoriť minimálny základ ochrany pre všetkých pracovníkov v spoločenstve, aby sa vyhlo možnému narušeniu hospodárskej súťaže. (8) Súčasné vedecké poznatky o účinkoch hluku na zdravie a bezpečnosť nie sú dostatočné na to, aby umožnili stanovenie presných úrovní vystavenia, ktoré by zahŕňali všetky riziká na zdravie a bezpečnosť, najmä pokiaľ ide o iné účinky hluku, než sú účinky sluchovej povahy, (9) Systém ochrany pred hlukom sa musí obmedziť, bez prílišných podrobností, na definíciu cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť, zásad, podľa ktorých treba postupovať, a základných hodnôt, ktoré sa majú používať, aby sa umožnilo členským štátom rovnako uplatňovať minimálne požiadavky. (10) Hladina vystavenia hluku sa môže účinnejšie znížiť začlenením preventívnych opatrení do projektov pracovných miest a pracovísk a voľbou pracovného zariadenia, postupov a metód tak, aby sa uprednostnilo znižovanie rizík pri zdroji. Ustanovenia súvisiace s pracovným zariadením a metódami tým prispievajú k ochrane daných pracovníkov. V súlade so všeobecnými zásadami prevencie stanovenými v článku 6 ods. 2 smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci ( 9 ) majú opatrenia kolektívnej ochrany prednosť pred opatreniami na ochranu jednotlivcov. (11) Kódex o úrovniach hluku na palube lodí uvedený v rezolúcii A 468(12) Medzinárodnej námornej organizácie obsahuje pokyny na dosiahnutie zníženia hluku pri zdroji na palube lodí. Členské štáty by mali mať právo stanoviť prechodné obdobie s ohľadom na posádky na palubách námorných lodí. (12) Aby sa správne zhodnotilo vystavenie pracovníkov hluku, je užitočné uplatniť objektívne metódy merania, a preto sa uvádzajú odkazy na všeobecne uznávanú normu ISO 1999:1990. Zhodnotené alebo objektívne namerané hodnoty by mali byť rozhodujúce pre začatie krokov očakávaných na dolných a horných akčných hodnotách vystavenia. Sú potrebné limitné hodnoty vystavenia, aby sa vyhlo trvalému poškodeniu sluchu pracovníkov, hluk zasahujúci ucho by sa mal udržiavať pod limitnými hodnotami vystavenia. (13) Osobitné charakteristiky hudobného a zábavného sektora si vyžadujú praktické pokyny, aby sa umožnilo účinné aplikovanie ustanovení stanovených v tejto smernici. Členské štáty by mali mať právo využiť prechodné obdobie na prípravu kódexu správania, ktorý by obsahoval praktické pokyny, ktoré by mali pomáhať pracovníkom a zamestnávateľom v tých sektoroch, kde sa má dosiahnuť úroveň ochrany stanovená v tejto smernici. (14) Zamestnávatelia by mali urobiť úpravy na základe technického pokroku a vedeckých poznatkov týkajúce sa rizík a vystavenia hluku, s úmyslom zlepšiť ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov. (15) Keďže táto smernica je samostatnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS, smernica 89/391/EHS sa uplatňuje na pracovníkov vystavených hluku bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitné ustanovenia v tejto smernici. (16) Táto smernica vytvára praktický krok k vytvoreniu sociálneho rozmeru vnútorného trhu. (17) Opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu ( 10 ), keďže: PRIJALI TÚTO SMERNICU:







ODDIEL I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Cieľ a rozsah pôsobnosti

1. Táto smernica, ktorá je 17. samostatnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS, stanovuje minimálne požiadavky na ochranu pracovníkov pred rizikami na ich zdravie a bezpečnosť, vyplývajúcimi alebo pravdepodobne vyplývajúcimi z vystavenia hluku, a najmä pred rizikom pre ich sluch.

2. Požiadavky tejto smernice sa uplatňujú na činnosti, v ktorých sú pracovníci vystavení alebo pravdepodobne vystavení rizikám z hluku v dôsledku ich práce.

