2008D0284 — SK — 24.01.2013 — 001.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B ROZHODNUTIE KOMISIE zo 6. marca 2008 týkajúce sa technickej špecifikácie interoperability vo vzťahu k subsystému „Energia“ systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc [oznámené pod číslom K(2008) 807] (Text s významom pre EHP) (2008/284/ES) (Ú. v. ES L 104, 14.4.2008, p.1)

Zmenené a doplnené:









▼B

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 6. marca 2008

týkajúce sa technickej špecifikácie interoperability vo vzťahu k subsystému „Energia“ systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc

[oznámené pod číslom K(2008) 807]

(Text s významom pre EHP)

(2008/284/ES)







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc ( 1 ), najmä na jej článok 6 ods. 1, keďže: (1) V súlade s článkom 2 písm. c) a prílohou II k smernici 96/48/ES sa systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc ďalej člení na štrukturálne a funkčné subsystémy, vrátane subsystému energia. (2) Rozhodnutím Komisie 2002/733/ES ( 2 ) sa zaviedla prvá technická špecifikácia interoperability (ďalej len „TSI“) týkajúca sa subsystému energia systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc. (3) Je potrebné preskúmať prvú TSI z hľadiska technického pokroku a skúseností získaných z jej vykonávania. (4) AEIF ako spoločný reprezentatívny orgán bol poverený preskúmaním a revíziou uvedenej prvej TSI. Rozhodnutie 2002/733/ES by sa preto malo nahradiť týmto rozhodnutím. (5) Návrh zrevidovanej TSI preskúmal výbor zriadený na základe smernice 96/48/ES. (6) Táto TSI by sa za určitých podmienok mala uplatňovať na novú alebo zmodernizovanú a obnovenú infraštruktúru. (7) Touto TSI nie sú dotknuté ustanovenia ostatných príslušných TSI, ktoré by sa mohli uplatňovať na subsystémy týkajúce sa energie. (8) Prvá TSI týkajúca sa subsystému energia nadobudla účinnosť v roku 2002. V dôsledku existujúcich zmluvných záväzkov by nové subsystémy energia alebo zložky interoperability či ich obnovenie a modernizácia mali podliehať posúdeniu zhody v súlade s ustanoveniami uvedenej prvej TSI. Prvá TSI ďalej zostáva v platnosti na účely údržby, výmeny súvisiacej s údržbou komponentov subsystému a zložiek interoperability schválených podľa prvej TSI. Z toho dôvodu by rozhodnutie 2002/733/ES malo zostať v platnosti, pokiaľ ide o údržbu projektov schválených v súlade s TSI, ktorá tvorí prílohu k uvedenému rozhodnutiu, a pokiaľ ide o projekty nových tratí a obnovy alebo modernizácie existujúcich tratí, ktoré sú už podstatne rozpracované alebo sú predmetom zmluvy, ktorej plnenie ku dňu oznámenia tohto rozhodnutia prebieha. V záujme zistenia rozdielu v rozsahu pôsobnosti uplatňovania medzi prvou TSI a novou TSI, ktorá je obsiahnutá v prílohe k tomuto rozhodnutiu, členské štáty oznámia najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia platnosti tohto rozhodnutia vyčerpávajúci zoznam subsystémov a zložiek interoperability, na ktoré sa prvá TSI naďalej vzťahuje. (9) Touto TSI by sa nemalo vyžadovať používanie konkrétnych technológií alebo technických riešení, s výnimkou prípadu, keď je to bezpodmienečne potrebné z dôvodu interoperability systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc. (10) Touto TSI sa na obmedzený čas umožňuje, aby sa zložky interoperability pri splnení určitých podmienok začlenili do subsystémov aj bez certifikácie. (11) Táto TSI sa vo svojej predkladanej verzii podrobne nezaoberá všetkými základnými požiadavkami. V súlade s článkom 17 smernice 96/48/ES majú technické hľadiská, ktoré nie sú zohľadnené, v prílohe L k tejto TSI označenie „otvorené body“. Členské štáty v súlade s článkom 16 ods. 3 smernice 96/48/ES oznámia Komisii a iným členským štátom zoznam svojich vnútroštátnych technických predpisov týkajúcich sa „otvorených bodov“ a postupy, ktoré sa majú používať pri posudzovaní ich zhody. (12) Vo vzťahu k špecifickým prípadom opísaným v kapitole 7 tejto TSI členské štáty oznámia Komisii a iným členským štátom postupy posudzovania zhody, ktoré sa majú použiť. (13) Železničná doprava sa v súčasnosti prevádzkuje na základe existujúcich vnútroštátnych, dvojstranných, mnohonárodných alebo medzinárodných dohôd. Je dôležité, aby tieto dohody nebránili súčasnému a budúcemu pokroku smerom k interoperabilite. Je preto dôležité, aby Komisia tieto dohody preskúmala a určila, či TSI predloženú v tomto rozhodnutí je potrebné zodpovedajúcim spôsobom prepracovať. (14) TSI vychádza z najlepších odborných znalostí dostupných v čase prípravy príslušného návrhu. V záujme ďalšej podpory inovácií a zohľadnenia získaných skúseností by TSI obsiahnutá v prílohe mala podliehať pravidelnej revízii. (15) Touto TSI sa umožňujú inovačné riešenia. Ak sa tieto inovačné riešenia navrhujú, výrobca alebo obstarávateľ stanovia odchýlku od príslušného oddielu TSI. Európska železničná agentúra vypracuje konečné znenie príslušných špecifikácií funkčnosti a rozhrania týkajúcich sa tohto riešenia a vypracuje metódy posudzovania. (16) Ustanovenia tohto rozhodnutia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 21 smernice Rady 96/48/ES, keďže: PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:







Článok 1

Komisia týmto prijíma technickú špecifikáciu interoperability (ďalej len „TSI“) týkajúcu sa subsystému „Energia“ transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

Uvedená TSI sa stanovuje podľa prílohy k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Táto TSI platí pre všetky nové, zmodernizované alebo obnovené infraštruktúry systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc podľa vymedzenia v prílohe I k smernici 96/48/ES.

Článok 3

(1) Vzhľadom na otázky uvedené v prílohe L k TSI a klasifikované ako „otvorené body“ sú podmienkami, ktoré sa majú splniť na overenie interoperability podľa článku 16 ods. 2 smernice 96/48/ES, platné technické predpisy členského štátu, ktorý povoľuje uvedenie subsystému, na ktorý sa vzťahuje toto rozhodnutie, do prevádzky.

