1998R0850 — SK — 17.01.2006 — 008.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE RADY (ES) č. 850/98

z 30. marca 1993

o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov







RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 43, so zreteľom na návrh Komisie ( 1 ), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu ( 2 ), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru ( 3 ), (1) keďže nariadenie (ES) č. 894/97 ( 4 ) predstavuje konsolidovanú verziu nariadenia (EHS) č. 3094/86, ktorým sa stanovujú niektoré technické opatrenia na ochranu zdrojov rybolovu, pričom toto nariadenie bolo často a významne menené a dopĺňané; (2) keďže skúsenosti z uplatňovania nariadenia (EHS) č. 3094/86 poukazujú na niektoré nedostatky, ktorých dôsledkom sú problémy s uplatňovaním a vynucovaním, ktoré by mali byť napravené, najmä znížením počtu rozdielnych technických parametrov týkajúcich sa rozmerov ôk sietí, zrušením pojmu chránených druhov a obmedzením počtu rozdielnych veľkostí ôk sietí, ktorý možno držať na palube; keďže je teda vhodné nahradiť nariadenie (ES) č. 894/97, s výnimkou jeho článkov 11, 18, 19 a 20, novým textom; (3) keďže je nevyhnutné definovať niektoré zásady a postupy pre stanovovanie technických opatrení na zachovanie zdrojov rybolovu na úrovni spoločenstva, aby každý členský štát mohol spravovať činnosti rybolovu v morských vodách, ktoré spadajú pod jeho jurisdikciu a alebo zvrchované práva; (4) keďže musí byť vytvorená rovnováha medzi prispôsobovaním technických opatrení na zachovanie zdrojov rybolovu rozmanitosti rybárstva a potrebe homogénnych pravidiel, ktoré sa jednoducho uplatňujú; (5) keďže článok 130r (2) zmluvy ustanovuje zásadu, že súčasťou všetkých opatrení spoločenstva musia byť požiadavky na ochranu životného prostredia, najmä vzhľadom na zásadu prevencie; (6) keďže zvyk vracať morské organizmy do mora by mal byť v čo najväčšej miere zredukovaný; (7) keďže by sa mala ustanoviť ochrana oblastí s liahňami rýb, prihliadajúc na špecifické biologické podmienky v príslušných rozličných zónach; (8) keďže Rada v smernici 92/43/EHS ( 5 ) stanovila opatrenia na zachovanie prírodných lokalít divokej fauny a flóry; keďže zoznam morských organizmov spadajúcich pod toto nariadenie obsahuje názvy druhov chránených požiadavkami danej smernice; (9) keďže Európsky parlament 25. októbra 1996 prijal rezolúciu o oznamovaní výkonu technických opatrení v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva Komisiou; (10) keďže v záujme zabezpečenia ochrany morských biologických zdrojov a vyváženého využívania zdrojov rybolovu v záujme rybárov aj spotrebiteľov by mali byť stanovené technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu špecifikujúce, okrem iného, veľkosti ôk sietí a ich kombinácie vhodné pre lov niektorých druhov, iné parametre rybárskej výstroje, minimálne veľkosti morských organizmov, ako aj obmedzenia rybolovu v niektorých oblastiach a časových obdobiach za použitia niektorých druhov výstroje a zariadení; (11) keďže na základe vedeckých rád by malo byť ustanovené zväčšenie veľkosti ôk vlečnej výstroje pri love niektorých druhov morských organizmov, ako aj povinné používanie sieťoviny so štvorcovými okami, pretože to môže hrať významnú úlohu pri znižovaní zachytávania mláďat morských organizmov; (12) keďže, aby sa predchádzalo možnosti používať čoraz menšie veľkosti ôk sietí pre pevnú výstroj, čo spôsobuje stúpajúcu krivku úmrtnosti mláďat cieľových druhov príslušných odvetví rybolovu, by sa mali stanoviť veľkosti ôk sietí pre pevnú výstroj; (13) keďže zloženie úlovkov z hľadiska druhov a zodpovedajúce spôsoby rybolovu sa medzi jednotlivými zemepisnými oblasťami odlišujú; keďže tieto rozdiely opodstatňujú uplatňovanie rozdielnych opatrení v týchto oblastiach; (14) keďže lov niektorých druhov, ktoré sa majú spracovať na rybie mäso alebo olej možno vykonávať so sieťami s malými rozmermi ôk za predpokladu, že takýto lov nemá nepriaznivý dopad na ostatné druhy; (15) keďže minimálne veľkosti je nutné uplatňovať s prihliadaním na druhy, ktoré predstavujú hlavný podiel úlovkov vyložených rybárskymi flotilami spoločenstva a na tie druhy, ktoré sa vracajú do mora a prežívajú; (16) keďže minimálna veľkosť akéhokoľvek druhu by mala zodpovedať selekčnej schopnosti veľkosti ôk sietí pre daný druh; (17) keďže by mal byť definovaný spôsob merania veľkosti morských organizmov; (18) keďže, aby sa zabezpečila ochrana mláďat sleďov, by mali byť prijaté špecifické ustanovenia týkajúce sa lovu šprot a ich držania na palube; (19) keďže, aby sa prihliadalo na tradičné spôsoby rybolovu v niektorých oblastiach, by mali byť prijaté špecifické ustanovenia týkajúce sa lovu ančovičiek a tuniaka a ich držania na palube; (20) keďže, aby sa v niektorých oblastiach zabezpečilo riadenie činností rybolovu plavidlami spĺňajúcimi špecifické podmienky, mal by vstup do takýchto oblastí podliehať osobitným rybárskym povoleniam, tak, ako sú uvedené v nariadení Rady (ES) č. 1627/94 z 27. júna 1994, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia týkajúce sa osobitných rybolovných práv ( 6 ); (21) keďže používanie vakových sietí pri love kŕdľov rýb vyskytujúcich sa spolu s morskými cicavcami môže mať za následok ulovenie a zabitie týchto cicavcov; keďže, pri správnom postupe, je však používanie vakových sietí účinnou metódou lovu výhradne požadovaného cieľového druhu; keďže obkľučovanie morských cicavcov vakovými sieťami teda musí byť zakázané; (22) keďže, aby sa nebránilo vedeckému výskumu, umelému nasadzovaniu morských organizmov alebo ich premiestňovaniu, toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na operácie, ktoré môžu byť nevyhnutné v rámci výkonu týchto činností; (23) keďže niektoré opatrenia, nevyhnutné v kontexte zachovania zdrojov rybolovu už obsahuje nariadenie Rady (EHS) č. 2930/86 z 22. septembra 1986, ktorým sa definujú charakteristické vlastnosti rybárskych plavidiel ( 7 ) a nariadenie Rady (EHS) č. 2847/93 z 12. októbra 1993, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém spoločnej politiky rybného hospodárstva ( 8 ), a preto nemusia byť opakované; (24) keďže v prípadoch, kedy je zachovanie zdrojov rybolovu vážne ohrozené, mala by mať Komisia a členské štáty právomoc prijať vhodné dočasné opatrenia; (25) keďže po preskúmaní zlučiteľnosti so zákonmi spoločenstva a súladu so spoločnou politikou rybného hospodárstva Komisiou, možno ponechať v platnosti alebo prijať dodatočné vnútroštátne opatrenia prísne miestneho charakteru; (26) keďže v prípadoch, kedy môže nastať potreba podrobných pravidiel o výkone tohto nariadenia, mali by sa tieto pravidlá prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 18 nariadenia (EHS) č. 3760/92 ( 9 ), PRIJALA TOTO NARIADENIE:







Článok 1

Toto nariadenie, ktorým sa stanovujú technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu, sa vzťahuje na výlov a vykládku zdrojov rybolovu v morských vodách spadajúcich pod jurisdikciu a alebo zvrchované práva členských štátov nachádzajúcich sa v niektorej z oblastí uvedených v článku 2, okrem prípadov, kedy je to stanovené inak v článkoch 26 a 33.







HLAVA I

DEFINÍCIE

Článok 2

1. Pre potreby tohto nariadenia platia tieto definície morských vôd:

a) Región 1

Všetky vody ležiace na sever a západ od čiary začínajúcej v bode ležiacom na 48° severnej šírky a 18° západnej dĺžky, následne vedúcej severne k 60° severnej šírky, východne k 5° západnej dĺžky, severne k 60° 30' severnej šírky, východne k 4° západnej dĺžky, severne k 64° severnej šírky a následne východne k pobrežiu Nórska.

b) Región 2

Všetky vody ležiace severne od 48° severnej šírky, okrem vôd patriacich do Regiónu 1 a častí ICES IIIb, IIIc a IIId.

c) Región 3

Všetky vody zodpovedajúce podoblastiam ICES VIII a IX.

d) Región 4

Všetky vody zodpovedajúce podoblasti ICES X.

e) Región 5

Všetky vody v tej časti stredovýchodného Atlantiku, ktoré tvoria časti 34.1.1, 34.1.2 a 34.1.3 a podoblasť 34.2.0 rybárskej zóny oblasti CECAF.

f) Región 6

Všetky vody pri pobreží francúzskeho departmentu Guyana, ktoré spadajú pod jurisdikciu alebo zvrchované práva Francúzska.

g) Región 7

Všetky vody pri pobrežiach francúzskych departmentov Martinik a Guadelope, ktoré spadajú pod jurisdikciu alebo zvrchované práva Francúzska.

h) Región 8

Všetky vody pri pobreží francúzskeho departmentu Réunion, ktoré spadajú pod jurisdikciu alebo zvrchované práva Francúzska.

2. Zemepisné oblasti, ktoré sú v tomto nariadení označené písmenami „ICES“ a „CECAF“ sú oblasti definované Medzinárodnou radou pre výskum mora, respektívne Výborom pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku. Sú popísané v oznámeniach Komisie č. 85/C 335/02 ( 10 ) a č. 85/C 347/05 ( 11 ) a ich následných zmenách a doplneniach.

3. Regióny uvedené v odseku 1 možno, v súlade s postupom uvedeným v článku 48, rozdeliť na zemepisné oblasti, najmä na základe definícií uvedených v odseku 2.

4. Napriek odseku 2, pre potreby tohto nariadenia:

— je úžina Kattegat ohraničená zo severu čiarou vedúcou od majáku Skagen k majáku v Tistlarne a odtiaľ na najbližší bod na pobreží Švédska a z juhu čiarou vedúcou od Hasenore Head po Gniben Point, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Head po Kullen,

— je úžina Skagerrak ohraničená zo západu čiarou vedúcou od majáku v Hanstholme k majáku v Lindesnes a z juhu čiarou vedúcou od majáku Skagen k majáku v Tistlarne a odtiaľ na najbližší bod na pobreží Švédska,

— je súčasťou Severného mora podoblasť ICES IV, tá priľahlá časť časti ICES IIa, ktorá leží južne od 64° severnej šírky a tá časť časti ICES IIIa, na ktorú sa nevzťahuje definícia úžiny Skagerrak uvedená v druhej zarážke.

Článok 3

Pre potreby tohto nariadenia sa pod pojmom:

a) morské organizmyrozumejú všetky morské ryby, vrátane anadrómnych a katadrómnych druhov počas ich života v mori, kôrovce a mäkkýše a ich časti;

b) veľkosť ôkvlečnej siete rozumie veľkosť ôk akéhokoľvek koncového vaku vlečnej siete alebo rozširujúcej siete nachádzajúcej sa na palube rybárskej lode, pripevnenej alebo vhodnej na pripevnenie k akejkoľvek vlečnej sieti. Veľkosť ôk sa určuje postupmi uvedenými v nariadení (EHS) č. 2108/84 ( 12 ). Táto definícia veľkosti ôk sa nevzťahuje na veľkosť ôk sieťoviny so štvorcovými okami;

c) siete z viacerých povrazovrozumie sieťovina zostrojená z dvoch alebo viacerých povrazov, ak je dané povrazy možné medzi uzlami od seba oddeliť bez toho, aby sa tým poškodila štruktúra daného povrazu;

d) siete so štvorcovými okamirozumie taká konštrukcia sieťoviny, pri ktorej je jedna z dvoch sád rovnobežných povrazov vytvorených pripevnením na tyče siete umiestnená rovnobežne a druhá v pravom uhle k dĺžkovej osi siete;

e) veľkosť ôk panelu alebo okna so štvorcovými okamirozumie najväčšia stanoviteľná veľkosť oka takéhoto panelu alebo okna vloženého do vlečnej siete. Veľkosť oka sa určí postupmi uvedenými v nariadení (EHS) č. 2108/84;

f) siete bez uzlovrozumie sieťovina zložená z ôk zo štyroch strán približne rovnakej dĺžky, pri ktorých sú rohy ôk tvorené pretkaním povrazov dvoch priľahlých strán oka;

g) dnové stojace žiabrové siete alebo tenatové splietané sieterozumie pevná výstroj tvorená jediným kusom siete, pripevnená, alebo schopná pripevnenia akýmikoľvek prostriedkami k morskému dnu;

h) plotiace sieterozumie akákoľvek pevná výstroj tvorená dvoma alebo viacerými kusmi sietí, ktoré sú spoločne rovnobežne zavesené na jednom nosnom povraze, pripevnená alebo schopná pripevnenia akýmikoľvek prostriedkami k morskému dnu;







HLAVA II

SIETE A PODMIENKY ICH POUŽÍVANIA







KAPITOLA I

USTANOVENIA O VLEČNÝCH SIETIACH

▼M2

Článok 4

1. Pre každý z regiónov alebo geografických oblastí uvedených v prílohách I až V a prípadne v závislosti od časového obdobia sú cieľové druhy pre každý typ veľkosti siete definované v príslušnej prílohe.

2.

a) Používanie ľubovoľnej kombinácie vlečných sietí s viac ako jedným typom veľkosti oka počas každej rybárskej plavby je zakázané: — na celom území regiónov 1 a 2 okrem Skagerraku a Kattegatu a prípadne v závislosti od časového obdobia, ak veľkosti oka týchto používaných sietí nie sú v súlade najviac s jednou z povolených kombinácií typov veľkostí oka ustanovených v prílohe VIII, a — v regióne 3 okrem divízie ICES IXa na východ od 7°23′48″ západnej zem. dĺžky, ak veľkosti oka týchto používaných sietí nie sú v súlade s najviac jednou z povolených kombinácií typov veľkostí oka ustanovených v prílohe IX.

b) V každom z regiónov alebo v každej z geografických oblastí uvedených v prílohách III, IV a V a prípadne v závislosti od časového obdobia je povolené používanie ľubovoľnej kombinácie vlečných sietí s typmi veľkostí oka uvedenými v príslušnej prílohe počas každej rybárskej plavby.

c) Kapitáni rybárskych plavidiel, ktorí počas žiadnej rybárskej plavby nevypĺňajú lodný denník v súlade s ustanoveniami článku 6 nariadenia (EHS) č. 2847/93, nesmú počas tejto plavby používať žiadnu kombináciu vlečných sietí s viac ako jedným typom veľkosti oka v rybolovných vodách Spoločenstva. Táto požiadavka neplatí pre rybárske plavby v rybolovných vodách Spoločenstva v regiónoch 4, 5 a 6.

d) Počas každej rybárskej plavby môžu lode prevážať ľubovoľnú kombináciu vlečných sietí s typmi veľkosti oka, ktoré nespĺňajú podmienky určené v písmene a) alebo b), pokiaľ sú všetky tieto siete priviazané a uložené v súlade s ustanoveniami článku 20 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93. Každá vlečná sieť, ktorá nie je priviazaná a uložená v súlade s uvedenými ustanoveniami, sa považuje za používanú sieť.

e) Ak jedna rybárska loď alebo niekoľko rybárskych lodí vlečie súčasne niekoľko sietí, každá sieť bude mať rovnaký typ veľkosti oka.

f) Používanie každej vlečnej siete s veľkosťou oka: — menšou ako 16 mm je zakázané v regióne 3 s výnimkou divízie ICES IXa na východ od 7°23′48″ západnej zem. dĺžky, — menšou ako 40 mm je zakázané v divízii ICES IXa na východ od 7°23′48″ západnej zem. dĺžky, — menšou ako 20 mm je zakázané v regiónoch 4 a 5, — menšou ako 45 mm je zakázané v regióne 6.