3. Smernica 89/391/EHS sa úplne uplatňuje na celú oblasť uvádzanú v odseku 1 bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitné ustanovenia tejto smernice.

Článok 2

Definície

Na účely tejto smernice sa fyzikálne parametre používanie na predpovedanie rizík definujú takto:

a) akustický tlak (ppeak): maximálna hodnota „C“ – frekvenčne váženého okamžitého akustického tlaku;

b) denná hladina vystavenia hluku [LEX,8h) (dB(A), re 20 μPa]: časovo vážený priemer hladín vystavenia hluku pre menovitý osemhodinový pracovný deň podľa definície normy ISO 1999: 1990, bod 3.6. Zahŕňa každý hluk pri práci vrátane impulzového hluku;

c) týždenná hladina vystavenia hluku (LEX,8h): časovo vážený priemer denných hladín vystavenia hluku pre menovitý týždeň pozostávajúci z piatich osemhodinových pracovných dní podľa definície normy ISO 1999:1990, bod 3.6 (poznámka 2).

Článok 3

Limitné hodnoty vystavenia a akčné hodnoty vystavenia

1. Na účely tejto smernice limitné hodnoty vystavenia a akčné hodnoty vystavenia vo vzťahu k denným hladinám vystavenia hluku a vrcholovému akustickému tlaku sú stanovené takto:

a) limitné hodnoty vystavenia: LEX,8h= 87 dB(A) a ppeak = 200 Pa ( 11 );

b) horné akčné hodnoty vystavenia: LEX,8h= 85 dB(A) a ppeak = 140 Pa ( 12 );

c) dolné akčné hodnoty vystavenia: LEX,8h= 80 dB(A) a ppeak = 112 Pa ( 13 ).

2. Pri uplatňovaní limitných hodnôt vystavenia sa pri určovaní efektívneho vystavenia pracovníka berie do úvahy tlmenie spôsobené osobnými chráničmi sluchu, ktoré pracovník používa. Pri akčných hodnotách vystavenia sa neberú do úvahy účinky žiadnych takýchto chráničov.

3. V riadne odôvodnených prípadoch, pre činnosti, kde sa denné vystavenie hluku výrazne mení z jedného pracovného dňa na druhý, členské štáty môžu na účely uplatňovania prahových hodnôt vystavenia a akčných hodnôt vystavenia používať týždenné hladiny vystavenia hluku namiesto dennej hladiny vystavenia hluku na zhodnotenie hladín hluku, ktorým sú vystavení pracovníci, za podmienky, že:

a) týždenná hladina vystavenia hluku, ako ukazuje primerané sledovanie, nepresiahne limitnú hodnotu vystavenia 87dB(A) a

b) prijmú sa primerané opatrenia, ktoré riziko spojené s týmito činnosťami znížia na minimum.







ODDIEL II

POVINNOSTI ZAMESTNÁVATEĽOV

Článok 4

Určenie a zhodnotenie rizík

1. Pri plnení povinností stanovených v článkoch 6 ods. 3 a 9 ods. 1 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ zhodnotí, a ak je treba, zmeria hladiny hluku, ktorým sú pracovníci vystavení.

2. Používané metódy a prístroje sa prispôsobia prevažujúcim podmienkam najmä podľa charakteru hluku, ktorý sa má merať, dĺžky vystavenia, faktorov okolia a charakteristík meracieho prístroja.

Tieto metódy a tento prístroj umožnia určiť parametre definované v článku 2 a rozhodnúť, či sa v danom prípade prekročili hodnoty stanovené v článku 3.

3. Použité metódy môžu zahŕňať odber vzoriek, ktoré sú charakteristické pre osobné vystavenie pracovníka.

4. Zhodnotenie a meranie uvádzané v odseku 1 naplánujú a vykonajú príslušné služby vo vhodných intervaloch, berúc do úvahy najmä ustanovenia článku 7 smernice 89/391/EHS týkajúce sa potreby príslušných služieb alebo osôb. Údaje získané z hodnotenia, resp. merania hladín vystavenia hluku sa zachovajú vo vhodnej forme, aby bolo možné do nich nahliadnuť aj neskôr.