(2) Každý členský štát do šiestich mesiacov od notifikácie tohto rozhodnutia oznámi ostatným členským štátom a Komisii:

a) zoznam uplatniteľných technických predpisov uvedených v odseku 1;

b) postupy posudzovania zhody a kontrolné postupy, ktoré sa majú dodržiavať so zreteľom na uplatňovanie týchto predpisov;

c) orgány, ktoré vymenuje na vykonávanie týchto postupov posudzovania zhody a kontrolných postupov.

Článok 4

Vzhľadom na tieto otázky uvedené stanovené v kapitole 7 tejto TSI a označené ako „špecifické prípady“ sa ako postupy posudzovania zhody uplatňujú postupy platné v členských štátoch. Každý členský štát do šiestich mesiacov od notifikácie tohto rozhodnutia oznámi ostatným členským štátom a Komisii:

a) postupy posudzovania zhody a kontrolné postupy, ktoré sa majú dodržiavať so zreteľom na uplatňovanie týchto predpisov;

b) orgány, ktoré vymenuje na vykonávanie týchto postupov posudzovania zhody a kontrolných postupov.

Článok 5

TSI umožňuje prechodné obdobie, v ktorom sa môžu vykonávať posudzovania zhody a certifikáciu zložiek interoperability v rámci subsystému. Počas tohto obdobia členské štáty oznámia Komisii, ktoré zložky interoperability sa uvedeným spôsobom posudzovali, aby bolo možné dôkladne monitorovať trh zložiek interoperability a vykonať príslušné kroky na uľahčenie jeho fungovania.

Článok 6

Rozhodnutie 2002/733/ES sa týmto zrušuje. Jeho ustanovenia však platia aj naďalej vo vzťahu k zachovaniu projektov schválených v súlade s TSI, ktorá tvorí prílohu k uvedenému rozhodnutiu, a vo vzťahu k projektom nových tratí a obnovy alebo modernizácie existujúcich tratí, teda ktoré sú už podstatne rozpracované alebo sú predmetom zmluvy, ktorej plnenie ku dňu notifikácie tohto rozhodnutia prebieha.

Najneskôr do šiestich mesiacov po dni nadobudnutia platnosti tohto rozhodnutia sa Komisii oznámi zoznam subsystémov a zložiek interoperability, na ktoré sa naďalej uplatňujú ustanovenia rozhodnutia 2002/733/ES.

Článok 7

Členské štáty oznámia Komisii do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti pripojenej TSI tieto druhy dohôd:

a) vnútroštátne, dvojstranné alebo viacstranné dohody medzi členskými štátmi a železničnými podnikmi alebo manažérmi infraštruktúry, uzatvorené buď na čas určitý alebo neurčitý a vyžadované v dôsledku špecifickej alebo miestnej povahy plánovanej vlakovej dopravy;

b) dvojstranné alebo viacstranné dohody medzi železničnými podnikmi, manažérmi infraštruktúry alebo členskými štátmi, ktoré poskytujú významnú úroveň miestnej alebo regionálnej interoperability;

c) medzinárodné dohody medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a aspoň jednou treťou krajinou, alebo medzi železničnými podnikmi či manažérmi infraštruktúry členských štátov a aspoň jedným železničným podnikom alebo manažérom infraštruktúry tretej krajiny, ktoré poskytujú významnú úroveň miestnej alebo regionálnej interoperability.

Článok 8

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. októbra 2008.

Článok 9

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.