3. Kapitáni rybárskych plavidiel, ktorí nevypĺňajú lodný denník v súlade s ustanoveniami článku 6 nariadenia (EHS) č. 2847/93, nesmú počas žiadnej rybárskej plavby loviť ryby vo viac ako jednom z regiónov jednej z geografických oblastí uvedených v prílohách I až V. Táto požiadavka neplatí pre lode, ktoré počas ľubovoľnej rybárskej plavby používajú len vlečné siete s veľkosťou oka rovnakou alebo väčšou ako 100 mm.

4.

a) Pre každú rybársku plavbu, počas ktorej sa používa ľubovoľná kombinácia vlečných sietí s viac ako jedným typom veľkosti oka, sú vykládky zakázané, ak: i) úlovky pochádzajú z regiónu 1 alebo 2 okrem Skagerraku a Kattegatu a ktorákoľvek z použitých sietí má veľkosť oka rovnakú alebo väčšiu ako 100 mm, pokiaľ percentuálne zloženie úlovkov ponechaných na palube nie je v súlade s príslušnými podmienkami ustanovenými v prílohe X časť A; alebo ii) úlovky pochádzajú zo Skagerraku a Kattegatu a ktorákoľvek z použitých sietí má veľkosť oka rovnakú alebo väčšiu ako 90 mm, pokiaľ percentuálne zloženie úlovkov ponechaných na palube nie je v súlade s príslušnými podmienkami ustanovenými v prílohe X časť B; alebo iii) úlovky pochádzajú z regiónu 3 okrem divízie ICES IXa na východ od 7°23′48″ západnej zem. dĺžky a ktorákoľvek z použitých sietí má veľkosť oka rovnakú alebo väčšiu ako 70 mm, pokiaľ percentuálne zloženie úlovkov ponechaných na palube nie je v súlade s príslušnými podmienkami ustanovenými v prílohe XI časť A; alebo iv) úlovky pochádzajú z divízie ICES IXa na východ od 7°23′48″ západnej zem. dĺžky a ktorákoľvek z použitých sietí má veľkosť oka rovnakú alebo väčšiu ako 55 mm, pokiaľ percentuálne zloženie úlovkov ponechaných na palube nie je v súlade s príslušnými podmienkami ustanovenými v prílohe X časť B;

▼M6

b) Pre každú rybársku plavbu, počas ktorej sa používajú len vlečné siete s jedným typom veľkosti oka, sú vykládky zakázané, ak úlovok pochádzajúci z každého z regiónov alebo z každej z geografických oblastí uvedených v prílohách I až V a ponechaný na palube nespĺňa príslušné podmienky ustanovené v príslušnej prílohe.

▼M2

5.

a) Percentuálny podiel cieľových druhov a ostatných druhov sa určí sčítaním všetkých množstiev cieľových druhov a ostatných druhov uvedených v prílohách I až V, ponechaných na palube alebo preložených.

b) Podrobné pravidlá určovania percentuálneho podielu cieľových druhov a ostatných druhov ponechaných na palube, ak boli ulovené pomocou siete alebo sietí vlečených súčasne niekoľkými rybárskymi loďami, sa však vypracujú v súlade s postupom ustanoveným v článku 48.

6. Do 31. mája 2001 členské štáty predložia Komisii správu o uplatňovaní podmienok ustanovených v tomto článku, v článku 15 a v príslušných prílohách. Na základe týchto správ Komisia predloží príslušné návrhy. Rada rozhodne na základe každého takéhoto návrhu do 31. októbra 2001.

▼B

Článok 5

1. Percentuálne pomery uvedené v prílohách I až V, X a XI sa počítajú ako pomer k živej hmotnosti všetkých morských organizmov na palube po vytriedení alebo pri vykládke.

2. Ak sa však počítajú percentuálne pomery uvedené v odseku 1 pre akékoľvek rybárske plavidlo, z ktorého boli prekladané akékoľvek množstvá morských organizmov, berie sa zreteľ i na tieto množstvá.

3. Velitelia rybárskych plavidiel, ktorí nevedú lodný denník v súlade s ustanoveniami článku 6 nariadenia (EHS) č. 2847/93, nesmú prekladať morské organizmy na akékoľvek iné plavidlo alebo prijímať prekládky morských organizmov z akéhokoľvek iného plavidla.

4. Percentuálne pomery uvedené v odseku 1 možno počítať na základe jednej alebo viacerých reprezentatívnych vzoriek.

▼M6 —————

▼B

6. Pre potreby tohto článku sa hmotnosť celého Nórskeho homára získa vynásobením hmotnosti jeho chvostu troma.

Článok 6

▼M6

1.

a) Prevážanie na palube alebo používanie ľubovoľnej vlečnej siete pre rybolov na morskom dne, dánskej kruhovej vlečnej siete alebo podobnej vlečnej siete, ktorá má viac ako 100 ôk po každom obvode vaku v užšom slova zmysle okrem spojov a okrajov je zakázané. Toto ustanovenie sa uplatňuje pre vlečné siete na rybolov na morskom dne, dánske kruhové vlečné siete alebo podobné vlečné siete, ktorých veľkosť oka sa pohybuje od 90 do 119 milimetrov.

▼B

b) Prvý pododsek sa nevzťahuje na trámové vlečné siete.

2. Pri ktoromkoľvek samostatnom koncovom vaku vlečnej siete sa počet ôk po akomkoľvek obvode daného vaku vlečnej siete nesmie smerom od predného konca k zadnému koncu zvyšovať. Toto ustanovenie sa vzťahuje na všetky vlečné siete, ktorých veľkosť ôk sa rovná alebo je väčšia ako 55 milimetrov.

3. Počet ôk, okrem ôk na okrajoch tkaniny, nesmie byť v akomkoľvek bode po akomkoľvek obvode akejkoľvek rozširovacej alebo predlžovacej siete menší, než najvyšší počet ôk po obvode predného konca samotného koncového vaku vlečnej siete, nerátajúc oká na okrajoch tkaniny. Toto ustanovenie sa vzťahuje na všetky vlečné siete, ktorých veľkosť ôk sa rovná alebo je väčšia ako 55 milimetrov.

Článok 7

1.

a) Panely so štvorcovými okami s rozmermi ôk najmenej 80 milimetrov možno vkladať do akýchkoľvek vlečných sietí.

b) Alternatívne možno akúkoľvek dnovú vlečnú sieť, zvislú záťahovú dánsku sieť alebo podobnú vlečnú sieť, ktorej veľkosť ôk sa rovná alebo je väčšia ako 100 milimetrov, vybaviť panelmi povolenými v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 1866/86 z 12. júna 1986, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltického mora, Veľkého a Malého Beltu a Oresundu ( 13 ).

2. Akýkoľvek panel so štvorcovými okami:

a) musí byť umiestnený vo vrchnej polovici alebo vrchnej vrstve siete pred akoukoľvek rozširujúcou sieťou alebo v ktoromkoľvek bode medzi prednou časťou rozširujúcej siete a zadnou časťou koncového vaku vlečnej siete;

b) nesmie byť akýmkoľvek spôsobom prekrytý vnútornými ani vonkajšími prídavnými zariadeniami;

c) musí mať dĺžku aspoň tri metre, okrem prípadov, kedy je súčasťou sietí vlečených plavidlami s výkonom menším než 112 kilowattov, keď musí mať dĺžku aspoň dva metre;

d) musí byť zostrojený zo sieťoviny bez uzlov alebo sieťoviny s nešmykľavými uzlami a musí byť vsunutý takým spôsobom, aby oká boli pri lovení vždy úplne otvorené;

e) musí byť zostrojený tak, aby sa počet ôk v predchádzajúcom rade ôk panelu rovnal alebo bol väčší ako počet ôk v nasledujúcom rade ôk panelu.

3. Ak sa panel so štvorcovými okami vkladá do tej časti akejkoľvek siete, ktorá nie je kužeľovito skosená, medzi každou stranou panela a priľahlými okrajmi tkaniny siete sa môže nachádzať najviac päť otvorených kosoštvorcových ôk.

Ak sa panel so štvorcovými okami úplne alebo čiastočne vkladá do tej časti akejkoľvek siete, ktorá je kužeľovito skosená, medzi zadným radom ôk panela so štvorcovými okami a priľahlými okrajmi tkaniny siete sa môže nachádzať najviac päť otvorených kosoštvorcových ôk.

▼M6

4. Napriek odseku 1 písm. a) sú všetky vlečné siete na rybolov na morskom dne, dánske kruhové vlečné siete alebo podobné vlečné siete, ktorých veľkosť oka sa pohybuje od 70 do 79 milimetrov, vybavené panelom so štvorcovými okami, ktorý má veľkosť oka rovnakú alebo väčšiu ako 80 milimetrov.

▼B

5. Napriek odseku 1a) sa zakazuje držanie na palube akéhokoľvek množstva kôrovcov rodu Pandalus chyteného akoukoľvek dnovou vlečnou sieťou s veľkosťou ôk v rozmedzí od 32 do 54 milimetrov, pokiaľ daná sieť nie je vybavená panelom alebo oknom so štvorcovými okami, ktorých veľkosť sa rovná alebo je väčšia než 70 milimetrov ►M6 alebo s triediacou mriežkou, ktorej použitie je povolené za podmienok ustanovených v článku 46 ◄ .

6. Podmienky odsekov 4 a 5 platia iba v regiónoch 1 a 2.

7. Na merania veľkosti ôk akejkoľvek sieťoviny so štvorcovými okami vloženej do ktorejkoľvek časti akejkoľvek siete sa pri posudzovaní veľkosti ôk akejkoľvek vlečnej siete neberie zreteľ.

Článok 8

1. Zakazuje sa držanie na palube alebo používanie akýchkoľvek vlečných sietí zostrojených v oblasti koncového vaku úplne alebo čiastočne zo sieťovín zložených z jediného povrazu, ktorého hrúbka je viac než osem milimetrov.

2. Zakazuje sa držanie na palube alebo používanie akýchkoľvek vlečných sietí zostrojených v oblasti koncového vaku úplne alebo čiastočne zo sieťovín zložených z viacerých povrazov, pokiaľ nie sú tieto povrazy približne rovnakej hrúbky a pokiaľ súčet hrúbok týchto povrazov na ktorejkoľvek strane ktoréhokoľvek oka nepresahuje 12 milimetrov.

3. Odseky 1 a 2 sa nevzťahujú na pelagické vlečné siete.

Článok 9

1. Zakazuje sa držanie na palube alebo používanie akýchkoľvek vlečných sietí zostrojených v oblasti koncového vaku úplne alebo čiastočne z akéhokoľvek druhu sieťovín vyrobených z ôk iných, ako sú štvorcové alebo kosoštvorcové.

2. Odsek 1 sa nevzťahuje na akékoľvek vlečné siete, ktorých koncový vak má veľkosť ôk rovnajúcu sa alebo menšiu ako 31 milimetrov.

▼M6

Článok 10

Vakové vlečné siete sú oslobodené od uplatňovania ustanovení článku 4. Počas každej plavby, pri ktorej sú na palube prevážané vakové vlečné siete, je však zakázané

a) prekladať morské organizmy a

b) ponechať na palube alebo vyložiť ľubovoľné množstvo morských organizmov, ak aspoň 95 % ich hmotnosti netvoria lastúrniky.

▼B







KAPITOLA II

USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA PEVNEJ VÝSTROJE

Článok 11

1. V každom z regiónov alebo zemepisných oblastí uvedených v prílohách VI a VII a, podľa vhodnosti, v závislosti na príslušnom časovom období, sa zakazuje používanie alebo držanie na palube akýchkoľvek ku dnu pripevňovaných žiabrových sietí, tenatových splietaných sietí alebo plotiacich sietí, pokiaľ:

a) úlovok chytený danou sieťou a ponechaný na palube neobsahuje najmenej 70 % cieľového druhu; a

— v prípade ku dnu pripevňovaných žiabrových sietí a tenatových splietaných sietí, nezodpovedá ich veľkosť ôk jednej z kategórií stanovených v príslušnej prílohe, — v prípade plotiacich sietí, nezodpovedá ich veľkosť ôk v tej časti siete, ktorá sa skladá z najmenších ôk, jednej z kategórií stanovených v príslušnej prílohe. b)

2. Minimálny percentuálny podiel cieľového druhu možno získať zlúčením množstiev všetkých chytených cieľových druhov.

Článok 12

1. Percentuálny podiel uvedený v článku 11 (1) sa počíta ako podiel živej hmotnosti všetkých morských živočíchov na palube po vytriedení alebo pri vykládke.

2. Percentuálny podiel uvedený v odseku 1 možno vypočítať na základe jednej alebo viacerých reprezentatívnych vzoriek.

Článok 13

Články 11 a 12 sa nevzťahujú na úlovky lososovitých rýb, mihúľ alebo sliznatiek.







KAPITOLA III

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O SIETIACH A PODMIENKACH ICH POUŽÍVANIA

Článok 14

Triedenie sa vykonáva okamžite po odstránení úlovkov zo siete alebo sietí.

▼M2

Článok 15

1. Množstvá morských organizmov ulovené nad rámec povolených percent uvedených v prílohe I až VII, X a XI nesmú byť vyložené, ale budú vrátené do mora pred každým vyložením.

2. Kedykoľvek počas rybárskej plavby a po roztriedení každého úlovku percento cieľových druhov definovaných v prílohách I až VII ponechaných na palube bude tvoriť aspoň polovicu z minimálnych percent cieľových druhov uvedených v spomínaných prílohách.

3. Kapitáni rybárskych lodí, ktorí musia vyplniť lodný denník, zabezpečia, aby po uplynutí prvých 24 hodín rybárskej plavby minimálne percento cieľových druhov uvedených v prílohách I až VII, X a XI bolo splnené v čase každého vypĺňania lodného denníka v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 6 nariadenia (EHS) č. 2847/93.

4. Vždy, keď počas rybárskej plavby loď znovu vstúpi do ktoréhokoľvek z regiónov alebo geografických oblastí uvedených v prílohách I až V, minimálne percento cieľových druhov uvedených v prílohách I až VII, X a XI, uložených a ponechaných na palube z regiónu alebo geografickej oblasti, v ktorej loď predtým lovila ryby počas tejto plavby, bude splnené do dvoch hodín.

▼B

Článok 16

Zakazuje sa používať akékoľvek zariadenie, ktorým by sa prekrývali, alebo v konečnom dôsledku inak zmenšovali oká v akejkoľvek časti rybárskej siete.