5. Pri uplatňovaní tohto článku sa pri hodnotení výsledkov merania berú do úvahy nepresnosti merania stanovené v súlade s metrologickou praxou.

6. Podľa článku 6 ods. 3 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ pri hodnotení rizík venuje osobitnú pozornosť:

a) hladine, typu a dĺžke trvania vystavenia vrátane každého vystavenia impulznému hluku;

b) limitným hodnotám vystavenia a akčným hodnotám vystavenia stanoveným v článku 3 tejto smernice;

c) všetkým vplyvom týkajúcim sa zdravia a bezpečnosti pracovníkov, ktorí patria do osobitne citlivých rizikových skupín;

d) pokiaľ je to technicky dosiahnuteľné, každému účinku na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, ktorý vyplýva zo vzájomného pôsobenia hluku a ototoxických látok súvisiacich s prácou, a zo vzájomného pôsobenia hluku a vibrácií;

e) každému nepriamemu účinku na zdravie a bezpečnosť pracovníkov vyplývajúcemu zo vzájomného pôsobenia hluku a varovných signálov alebo iných zvukov, ktoré treba sledovať, aby sa znížilo riziko nehôd;

f) informáciám o emisiách hluku, ktoré uvádzajú výrobcovia pracovného zariadenia v súlade s príslušnými smernicami spoločenstva;

g) existencii alternatívneho pracovného zariadenia navrhnutého na zníženie emisií hluku;

h) rozsahu vystavenia hluku nad bežný pracovný čas v zodpovednosti zamestnávateľa;

i) primeraným informáciám získaným vykonávaním zdravotného dozoru vrátane publikovaných informácií, pokiaľ je to možné;

j) dostupnosti chráničov sluchu s primeranými charakteristikami tlmenia.

7. Zamestnávateľ má k dispozícii posúdenie rizika v súlade s článkom 9 ods. 1 písm. a) smernice 89/391/EHS a určí, ktoré opatrenia sa musia prijať v súlade s článkami 5, 6, 7 a 8 tejto smernice. Posúdenie rizík sa zaznamená na vhodné médium podľa vnútroštátneho práva a praxe. Posúdenie rizík sa pravidelne aktualizuje, najmä ak došlo k závažným zmenám, ktoré by mohli spôsobiť zastaranie tohto posúdenia, alebo ak výsledky zdravotného dozoru ukážu, že aktualizácia je potrebná.

Článok 5

Ustanovenia zamerané na vyhýbanie sa vystaveniu alebo na jeho zníženie

1. Berúc do úvahy technický pokrok a dostupnosť opatrení na reguláciu rizika pri zdroji, riziká vznikajúce z vystavenia hluku sa eliminujú alebo znižujú na minimum pri svojom zdroji.

Zníženie takýchto rizík sa zakladá na všeobecných zásadách prevencie stanovených v článku 6 ods. 2 smernice 89/391/EHS a berúc do úvahy najmä:

a) iné pracovné metódy, ktoré si vyžadujú menšie vystavenie hluku;

b) výber vhodného pracovného zariadenia vydávajúceho najmenší možný hluk vrátane možnosti sprístupniť pre pracovníkov pracovné zariadenie podliehajúce ustanoveniam spoločenstva s cieľom alebo účinkom obmedzenia vystavenia hluku;

c) dizajn a usporiadanie pracovísk a pracovných miest;

d) primerané informácie a odbornú prípravu na vyškolenie pracovníkov o tom, ako majú správne používať zariadenie, aby sa znížilo ich vystavenie hluku na minimum;

e) zníženie hluku technickými prostriedkami: i) zníženie hluku šíreného vzduchom napríklad protihlukovými clonami, krytmi, zvuk pohlcujúcimi obkladmi; ii) zníženie hluku šíreného pevnými konštrukciami napr. tlmením alebo izoláciou;

f) vhodné programy údržby pre pracovné zariadenie, pracovisko a systémy na pracovisku;

g) organizáciu práce zameranú na zníženie hluku: i) obmedzenie dĺžky trvania a intenzity vystavenia hluku; ii) vhodné harmonogramy práce s primeranými prestávkami na oddych.