PRÍLOHA

SMERNICA RADY 96/48/ES – INTEROPERABILITA SYSTÉMU TRANSEURÓPSKYCH VYSOKORÝCHLOSTNÝCH ŽELEZNÍC

TECHNICKÁ ŠPECIFIKÁCIA PRE INTEROPERABILITU

Subsystém „Energia“

1. ÚVOD 1.1. Technický rozsah pôsobnosti 1.2. Zemepisný rozsah pôsobnosti 1.3. Obsah tejto TSI 2. VYMEDZENIE SUBSYSTÉMU/ROZSAH PÔSOBNOSTI 2.1. Rozsah pôsobnosti 2.2. Vymedzenie daného subsystému 2.2.1. Elektrifikačný systém 2.2.2. Geometria nadzemného trolejového vedenia a zberača 2.2.3. Interakcia medzi nadzemným trolejovým vedením a zberačom 2.2.4. Prechod medzi vysokorýchlostnými traťami a ostatnými traťami 2.3. Prepojenia s ostatnými subsystémami a v rámci daného subsystému 2.3.1. Úvod 2.3.2. Prepojenia týkajúce sa elektrifikačného systému 2.3.3. Prepojenia týkajúce sa zariadenia nadzemného trolejového vedenia a zberačov 2.3.4. Prepojenia týkajúce sa interakcie nadzemného trolejového vedenia a zberača 2.3.5. Prepojenia týkajúce sa úsekov s oddelenými fázami a systémami 3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY 3.1. Všeobecné ustanovenia 3.2. Základné požiadavky na subsystém energia 3.3. Špecifické hľadiská pri subsystéme energia 3.3.1. Bezpečnosť 3.3.2. Spoľahlivosť a dostupnosť 3.3.3. Ochrana zdravia 3.3.4. Ochrana životného prostredia 3.3.5. Technická kompatibilita 3.3.6. Údržba 3.3.7. Prevádzka 3.4. Súhrnná tabuľka základných požiadaviek 4. CHARAKTERISTIKA SUBSYSTÉMU 4.1. Úvod 4.2. Funkčné a technické špecifikácie subsystému 4.2.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.2. Napätie a kmitočet 4.2.3. Výkonnosť systému a inštalovaný výkon 4.2.4. Rekuperačné brzdenie 4.2.5. Harmonické emisie vo vzťahu k elektrickým napájacím systémom 4.2.6. Vonkajšia elektromagnetická kompatibilita 4.2.7. Nepretržitosť elektrického napájania v prípade porúch 4.2.8. Ochrana životného prostredia 4.2.9. Nadzemné trolejové vedenie 4.2.9.1. Celkové konštrukčné riešenie 4.2.9.2. Geometria nadzemného trolejového vedenia 4.2.10. Súlad systému nadzemného trolejového vedenia s prechodovým prierezom infraštruktúry 4.2.11. Materiál trolejového drôtu 4.2.12. Rýchlosť šírenia mechanickej vlny trakčného drôtu 4.2.13. Nepoužíva sa 4.2.14. Statická prítlačná sila 4.2.15. Stredná prítlačná sila 4.2.16. Dynamický režim a kvalita odberu prúdu 4.2.16.1. Požiadavky 4.2.16.2. Posudzovanie zhody 4.2.16.2.1. Komponent interoperability nadzemné trolejové vedenie 4.2.16.2.2. Komponent interoperability zberač 4.2.16.2.3. Komponent interoperability nadzemné trolejové vedenie (OCL) na novovybudovanej trati (integrácia do subsystému) 4.2.16.2.4. Komponent interoperability zberač integrovaný do nového koľajového vozidla 4.2.16.2.5. Štatistické výpočty a simulácie 4.2.17. Zvislý pohyb bodu styku 4.2.18. Prúdová zaťažiteľnosť systému nadzemného trolejového vedenia: systémy so striedavým a jednosmerným prúdom, vlaky v pohybe 4.2.19. Rozstup zberačov používaný pri konštrukčnom riešení nadzemného trolejového vedenia 4.2.20. Prúdová zaťažiteľnosť, systémy s jednosmerným prúdom, stojace vlaky 4.2.21. Úseky s oddelenými fázami 4.2.22. Úseky s oddelenými systémami 4.2.22.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.22.2. Zdvihnuté zberače 4.2.22.3. Stiahnuté zberače 4.2.23. Koordinačné opatrenia týkajúce sa elektrickej ochrany 4.2.24. Účinky prevádzky s jednosmerným prúdom na systémy so striedavým prúdom 4.2.25. Účinky harmonických kmitov a dynamické účinky 4.3. Funkčné a technické špecifikácie rozhraní 4.3.1. Subsystém vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá 4.3.2. Subsystém infraštruktúra vysokorýchlostných železníc 4.3.3. Subsystém riadenie, zabezpečenie a návestenie vysokorýchlostných železníc 4.3.4. Prevádzka a riadenie dopravy v systéme vysokorýchlostných železníc 4.3.5. Bezpečnosť v železničných tuneloch 4.4. Prevádzkové predpisy 4.4.1. Riadenie elektrického napájania v prípade nebezpečenstva 4.4.2. Vykonávanie prác 4.4.3. Každodenné riadenie elektrického napájania 4.5. Údržba systému elektrického napájania a systému nadzemného trolejového vedenia 4.5.1. Zodpovednosť výrobcu 4.5.2. Zodpovednosť manažéra infraštruktúry 4.6. Odborné spôsobilosti 4.7. Podmienky ochrany zdravia a bezpečnosti 4.7.1. Ochranné opatrenia týkajúce sa trakčných napájacích staníc a spínacích staníc 4.7.2. Ochranné opatrenia týkajúce sa systému nadzemného trolejového vedenia 4.7.3. Ochranné opatrenia týkajúce sa spätného trakčného vedenia 4.7.4. Ostatné všeobecné požiadavky 4.7.5. Dobre viditeľný odev 4.8. Register infraštruktúry a Európsky register povolených typov vozidiel 4.8.1. Register infraštruktúry 4.8.2. Register železničných koľajových vozidiel 5. KOMPONENTY INTEROPERABILITY 5.1. Definície 5.2. Inovačné riešenia 5.3. Zoznam komponentov interoperability 5.4. Výkonnosť a špecifikácie komponentov 5.4.1. Nadzemné trolejové vedenie 5.4.1.1. Celkové konštrukčné riešenie 5.4.1.2. Geometria 5.4.1.3. Prúdová zaťažiteľnosť 5.4.1.4. Materiál trakčného drôtu 5.4.1.5. Prúd pri státí 5.4.1.6. Rýchlosť šírenia mechanickej vlny 5.4.1.7. Konštrukčné riešenie rozstupu zberačov 5.4.1.8. Stredná prítlačná sila 5.4.1.9. Dynamický režim a kvalita odberu prúdu 5.4.1.10. Zvislý pohyb bodu styku 5.4.1.11. Priestor pre zdvih 6. POSUDZOVANIE ZHODY A/ALEBO VHODNOSTI POUŽITIA 6.1. Komponenty Interoperability 6.1.1. Postupy posudzovania a moduly 6.1.2. Použitie modulov 6.1.2.1. Všeobecné ustanovenia 6.1.2.2. Existujúce riešenia pre komponenty interoperability 6.1.2.3. Inovačné riešenia pre komponenty interoperability 6.2. Subsystém energia 6.2.1. Postupy posudzovania a moduly 6.2.2. Použitie modulov 6.2.2.1. Všeobecné ustanovenia 6.2.2.2. Inovačné riešenia 6.2.3. Posudzovanie údržby 6.3. Platnosť osvedčení vydaných na základe predtým uverejnenej verzie TSI 6.4. Komponenty interoperability bez vyhlásenia ES 6.4.1. Všeobecné ustanovenia 6.4.2. Prechodné obdobie 6.4.3. Certifikácia subsystémov obsahujúcich necertifikované komponenty interoperability počas prechodného obdobia 6.4.3.1. Podmienky 6.4.3.2. Notifikácia 6.4.3.3. Implementácia v priebehu životného cyklu 6.4.4. Ustanovenia o monitorovaní 7. IMPLEMENTÁCIA TSI ENERGIA 7.1. Uplatňovanie tejto TSI na nové vysokorýchlostné trate, ktoré sa uvádzajú do prevádzky 7.2. Uplatňovanie tejto TSI na vysokorýchlostné trate, ktoré sú už v prevádzke 7.2.1. Úvod 7.2.2. Klasifikácia prác 7.2.3. Parametre a špecifikácie týkajúce sa celého subsystému 7.2.4. Parametre týkajúce sa mechanických súčastí nadzemného trolejového vedenia a elektrického napájania 7.2.5. Parametre týkajúce sa trakčného drôtu 7.2.6. Parametre súvisiace s ďalšími smernicami, prevádzkou a údržbou 7.2.7. Rozsah uplatňovania 7.3. Revízia TSI 7.4. Špecifické prípady 7.4.1. Osobitosti rakúskej železničnej siete 7.4.2. Osobitosti belgickej železničnej siete 7.4.3. Osobitosti nemeckej železničnej siete 7.4.4. Osobitosti španielskej železničnej siete 7.4.5. Osobitosti francúzskej železničnej siete 7.4.6. Osobitosti britskej železničnej siete 7.4.7. Osobitosti železničnej siete Eurotunel 7.4.8. Osobitosti talianskej železničnej siete 7.4.9. Osobitosti írskej a severoírskej železničnej siete 7.4.10. Osobitosti švédskej železničnej siete 7.4.11. Osobitosti fínskej železničnej siete 7.4.12. Osobitosti poľskej železničnej siete 7.4.13. Osobitosti dánskej železničnej siete vrátane spojenia Öresundu so Švédskom 7.4.14. Osobitnosti nórskej železničnej siete – len na informatívne účely 7.4.15. Osobitosti švajčiarskej železničnej siete – len na informatívne účely 7.4.16. Osobitosti litovskej železničnej siete 7.4.17. Osobitosti holandskej železničnej siete 7.4.18. Osobitosti slovenskej železničnej siete 7.5. Dohody 7.5.1. Existujúce dohody 7.5.2. Budúce dohody PRÍLOHA A: MODULY ZHODY A.1. Zoznam modulov A.2. Moduly pre komponenty interoperability Modul A1: Vnútorná kontrola konštrukčného riešenia s overením výroby Modul B: Preskúmanie typu Modul C: Zhoda s typom Modul H1: Úplný systém riadenia kvality Modul H2: Úplný systém riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia A.3. Moduly pre subsystémy Modul SG: Overenie jednotky Modul SH2: Úplný systém riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia A.4. Posúdenie údržbových opatrení: Postup posudzovania zhody PRÍLOHA B: POSUDZOVANIE ZHODY KOMPONENTOV INTEROPERABILITY PRÍLOHA C: POSUDZOVANIE SUBSYSTÉMU ENERGIA PRÍLOHA F: ŠPECIFICKÝ PRÍPAD – VEĽKÁ BRITÁNIA – OBALOVÁ KRIVKA ZBERAČA PRÍLOHY G AŽ K NIE SÚ POUŽITÉ PRÍLOHA L: ZOZNAM OTVORENÝCH BODOV