Toto ustanovenie nevylučuje používanie niektorých zariadení, ktorých zoznam a technické popisy sa vypracujú v súlade s postupom uvedeným v článku 48.







HLAVA III

MINIMÁLNA VEĽKOSŤ MORSKÝCH ORGANIZMOV

Článok 17

Morský organizmus nedosahuje povolenú veľkosť, ak je jeho veľkosť menšia ako minimálne veľkosti uvedené v prílohe XII týkajúce sa jednotlivých druhov a príslušných zemepisných oblastí.

Článok 18

1. Meranie veľkosti morských organizmov sa vykonáva v súlade s ustanoveniami stanovenými v prílohe XIII.

2. V prípade, že pre akýkoľvek morský organizmus je stanovená viac než jedna metóda merania, daný organizmus spĺňa požiadavku na minimálnu veľkosť, ak sa použitím ktorejkoľvek z daných metód dospeje k výsledkom, ktoré sa rovnajú alebo sú väčšie než zodpovedajúca minimálna veľkosť.

3. Homáre, langusty, lastúrniky a ulitníky patriace ku ktorémukoľvek druhu, pre ktorý je v prílohe XII stanovená minimálna veľkosť, možno držať na palube a vykladať iba vcelku.

▼M6

4.

a) V prípade úlovkov jedlých krabov získaných pomocou panvíc alebo rybárskych košov, maximálne 1 % z hmotnosti celkového úlovku jedlých krabov alebo ich častí ponechaných na palube počas každej rybárskej plavby alebo vyložených na konci každej rybárskej plavby, môžu tvoriť oddelené krabie klepetá.

b) V prípade úlovkov jedlých krabov, získaných pomocou ľubovoľného rybolovného zariadenia okrem panvíc a rybárskych košov, maximálne 75 kg oddelených krabích klepiet môže byť ponechaných na palube kedykoľvek počas rybárskej plavby alebo vyložených na konci každej rybárskej plavby.

▼B

Článok 19

1. Morské organizmy, ktoré nespĺňajú požiadavky na minimálnu veľkosť, sa nesmú ponechať na palube alebo preložiť, vyložiť, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja, ale musia sa okamžite vrátiť do mora.

2. Odsek 1 sa nevzťahuje na:

a) sardinky, ančovičky, slede, stavridy a makrely do limitu 10 % živej hmotnosti celkových úlovkov ponechaných na palube pre každý z týchto druhov. Percentuálny podiel sardiniek, ančovičiek, sleďov, stavríd alebo makriel sa počíta ako pomer k živej hmotnosti všetkých morských organizmov na palube po vytriedení alebo pri vykládke. Percentuálne pomery možno počítať na základe jednej alebo viacerých reprezentatívnych vzoriek. Limit 10 % nesmie byť prekročený počas prekládky, vykládky, prepravy, uskladnenia, vystavovania alebo predaja;

b) morské organizmy, iné než tie, ktoré sú definované v prílohách I až V ako cieľové druhy pre kategórie veľkosti ôk menších než 16 milimetrov alebo 16 až 31 milimetrov, ktoré boli chytené vlečenou výstrojou s veľkosťou ôk menšou ako 32 milimetrov, za predpokladu, že dané organizmy sa netriedia a nepredávajú, nevystavujú alebo neponúkajú s cieľom predaja pre ľudskú spotrebu.

3. Sardinky, ančovičky, slede, stavridy a makrely, ktoré boli chytené s cieľom použitia ako živá návnada, však možno ponechať na palube, za predpokladu, že na palube budú ponechané živé.







HLAVA IV

OSOBITNÉ USTANOVENIA O LOVE NIEKTORÝCH MORSKÝCH ORGANIZMOV

Článok 20

Obmedzenia lovu sleďov

1. Zakazuje sa držanie na palube sleďov chytených v zemepisných oblastiach a počas období uvedených nižšie:

a) od 1. januára do 30. apríla, v zemepisnej oblasti, ktorá sa nachádza na severovýchod od čiary medzi Mull of Kintyre a Corsewall Point;

b) od 1. júla do 31. októbra, v zemepisnej oblasti ohraničenej nasledujúcimi súradnicami: — západné pobrežie Dánska na 55° 30' severnej šírky, — 55° 30' severnej šírky, 7° 00 východnej dĺžky, — 57° 00' severnej šírky, 7° 00 východnej dĺžky, — západné pobrežie Dánska na 57° 00' severnej šírky;

c) od 15. augusta do 15. septembra, v zóne rozliehajúcej sa šesť až 12 míľ od východného pobrežia Spojeného kráľovstva, meranej od základných línií medzi 55° 30' severnej šírky a 55° 45' severnej šírky;

d) od 15. augusta do 30. septembra, v zemepisnej oblasti ohraničenej čiarou spájajúcou nasledujúce body: — Butt of Lewis, — mys Cape Wrath, — 58° 55' severnej šírky, 5° 00' západnej dĺžky, — 58° 55' severnej šírky, 7° 10' západnej dĺžky, — 58° 20' severnej šírky, 8° 20' západnej dĺžky, — 57° 40' severnej šírky, 8° 20' západnej dĺžky, — západné pobrežie ostrova North Uist na 57° 40' severnej šírky, následne pozdĺž severného pobrežia daného ostrova až po 57° 40' 36" severnej šírky, 7° 20' 39" západnej dĺžky, — 57° 50' 3" severnej šírky, 7° 8' 6" západnej dĺžky, — severovýchodne pozdĺž západného pobrežia Lewis až po východzí bod (Butt of Lewis);

e) od 15. augusta do 30. septembra, v zóne rozliehajúcej sa šesť až 12 míľ od východného pobrežia Spojeného kráľovstva, meranej od základných línií medzi 54° 10' severnej šírky a 54° 45' severnej šírky;

▼M3

i) od 21. septembra do 15. novembra, v časti Divízie ICES VIIa ohraničenej pobrežím Isle of Man a rovnobežkami prechádzajúcimi postupne medzi nasledujúcimi súradnicami: — 54°20′00″ severnej zem. šírky, 04°25′05″ západnej zem. dĺžky a 54°20′00″ severnej zem. šírky, 03°57′02″ západnej zem. dĺžky, — 54°20′00″ severnej zem. šírky, 03°57′02″ západnej zem. dĺžky a 54°17′05″ severnej zem. šírky, 03°56′08″ západnej zem. dĺžky, — 54°17′05″ severnej zem. šírky, 03°56′08″ západnej zem. dĺžky a 54°14′06″ severnej zem. šírky, 03°57′05″ západnej zem. dĺžky, — 54°14′06″ severnej zem. šírky, 03°57′05″ západnej zem. dĺžky a 54°00′00″ severnej zem. šírky, 04°07′05″ západnej zem. dĺžky, — 54°00′00″ severnej zem. šírky, 04°07′05″ západnej zem. dĺžky a 53°51′05″ severnej zem. šírky, 04°27′08″ západnej zem. dĺžky, — 53°51′05″ severnej zem. šírky, 04°27′08″ západnej zem. dĺžky a 53°48′00″ severnej zem. šírky, 04°50′00″ západnej zem. dĺžky, — 53°48′05″ severnej zem. šírky, 04°50′00″ západnej zem. dĺžky a 54°04′05″ severnej zem. šírky, 04°50′00″ západnej zem. dĺžky; ii) od 21. septembra do 31. decembra, v časti Divízie ICES VIIa ohraničenej súradnicami: — východné pobrežie Severného Írska na 54°15′ severnej zem. šírky, — 54°15′ severnej zem. šírky, 5°15′ západnej zem. dĺžky, — 53°50′ severnej zem. šírky, 5°50′ západnej zem. dĺžky, — východné pobrežie Írska na 53°50′ severnej zem. šírky; f)

▼B

g) počas celého roka v časti ICES VIIa, v zemepisnej oblasti medzi západnými pobrežiami Škótka, Anglicka a Walesu a čiarou vzdialenou 12 míľ od základných línií daných pobreží, ohraničenou na juhu 53° 20' severnej šírky a na severozápade čiarou medzi Mull of Galloway (Škótsko) a Point of Ayre (Isle of Man);

h) počas celého roka v zátoke Logan Bay, definovanej ako vody ležiace východne od čiary medzi Mull of Logan na 54° 44' severnej šírky a 4° 59' západnej dĺžky a Laggantalluch Head na 54° 41' severnej šírky a 4° 58' západnej dĺžky;

i) v roku 1997 a následne každý tretí rok, od druhého piatku v januári, počas obdobia 16 za sebou nasledujúcich dní, v oblasti ohraničenej nasledujúcimi súradnicami: — juhovýchodné pobrežie Severného Írska na 52° 00' severnej šírky, — 52° 00' severnej šírky, 6° 00' západnej dĺžky, — 52° 30' severnej šírky, 6° 00' západnej dĺžky, — juhovýchodné pobrežie Severného Írska na 52° 30' severnej šírky;

j) v roku 1997 a následne každý tretí rok, od prvého piatku v novembri, počas obdobia 16 za sebou nasledujúcich dní, v oblasti ohraničenej nasledujúcimi súradnicami: — južné pobrežie Severného Írska na 9° 00' západnej dĺžky, — 51° 15' severnej šírky, 9° 00' západnej dĺžky, — 51° 15' severnej šírky, 11° 00' západnej dĺžky, — 52° 30' severnej šírky, 11° 00' západnej dĺžky, — západné pobrežie Severného Írska na 52° 30' severnej šírky;

k) v roku 1998 a následne každý tretí rok, od prvého piatku v novembri, počas obdobia 16 za sebou nasledujúcich dní, v oblasti ohraničenej nasledujúcimi súradnicami: — južné pobrežie Severného Írska na 9° 00' západnej dĺžky, — 51° 15' severnej šírky, 9° 00' západnej dĺžky, — 51° 15' severnej šírky, 7° 30' západnej dĺžky, — južné pobrežie Severného Írska na 52° 00' severnej šírky.

2. Plavidlá si však môžu ponechať na palube sleďov z ktorýchkoľvek vyššie popísaných oblastí, za predpokladu, že ich množstvo neprekročí 5 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube, chytených v každej samostatnej oblasti počas jedného z uvedených období.

3. Napriek bodom f) ii) a h) odseku 1 si môžu plavidlá, ktorých dĺžka nepresahuje 12,2 metra, so základňou v prístavoch nachádzajúcich sa na východnom pobreží Írska a Severného Írska medzi 53° 00' severnej šírky a 55° 00' severnej šírky, ponechať na palube sleďov z oblastí uvedených v bodoch f) ii) a h) odseku 1. Jedinou povolenou metódou rybolovu je použitie unášaných sietí s veľkosťou ôk rovnajúcou sa alebo väčšou než 54 milimetrov.

Článok 21

Obmedzenia lovu šprot, slúžiace na ochranu sleďov

1. Zakazuje sa držanie na palube šprot chytených v zemepisných oblastiach a počas období uvedených nižšie:

a) od 1. januára do 31. marca a od 1. októbra do 31. decembra, v štatistickej oblasti ICES 39E8. Pre potreby tohto nariadenia sa pod touto oblasťou ICES rozumie oblasť ohraničená čiarou vedúcou východne od východného pobrežia Spojeného kráľovstva pozdĺž 55° 00' severnej šírky k bodu na 1° 00' západnej dĺžky, odtiaľ severne k bodu na 55° 30' severnej šírky a odtiaľ západne k pobrežiu Spojeného kráľovstva;

b) od 1. januára do 31. marca a od 1. októbra do 31. decembra, vo vnútorných vodách fjordu Moray Firth západne od 3° 30' západnej dĺžky a vo vnútorných vodách fjordu Firth of Forth západne od 3° 00' západnej dĺžky,

c) od 1. júla do 31. októbra, v zemepisnej oblasti ohraničenej nasledujúcimi súradnicami: — západné pobrežie Dánska na 55° 30' severnej šírky, — 55° 30' severnej šírky, 7° 00' východnej dĺžky, — 57° 00' severnej šírky, 7° 00' východnej dĺžky, — západné pobrežie Dánska na 57° 00' severnej šírky.

2. Plavidlá si však môžu ponechať na palube šproty z ktorýchkoľvek vyššie popísaných oblastí, za predpokladu, že ich množstvo neprekročí 5 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube, chytených v každej samostatnej oblasti počas jedného z uvedených období.

Článok 22

Obmedzenia lovu makriel

1. Zakazuje sa držanie na palube makriel chytených v zemepisnej oblasti ohraničenej nasledujúcimi súradnicami:

— bod na južnom pobreží Spojeného kráľovstva, ležiaci na 2° 00' západnej dĺžky,

— 49° 30' severnej šírky, 2° 00' západnej dĺžky,

— 49° 30' severnej šírky, 7° 00' západnej dĺžky,

— 52° 00' severnej šírky, 7° 00' západnej dĺžky,

— bod na západnom pobreží Spojeného kráľovstva, ležiaci na 52° 00' severnej šírky,

okrem prípadov, keď hmotnosť makriel nepresahuje 15 % živej hmotnosti celkového množstva makriel a ostatných morských organizmov na palube, chytených v tejto oblasti.

2. Odsek 1 sa nevzťahuje na:

a) plavidlá loviace výhradne so žiabrovými sieťami a/alebo ručnými šnúrami;

b) plavidlá loviace s dnovými vlečnými sieťami, zvislými záťahovými dánskymi sieťami alebo podobnými vlečnými sieťami, za predpokladu, že sa na ich palube nachádza minimálne 75 % živej hmotnosti morských organizmov, iných ako sú ančovičky, slede, stavridy, makrely, pelagické hlavonožce a sardinky, počítanej ako percentuálny pomer celkovej živej hmotnosti všetkých morských organizmov na palube;

c) plavidlá, ktoré nie sú vybavené na rybolov a na ktoré sa makrely prekladajú.

3. Okrem makriel, pre ktoré bola v súlade s postupom popísaným v nasledujúcich pododsekoch deklarovaná ich prítomnosť na palube pred vstupom do oblasti stanovenej v odseku 1, sa všetky makrely na palube považujú za makrely ulovené v danej oblasti.

Veliteľ plavidla, ktoré má v úmysle vstúpiť do danej oblasti s cieľom rybolovu a na palube ktorého sa nachádzajú makrely, oznámi kontrolným orgánom členského štátu, v ktorého zóne má v úmysle loviť ryby, odhadovaný čas a miesto príchodu do danej zóny najskôr 36 a najneskôr 24 hodín pred tým, než príslušné plavidlo vstúpi do danej oblasti.

Pri vstupe do oblasti oznámi kompetentnému kontrolnému orgánu množstvá makriel, ktoré sa nachádzajú na palube a sú zaznamenané v lodnom denníku. Veliteľ môže byť požiadaný o odovzdanie lodného denníka a úlovkov na palube s cieľom overenia v čase a na mieste, ktoré určí daný kompetentný kontrolný orgán. Nesmie to byť neskôr než šesť hodín po tom, čo kontrolnému orgánu bola doručená správa o množstvách makriel na palube a miesto overenia musí byť čo najbližšie bodu vstupu do danej oblasti.

Veliteľ plavidla, ktoré má v úmysle vstúpiť do danej oblasti s cieľom prijatia prekládky makriel, oznámi kontrolným orgánom členského štátu, v ktorého zóne sa prekládka uskutoční, odhadovaný čas a miesto prekládky najskôr 36 a najneskôr 24 hodín pred začatím prekládky. Okamžite po ukončení prekládky oznámi veliteľ kompetentnému kontrolnému orgánu množstvá makriel, ktoré boli na dané plavidlo preložené.