2. Na základe posúdenia rizík uvedeného v článku 4, ak sa presiahnu horné akčné hodnoty vystavenia, zamestnávateľ zavedie a vykoná program technických, resp. organizačných opatrení so zámerom znížiť vystavenie hluku, berúc do úvahy najmä opatrenia uvádzané v odseku 1.

3. Na základe posúdenia rizík uvedeného v článku 4, pracoviská, na ktorých sú pracovníci pravdepodobne vystavení hluku, ktorý presahuje horné akčné hodnoty vystavenia, sa označia vhodnými značkami. Zodpovedajúce oblasti sa taktiež vyznačia a prístup do nich sa obmedzí, ak sa to technicky dá uskutočniť a riziko vystavenia to odôvodňuje.

4. Ak z dôvodu pracovnej činnosti pracovník používa oddychové zariadenia v zodpovednosti zamestnávateľa, hluk v týchto zariadeniach sa zníži na hladinu kompatibilnú s ich účelom a podmienkami používania.

5. Podľa článku 15 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ prispôsobí opatrenia uvádzané v tomto článku požiadavkám pracovníkov patriacich k osobitne citlivým rizikovým skupinám.

Článok 6

Osobná ochrana

1. Ak sa inými prostriedkami nedá zabrániť rizikám vznikajúcim z vystavenia hluku, dajú sa k dispozícii vhodné, správne prispôsobené osobné chrániče sluchu pre pracovníkov, ktorí ich používajú v súlade s ustanoveniami smernice Rady 89/656/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na ochranu zdravia a bezpečnosti na používanie osobných ochranných prostriedkov na pracovisku pracovníkmi (tretia samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS ( 14 ) a článku 13 ods. 2 smernice 89/391/EHS a na základe podmienok stanovených nižšie:

a) ak vystavenie hluku presiahne dolné akčné hodnoty vystavenia, zamestnávateľ dá pracovníkom k dispozícii osobné chrániče sluchu;

b) ak sa vystavenie hluku rovná horným akčným hodnotám vystavenia alebo ich presiahne, sa musia použiť osobné chrániče sluchu;

c) osobné chrániče sluchu sa vyberú tak, aby sa eliminovalo riziko pre sluch alebo aby sa znížilo toto riziko na minimum.

2. Zamestnávateľ vynaloží všetko úsilie na zabezpečenie toho, aby sa chrániče sluchu používali, a zodpovedá za kontrolu účinnosti opatrení prijatých v súlade s týmto článkom.

Článok 7

Obmedzenie vystavenia

1. Vystavenie pracovníka určené v súlade s článkom 3 ods. 2 za žiadnych okolností nepresiahne limitné hodnoty vystavenia.

2. Ak sa aj napriek opatreniam vykonaným podľa tejto smernice zistí vystavenie vyššie, než sú povolené limitné hodnoty, zamestnávateľ:

a) okamžite prijme opatrenia na zníženie vystavenia pod limitné hodnoty vystavenia;

b) určí dôvody, prečo prišlo k prekročeniu hodnôt vystavenia; a

c) zmení a doplní opatrenia na ochranu a prevenciu, aby nedošlo k opakovaniu.

Článok 8

Informovanie a odborná príprava pracovníkov

Bez toho, aby boli dotknuté články 10 a 12 smernice 89/391/EHS, zamestnávateľ zabezpečí, aby pracovníci, ktorí sú vystavení pri práci hluku, ktorý sa rovná dolným akčným hodnotám vystavenia alebo ich prekračuje, a/alebo ich zástupcovia dostali informácie a školenie súvisiace s rizikami vyplývajúcimi z vystavenia hluku, pričom sa tieto informácie týkajú najmä:

a) povahy takýchto rizík;

b) opatrení prijatých zavedením tejto smernice, na elimináciu alebo na zníženie rizík hluku na minimum vrátane okolností, za ktorých sa uplatnia opatrenia;

c) limitných hodnôt vystavenia a akčných hodnôt vystavenia stanovených v článku 3 tejto smernice;

d) výsledkov hodnotenia a merania hluku, ktoré sa vykonajú v súlade s článkom 4 tejto smernice spolu s výkladom ich významu a možných rizík;

e) správneho používania chráničov sluchu;

f) toho, prečo a ako treba zisťovať a vykazovať príznaky poškodenia sluchu;

g) okolností, za ktorých majú pracovníci právo na zdravotnú prehliadku a účel zdravotnej prehliadky, v súlade s článkom 10 tejto smernice;

h) bezpečnej pracovnej praxe na minimalizovanie vystavenia hluku.