1. ÚVOD

1.1. Technický rozsah pôsobnosti

Táto TSI sa týka subsystému „Energia“ systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc. Subsystém energia je jeden zo subsystémov uvedených v bode 1 prílohy II k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES.

Podľa prílohy I k smernici vysokorýchlostné trate obsahujú:

— osobitne vybudované vysokorýchlostné trate vybavené pre rýchlosti spravidla 250 km/h alebo vyššie,

— osobitne modernizované vysokorýchlostné trate vybavené pre rýchlosti rádovo od 200 km/h,

— osobitne modernizované vysokorýchlostné trate alebo trate osobitne postavené pre vysoké rýchlosti, ktoré majú osobitné vlastnosti vyplývajúce z obmedzení daných topografiou alebo životným prostredím, reliéfom alebo urbanizmom, ktorým sa rýchlosť musí individuálne prispôsobiť.

V predkladanej TSI sa tieto trate zatrieďujú ako kategória I, kategória II a kategória III, v uvedenom poradí.

1.2. Zemepisný rozsah pôsobnosti

Zemepisný rozsah pôsobnosti tejto TSI sa vzťahuje na systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc, ako je opísaný v prílohe 1 k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES.

Používajú sa odkazy najmä na trate transeurópskej železničnej siete opísanej v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 upraveného rozhodnutím č. 884/2004/ES o usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, alebo v akejkoľvek následnej aktualizácii rovnakého rozhodnutia v dôsledku preskúmania stanoveného v článku 21 uvedeného rozhodnutia.

1.3. Obsah tejto TSI

V súlade s článkom 5 ods. 3 smernice 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES sa predkladanou TSI:

a) určuje jej predpokladaný rozsah pôsobnosti (kapitola 2);

b) stanovujú základné požiadavky kladené na subsystém energia (kapitola 3) a jeho rozhrania s ostatnými subsystémami (kapitola 4);

c) ustanovujú funkčné a technické špecifikácie, ktorým musia daný subsystém a jeho rozhrania s ostatnými subsystémami zodpovedať (kapitola 4);

d) určujú komponenty interoperability a rozhrania, ktoré musia byť obsiahnuté v európskych špecifikáciách, vrátane európskych noriem, a ktoré sú potrebné na dosiahnutie interoperability v rámci transeurópskeho systému vysokorýchlostných železníc (kapitola 5);

e) v každom posudzovanom prípade stanovuje, ktoré postupy sa majú použiť na posudzovanie zhody alebo vhodnosti použitia komponentov interoperability alebo overovanie ES týkajúce sa subsystémov (kapitola 6);

f) určuje stratégia implementovania tejto TSI (kapitola 7);

g) určujú pre príslušný personál odborné spôsobilosti a podmienky ochrany zdravia a bezpečnosti na pracovisku, ktoré sa vyžadujú pri prevádzke a údržbe daného subsystému, ako aj pri implementácii TSI (kapitola 4).

V súlade s článkom 6 ods. 3 sa pre špecifické prípady môže pre každú TSI prijať ustanovenie; tieto prípady sú uvedené v kapitole 7.

Touto TSI sa v kapitole 4 stanovujú aj predpisy prevádzky a údržby vymedzené pre oblasť uvedenú v predchádzajúcich odsekoch 1.1 a 1.2.

2. VYMEDZENIE SUBSYSTÉMU/ROZSAH PÔSOBNOSTI

2.1. Rozsah pôsobnosti

V TSI pre subsystém energia sa špecifikujú požiadavky, ktoré sú potrebné na zaistenie interoperatibility systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc. Táto TSI sa vzťahuje na traťovú časť subsystému energia a časť subsystému údržba, ktorá sa týka traťovej časti subsystému energia. Subsystém energia systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc zahŕňa všetky pevné inštalácie, ktoré sa so zreteľom na základné požiadavky požadujú na napájanie vlakov z jednofázovej alebo trojfázovej vysokonapäťovej (vn a vvn) siete.

Do subsystému energia patria aj vymedzenie a kritériá kvality pre interakciu medzi zberačom a nadzemným trolejovým vedením.