▼M6 —————

▼B

Článok 23

Obmedzenia lovu ančovičiek

1. Zakazuje sa držanie na palube ančovičiek chytených pomocou pelagických vlečných sietí v časti ICES VIIIc, ako aj lov ančovičiek pomocou pelagických vlečných sietí v tejto časti.

2. V časti uvedenej v odseku 1 sa zakazuje súčasné držanie na palube pelagických vlečných sietí a vakových sietí.

▼M7 —————

▼B

Článok 25

Obmedzenie lovu kreviet, slúžiace na ochranu platesovitých rýb

1. Zakazuje sa držanie na palube akéhokoľvek množstva garnátov a kreviet druhu Pandalus montagui chytených s dnovými vlečnými sieťami s akoukoľvek veľkosťou ôk v rozmedzí 16 a 31 milimetrov, pokiaľ príslušné plavidlo nemá na palube namontované funkčné zariadenie určené na oddeľovanie platesovitých rýb od garnátov a kreviet druhu Pandalus montagui po ulovení.

▼M5

2. Najneskôr 1. júla 2002 sa pri love krevety obyčajnej a krevety z rodu Aesop, používa deliaca vlečná sieť alebo vlečná sieť s triediacou mriežkou v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré členské štáty určia v súlade s článkom 46. Tieto pravidlá sa smú uplatňovať len na siete vlečené rybárskymi loďami.

▼B

3. Garnáty a krevety druhu Pandalus montagui však možno ponechať na palube rybárskych lodí, ktoré nespĺňajú ustanovenia stanovené v odsekoch 1 a 2 za predpokladu, že ich množstvo nepresahuje 5 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube.

Článok 26

Obmedzenia lovu lososa atlantického a pstruha morského

1. Lososy atlantické a pstruhy morské sa nesmú držať na palube alebo prekladať, vykladať, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja, ale musia sa okamžite vrátiť do mora, ak boli ulovené:

— vo vodách nachádzajúcich sa mimo šesťmíľového pásma meraného od základnych línií členských štátov v regiónoch 1, 2, 3 a 4,

— derogovaním článku 2(1), mimo vôd spadajúcich pod jurisdikciu a alebo zvrchované práva členských štátov v regiónoch 1, 2, 3 a 4, okrem vôd spadajúcich pod jurisdikciu Grónska a Faerských ostrovov,

— akoukoľvek vlečnou sieťou.

2. Odsek 1 sa nevzťahuje na lososov atlantických a pstruhov morských ulovených v úžinách Skagerrak a Kattegat.

Článok 27

Obmedzenia lovu rýb druhu Trisopterus esmarkii, slúžiace na ochranu ostatných druhov sliznatiek

1. Zakazuje sa držanie na palube rýb druhu Trisopterus esmarkii chytených akoukoľvek vlečnou výstrojou v oblasti ohraničenej čiarou prechádzajúcou nasledujúcimi bodmi:

— 56° severnej šírky na východnom pobreží Spojeného kráľovstva až po 2° východnej dĺžky,

— následne severne na 58° severnej šírky, západne na 0° 30' západnej dĺžky, severne na 59° 15' severnej šírky, východne na 1° východnej dĺžky, severne na 60° severnej šírky, západne na 0° 00;

— odtiaľ severne na 60° 30' severnej šírky, západne na pobrežie Shetlandských ostrovov, potom západne od 60° severnej šírky na západnom pobreží Shetlandských ostrovov po 3° západnej dĺžky, južne na 58° 30' severnej šírky,

— a nakoniec západne k pobrežiu Spojeného kráľovstva.

2. Ryby druhu Trisopterus esmarkii z oblastí popísaných v odseku 1 chytené výstrojou uvedenou v odseku 1 však možno ponechať na palube plavidiel za predpokladu, že ich množstvo nepresahuje 5 % celkovej hmotnosti morských organizmov na palube chytených v danej oblasti danou výstrojou.

Článok 28

Obmedzenia lovu Merlúzy európskej

1. V zemepisných oblastiach a počas období uvedených nižšie sa zakazuje lov s akýmikoľvek vlečnými sieťami, zvislými záťahovými dánskymi sieťami alebo podobnými vlečnými sieťami:

▼M6

a) od 1. októbra do 31. januára nasledujúceho roka v geografickej oblasti, ohraničenej čiarou postupne spájajúcou nasledujúce súradnice: — 43° 46,5′ severnej zem. šírky, 7° 54,4′ západnej zem. dĺžky, — 44° 1,5′ severnej zem. šírky, 7° 54,4′ západnej zem. dĺžky, — 43° 25′ severnej zem. šírky, 9° 12′ západnej zem. dĺžky, — 43° 10′ severnej zem. šírky, 9° 12′ západnej zem. dĺžky;

▼M6 —————

▼B

c) od 1. decembra do posledného februárového dňa nasledujúceho roka, v zemepisnej oblasti ohraničenej čiarou spájajúcou nasledujúce súradnice: — bod na západnom pobreží Portugalska na 37° 50' severnej šírky, — 37° 50' severnej šírky, 9° 08' západnej dĺžky, — 37° 00' severnej šírky, 9° 07' západnej dĺžky, — bod na západnom pobreží Portugalska na 37° 00' severnej šírky.

2. V zónach a počas období uvedených v odseku 1 sa zakazuje držanie na palube akýchkoľvek vlečných sietí, zvislých záťahových dánskych sietí alebo podobných vlečných sietí, pokiaľ nie sú zviazané a uskladnené v súlade s ustanoveniami článku 20(1) nariadenia (EHS) č. 2847/93.

Článok 29

▼M6

Podmienky platné vo väčšej oblasti chovu platesy

▼B

1. Plavidlám, ktorých celková dĺžka presahuje osem metrov sa zakazuje používanie akýchkoľvek hlbinných vlečných sietí, zvislých záťahových dánskych sietí alebo podobnej vlečnej výstroje v nasledujúcich zemepisných oblastiach:

a) oblasť do 12 míľ od pobrežia Francúzska, severne od 51° 00' severnej šírky, Belgicka a Holandska až do 53° 00' severnej šírky, meraná od základných línií;

b) oblasť ohraničená čiarou spájajúcou nasledujúce súradnice: — bod na západnom pobreží Dánska na 57° 00' severnej šírky, — 57° 00' severnej šírky, 7° 15' východnej dĺžky, — 55° 00' severnej šírky, 7° 15' východnej dĺžky, — 55° 00' severnej šírky, 7° 00' východnej dĺžky, — 54° 30' severnej šírky, 7° 00' východnej dĺžky, — 54° 30' severnej šírky, 7° 30' východnej dĺžky, — 54° 00' severnej šírky, 7° 30' východnej dĺžky, — 54° 00' severnej šírky, 6° 00' východnej dĺžky, — 53° 50' severnej šírky, 6° 00' východnej dĺžky, — 53° 50' severnej šírky, 5° 00' východnej dĺžky, — 53° 30' severnej šírky, 5° 00' východnej dĺžky, — 53° 30' severnej šírky, 4° 15' východnej dĺžky, — 53° 00' severnej šírky, 4° 15' východnej dĺžky, — bod na pobreží Holandska na 53° 00' severnej šírky;

c) oblasť do 12 míľ od západného pobrežia Dánska od 57° 00' severnej šírky smerom na sever až po maják Hirtshals Lighthouse, meraná od základných línií.

2.

a) Plavidlá, pre ktoré bolo v súlade s článkom 7 (3) nariadenia (ES) č. 1627/94 vydané zvláštne rybárske povolenie, však majú povolené loviť v oblastiach uvedených v odseku 1 ryby pomocou trámových vlečných sietí. Zakazuje sa používanie akejkoľvek trámovej siete, ktorej dĺžka trámu alebo súhrnná dĺžka trámov, vypočítaná ako súčet dĺžok všetkých jednotlivých trámov, presahuje deväť metrov, alebo môže byť predĺžená na dĺžku presahujúcu deväť metrov, okrem prípadov, kedy sa loví výstrojou s veľkosťou ôk v rozmedzí od 16 do 31 milimetrov. Dĺžkou trámu sa rozumie vzdialenosť medzi jeho koncami, vrátane akýchkoľvek zariadení pripojených k trámu.

b) Napriek článku 1(2) nariadenia (ES) č. 1627/94 možno zvláštne rybárske povolenia na účely uvedené v bode a) vydávať aj pre plavidlá, ktorých celková dĺžka presahuje osem metrov.

c) Plavidlá, pre ktoré bolo vydané zvláštne rybárske povolenie, tak, ako je to uvedené v bodoch a) a b), musia spĺňať nasledujúce kritériá: — musia byť začlenené do zoznamu, ktorý Komisii poskytne každý členský štát, pričom celkový výkon motorov plavidiel na každom zozname nesmie prekročiť celkový výkon motorov evidovaný pre každý členský štát k 1. januáru 1998, — výkon ich motora nesmie nikdy prekročiť 221 kilowattov (kW) a v prípade plavidiel s motorom s odľahčeným výkonom nesmel byť pred odľahčením výkonu vyšší ako 300 kW.

d) Ktorékoľvek individuálne plavidlo uvedené na zozname možno nahradiť iným plavidlom alebo plavidlami za predpokladu, že: — žiadnym takýmto nahradením sa pre daný členský štát nezvýši jeho celkový výkon motorov uvedený v prvej zarážke bodu c), — výkon motora ktoréhokoľvek náhradného plavidla nikdy neprekročí 221 kilowattov (kW), — motor ktoréhokoľvek náhradného plavidla nie je motorom s odľahčeným výkonom a — celková dĺžka ktoréhokoľvek náhradného plavidla neprekročí 24 metrov.

e) Motor ktoréhokoľvek individuálneho plavidla začleneného do zoznamu ktoréhokoľvek členského štátu možno nahradiť za predpokladu, že: — nahradením motora nikdy neprekročí výkon motora daného plavidla 221 kW, — náhradný motor nie je motorom s odľahčeným výkonom a — náhradný motor nemá taký výkon, v dôsledku ktorého by sa takýmto nahradením pre daný členský štát zvýšil jeho celkový výkon motorov uvedený v prvej zarážke bodu c).

f) Rybárskym plavidlám, ktoré nespĺňajú kritériá uvedené v tomto odseku, sa ich zvláštne rybárske povolenie odoberie.

3. Napriek odseku 2 a) majú plavidlá, ktorým bolo udelené zvláštne rybárske povolenie a ktorých primárnou činnosťou je lov garnátov, povolené používať trámové vlečné siete, ktorých súhrnná dĺžka trámov, vypočítaná ako súčet dĺžok všetkých jednotlivých trámov, presahuje deväť metrov, ak lovia s výstrojou s veľkosťou ôk v rozmedzí od 80 do 99 milimetrov za predpokladu, že im bolo za týmto účelom vydané doplnkové zvláštne rybárske povolenie. Takéto doplnkové zvláštne rybárske povolenie sa každoročne skúma.

Ktorékoľvek plavidlo alebo plavidlá, pre ktoré bolo vydané doplnkové zvláštne rybárske povolenie, možno nahradiť iným plavidlom za predpokladu, že:

— výtlak náhradného plavidla neprekračuje 70 GRT a jeho celková dĺžka nepresahuje 20 metrov, alebo

— výkon náhradného plavidla neprekračuje 180kW a jeho celková dĺžka nepresahuje 20 metrov.

Rybárskym plavidlám, ktoré prestanú spĺňať kritériá uvedené v tomto odseku, sa ich doplnkové zvláštne rybárske povolenie natrvalo odoberie.

4.

a) Výnimkou z odseku 1: — plavidlá, ktorých výkon motora nikdy neprekračuje 221 kW a v prípade motorov s odľahčeným výkonom neprekračoval pred odľahčením 300 kW, ►M3 sú oprávnené loviť ryby v oblastiach uvedených v tomto odseku pomocou vlečných sietí s kĺzavými doskami alebo dánskych kruhových vlečných sietí ◄ , — párové plavidlá, ktorých kombinovaný výkon motorov nikdy neprekračuje 221 kW a v prípade motorov s odľahčeným výkonom neprekračoval pred odľahčením 300 kW, majú povolené loviť ryby v daných oblastiach pomocou párových dnových vlečných sietí.

b) Lode, ktorých výkon motora presahuje 221 kW, však budú môcť používať vlečné siete s kĺzavými doskami alebo dánsku kruhovú vlečnú sieť, alebo párové lode, ktorých spoločný výkon motora presahuje 221 kW, budú môcť používať párové vlečné siete, ak: — úlovok rýb čeľade Ammodytidae (Piesočníc) a/alebo šprotovponechaný na palube a chytený v daných oblastiach dosahuje aspoň — 90 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube chytených v daných oblastiach a množstvá platesy obyčajnej a/alebo morského jazyka ponechané na palube a chytené v daných oblastiach nepresahujú 2 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube chytených v daných oblastiach; — alebo i) ►M3 — v prípade vlečných sietí s kĺzavými doskami alebo párových vlečných sietí je použitá veľkosť oka aspoň 100 milimetrov, a ◄ — množstvá platesy obyčajnej a/alebo morského jazyka ponechané na palube a chytené v daných oblastiach nepresahujú 5 % celkovej hmotnosti morských organizmov na palube chytených v daných oblastiach; — alebo ii) — použitá veľkosť ôk je aspoň 80 milimetrov a — použitie takejto veľkosti ôk je obmedzené na pásmo do 12 míľ od pobrežia Francúzska, severne od 51° 00' severnej šírky, a — ►M1 množstvá platesy a/alebo morského jazyka ◄ ponechané na palube a chytené v daných oblastiach nepresahujú 5 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube chytených v daných oblastiach; iii) ▼M3 iv) v prípade dánskej kruhovej vlečnej siete použitá veľkosť oka je aspoň 100 milimetrov. ▼B

5. ►M3 V oblastiach, kde sa nesmú používať vlečné siete s rozporným brvnom, vlečné siete s kĺzavými doskami, párové vlečné siete alebo dánske kruhové vlečné siete ◄ s vodiacimi štítmi alebo párové dnové vlečné siete, sa zakazuje držanie na palube týchto sietí, pokiaľ nie sú zviazané a uskladnené v súlade s ustanoveniami článku 20(1) nariadenia (EHS) č. 2847/93.

6. Podrobné pravidlá pre implementáciu tohto článku sa vypracujú v súlade s postupom stanoveným v článku 48.

▼M5

Článok 29a

Obmedzenia lovu piesočnice

1. Počas rokov 2000, 2001 a 2002 sa zakazuje vykladať alebo ponechávať na palube piesočnicu, ulovenú v geografickej oblasti, ohraničenej východným pobrežím Anglicka a Škótska, a čiarou postupne spájajúcou nasledujúce súradnice:

— východné pobrežie Anglicka na 55°30′ sever. zem. šírky,

— 55°30′sev. zem. šírky, 1°00′ západ. zem. dĺžky,

— 58°00′sev. zem. šírky, 1°00′ západ. zem. dĺžky,

— 58°00′sev. zem. šírky, 2°00′ západ. zem. dĺžky,

— východné pobrežie Škótska na 2°00′ západ. zem. dĺžky.