Článok 9

Konzultácie a účasť pracovníkov

Konzultácie a účasť pracovníkov, resp. ich zástupcov sa v súlade s článkom 11 smernice 89/391/EHS konajú ohľadne záležitostí obsiahnutých v tejto smernici, najmä pokiaľ ide o:

— posúdenie rizík a určenie opatrení, ktoré sa majú prijať, uvedených v článku 4,

— kroky zamerané na elimináciu alebo zníženie rizík vznikajúcich z vystavenia hluku, uvedených v článku 5,

— voľby osobných chráničov sluchu uvedených v článku 6 ods. 1 písm. c).







ODDIEL III

RÔZNE USTANOVENIA

Článok 10

Zdravotné prehliadky

1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 14 smernice 89/391/EHS, členské štáty prijmú ustanovenia na zabezpečenie vhodných zdravotných prehliadok pracovníkov, ak výsledky hodnotenia a merania stanovené v článku 4 ods. 1 tejto smernice naznačujú riziko pre ich zdravie. Tieto ustanovenia, vrátane požiadaviek stanovených na zdravotné záznamy a na ich dostupnosť, sa zavedú v súlade s vnútroštátnym právom, resp. praxou.

2. Pracovník, u ktorého vystavenie presiahne horné akčné hodnoty vystavenia, má právo dať si skontrolovať sluch lekárom alebo inou vhodne kvalifikovanou osobou v zodpovednosti lekára, v súlade s vnútroštátnym právom, resp. praxou. Aj pre pracovníkov, u ktorých vystavenie presiahne dolné akčné hodnoty vystavenia, sú k dispozícii preventívne audiometrické vyšetrenia, ak hodnotenie a meranie stanovené v článku 4 ods. 1 naznačuje riziko pre ich zdravie.

Cieľom týchto vyšetrení je stanoviť včasnú diagnózu akejkoľvek straty sluchu v dôsledku pôsobenia hluku a chrániť sluch.

3. Členské štáty stanovia mechanizmy na zabezpečenie toho, aby sa pre každého pracovníka, ktorý sa podrobí prehliadke v súlade s odsekmi 1 a 2, vyhotovili a aktualizovali zdravotné záznamy. Zdravotné záznamy obsahujú súhrn výsledkov vykonaných zdravotných prehliadok. Uchovávajú sa vo vhodnej forme, aby sa mohlo do nich nahliadnuť aj neskôr, zohľadňujúc ich dôvernosť.

Kópie príslušných záznamov sa na požiadanie vydajú príslušnému orgánu. Pracovník má na požiadanie prístup k svojim zdravotným záznamom.

4. Ak sa, ako výsledok prehliadky funkcie sluchu, zistí, že pracovník má identifikovateľné poškodenie sluchu, lekár alebo špecialista, ak to lekár považuje za potrebné, posúdi, či je poškodenie pravdepodobne následkom vystavenia hluku pri práci. V takom prípade:

a) lekár alebo iná vhodne kvalifikovaná osoba informuje osobne pracovníka o výsledku, ktorý sa ho týka,

b) zamestnávateľ: i) posúdi hodnotenie rizika vykonaného podľa článku 4; ii) posúdi opatrenia na elimináciu alebo zníženie rizík podľa článkov 5 a 6; iii) vezme do úvahy radu odborníka z pracovného lekárstva alebo inej vhodne kvalifikovanej osoby alebo príslušného orgánu na zavedenie opatrení, ktoré sa vyžadujú na elimináciu alebo zníženie rizika v súlade s článkami 5 a 6 vrátane možnosti preradiť pracovníka na inú prácu, kde nie je riziko ďalšieho vystavenia; a iv) zorganizuje systematické zdravotné prehliadky a zabezpečí posúdenie zdravotného stavu všetkých ostatných podobne vystavených pracovníkov.