Subsystém energia pozostáva z týchto častí:

— trakčné napájacie stanice: na svojej primárnej strane sú napojené na vysokonapäťovú rozvodnú sieť s transformáciou vysokého napätia (vn alebo vvn) na napätie a/alebo premenou na systém elektrického napájania vhodný pre vlaky. Na svojej sekundárnej strane sú trakčné napájacie stanice napojené na nadzemné železničné trolejové vedenie;

— spínacie stanice: elektrické zariadenie umiestnené na účely napájania na medziľahlých miestach medzi trakčnými napájacími stanicami a paralelným zapojením trolejových vedení a rovnako slúžiace na zaistenie ochrany, izolácie, pomocných zdrojov;

— systém nadzemného trolejového vedenia: systém, ktorým sa elektrická energia rozvádza do vlakov jazdiacich na trase a prenáša do vlakov pomocou zberačov. Systém nadzemného trolejového vedenia je takisto vybavený ručne alebo diaľkovo ovládanými odpojovačmi, ktoré sú potrebné na izolovanie úsekov alebo skupín nadzemného trolejového vedenia v závislosti od prevádzkových potrieb.; Napájacie vedenia sú súčasťou nadzemného trolejového vedenia

— spätné trakčné vedenie: všetky vodiče, ktoré tvoria plánovanú trasu trakčného spätného prúdu a prúdu za poruchových podmienok. Z toho hľadiska je preto spätné trakčné vedenie súčasťou subsystému energia a je v rozhraní so subsystémom infraštruktúra.

Zberače prenášajú elektrickú energiu zo systému nadzemného trolejového vedenia do vlaku, na ktorom sú namontované. Zberač je zabudovaný do vlaku a uvádza sa do činnosti spolu s ním a patrí do rozsahu pôsobnosti TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. V tejto TSI je špecifikovaná interakcia medzi zberačom a nadzemným trolejovým vedením.

2.2. Vymedzenie daného subsystému

2.2.1. Elektrifikačný systém

Vlak je rovnako ako každé elektrické zariadenie konštrukčne riešený tak, aby správne fungoval pri menovitom napätí a menovitom kmitočte, ktoré sa využívajú na jeho koncových zariadeniach, t. j. zberači (zberačoch) a kolesách. Na zaistenie predpokladaného výkonu vlaku je potrebné definovať odchýlky a rozsahy týchto parametrov.

Vysokorýchlostné vlaky majú zodpovedajúce vysoké nároky na energiu. Je potrebné mať vysoké napájacie napätie a (tomu zodpovedajúci) nižší prúd, aby vlaky boli elektricky napájané s minimálnymi odporovými stratami. Systém elektrického napájania musí byť konštrukčne riešený tak, aby bol každý vlak napájaný potrebnou energiou. Spotreba energie každého vlaku a grafikon vlakovej dopravy sú preto dôležité hľadiská výkonu.

Moderné vlaky sú často schopné využívať rekuperačné brzdenie, ktoré vracia energiu do elektrického napájania a znižuje celkovú spotrebu energie. Systém elektrického napájania musí byť preto konštrukčne riešený tak, aby prijímal energiu vytváranú rekuperačným brzdením.

V každom elektrickom systéme sa môže vyskytnúť skrat a iné poruchové stavy. Elektrifikačný systém musí byť konštrukčne riešený tak, aby riadiace jednotky subsystému ihneď zistili tieto poruchy a uviedli do činnosti opatrenia na vypnutie skratového prúdu a vyradenie poruchou postihnutej časti elektrického obvodu. Elektrifikačný systém musí byť po takýchto prípadoch schopný čo najskôr obnoviť napájanie do všetkých zariadení, aby sa obnovila prevádzka.

2.2.2. Geometria nadzemného trolejového vedenia a zberača

Kompatibilná geometria nadzemného trolejového vedenia a zberača je dôležitou stránkou interoperability. Pokiaľ ide o geometrickú interakciu, je potrebné stanoviť výšku trolejového vedenia nad koľajnicami, bočné vychýlenie pri bezvetrí a pod tlakom vetra a prítlačnú silu. Geometria hlavy zberača je takisto veľmi dôležitá na zabezpečenie správnej interakcie s nadzemným trolejovým vedením so zreteľom na bočné výkyvy vozidla.

2.2.3. Interakcia medzi nadzemným trolejovým vedením a zberačom

Pri vysokých rýchlostiach predpokladaných pri systéme transeurópskych vysokorýchlostných železníc predstavuje interakcia medzi nadzemným trolejovým vedením a zberačom veľmi dôležité hľadisko pri zabezpečení spoľahlivého prenosu energie bez prílišných rušivých vplyvov pôsobiacich na železničné zariadenia a životné prostredie. Toto vzájomné pôsobenie je určené predovšetkým týmito prvkami:

— statické a aerodynamické účinky závislé od povahy klzných líšt zberača a konštrukčného riešenia zberača, tvare vozidla, na ktorom je (sú) zberač(-e) namontovaný(-é) a na umiestnení zberača na vozidle,

— kompatibilita materiálu klzných líšt s trakčným drôtom,

— dynamické vlastnosti nadzemného trolejového vedenia a zberača(-ov),

— ochrana zberača(-ov) a nadzemného trolejového vedenia v prípade pokazenej klznej lišty zberača,

— počet zberačov v prevádzke a vzdialenosť medzi nimi, pretože každý zberač sa môže vzájomne rušiť s ostatnými zberačmi na tom istom úseku nadzemného trolejového vedenia.

2.2.4. Prechod medzi vysokorýchlostnými traťami a ostatnými traťami

Pozdĺž trasy trate budú platiť rozdielne požiadavky. Prechod medzi úsekmi s rozdielnymi požiadavkami ovplyvňuje zásobovanie energiou a systém nadzemného trolejového vedenia a v TSI Energia sa ním treba zaoberať.

2.3. Prepojenia s ostatnými subsystémami a v rámci daného subsystému

2.3.1. Úvod

Subsystém energia má prepojenia s ostatnými subsystémami systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc, aby sa dosiahla očakávaná výkonnosť. Na tieto prepojenia sa vzťahuje vymedzenie rozhraní a výkonnostných kritérií.

2.3.2. Prepojenia týkajúce sa elektrifikačného systému

— Napätie, kmitočet a ich prípustný rozsah sú v rozhraní so subsystémom vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

— Inštalovaný výkon na tratiach a špecifikovaný účinník, ktoré určujú výkonnosť systému vysokorýchlostných železníc, sú v rozhraní so subsystémom vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

— Rekuperačné brzdenie znižuje spotrebu energie a je v rozhraní so subsystémom vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

— Pevné elektrické inštalácie a vlakové trakčné vybavenie musia byť chránené pred skratmi. Vypínanie výkonových vypínačov v trakčných napájacích staniciach a vo vlakoch musí byť koordinované. Elektrická ochrana je v rozhraní so subsystémom vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

— Elektrické rušenie a harmonické emisie sú v rozhraní so subsystémom vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá a subsystémom riadenie, zabezpečenie a návestenie.