2. Pred 1. marcom 2001 a znovu pred 1. marcom 2002 bude Komisia informovať Radu o účinkoch ustanovenia obsiahnutého v odseku 1. Na základe uvedených správ Komisia môže navrhnúť potrebné zmeny podmienok uvedených v odseku 1.

▼M10

Článok 29b

Obmedzenia rybolovu homára nórskeho

1. Počas ďalej uvedených období je rybolov s použitím:

i) vlečných sietí na lov pri dne alebo podobných vlečných sietí, ktoré pri svojej činnosti prichádzajú do styku s morským dnom; a

ii) košíkov zakázaný v geografických oblastiach ohraničených loxodrómami spájajúcimi tieto body merané podľa normy WGS84: a) od 1. júna do 31. augusta: 42° 23′ s. š., 8° 57′ z. d. 42° 00′ s. š., 8° 57′ z. d. 42° 00′ s. š., 9° 14′ z. d. 42° 04′ s. š., 9° 14′ z. d. 42° 09′ s. š., 9° 09′ z. d. 42° 12′ s. š., 9° 09′ z. d. 42° 23′ s. š., 9° 15′ z. d. 42° 23′ s. š., 8° 57′ z. d.; b) od 1. mája do 31. augusta: 37° 45′ s. š., 9° 00′ z. d. 38° 10′ s. š., 9° 00′ z. d. 38° 10′ s. š., 9° 15′ z. d. 37° 45′ s. š., 9° 20′ z. d.

2. Odchylne od zákazu stanoveného v odseku 1 rybolov s použitím vlečných sietí na lov pri dne alebo podobných vlečných sietí, ktoré pri svojej činnosti prichádzajú do styku s morským dnom, v geografických oblastiach a počas obdobia uvedeného v odseku 1 písm. b) je povolený za predpokladu, že vedľajší úlovok homára nórskeho neprekročí 2 % celkovej hmotnosti úlovku.

3. Odchylne od zákazu stanoveného v odseku 1 rybolov s košíkmi, ktoré nelovia homára nórskeho, je povolený v geografickej oblasti a počas obdobia stanoveného v odseku 1 písm. b).

4. Vedľajší úlovok homára nórskeho nesmie presiahnuť 5 % celkovej hmotnosti úlovku v geografických oblastiach a mimo období uvedených v odseku 1.

5. Členské štáty zabezpečia, aby v geografických oblastiach a mimo období uvedených v odseku 1 úrovne rybolovného úsilia plavidiel, ktoré lovia s použitím vlečných sietí na lov pri dne alebo podobných vlečných sietí, ktoré pri svojej činnosti prichádzajú do styku s morským dnom, neprekročili úrovne rybolovného úsilia vynaloženého plavidlami príslušného členského štátu v rovnakých obdobiach a v rovnakých geografických oblastiach v roku 2004.

6. Členské štáty oznámia Komisii svoje opatrenia na splnenie povinností stanovených v odseku 5. Ak Komisia zistí, že opatrenia členského štátu nezodpovedajú týmto povinnostiam, môže navrhnúť zmeny a doplnenia týchto opatrení. V prípade, že neexistuje dohoda o opatreniach medzi Komisiou a príslušným členským štátom, Komisia môže prijať opatrenia v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 ( 14 ).

▼B







HLAVA V

OBMEDZENIA NIEKTORÝCH DRUHOV RYBOLOVU A PRIDRUŽENÝCH ČINNOSTÍ

Článok 30

Obmedzenia používania dnovej vlečnej výstroje

1. Zakazuje sa, aby plavidlá mali na palube alebo používali akúkoľvek trámovú sieť, ktorej dĺžka trámu presahuje 24 metrov alebo akékoľvek trámové siete, ktorých súhrnná dĺžka trámov vypočítaná ako súčet dĺžok všetkých jednotlivých trámov presahuje 24 metrov alebo môže byť predĺžená na dĺžku presahujúcu 24 metrov. Dĺžkou trámu sa rozumie vzdialenosť medzi jeho koncami vrátane akýchkoľvek zariadení pripojených k trámu.

2. Zakazuje sa, aby plavidlá v nižšie uvedených zemepisných oblastiach používali akúkoľvek trámovú sieť, ktorej veľkosť ôk sa nachádza v rozmedzí od 32 do 99 milimetrov:

a) Severné more, severne od čiary prechádzajúcou nasledujúcimi bodmi: — bod na východnom pobreží Spojeného kráľovstva, ležiaci na 55° severnej šírky, — následne východne na 55° severnej šírky, 5° východnej dĺžky, — následne severne na 56° severnej šírky, — a nakoniec východne k bodu na západnom pobreží Dánska na 56° severnej šírky;

▼M1

b) Divízia ICES Vb a podoblasť ICES VI na sever od 56o severnej zemepisnej šírky.

▼B

V oblastiach uvedených v bodoch a) a b) sa zakazuje držať na palube akúkoľvek trámovú sieť, ktorej veľkosť ôk sa nachádza v rozmedzí od 32 do 99 milimetrov, pokiaľ takáto sieť nie je zviazaná a uskladnená v súlade s ustanoveniami článku 20 (1) nariadenia (EHS) č. 2847/93.

3. V zemepisnej oblasti uvedenej v odseku 2a) sa zakazuje, aby plavidlá používali akékoľvek dnové vlečné siete s vodiacimi štítmi, párové dnové vlečné siete alebo zvislé záťahové dánske siete, ktorých veľkosť ôk sa nachádza v rozmedzí od 80 do 99 milimetrov. V danej oblasti sa tiež zakazuje držať na palube akékoľvek dnové vlečné siete s vodiacimi štítmi, párové dnové vlečné siete alebo zvislé záťahové dánske siete, ktorých veľkosť ôk sa nachádza v rozmedzí od 80 do 99 milimetrov, pokiaľ takéto siete nie sú zviazané a uskladnené v súlade s ustanoveniami článku 20(1) nariadenia (EHS) č. 2847/93.

▼M8

4. Plavidlám sa zakazuje používať vlečné siete na lov pri dne alebo podobné vlečné siete dotýkajúce sa morského dna v oblasti ohraničenej líniou spájajúcou tieto súradnice:







59o 54′ severnej šírky 6o 55′ západnej dĺžky 59o 47′ severnej šírky 6o 47′ západnej dĺžky 59o 37′ severnej šírky 6o 47′ západnej dĺžky 59o 37′ severnej šírky 7o 39′ západnej dĺžky 59o 45′ severnej šírky 7o 39′ západnej dĺžky 59o 54′ severnej šírky 7o 25′ západnej dĺžky

▼M9

5. Plavidlá majú zákaz používať všetky žiabrové siete, zamotávajúce siete alebo viacstenné žiabrové siete v hĺbkach presahujúcich 200 metrov a všetky vlečné siete na lov pri dne alebo podobné vlečné siete, ktoré pri svojej činnosti prichádzajú do styku s morským dnom v oblastiach ohraničených spojnicou, ktorá spája tieto geografické súradnice:

a) oblasť s názvom „Madeira a Kanárske ostrovy“



27° 00′ s. š. 19° 00′ z. d. 26° 00′ s. š. 15° 00′ z. d. 29° 00′ s. š. 13° 00′ z. d. 36° 00′ s. š. 13° 00′ z. d. 36° 00′ s. š. 19° 00′ z. d.

b) oblasť s názvom „Azorské ostrovy“



36° 00′ s. š. 23° 00′ z. d. 39° 00′ s. š. 23° 00′ z. d. 42° 00′ s. š. 26° 00′ z. d. 42° 00′ s. š. 31° 00′ z. d. 39° 00′ s. š. 34° 00′ z. d. 36° 00′ s. š. 34° 00′ z. d.

▼B

Článok 31

Nekonvenčné metódy rybolovu

1. Zakazuje sa lov morských organizmov metódami, ktorých súčasťou je použitie výbušnín, jedovatých alebo omamných látok alebo elektrického prúdu.

2. Zakazuje sa predaj, vystavovanie alebo ponúkanie s cieľom predaja morských organizmov, chytených akoukoľvek metódou, ktorej súčasťou je použitie striel akéhokoľvek druhu.

Článok 32

Obmedzenia používania automatických triediacich zariadení

1. Zakazuje sa držať na palube rybárskeho plavidla alebo používať zariadenie, ktoré je schopné automaticky triediť sleďov, makrely alebo stavridy na základe veľkosti alebo pohlavia.

2. Držanie na palube a používanie takéhoto zariadenia však možno povoliť za predpokladu, že:

a) na palube plavidla sa súčasne nedrží alebo nepoužíva buď vlečná výstroj s veľkosťou ôk menšou než 70 milimetrov alebo jedna alebo viacero vakových sietí alebo podobná rybárska výstroj; alebo

i) celý úlovok, ktorý možno v súlade so zákonom ponechať na palube, sa uskladní zmrazený, vytriedené ryby sa zmrazia okamžite po vytriedení a žiadne vytriedené ryby, okrem prípadov, kedy to požaduje článok 19, sa nevrátia do mora; a ii) dané zariadenie je namontované takým spôsobom a nachádza sa na plavidle na takom mieste, ktoré zabezpečuje okamžité zmrazenie a neumožňuje vracanie morských organizmov do mora. b)

3. Ktorékoľvek plavidlo, ktoré má povolenie loviť ryby v Baltickom mori, Veľkom a Malom Belte a Oresunde, môže držať na palube automatické triediace zariadenie v úžine Kattegat za predpokladu, že pre neho bolo za týmto účelom vydané zvláštne rybárske povolenie.

Zvláštne rybárske povolenie musí uvádzať druhy, oblasti, časové obdobia a akékoľvek iné požadované podmienky týkajúce sa používania automatického triediaceho zariadenia a jeho držania na palube.

▼M7 —————

▼B

Článok 34

Obmedzenia činností rybolovu v 12-míľovej zóne okolo Spojeného kráľovstva a Írska

1. Plavidlám sa zakazuje používať akékoľvek trámové vlečné siete v oblastiach do 12 míľ od pobrežia Spojeného kráľovstva a Írska meraných od základných línií, od ktorých sa merajú výsostné vody.

2. Plavidlá spadajúce do ktorejkoľvek z nasledujúcich kategórií však majú rybolov pomocou trámových vlečných sietí v oblastiach uvedených v odseku 1 povolený:

a) akékoľvek plavidlo, ktoré nastúpilo do služby pred 1. januárom 1987 a ktorého výkon motora nepresahuje 221 kW, a ktorého výkon motora v prípade motorov s odľahčeným výkonom nepresahoval pred odľahčením výkonu 300 kW;

b) akékoľvek plavidlo, ktoré nastúpilo do služby pred 31. decembrom 1986, ktorého motor nie je motorom s odľahčeným výkonom, ktorého výkon motora nepresahuje 221 kW a ktorého celková dĺžka nepresahuje 24 metrov;

c) akékoľvek plavidlo, ktorého motor sa vymenil po 31. decembri 1986 za motor, ktorý nie je motorom s odľahčeným výkonom a ktorého výkon motora nepresahuje 221 kW.

3. Napriek odseku 2 sa zakazuje používanie akejkoľvek trámovej siete, ktorej dĺžka trámu presahuje deväť metrov alebo akýchkoľvek trámových sietí, ktorých súhrnná dĺžka trámov vypočítaná ako súčet dĺžok všetkých jednotlivých trámov presahuje deväť metrov, alebo môže byť predĺžená na dĺžku presahujúcu deväť metrov, okrem prípadov, kedy sa loví výstrojou s veľkosťou ôk v rozmedzí od 16 do 31 milimetrov. Dĺžkou trámu sa rozumie vzdialenosť medzi jeho koncami vrátane akýchkoľvek zariadení pripojených k trámu.

4. Rybárske plavidlá, ktoré nespĺňajú kritériá uvedené v odsekoch 2 a 3, nesmú vykonávať rybolovné činnosti uvedené v týchto odsekoch.

5. Plavidlá, ktoré nesmú používať trámové vlečné siete, nesmú v oblastiach uvedených v tomto článku takéto siete držať na palube, pokiaľ nie sú zviazané a uskladnené v súlade s ustanoveniami článku 20(1) nariadenia (EHS) č. 2847/93.

6. Podrobné pravidlá pre implementáciu tohto článku sa vypracujú v súlade s postupom stanoveným v článku 48.







HLAVA VI

OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE ÚŽINY SKAGERRAK A KATTEGAT

Článok 35

Napriek článku 19(1) možno morské organizmy chytené v úžinách Skagerrak a Kattegat, ktoré nespĺňajú požiadavky na minimálnu veľkosť, ponechať na palube alebo preložiť, vyložiť, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja, ak ich množstvo predstavuje maximálne 10 % živej hmotnosti celkových úlovkov ponechaných na palube.

Článok 36

Lososy atlantické a pstruhy morské sa nesmú držať na palube alebo prekladať, vykladať, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja, ale musia sa okamžite vrátiť do mora, ak boli ulovené v ktorejkoľvek časti úžin Skagerrak a Kattegat, nachádzajúcej sa mimo štvormíľového pásma, meraného od základných línií členských štátov.

Článok 37

1. V úžinách Skagerrak a Kattegat sa od 1. júla do 15. septembra zakazuje používať vo vodách nachádzajúcich sa do troch míľ od základných línií používať vlečné siete s veľkosťou ôk menšou než 32 milimetrov.

2. Ak sa však vo vodách a počas obdobia uvedeného v odseku 1 vlečnými sieťami lovia:

— hlbinné krevety (Pandalus borealis), možno použiť siete s minimálnou veľkosťou ôk 30 milimetrov,

— ryby druhu Zoarces viviparus, čeľade Gobiidae alebo rodu Cottus, ktoré budú použité ako návnada, možno použiť siete s akoukoľvek veľkosťou ôk.

Článok 38

Zakazuje sa držať na palube akékoľvek množstvo sleďov, makriel alebo šprot, chytených vlečnými sieťami alebo vakovými sieťami v úžine Skagerrak medzi sobotňajšou polnocou a nedeľňajšou polnocou a v úžine Kattegat medzi piatkovou a nedeľňajšou polnocou.

Článok 39

V úžine Kattegat sa zakazuje používanie akýchkoľvek trámových vlečných sietí.

Článok 40

Počas období a v oblastiach uvedených v článkoch 37, 38 a 39 tohto nariadenia sa v prípadoch, kedy je používanie vlečných sietí alebo trámových vlečných sietí zakázané, zakazuje držanie takýchto sietí na palube, pokiaľ nie sú zviazané a uskladnené v súlade s ustanoveniami článku 20(1) nariadenia (EHS) č. 2847/93.

▼M7 —————

▼B







HLAVA VII

TECHNICKÉ USTANOVENIA

Článok 42

Operácie spracovania

1. Zakazuje sa vykonávanie akéhokoľvek fyzického alebo chemického spracovania rýb s cieľom výroby rybacieho mäsa, rybacieho oleja alebo podobných výrobkov na palube akéhokoľvek plavidla, alebo prekládka úlovkov rýb za týmito účelmi. Tento zákaz sa nevzťahuje na spracovanie alebo prekládku vnútorností.

2. Odsek 1 sa nevzťahuje na výrobu surimi a rybej múčky na palube akéhokoľvek plavidla.

Článok 43

Vedecký výskum

1. Toto nariadenie sa nevzťahuje na činnosti rybolovu vykonávané výhradne pre potreby vedeckých skúmaní, s povolením a na základe právomoci príslušného členského štátu alebo členských štátov, o ktorých bola Komisia a členský štát alebo členské štáty, vo vodách ktorých sa výskum vykonáva, vopred informované.