Článok 11

Odchylky

1. Vo výnimočných situáciách, ak by v dôsledku charakteru práce úplné a náležité používanie osobných chráničov sluchu pravdepodobne spôsobilo väčšie riziko pre zdravie a bezpečnosť, než keď sa tieto chrániče nepoužijú, členské štáty sa môžu odchýliť od ustanovení článkov 6 ods. 1 písm. a) a b) a 7.

2. Odchýlky uvedené v odseku 1 poskytnú členské štáty po porade so sociálnymi partnermi aj, ak je to vhodné, so zodpovednými lekárskymi orgánmi, v súlade s vnútroštátnym právom, resp. praxou. Tieto odchýlky musia byť doplnené o podmienky, ktoré zaručujú, berúc do úvahy osobitné okolnosti, že výsledné riziká sú znížené na minimum a že zmienení pracovníci podliehajú zvýšeným zdravotným prehliadkam. Tieto odchýlky sa prehodnocujú každé štyri roky a odvolajú sa ihneď, ak okolnosti odôvodňujúce ich poskytnutie prestanú existovať.

3. Členské štáty zašlú každé štyri roky Komisii zoznam odchýlok uvedených v odseku 1, kde uvedú presné dôvody a okolnosti, ktoré ich viedli k rozhodnutiu o poskytnutí odchýlok.

▼M2

Článok 12

Technické zmeny a doplnenia

Čisto technické zmeny a doplnenia, ktoré sa majú vložiť do prílohy, prijíma Komisia so zreteľom na:

a) prijatie smerníc v oblasti technickej harmonizácie a normalizácie so zreteľom na dizajn, budovanie, výrobu alebo konštrukciu pracovných prostriedkov a/alebo pracovísk a

b) technický pokrok, zmeny v najvhodnejších harmonizovaných európskych normách alebo podmienkach a nové zistenia v oblasti hluku.

Tieto opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou stanoveným v článku 13 ods. 2. Komisia môže zo závažných naliehavých dôvodov uplatniť postup pre naliehavé prípady uvedený v článku 13 ods. 3.

Článok 13

Postup výboru

1. Komisii pomáha výbor uvedený v článku 17 ods. 1 smernice 89/391/EHS.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1, 2, 4 a 6 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

▼B

Článok 14

Kódex správania

V súvislosti s uplatňovaním tejto smernice členské štáty za konzultácií so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnym právom a praxou zostavia kódex správania stanovujúci praktické zásady na pomoc pracovníkom a zamestnávateľom v hudobnom a zábavnom sektore, aby sa splnili ich právne povinnosti stanovené v tejto smernici.

Článok 15

Zrušenie

Týmto sa s účinnosťou od dátumu stanoveného v prvom pododseku článku 17 ods. 1 ruší smernica 86/188/EHS.







ODDIEL IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

▼M1 —————

▼B

Článok 17

Transpozícia

1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 15. februára 2006. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2. Aby sa zobrali do úvahy osobitné podmienky, členské štáty môžu, ak je to potrebné, mať ďalšie obdobie piatich rokov od 15. februára 2006, to znamená spolu osem rokov, na zavedenie opatrení článku 7, keď ide o posádku na palubách námorných lodí.

Aby sa umožnilo zostavenie kódexu správania, ktorý stanovuje praktické zásady na zavedenie ustanovení tejto smernice, členské štáty majú nárok využiť maximálne prechodné obdobie dvoch rokov od 15. februára 2006, čo znamená spolu päť rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice, na dosiahnutie súladu s touto smernicou, keď ide o hudobný a zábavný sektor, a to za podmienky, že sa počas tohto obdobia zachovajú úrovne ochrany už dosiahnutej v jednotlivých členských štátoch, s ohľadom na pracovníkov v týchto sektoroch.

3. Členské štáty oznámia Komisii text hlavných ustanovení vnútroštátnych predpisov, ktoré prijímajú alebo už prijali v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 18

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dňom uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 19

Adresáti

Táto smernica je adresovaná členským štátom.