2.3.3. Prepojenia týkajúce sa zariadenia nadzemného trolejového vedenia a zberačov

— Na vysokorýchlostných tratiach je potrebné venovať osobitnú pozornosť výškovej polohe trakčného drôtu, aby sa zabránilo nadmernému opotrebeniu. Výšková poloha trolejového drôtu je v rozhraní so subsystémom infraštruktúra a subsystémom vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

— Bočné výkyvy vozidla a zberača sú v rozhraní so subsystémom infraštruktúra.

2.3.4. Prepojenia týkajúce sa interakcie nadzemného trolejového vedenia a zberača

Kvalita odberu prúdu závisí od počtu zberačov, ktoré sú v prevádzke, ich rozstupov a iných špecifických podrobností týkajúcich sa hnacieho vozidla. Usporiadanie zberačov je v rozhraní so subsystémom energia.

2.3.5. Prepojenia týkajúce sa úsekov s oddelenými fázami a systémami

— Na prechod medzi elektrifikačnými systémami a úsekmi s oddelenými fázami, a to bez premostenia, sa stanovuje počet a usporiadanie zberačov na vlakoch. To je v rozhraní so subsystémom vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

— Na prechod medzi elektrifikačnými systémami a úsekmi s oddelenými fázami, a to bez premostenia, sa vyžaduje regulácia vlakového prúdu. To je v rozhraní so subsystémom riadenie, zabezpečenie a návestenie.

— Pri prechode úsekmi s oddelenými systémami môže byť potrebné stiahnuť zberač(e). To je v rozhraní so subsystémom riadenie, zabezpečenie a návestenie.

3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY

3.1. Všeobecné ustanovenia

V rozsahu pôsobnosti tejto TSI zabezpečuje zhoda so špecifikáciami opísanými v týchto častiach:

— kapitola 4 pre subsystém

— kapitola 5 pre komponenty interoperability,

doložené pozitívnym výsledkom posúdenia:

— zhody a/alebo vhodnosti použitia komponentov interoperability,

— a overenia subsystému,

ako je opísané v kapitole 6, splnenie príslušných základných požiadaviek uvedených v častiach 3.2 a 3.3 tejto TSI.

Napriek tomu však, ak je časť základných požiadaviek upravená vnútroštátnymi predpismi z dôvodu:

— otvorených a vyhradených bodov, ktoré sú stanovené v TSI,

— odchýlky podľa článku 7 smernice 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES,

— špecifických prípadov opísaných v časti 7.4 tejto TSI,

príslušné posúdenie zhody sa vykonáva na základe zodpovednosti príslušného členského štátu podľa oznámených postupov.

V súlade s článkom 4 ods. 1 smernice 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES musia systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc, jeho subsystémy a komponenty interoperability spĺňať základné požiadavky stanovené vo všeobecných podmienkach v prílohe III k smernici.

3.2. Základné požiadavky na subsystém energia

Základné požiadavky sa vzťahujú na tieto oblasti:

— bezpečnosť,

— spoľahlivosť a dostupnosť,

— ochrana zdravia,

— ochrana životného prostredia,

— technická kompatibilita.

3.3. Špecifické hľadiská pri subsystéme energia

3.3.1. Bezpečnosť

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES sú základné požiadavky na bezpečnosť tieto:

1.1.1. Konštrukčné riešenie, stavba alebo montáž, údržba a monitorovanie súčastí rozhodujúcich z hľadiska bezpečnosti, a konkrétnejšie tých súčastí, ktoré súvisia s jazdou vlaku, musia zaručovať bezpečnosť na úrovni zodpovedajúcej cieľom stanoveným pre sieť, vrátane cieľov stanovených na riešenie špecifických mimoriadnych situácií.

1.1.2. Parametre súvisiace so stykom koleso-koľajnica musia spĺňať požiadavky na stabilitu potrebné na zaručenie bezpečnej jazdy pri najvyššej povolenej rýchlosti.

1.1.3. Použité súčasti musia odolať každému bežnému alebo výnimočnému namáhaniu špecifikovanému v priebehu ich prevádzky. Dôsledky akejkoľvek náhodnej poruchy na bezpečnosť musia byť obmedzené primeranými prostriedkami.

1.1.4. Konštrukčné riešenie pevných inštalácií a koľajových vozidiel a výber použitých materiálov musia byť zamerané na obmedzenie vzniku, šírenia a účinkov ohňa a dymu v prípade požiaru.

1.1.5. Všetky zariadenia, pri ktorých sa plánuje, že budú s nimi manipulovať používatelia, musia byť konštrukčne riešené tak, aby sa neohrozila bezpečnosť používateľov, ak sa tieto zariadenia predvídateľne použijú spôsobom, ktorý nie je v súlade so zverejnenými pokynmi.

Hľadiská uvedené v 1.1.2 a 1.1.5 nie sú pre subsystém energia relevantné.

Na splnenie základných požiadaviek uvedených v bodoch 1.1.1, 1.1.3 a 1.1.4 musí byť subsystém energia navrhnutý a konštruovaný tak, aby sa splnili požiadavky stanovené v ustanoveniach 4.2.4, 4.2.7, 4.2.9 až 4.2.16, 4.2.18 až 4.2.25, 4.4.1, 4.4.2, 4.5 a 4.7.1 až 4.7.3 a aby použité komponenty interoperability vyhovovali požiadavkám stanoveným v ustanoveniach 5.4.1.1 až 5.4.1.5, 5.4.1.7 až 5.4.1.9 a 5.4.1.11.

Pre subsystém energia je osobitne významná nasledujúca základná požiadavka v súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES, týkajúca sa bezpečnosti.

2.2.1. Prevádzkou systémov dodávky energie sa nesmie narušiť bezpečnosť vysokorýchlostných vlakov ani osôb (používateľov, prevádzkového personálu, obyvateľov žijúcich pri tratiach ani ďalších osôb).

Na splnenie základnej požiadavky uvedenej v ustanovení 2.2.1 musí byť subsystém energia navrhnutý a konštruovaný tak, aby sa splnili požiadavky uvedené v ustanoveniach 4.2.4 až 4.2.7, 4.2.18, 4.2.20 až 4.2.25, 4.4.1, 4.4.2, 4.5, a 4.7.1 až 4.7.4 a aby použité komponenty interoperability vyhovovali požiadavkám uvedeným v ustanoveniach 5.4.1.2, 5.4.1.3, 5.4.1.5, 5.4.1.8 až 5.4.1.11.