2. Morské organizmy chytené pre potreby uvedené v odseku 1 možno predávať, skladovať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja za predpokladu, že:

— spĺňajú normy uvedené v prílohe XII k tomuto nariadeniu a odbytové normy prijaté podľa článku 2 nariadenia Rady (EHS) č. 3759/92 zo 17. decembra 1992 o spoločnej organizácii trhu s produktmi rybolovu a chovu vodných živočíchov, alebo ( 15 )

— sa predávajú priamo a za iným účelom, než je ľudská spotreba.

Článok 44

Umelé nasadzovanie morských organizmov alebo ich premiestňovanie

1. Toto nariadenie sa nevzťahuje na činnosti rybolovu vykonávané výhradne pre potreby umelého nasadzovania morských organizmov alebo ich premiestňovania s povolením a na základe právomoci príslušného členského štátu alebo členských štátov. Ak sa umelé nasadzovanie morských organizmov alebo ich premiestňovanie vykonáva vo vodách iného členského štátu alebo členských štátov, Komisia a všetky členské štáty o tom musia byť informované vopred.

2. Morské organizmy chytené pre potreby uvedené v odseku 1, ktoré boli následne živé vrátené do mora, možno predávať, skladovať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja za predpokladu, že boli dodržané odbytové normy prijaté podľa článku 2 nariadenia Rady (EHS) č. 3759/92.







HLAVA VIII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 45

1. Ak si zachovanie zásob morských organizmov vyžaduje okamžité konanie, Komisia môže, navyše k tomuto nariadeniu alebo jeho derogovaním, prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 48 akékoľvek potrebné opatrenia.

2. Ak je zachovanie niektorého z druhov morských organizmov alebo lovísk rýb vážne ohrozené a ak by akýkoľvek odklad spôsobil poškodenie, ktoré by sa ťažko odstraňovalo, môže ktorýkoľvek členský štát prijať pre vody spadajúce pod jeho jurisdikciu vhodné nediskriminačné opatrenia na ich zachovanie.

3. Opatrenia uvedené v odseku 2 sa spolu s vysvetľujúcim memorandom oznámia Komisii a ostatným členským štátom okamžite po tom, ako sa príjmu.

Komisia do 10 dní od doručenia takéhoto oznámenia takéto opatrenia potvrdí, alebo si vyžiada ich zrušenie alebo zmeny a doplnenia. Rozhodnutie Komisie sa okamžite oznámi členským štátom.

Členské štáty môžu postúpiť rozhodnutie Komisie Rade do 10 dní od doručenia tohto oznamu.

Rada konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny môže do jedného mesiaca prijať odlišné rozhodnutie.

Článok 46

▼M5

1. Členské štáty smú prijať opatrenia pre zachovanie riadenia násad:

a) v prípade výlučne miestnych násad, ktoré sú zaujímavé len pre príslušný členský štát; alebo

b) vo forme podmienok alebo podrobných postupov, ktoré majú obmedziť úlovky prostredníctvom technických opatrení: i) doplňujúcich opatrenia určené v legislatíve o rybolove spoločenstva; alebo ii) presahujúcich rámec minimálnych požiadaviek určených v uvedenej legislatíve;

ak tieto opatrenia platia výlučne pre rybárske lode, plávajúce pod vlajkou príslušného členského štátu a zaregistrované v spoločenstve, alebo v prípade rybárskych činností, ktoré nevykonáva rybárska loď, pre osoby so sídlom v príslušnom členskom štáte.

▼B

2. Komisia musí byť informovaná o plánoch zaviesť alebo zmeniť a doplniť vnútroštátne technické opatrenia dostatočne včas, aby mala možnosť predložiť svoje pripomienky.

Ak Komisia o to požiada do jedného mesiaca od takéhoto oznámenia, príslušný členský štát pozastaví nadobudnutie účinnosti plánovaných opatrení, pokiaľ od dátumu uvedeného oznámenia neuplynú tri mesiace, aby Komisia počas tohto obdobia mohla rozhodnúť, či príslušné opatrenia spĺňajú podmienky ustanovení odseku 1.

Ak Komisia rozhodnutím, ktoré oznámi všetkým členským štátom, usúdi, že ktorékoľvek plánované opatrenie nespĺňa podmienky ustanovenia odseku 1, príslušný členský štát ho nesmie uviesť do platnosti bez toho, aby ho zodpovedajúco zmenil a doplnil.

Príslušný členský štát po prijatí akýchkoľvek potrebných zmien a doplnení okamžite oznámi ostatným členským štátom a Komisii opatrenia ktoré prijal.

3. Členské štáty poskytujú na požiadanie Komisii všetky podrobnosti potrebné na posúdenie toho, či ich vnútroštátne technické opatrenia spĺňajú podmienky ustanovení odseku 1.

4. Z iniciatívy Komisie alebo na požiadanie ktoréhokoľvek členského štátu sa otázka, či ktorékoľvek vnútroštátne technické opatrenie uplatňované ktorýmkoľvek členským štátom spĺňa podmienky ustanovení odseku 1 tohto článku, môže stať predmetom rozhodnutia prijatého v súlade s postupom uvedeným v článku 48. Ak sa takéto rozhodnutie príjme, uplatní sa tretí a štvrtý pododsek odseku 2.

5. Opatrenia týkajúce sa rybolovu z brehu oznamuje príslušný členský štát Komisii iba pre informačné účely.

Článok 47

1. Najneskôr do jedného roka po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia rozhodne Rada na návrh Komisie o ustanovení pravidiel týkajúcich sa používania kombinácií rôznych veľkostí ôk, ktoré sa budú uplatňovať od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia.

Najneskôr do troch rokov od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia rozhodne Rada na návrh Komisie o zmenách a doplneniach podmienok stanovených v prílohách I až XI, ktoré sa začnú uplatňovať najneskôr do jedného roka od uvedeného rozhodnutia.

2. Členské štáty dávajú počas rokov 1998, 1999 a 2000 pri žiadostiach o financovanie pokusných projektov Komisiou prednosť pokusným projektom, ktoré sa zaoberajú využívaním panelov so štvorcovými okami alebo inými zariadeniami, ktoré zvyšujú selekčnú schopnosť vlečnej výstroje. Komisia dáva pri posudzovaní financovania pokusných projektov prednosť takýmto projektom.

Komisia oznámi výsledky daných pokusných projektov Rade najneskôr do štyroch rokov od dátumu prijatia tohto nariadenia a súčasne odovzdá Rade vhodné návrhy.

Rada o týchto návrhoch rozhodne najneskôr do jedného roka od dátumu ich odovzdania.

Článok 48

Podrobné pravidlá pre implementáciu tohto nariadenia sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 18 nariadenia (EHS) č. 3760/92. Súčasťou týchto pravidiel môžu byť, okrem iného:

— technické pravidlá na určovanie hrúbky povrazov,

— technické pravidlá na určovanie veľkosti ôk,

— pravidlá na odoberanie vzoriek,

— zoznamy a technické popisy zariadení, ktoré možno pripájať k sieťam,

— technické pravidlá na meranie výkonu motorov,

— technické pravidlá týkajúce sa sieťoviny so štvorcovými okami,

— technické pravidlá týkajúce sa sieťovín,

— zmeny a doplnenia pravidiel týkajúcich sa kombinácií rôznych veľkostí ôk.

Článok 49

Nasledujúce články nariadenia č. 894/97 a jeho prílohy sa od 1. januára 2000 zrušujú:

— Články 1 až 10,

— Články 12 až 17,

— Prílohy I až VII.

Odkazy na dané nariadenie sa interpretujú ako odkazy na toto nariadenie a čítajú sa podľa korelačnej tabuľky uvedenej v prílohe XV.

Vedecké názvy konkrétnych morských organizmov uvedených v tomto nariadení sú uvedené v prílohe XIV.

Článok 50

Toto nariadenia nadobúda účinnosť siedmy deň po jeho zverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.

Uplatňuje sa od 1. januára 2000, okrem článku 32 (3) a článku 47, ktoré sa uplatňujú odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA I

VLEČNÝ VÝSTROJ: Regióny 1 a 2, okrem úžin Skagerrak a Kattegat







Rozmedzia veľkosti ôk, cieľové druhy a požadované percentuálne pomery úlovkuplatné pre používanie jednotlivých rozmedzí veľkosti ôk Cieľový druh Rozmedzie veľkosti ôk (milimetre) < 16 16 až 31 32 až 54 55 až 69 70 až 79 80 až 99 ≥ 100 Minimálny percentuálny podiel cieľového druhu 95 90/60 (3) (5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Žiadne čeľaď Ammodytidae (Piesočnice) (1) x x x x x x x čeľaď Ammodytidae (Piesočnice) (2) x x x x x x druh Trisopterus esmarkii (Nórska sliznatka slepá) x x x x x x rody Atherina a Osmerus (Aterínky a Korušky)) x x x x x x Treska malá (Trisopterus minutus) x x x x x x druh Gadus argenteus x x x x x x čeľaď Cepolidae (Stužkovce) x x x x x x Šprota severná (Sprattus sprattus) x x x x x x Úhor európsky (Anguilla anguilla) x x x x x x Sardela európska (Engraulis encrasicholus) x x x x x x Treska poutassou (Micromesistius poutassou) x x x x x x čeľaď Argentinidae (Striebristky) x x x x x x Sardinka európska (Sardina pilchardus) x x x x x x Krevety, Garnáty (Pandalus montagui, Crangon spp., Palaemon spp.) x x x x x x x Makrely (Scomber spp.) Ø x x x x x x Stavridy (Trachurus spp.) x x x x x Sleď obyčajný (Clupea harengus) x x x x x Kalmáre čelade (Loliginidae, Ommastrephidae) Ø x x x x x Rod (Belone spp.) (Ihlice) Ø x x x x x Treska francúzska (Trisopterus luscus) Ø x x x x x Garnáty (Pandalus spp., Parapenaeus longirostris) Ø x x x x x Konger morský (Conger conger) Ø ÿ x x x x čeľaď Trachinidae (Bodavce) Ø ÿ x x x x čeľaď Triglidae (Trigly) ÿ x x x x Chobotnica druhu vulgaris (Octopus vulgaris) Ø ÿ x x x x čeľaď Galatheidae (Homáre) Ø ÿ x x x x Homár nórsky (Nephrops norvegicus) Ø ÿ x x x x Solea obyčajná (Solea vulgaris) Ø ÿ x x Platesa obyčajná (Pleuronectes platessa) Ø ÿ x x Merlúza európska (Merluccius merluccius) Ø ÿ x x Kambaly (Lepidorhombus spp.) Ø ÿ x x Treska merlang (Merlangius merlangus) Ø ÿ x x Kambala hladká (Scophthalmus rhombus) Ø ÿ x x Treska žltkavá (Pollachius pollachius) Ø ÿ x x Platesa limanda (Limanda limanda) Ø ÿ x x Sépia druhu Sepia officinalis Ø ÿ x x Morský okúň (Dicentrarchus labrax) Ø ÿ x x Platesa malá (Platichthys flesus) Ø ÿ x x Platesa malohlavá (Microstomus kitt) Ø ÿ x x čeľaď Scyliorhinidae (Žraloky) Ø ÿ x x Platesa červená (Glyptocephalus cynoglossus) Ø ÿ x x Zeus ostnatý (Zeus faber) Ø ÿ x x druh Chlamys opercularis Ø ÿ x x druh Chlamys varia Ø ÿ x x čeľaď Mullidae (Sultánky) Ø ÿ x x čeľaď Mugilidae Ø ÿ x x rody Nezumia, Trachyrhynchus, Malococephalus Ø ÿ x x čeľaď Trichiuridae Ø ÿ x x čeľad Lophiidae (Čertovité) Ø ÿ x x ryby čeľade rajovité (Rajidae) Ø ÿ x x ryby čeľade zubaticovité (Sparidae) Ø ÿ x x Kambala veľká (Psetta maxima) Ø ÿ x x Všetky ostatné morské organizmy x (1) V Severnom mori od 1. marca do 31. októbra a počas celého roka v ostatných regiónoch 1 a 2, s výnimkou Skagerraku a Kattegatu. (2) V Severnom mori, od 1. novembra do posledného februárového dňa. (3) Úlovok ponechaný na palube sa musí skladať: — najmenej z 90 % z akejkoľvek zmesi dvoch alebo viacerých cieľových druhov alebo — najmenej zo 60 % z ktoréhokoľvek jedného cieľové druhu a najviac z 5 % z akejkoľvek zmesi tresky obyčajnej, tresky škvrnitej a tresky polak a najviac z 15 % z akejkoľvek zmesi druhov označených symbolom „Ø“. (4) Úlovok ponechaný na palube sa musí skladať: — najmenej z 90 % z akejkoľvek zmesi dvoch alebo viacerých cieľových druhov alebo — najmenej zo 60 % z ktoréhokoľvek jedného cieľové druhu a najviac z 5 % z akejkoľvek zmesi tresky obyčajnej, tresky škvrnitej a tresky polak a najviac z 15 % z akejkoľvek zmesi druhov označených symbolom „ÿ“. (5) Ustanovenia týkajúce sa obmedzení úlovkov sleďov, ktoré možno ponechať na palube, ak boli chytené sieťami s veľkosťou ôk v rozmedzí 16 až 31 mm sú uvedené v legislatíve spoločenstva, ktorá pre niektoré druhy rýb a skupiny druhov rýb stanovuje celkové povolené výlovy a niektorá podmienky, za ktorých možno dané druhy loviť. (6) Počas prvého roka po dni platnosti tohto nariadenia minimálne percento cieľových druhov 50 % bude zachované pre úlovky pochádzajúce z regiónu 2, s výnimkou Severného mora, Divízie ICES Vb a podoblasti VI na sever od 56o severnej zem. šírky.









PRÍLOHA II

VLEČNÝ VÝSTROJ: Región 3, okrem časti IXa ICES východne od 7o 23'48" západnej dĺžky







Rozmedzia veľkosti ôk, cieľové druhy a požadované percentuálne pomery úlovku platné pre používanie jednotlivých rozmedzí veľkosti ôk Cieľový druh Rozmedzie veľkosti ôk (milimetre) 16 až 31 32 až 54 55 až 59 60 až 69 ≥ 70 Minimálny percentuálny podiel cieľového druhu 50 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Žiaden čeľaď Ammodytidae (Piesočnice) x x x x x druh Trisopterus esmarkii (Nórska sliznatka slepá) x x x x x Šprota severná (Sprattus sprattus) x x x x x Úhor európsky (Anguilla anguilla) x x x x x Sardela európska (Engraulis encrasicholus) x x x x x rody Atherina a Osmerus (Aterínky a Korušky) x x x x x Treska malá (Trisopterus minutus) x x x x x druh Gadus argenteus x x x x x čeľaď Cepolidae (Stužkovce) x x x x x Sardinka európska (Sardina pilchardus) x x x x x druh Polybius henslowi x x x x x Krevety, Garnáty (Pandalus montagui, Crangon spp., Palaemon spp.) x x x x x x x Makrely (Scomber spp.) x x x x Stavridy (Trachurus spp.) x x x x Sleď obyčajný (Clupea harengus) x x x x Treska poutassou (Micromesistius poutassou) x x x x čeľaď Argentinidae (Striebristky) x x x x Kalmáre čelade Loliginidae, Ommastrephidae x x x x rod Belone (Ihlice) x x x x rod Trisopterus (Tresky) x x x x druh Dicologoglossa cuneata x x x x Garnáty (Pandalus spp.) x x x x x čeľade Bramidae, Berycidae (Bramy a Beryxy) x x x Konger morský (Conger conger) x x x ryby čeľade zubaticovité (Sparidae) okrem druhu Spondyliosoma cantharus (Kantar tmavý) x x x ryby čeľade ropušnicovité (Scorpaenidae) x x x druhy Microchirus azevia, Microchirus variegatus x x x rod Phycis x x čeľaď Trachinidae (Bodavce) x x x čeľaď Triglidae (Trigly) x x x čeľaď Centracanthidae x x x Chobotnica druhu vulgaris (Octopus vulgaris), druh Eledone cirrosa x x x čeľaď Labridae (Gambáče) x x x Krevety druhu Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris x x x Sépia druhu Sepia officinalis x x rody Nezumia, Trachyrhynchus, Malococephalus x x čeľaď Scyliorhinidae (Žraloky) s x x druh Mora moro x x čeľaď Galatheidae (Homáre) x x Zeus ostnatý (Zeus faber) x x čeľaď Mullidae (Sultánky) x x Všetky ostatné morské organizmy x









PRÍLOHA III

VLEČNÝ VÝSTROJ: časť IXa ICES východne od 7° 23' 48" západnej dĺžky







Rozmedzia veľkosti ôk, cieľové druhy a požadované percentuálne pomery úlovku platné pre používanie jednotlivých rozmedzí veľkosti ôk Cieľový druh Rozmedzie veľkosti ôk (milimetre) 45 až 54 ≥ 55 Minimálny percentuálny podiel cieľového druhu 60 % (1) Žiaden čeľaď Mugilidae x x čeľaď Sparidae (Zubatice) x x čeľaď Mullidae (Sultánky) x x čeľaď Triglidae (Trigly) x x čeľaď Trachinidae (Bodavce) x x čeľaď Labridae (Gambáče) x x rod Phycis x x druh Dicologoglossa cuneata x x druh Citharus longuatula x x Konger morský (Conger conger) x x Krevety druh Squilla mantis x x Garnáty (Pandalus spp., Parapenaeus longirostris) x x Kalmáre rodu Alloteuthis, čeľade Loliginidae, Ommastrephidae x x Chobotnica druhu vulgaris (Octopus vulgaris) x x rod Sepia x x Makrely (Scomber spp.) x x Stavridy (Trachurus spp.) x x Treska poutassou (Micromesistius poutassou) x x Úhor európsky (Anguilla anguilla) x x rody Atherina a Osmerus (Aterínky a Korušky) x x rod Belone (Ihlice) x x Všetky ostatné morské organizmy x (1) Množstvá akejkoľvek zmesi ostatných druhov uvedených v prílohe XII ponechané na palube nesmú prekročiť 10 % hmotnosti celkového úlovku ponechaného na palube.

▼M1









PRÍLOHA IV

VLEČNÉ NÁRADIE: – Skagerrak a Kattegat







Veľkostné rozpätia okrajov, cieľové druhy a požadované percentá úlovkov platné pre použitie jediného veľkostného rozpätia okrajov Druh Veľkostné rozpätie oka (v mm) < 16 16 – 31 32 – 69 70 – 89 ≥ 90 Minimálne percento cieľových druhov 50 % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Žiadne Piesočnica (Ammodytidae) (3) x x x x x x x x Piesočnica (Ammodytidae) (4) x x x x x x Treska koruškovitá (Trisopterus esmarkii) x x x x x x Treska modrastá (Micromesistius poutassou) x x x x x x Bodavec veľký (Trachinus draco) (1) x x x x x x Mäkkýše (okrem sépií) (1) x x x x x x Ihlica rohozobá (Belone belone) (1) x x x x x x Trigla sivá (Eutrigla gurnardus) (1) x x x x x x Striebristka (Argentina spp.). x x x x x x Šprota severná(Sprattus sprattus) x x x x x x Úhor európsky (Anguilla anguilla) x x x x x x Kreveta obyčajná/Kreveta baltická (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) x x x x x x Makrela (Scomber spp.) x x x x Stavrida (Trachurus spp.) x x x x Sleď obyčajný (Clupea harengus) x x x x Kreveta boreálna (Pandalus borealis) x x x x Kreveta obyčajná (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) x x x x Treskamerlang (Merlangius merlangus) x x Homár štíhly (Nephrops norvegicus) x x Všetky ostatné morské organizmy x (1) Iba do štyroch míľ od základných čiar. (2) Nad štyri míle od základných čiar. (3) Od 1. marca do 31. októbra v Skagerraku a od 1. marca do 31. júla v Kattegate. (4) Od 1. novembra do posledného februárového dňa v Skagerraku a od 1. augusta do posledného februárového dňa v Kattegate.

▼B









PRÍLOHA V

VLEČNÝ VÝSTROJ: Regióny 4, 5 a 6







A. Regióny 4 a 5 Druh Rozmedzie veľkosti ôk (milimetre) 20 až 39 40 až 64 ≥ 65 Minimálny percentuálny podiel cieľového druhu 50 % 80 % Žiaden Zubatica jadranská (Boops boops) x x x Sardinka európska (Sardina pilchardus) x x x Makrely (Scomber spp.) x x Stavridy (Trachurus spp.) x x Všetky ostatné morské organizmy x







B. Región 6 Druh Rozmedzie veľkosti ôk (milimetre) 45 až 50 ≥ 100 Minimálny percentuálny podiel cieľového druhu 30 % Žiaden Krevety (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) x x Všetky ostatné morské organizmy x

▼M6









PRÍLOHA VI







PEVNÉ ZARIADENIA: Regióny 1 a 2 Druh Oko 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-219 mm ≥ 220 mm Sardinka európska (Sardina pilchardus) * * * * * * Úhor európsky (Anguilla anguilla) * * * * * * Šprota severná (Sprattus sprattus) * * * * * * Stavrida (Trachurus spp.) * * * * * Sleď obyčajný (Clupea harengus) * * * * * Makrela (Scomber spp.) * * * * * Mullidae * * * * * Ihlicovité (Belone) spp. * * * * * Ostriež morský (Dicenttarchus labrax) * * * * Mugilovité (Mugilidae) * * * * Žralok škvrnitý (Sycliorhinus canicula) * * * * Platesa limanda (Limanda limanda) * (1) * * * Treska jednoškvrná (Melanogrammus aeglefinus) * * * Treska merlang (Merlangius merlangus) (2) * (1) * * * Platesa malá (Platichthys flesus) * (1) * * * Solea obyčajná (Solea vulgaris) * (1) * * * Platesa byčajná (Pleuronectes platessa) * * * Sépie lekárska (Sepia officinalis) * * * Treska škvrnitá (Gadus morhua) * * Treska žltkavá (Pollachius pollachius) (3) * * Mieň molva (Molva molva) * * Treskatmavá (Pollachius virens) * * Merlúza európska (Merluccius merluccius) (3) * * Žralok ostnatý (Squalus acanthias) * * Žralok väčší (Scyliorhinus stellaris) * * Kambala (Lepidorhombus spp.) * * Cyklopter prísavný (Cyclopterus lumpus) * * Všetky ostatné morské organizmy * (4) (1) Platí len v divíziách ICES VIIa a IIIa a v Severnom mori. (2) V divízii ICES VIIe je minimálna veľkosť 90 mm. (3) V divíziách ICES VIId a VIIe je minimálna veľkosť 110 mm. (4) Úlovky druhu čerta (Lophius spp.), ulovené v podoblastiach ICES VI a VII a ponechané na palube, ktoré presahujú 30 % z celkového úlovku na palube z týchto oblastí, musia byť ulovené pomocou oka s minimálnou veľkosťou 250 mm.

▼B









PRÍLOHA VII

PEVNÝ VÝSTROJ: Región 3







OkáDruh < 40 mm 40 až 49 mm 50 až 59 mm 60 až 79 mm 80 až 99 mm ≥ 100 mm Sardinka európska (Sardina pilchardus) × × × × × × Krevety (Palaemon spp.) × × × × × × Kniažik dúhový (Coris julis) × × × × × × Zubatica jadranská (Boops boops) × × × × × × Krevety (Penaeus spp.) × × × × × Krevety druh Squilla mantis × × × × × čeľaď Mullidae (Sultánky) × × × × × druh Dicologoglossa cuneata × × × × × čeľaď Labridae (Gambáče) × × × × × Stavridy (Trachurus spp.) × × × × Makrely (Scomber spp.) × × × × Treska francúzska (Trisopterus luscus) × × × × Sépia druhu Sepia officinalis × × × × čeľaď Triglidae (Trigly) × × × × ryby čeľade zubaticovité (Sparidae) × × × ryby čeľade ropušnicovité (Scorpaenidae) × × × druh Microchirus acevia × × × čeľaď Ommatostrephidae × × × Konger morský (Conger conger) × × × rod Phycis × × × Kambala hladká (Scophthalmus rhombus) × × × čeľaď Trachinidae (Bodavce) × × × čeľaď Centracanthidae × × × Morský okúň (Dicentrarchus labrax) × × Treska merlang (Merlangius merlangus) × × Kambala veľká (Psetta maxima) × × Treska žltkavá (Pollachius pollachius) × × čeľaď Pleuronectidae × × Solea obyčajná (Solea vulgaris) (1)x × Merlúza európska (Merluccius merluccius) (1) × Všetky ostatné morské organizmy (2) × (1) V častiach VIIIc a IX ICES je minimálna veľkosť ôk 60 mm. S účinkom od 31. decembra 1999 však bude minimálna veľkosť ôk 80 až 90 mm. (2) Úlovky Čerta morského (Lophius spp.) ponechané na palube, prekračujúce 30 % celkového úlovku na palube musia byť ulovené s veľkosťou ôk 220 mm alebo väčšou









PRÍLOHA VIII

Povolené kombinácie rozmedzí veľkosti ôk pre regióny 1 a 2, okrem úžin Skagerrak and Kattegat







Milimetre < 16 + 16 až 31 16 až 31 + 32 až 54 16 až 31 + 70 až 79 16 až 31 + 80 až 99 16 až 31 +≥ 100 32 až 54 + 70 až 79 32 až 54 + 80 až 99 32 až 54 +≥ 100 70 až 79 + 80 až 99 70 až 79 +≥ 100 80 až 99 +≥ 100









PRÍLOHA IX

Povolené kombinácie rozmedzí veľkosti ôk pre región 3, okrem časti IXa ICES východne od 7° 23′48" západnej dĺžky







Milimetre 16 až 31 + 32 až 54 16 až 31 + ≥ 70 32 až 54 + ≥ 70 55 až 59 + ≥ 70 ▼M1 60 až 69 +≥ 70

▼M2









PRÍLOHA X

A. PODMIENKY POUŽÍVANIA URČITÝCH KOMBINÁCIÍ VEĽKOSTI OKA V REGIÓNOCH 1 A 2 OKREM SKAGERRAKU A KATTEGATU

▼M6

1. Kombinácia veľkostí oka: 16 až 31 mm + ≥100 mm

Úlovok ponechaný na palube tvorí aspoň 20 % ľubovoľnej zmesi garnátov a kreviet (Pandalus montagui, Crangon spp. a Palaemon spp.).

▼M2

2. Kombinácia veľkostí oka: 32 až 54 mm + > = 100 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 20 % ľubovoľnej zmesi garnátov a kreviet (Crangon spp., Pandalus spp., Palaemon spp., Parapenaeus longirostris);

alebo

úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 50 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe I ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 32 do 54 mm, s výnimkou garnátov a kreviet (Crangon spp., Pandalus spp., Palaemon spp., Parapenaeus longirostris), a najviac 15 % z ľubovoľnej zmesi druhov označených v prílohe I symbolom „y“.

3. Kombinácia veľkostí oka: 70 až 79 mm + > = 100 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 10 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe I ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 70 do 79 mm.

▼M6

4. Kombinácia veľkostí oka: 80 až 99 mm + ≥ 100 mm

Úlovok ponechaný na palube tvorí aspoň 45 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov uvedených v prílohe I ako cieľových druhov pre veľkosti oka od 80 do 99 mm.

▼M2

B. PODMIENKY POUŽÍVANIA URČITÝCH KOMBINÁCIÍ VEĽKOSTI OKA V SKAGERRAKU A KATTEGATU

Kombinácia veľkostí oka: < = 89 mm + > = 90 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 10 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe IV ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 70 do 89 mm.









PRÍLOHA XI

A. PODMIENKY POUŽÍVANIA URČITÝCH KOMBINÁCIÍ VEĽKOSTI OKA V REGIÓNE 3 OKREM DIVÍZIE ICES IXa NA VÝCHOD OD 7°23′48″ ZÁPADNEJ ZEM. DĹŽKY

1. Kombinácia veľkostí oka: 16 až 31 mm + > = 70 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 40 % ľubovoľnej zmesi garnátov (Pandalus montagui, Crangon spp. a Palaemon spp.) a krabov z rodu Portunus;

alebo

úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 70 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe II ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 16 do 31 mm, okrem garnátov (Pandalus montagui, Crangon spp. a Palaemon spp.) a krabov z rodu Portunus.

2. Kombinácia veľkostí oka: 32 až 54 mm + > = 70 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 70 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe II ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 32 do 54 mm, okrem garnátov a kreviet (Pandalus spp., Crangon spp. a Palaemon spp.).

3. Kombinácia veľkostí oka: 55-59 mm + > = 70 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 20 % ľubovoľnej zmesi garnátov a kreviet (Pandalus spp., Crangon spp., Palaemon spp., Aristeus antannatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris);

alebo

úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 60 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe II ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 55 do 59 mm, okrem garnátov a kreviet (Pandalus spp., Crangon spp., Palaemon spp., Aristeus antannatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris).

4. Kombinácia veľkostí oka: 60 až 69 mm + > = 70 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 60 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe II ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 60 do 69 mm.

B. PODMIENKY POUŽÍVANIA URČITÝCH KOMBINÁCIÍ VEĽKOSTI OKA V DIVÍZII ICES IXa NA VÝCHOD OD 7°23′48″ ZÁPADNEJ ZEM. DĹŽKY

Kombinácia veľkostí oka: 40-54 mm + > = 55 mm

Úlovok ponechaný na palube alebo vyložený bude obsahovať aspoň 50 % ľubovoľnej zmesi morských organizmov, ktoré sú uvedené v prílohe III ako cieľové druhy pre veľkosti oka od 40 do 54 mm.