3.3.2. Spoľahlivosť a dostupnosť

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES je z hľadiska spoľahlivosti a dostupnosti významná táto základná požiadavka:

1.2. Monitorovanie a údržba pevných alebo pohyblivých komponentov, ktoré súvisia s jazdou vlaku, sa musia organizovať, uskutočňovať a kvantifikovať takým spôsobom, aby sa zaistila ich prevádzka za plánovaných podmienok.

Na splnenie základnej požiadavky 1.2 sa subsystém energia musí udržiavať tak, aby sa splnili požiadavky uvedené v ustanoveniach 4.2.7, 4.2.18, 4.4.2, 4.5.

3.3.3. Ochrana zdravia

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES sú základné požiadavky týkajúce sa ochrany zdravia tieto:

1.3.1. Materiály, pri ktorých existuje predpoklad, že by mohli vzhľadom na spôsob ich používania predstavovať ohrozenie zdravia osôb, ktoré k nim majú prístup, sa nesmú vo vlakoch a v železničnej infraštruktúre používať.

1.3.2. Tieto materiály sa musia vyberať, rozmiestňovať a používať takým spôsobom, aby sa obmedzila emisia škodlivých a nebezpečných výparov alebo plynov, najmä v prípade požiaru.

Na splnenie základných požiadaviek uvedených v ustanoveniach 1.3.1 a 1.3.2 musí byť subsystém energia navrhnutý a konštruovaný tak, aby sa splnili požiadavky stanovené v ustanoveniach 4.2.11, 4.5, 4.7.1 až 4.7.4 a aby použité komponenty interoperability vyhovovali požiadavkám uvedeným v ustanovení 5.4.1.4.

3.3.4. Ochrana životného prostredia

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES sú základné požiadavky týkajúce sa životného prostredia tieto:

1.4.1. Vplyv stavby a prevádzky systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc na životné prostredie sa musí posúdiť a zohľadniť v etape konštrukčného riešenia systému v súlade s platnými predpismi Spoločenstva.

1.4.2. Materiály používané vo vlakoch a infraštruktúre musia zabraňovať emisiám výparov alebo plynov, ktoré sú škodlivé a nebezpečné pre životné prostredie, najmä v prípade požiaru.

1.4.3. Koľajové vozidlá a energetické napájacie systémy musia byť konštrukčne riešené a vyrobené tak, aby boli elektromagneticky kompatibilné s inštalačným vybavením a verejnými alebo súkromnými sieťami, s ktorými by mohli interferovať.

Na splnenie základných požiadaviek uvedených v ustanoveniach 1.4.1, 1.4.2 a 1.4.3 musí byť subsystém energia navrhnutý a konštruovaný tak, aby sa splnili požiadavky stanovené v ustanoveniach 4.2.4 až 4.2.6, 4.2.8, 4.2.11, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.21, 4.2.22, 4.2.24, 4.2.25 a 4.7.1 až 4.7.3 a aby použité komponenty interoperability vyhovovali požiadavkám stanoveným v ustanoveniach 5.4.1.2, 5.4.16, 5.4.1.7 a 5.4.1.9 až 5.4.1.11.

Pre subsystém energia je významná najmä nasledujúca základná požiadavka v súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES týkajúca sa ochrany životného prostredia:

2.2.2. Fungovanie energetických napájacích systémov nesmie interferovať so životným prostredím nad rámec špecifikovaných obmedzení.

Na splnenie základnej požiadavky uvedenej v ustanovení 2.2.2 musí byť subsystém energia navrhnutý a konštruovaný tak, aby sa splnili požiadavky uvedené v ustanoveniach 4.2.6, 4.2.8, 4.2.12, 4.2.16, a 4.7.1 až 4.7.3 a aby použité komponenty interoperability vyhovovali požiadavkám stanoveným v bodoch 5.4.1.2, 5.4.1.6, 5.4.1.9 až 5.4.1.11.

3.3.5. Technická kompatibilita

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES v znení úprav podľa smernice 2004/50/ES sú základné požiadavky na technickú kompatibilitu tieto:

1.5. Technické vlastnosti infraštruktúr a pevných inštalácií musia byť kompatibilné medzi sebou navzájom a s technickými vlastnosťami vlakov v systéme transeurópskych vysokorýchlostných železníc. Ak sa preukáže, že na určitých úsekoch trate je ťažké dodržať tieto vlastnosti, môžu sa uplatňovať dočasné riešenia, ktorými sa zabezpečí kompatibilita v budúcnosti.

Na splnenie základnej požiadavky uvedenej v ustanovení 1.5 musí byť subsystém energia navrhnutý a konštruovaný tak, aby sa splnili požiadavky uvedené v ustanoveniach 4.2.1 až 4.2.4, 4.2.6, 4.2.9 až 4.2.25, 4.4.2, 4.5 a 4.7.1 až 4.7.3 a aby použité komponenty interoperability vyhovovali požiadavkám uvedeným v ustanoveniach 5.4.1.1 až 5.4.1.11.

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES je pre subsystém energia osobitne významná táto základná požiadavka na technickú kompatibilitu:

2.2.3. Elektrické napájacie systémy používané v celom systéme transeurópskych vysokorýchlostných železníc musia: — umožňovať vlakom dosahovať špecifickú úroveň výkonnosti, — byť kompatibilné s odbernými zariadeniami namontovanými vo vlakoch.

Na splnenie základnej požiadavky uvedenej v ustanovení 2.2.3 musí byť subsystém energia navrhnutý a konštruovaný tak, aby sa splnili požiadavky uvedené v ustanoveniach 4.2.1 až 4.2.4, 4.2.9, 4.2.11 až 4.2.22, a 4.5 a aby použité komponenty interoperability vyhovovali požiadavkám stanoveným v ustanoveniach 5.4.1.1 až 5.4.1.11.

3.3.6. Údržba

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES sú základné požiadavky na údržbu tieto:

2.5.1. Technické zariadenia a postupy používané v strediskách údržby nesmú predstavovať ohrozenie ľudského zdravia.

2.5.2. Technické zariadenia a postupy používané v strediskách údržby nesmú presahovať povolené hladiny obťažovania so zreteľom na okolité prostredie.

2.5.3. Zariadenia na údržbu pre vysokorýchlostné vlaky musia umožňovať bezpečnú, zdravotne neškodnú a pohodlnú prevádzku vo všetkých vlakoch, pre ktoré boli konštrukčne riešené.