▼B









PRÍLOHA XII

MINIMÁLNE VEĽKOSTI







Druh Minimálna veľkosť Regióny 1 až 5, okrem úžin Skagerrak a Kattegat Skagerrak a Kattegat Treska škvrnitá (Gadus morhua) 35 cm 30 cm Treska jednoškvrnná (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm 27 cm Treska tmavá (Pollachius virens) 35 cm 30 cm Treska žltkavá (Pollachius pollachius) 30 cm – Merlúza európska (Merluccius merluccius) 27 cm 30 cm Kambaly (Lepidorhombus spp.) 20 cm 25 cm Soley (Solea spp.) 24 cm 24 cm Platesa obyčajná (Pleuronectes platessa) ►M6 27 cm ◄ 27 cm Treska merlang (Merlangius merlangus) 27 cm 23 cm Mieň molva (Molva molva) 63 cm – Mieň druhu dipterygia (Molva dipterygia) 70 cm – Morský okúň (Dicentrarchus labrax) 36 cm – Homár nórsky (Nephrops norvegicus) (1) 130 (40) mm (1) ►M1 Makrelou (Scomber spp.) ◄ 20 cm (2) Sleď obyčajný (Clupea harengus) 20 cm 18 cm ►M1 Stavridou ostrobokou (Trachurus spp.) ◄ 15 cm ►M6 () ◄ 15 cm Sardinka európska (Sardina pilchardus) 11 cm – Homár druhu Homarus gammarus 85 mm (3) 220 (78) mm (1) Krab pavúčí (Maia squinado) 120 mm – Škľabky rodu Chlamys (Chlamys spp.) 40 mm – Škľabka druhu Ruditapes decussatus 40 mm – druh ►M5 Venerupis pullastra ◄ ►M5 38 mm ◄ – druh Ruditapes philippinarum 40 mm – druh Venus verrucosa 40 mm – Škľabka druhu ►M5 Callista chione ◄ ►M5 6 cm ◄ rod ►M5 Ensis spp. ◄ ►M5 10 cm ◄ ►M6 Spisula solida ◄ 25 mm rod Donax spp. 25 mm ▼M5 Surmovka obyčajná Pharus legumen 65 mm ▼B Chobotnica druhu vulgaris (Octopus vulgaris) 750 gramov ▼M7 ————— ▼B Langusty rodu Palinurus spp. ►M6 95 mm ◄ ▼M5 Parapenaeus longirostirs 22 mm (dĺžka panciera) ▼B







Druh Minimálna veľkosť; Regióny 1 až 5, okrem úžin Skagerrak a Kattegat Homár nórsky (Nephrops nervegicus) Celá oblasť okrem regiónu 3 a ICES VIa, VIIa: celková dĺžka 85 mm, dĺžka panciera 25 mm ICES VIa, VIIa; región 3: celková dĺžka 70 mm, dĺžka panciera 20 mm Chvosty homára nórskeho Celá oblasť okrem regiónu 3 a ICES VIa, VIIa: 46 mm ICES VIa, VIIa; región 3: 37 mm ►M1 Makrelou (Scomber spp.) ◄ Celá oblasť okrem Severného mora: 20 cm Severné more: 30 cm Sardela európska (Engraulis encrasicolus) Celá oblasť okrem ICES IXa východne od 7o 23′ 48′ západnej dĺžky: 12 cm ICES IXa východne od 7° 23′ 48′ západnej dĺžky: 10 cm Jedlé kraby (Cancer pagurus) Regióny 1 a 2 severne of 56° severnej šírky: 140 mm Región 2 južne od 56° severnej šírky, okrem častí ICES VIId, e, f, a častí ICES IVb, c: 130 mm ▼M6 Divízie ICES IVb, c na juh od 56° severnej zem. šírky: 130 mm, s výnimkou oblasti obmedzenej bodom na 53°28′ 22" severnej zem. šírky, 0; 09′24" východnej zem. dĺžky, na pobreží Anglicka, rovnobežkou spájajúcou tento bod s 53°28′22" severnej zem. šírky, 0°22′24" východnej zem. dĺžky, 6 míľ dlhou hranicou Spojeného kráľovstva a rovnobežkou spájajúcou bod na 51°54′06" severnej zem. šírky, 1°30′30" východnej zem. dĺžky s bodom na pobreží Anglicka na 52°55′48" severnej zem. šírky, 1°17′00" východnej zem. dĺžky, kde minimálna vykladacia veľkosť je 115 mm ▼B časti ICES VIId, e, f: 140 mm Región 3: 130 mm Hrebenatka veľká (Pecten maximus) Celá oblasť okrem ICES VIIa severne od 52° 30' severnej šírky VIId: 100 mm ICES VIIa severne od 52° 30' severnej šírky, VIId: 110 mm









PRÍLOHA XIII

MERANIE VEĽKOSTI MORSKÝCH ORGANIZMOV

1. Veľkosť akejkoľvek ryby sa meria tak, ako je to zobrazené na obrázku 1, od špičky tlamy po koniec chvostovej plutvy.

2. Veľkosť Homára nórskeho sa meria tak, ako je to zobrazené na obrázku 2: — ako dĺžka panciera, pozdĺž stredovej čiary, od zadnej strany ktorejkoľvek očnej jamky k vzdialenej hrane panciera a/alebo, — ako celková dĺžka, od špičky rostra k zadnej hrane posledného článku, pričom na štetiny sa neberie ohľad a/alebo, — v prípade oddelených chvostov Homára nórskeho: od prednej hrany prvého prítomného chvostového článku k zadnej hrane posledného článku, pričom na štetiny sa neberie ohľad. Chvost musí byť pri meraní uložený plocho na chrbtovej strane a nesmie byť natiahnutý.

3. Veľkosť homárov ►M6 ————— ◄ z regiónov 1 až 5, okrem úžin Skagerrak a Kattegat, sa meria tak, ako je to zobrazené na obrázku 3, ako dĺžka panciera, pozdĺž stredovej čiary, od zadnej strany ktorejkoľvek očnej jamky k vzdialenej hrane panciera.

4. Veľkosť homárov z úžin Skagerrak a Kattegat sa meria tak, ako je to zobrazené na obrázku 3: — ako dĺžka panciera, pozdĺž stredovej čiary, od zadnej strany ktorejkoľvek očnej jamky k vzdialenej hrane panciera a/alebo, — ako celková dĺžka, od špičky rostra k zadnej hrane posledného článku, pričom na štetiny sa neberie ohľad.

▼M1

5. a) Veľkosť maji pavúkovitej (Maia squinada) bude meraná, ako je znázornené na obrázku 4A, ako dĺžka panciera, meraná pozdĺž stredovej čiary, od okraja panciera medzi zobákovitými výbežkami po zadný okraj panciera. b) Veľkosť jedlej maji pavúkovitej sa bude merať, ako je znázornené na obrázku 4B, ako maximálna šírka panciera, meraná kolmo na predno-zadnú stredovú čiaru panciera.

▼B

6. Veľkosť akýchkoľvek lastúrnikov sa meria tak, ako je to zobrazené na obrázku 5, priečne cez najdlhšiu časť lastúry.

7. Veľkosť Surmovky obyčajnej sa meria tak, ako je to zobrazené na obrázku 6, ako dĺžka ulity.

▼M6

8. Veľkosť langusty sa meria tak ako je znázornené na obrázku 7, ako dĺžka panciera od špičky nosa (zobákovitého výbežku) po stred vzdialeného okraja panciera.

▼B

OBRÁZOK 1

OBRÁZOK 2

OBRÁZOK 3

a) Dĺžka panciera

b) Dĺžka tela

▼M1

OBRÁZOK 4A

▼B

OBRÁZOK 4B

OBRÁZOK 5

OBRÁZOK 6

▼M6

OBRÁZOK 7

▼B









PRÍLOHA XIV

DOMÁCE A VEDECKÉ NÁZVY







DOMÁCI NÁZOV VEDECKÝ NÁZOV Pandalus montagui Pandalus montagui Sardela európska Engraulis encrasicolus čeľaď Lophiidae (Čertovité) Lophiidae čeľaď Argentinidae (Striebristky) Argentinidae Palaemon adspersus Palaemon adspersus Trisopterus obesus Trisopterus obesus Tuniak zavalitý Thunnus obesus Lastúrniky Bivalvia Aristeus antennatus Aristeus antennatus Mieň druhu dipterygia Molva dipterygia Treska poutassou Micromesistius poutassou Tuniak modroplutvý Thunnus thynnus Zubatica jadranská Boops boops Čeľade Bramidae, Berycidae (Bramy, Beryxy) Bramidae, Berycidae Kambala hladká Scophthalmus rhombus Venerupis pullastra Venerupis pullastra Venus verrucosa Venus verrucosa Treska škvrnitá (Gadus morhua) Gadus morhua Mora moro Mora moro Krevety rodu Pandalus Pandalus spp. Krevety rodu Crangon Crangon spp. Konger morský Conger conger Langusty rodu Palinurus Palinurus spp. Sépia druhu Sepia officinalis Sepia officinalis, Sepia spp. Platesa limanda Limanda limanda Krevety druhu Parapenaeus longirostris Parapenaeus longirostris čeľaď Scyliorhinidae (Žraloky) Scyliorhinidae rod Donax Donax spp. Jedlé kraby Cancer pagurus Úhor európsky Anguilla anguilla Microchirus ocellatus Microchirus ocellatus Platesa malá Platichthys flesus čeľaď Pleuronectidae (Platesovité) Pleuronectidae rod Phycis Phycis spp. rod Belone (Ihlice) Belone spp. Ulitníky Gastropoda Krevety druhu Aristaeomorpha foliacea Aristaeomorpha foliacea rody Malococephalus, Nezumia, Trachyrhynchus, Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp. čeľaď Mugilidae Mugilidae Trigla rodu Eutrigla gurnardus (Trigla sivá) Eutrigla gurnardus Škľabka druhu Ruditapes decussatus Ruditapes decussatus čeľaď Triglidae (Trigly) Triglidae Treska jednoškvrnná Melanogrammus aeglefinus čeľaď Myxinidae Myxinidae čeľaď Trichiuridae Trichiuridae Merlúza európska Merluccius merluccius Mercenaria mercenaria Mercenaria mercenaria Sleď obyčajný Clupea harengus Stavridy Trachurus spp. Zeus ostnatý Zeus faber čeľaď Mihuľovité Petromyzonidae Platesa malohlavá Microstomus kitt Mieň molva Molva molva Homár druhu Homarus gammarus Homarus gammarus Cyklopter prísavný Cyclopterus lumpus Makrela atlantická Scomber spp., Scomber scombrus Krevety druh Squilla mantis Squilla mantis Kambaly Lepidorhombus spp. Hlbinné krevety Pandalus borealis Homár nórsky Nephrops norvegicus Trisopterus esmarkii (Nórska sliznatka slepá) Trisopterus esmarkii Chobotnica druhu vulgaris, druh Eledone cirrosa Octopus vulgaris, Eledone cirrosa čeľaď Centracanthidae Centracanthidae Žralok ostnatý Squalus acanthias spp. Sardinka európska Sardina pilchardus Platesa obyčajná Pleuronectes platessa Treska žltkavá Pollachius pollachius Treska malá Trisopterus minutus Treska francúzska Trisopterus luscus Garnáty rodu Palaemon Palaemon spp. Chlamys opercularis Chlamys opercularis Coris juris (Kniažik dúhový) Coris juris rod Ensis, Pharus legumen Ensis spp., Pharus legumen Čeľaď Cepolidae (Stužkovce) Cepolidae Čeľaď Mullidae (Sultánky) Mullidae Čeľaď Ropušnicovité Scorpaenidae Treska tmavá Pollachius virens Losos obyčajný Salmo salar čeľaď Lososovité Salmonidae čeľaď Ammodytidae (Piesočnice) Ammodytidae Sardinka európska Sardina pilchardus Hrebenatka veľká Pecten maximus Morský okúň Dicentrarchus labrax čeľaď Zubaticovité Sparidae Pstruh morský Salmo trutta Ruditapes philipinarum Ruditapes philipinarum Krevety rodu Penaeus Penaeus spp. Gadus argenteus Gadus argenteus čeľaď Rajovité Rajidae Tuniak malý Katsuwonus pelamis rody Atherina a Osmerus (Aterínky a Korušky) Atherina spp., Osmerus spp. Solea obyčajná Solea solea/vulgaris Krab pavúčí Maja squinado Citharus linguatula Citharus linguatula Šprota severná Sprattus sprattus čeľaď Galatheidae Galatheidae Kalmáre čelade Loliginidae, Ommastrephidae, rod Alloteuthis Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp. Spisula solidissima Spisula solidissima Polybius henslowi Polybius henslowi Mečiar obyčajný Xiphias gladius Microchirus variegatus Microchirus variegatus Tuniaky rodov Auxis, Euthynnus, Katsuwonus, Thunnus Auxis spp., Euthynnus spp., Katsuwonus spp., Thunnus spp. Kambala veľká Psetta maxima Chlamys varia Chlamys varia Venus verrucosa Venus verrucosa Dicologoglossa cuneata Dicologoglossa cuneata čeľaď Trachinidae (Bodavce) Trachinidae Surmovka obyčajná Buccinum undatum Treska merlang Merlangius merlangus Platesa červená Glyptocephalus cynoglossus čeľaď Laridae Laridae Tuniak žltoplutvý Thunnus albacares









PRÍLOHA XV

TABUĽKA ZHODY







Nariadenie (ES) č. 894/97 Toto nariadenie Článok 1 Článok 1 a 2 Článok 2 (1) Článok 4 Článok 2 (2) Článok 10 Článok 2 (3) Článok 5 Článok 2 (4) Článok 14 a 15 Článok 2 (5) — Článok 2 (6), prvý pododsek Článok 5 (1) a článok 12 (1) Článok 2 (6), druhý pododsek Článok 5 (6) Článok 2 (7) — Článok 2 (8) — Článok 2 (9), prvý pododsek Článok 6 Článok 2 (9), druhý pododsek Článok 7 Článok 2 (9), tretí pododsek Článok 3 d) Článok 2 (10), prvý pododsek a), b) a c) Článok 11 (1) Článok 2 (10), prvý pododsek d) Článok 3 g) a h) Článok 2 (10), prvý pododsek e) Článok 13 Článok 2 (10), druhý pododsek Článok 48 Článok 3 Článok 48 Článok 4 Článok 16 Článok 5 (1) Článok 17 a Článok 18 (2) Článok 5 (2) Článok XIII Článok 5 (3), prvý pododsek Článok 19 (1) Článok 5 (3), druhý pododsek a) Článok 19 (2) b) Článok 5 (3), druhý pododsek b), prvá a druhá zarážka Článok 19 (2) a) Článok 5 (3), druhý pododsek b), tretia zarážka Článok 35 Článok 5 (3), druhý pododsek c) Článok 19 (3) Článok 5 (3), prvý pododsek Článok 19 (2) a), tretia veta Článok 5 (4) Článok 18 (3) a (4) Článok 5 (5) — Článok 6 (1) Článok 26 Článok 6 (2) Článok 36 Článok 7 Článok 20 Článok 8 (1) — Článok 8 (2) Článok 21 Článok 9 Článok 22 Článok 10 (1) — Článok 10 (2) a) Článok 30 (1) Článok 10 (2) b) Článok 39 Článok 10 (3) Článok 29 Článok 10 (4) Článok 34 (1), (2) a (3) Článok 10 (5) Článok 34 (4) Článok 10 (6) Článok 29 (6) a článok 34 (5) Článok 10 (7) — Článok 10 (8) — Článok 10 (9) Článok 37 Článok 10 (10) Článok 23 Článok 10 (11) Článok 28 (2), článok 29 (5), článok 30 (2), druhý pododsek, článok 30 (3), článok 34 (5), a článok 40 Článok 10 (12), prvý pododsek Článok 31 Článok 10 (12), druhý pododsek Článok 41 Článok 10 (13) — Článok 10 (14) Článok 30 (1), posledná veta Článok 10 (15) Článok 28 (1) Článok 10 (16) Článo