Hľadiská uvedené v ustanovení 2.5.3 nie sú pre subsystém energia relevantné.

V prípade subsystému energia sa údržba nevykonáva v strediskách údržby, ale pozdĺž trate. Údržbu vykonávajú údržbárske jednotky, pre ktoré platia požiadavky uvedené v ustanoveniach 2.5.1 a 2.5.2. Na splnenie základných požiadaviek uvedených v ustanoveniach 2.5.1 a 2.5.2 musí byť komponent interoperability týkajúca sa subsystému energia navrhnutá a konštruovaná tak, aby sa splnili požiadavky uvedené v ustanoveniach 4.2.8, 4.5 a 4.7.4.

3.3.7. Prevádzka

V súlade s prílohou III k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES sú základné požiadavky na prevádzku tieto:

2.7.1. Predpisy o prevádzke siete a odborná spôsobilosť vodičov a vlakového personálu sa musia zosúladiť tak, aby sa zaručila bezpečná medzinárodná prevádzka. Prevádzka a intervaly údržby, odborná príprava a odborná spôsobilosť pracovníkov údržby a systém zabezpečovania kvality zavedený v strediskách údržby príslušných prevádzkovateľov musia zaručovať vysokú úroveň bezpečnosti.

2.7.2. Prevádzka a intervaly údržby, odborná príprava a odborná spôsobilosť pracovníkov údržby a systém zabezpečovania kvality zavedený príslušnými prevádzkovateľmi v strediskách údržby musia zaručovať vysokú úroveň spoľahlivosti a dostupnosti systému.

2.7.3. Predpisy o prevádzke siete a odborná spôsobilosť vodičov, vlakového personálu a vedúcich dopravy sa musia zosúladiť tak, aby sa zaručila prevádzková účinnosť systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

V prípade subsystému energia sa údržba nevykonáva v strediskách údržby, ale pozdĺž trate. Údržbu vykonávajú údržbárske jednotky. Na splnenie základných požiadaviek podľa ustanovení 2.7.1 až 2.7.3 musia byť komponenty interoperability týkajúce sa subsystému energia navrhnuté a konštruované tak, aby sa splnili požiadavky uvedené v ustanoveniach 4.2.4, 4.2.21 až 4.2.23, 4.4.1, 4.4.2, 4.5, 4.6 a 4.7.1 až 4.7.4.

3.4. Súhrnná tabuľka základných požiadaviek

Ustanovenia týkajúce sa jednotlivých základných požiadaviek sú uvedené v nasledujúcej tabuľke 3.4; ak je v stĺpci uvedené označenie X, základnej požiadavky sa týka ustanovenie uvedené na ľavej strane.







Tabuľka 3.4 Číslo ustanovenia Názov ustanovenia Bezpečnosť Spoľahlivosť a dostupnosť Ochrana zdravia Ochrana životného prostredia Technická kompatibilita Prevádzka Údržba 1.1.1 1.1.3 1.1.4 2.2.1 1.2 1.3.1 1.3.2 1.4.1 1.4.2 1.4.3 2.2.2 1.5 2.2.3 2.7.1 2.7.2 2.7.3 2.5.1 2.5.2 4.2.1 Všeobecné ustanovenia — — — — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.2 Napätie a kmitočet — — — X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.3 Výkonnosť systému a inštalovaný výkon — — — — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.4 Rekuperačné brzdenie — X — X — — — X — — — X X X — — — — 4.2.5 Harmonické emisie vo vzťahu k elektrickým napájacím systémom — — — X — — — — — X — — — — — — — — 4.2.6 Vonkajšia elektromagnetická kompatibilita — — — X — — — X — X X X — — — — — — 4.2.7 Nepretržitosť elektrického napájania v prípade porúch X X — X X — — — — — — — — — — X — — 4.2.8 Ochrana životného prostredia — — — — — — — X X X X — — — — — — X 4.2.9.1 Celkové konštrukčné riešenie X X X — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.9.2 Geometria nadzemného trolejového vedenia X X — — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.10 Súlad nadzemného trolejového vedenia s priechodovým prierezom infraštruktúry X — — — — — — — — — — X — — — — — — 4.2.11 Materiál trolejového drôtu X X X — — — X — — — — X X — — — — — 4.2.12 Rýchlosť šírenia mechanickej vlny trolejového drôtu — — — — — — — — — X X X X — — — — — 4.2.14 Statická prítlačná sila X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.15 Stredná prítlačná sila X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.16 Požiadavky na dynamický režim a kvalitu odberu prúdu X X — X — — — — — X X X X — — — — — 4.2.17 Zvislý pohyb bodu styku — — — X — — — — — X — X X — — — — — 4.2.18 Prúdová zaťažiteľnosť systému nadzemného trolejového vedenia X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.19 Rozstup zberačov používaný pri konštrukčnom riešení nadzemného trolejového vedenia — X — — — — — — — X — X X — — — — — 4.2.20 Prúd pri státí (systémy s jednosmerným prúdom) X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.21 Úseky s oddelenými fázami X — X X — — — — — X — X X X — X — — 4.2.22 Úseky s oddelenými systémami X — X X — — — — — X — X X X — X — — 4.2.23 Spôsoby koordinácie elektrických ochrán X X — X — — — — — — — X — X — X — — 4.2.24 Účinky jednosmerného prúdu na systémy so striedavým prúdom — X X X — — — — — X — X — — — — — — 4.2.25 Účinky harmonických kmitov a dynamické účinky X X — X — — — — — X — X — — — — — — 4.4.1 Riadenie elektrického napájania v prípade nebezpečenstva X X — X — — — — — — — — X — X — — 4.4.2 Vykonávanie prác X — — X X — — — — — — X — X X X — — 4.5 Údržba systému elektrického napájania a systému nadzemného trolejového vedenia X X X X X X X — X — — X X X X X X X 4.6 Odborné spôsobilosti — — — — — — — — — — — — — X X X — — 4.7.1 Ochranné opatrenia týkajúce sa trakčných napájacích staníc a spínacích staníc X X X X — X X — — X X X — X — — — — 4.7.2 Ochranné opatrenia týkajúce sa systému nadzemného trolejového vedenia X X X X — X X — — X X X — X — — — — 4.7.3 Ochranné opatrenia týkajúce sa spätného trakčného vedenia X X X X — X X — — X X X X X — — — — 4.7.4 Ostatné všeobecné požiadavky — — — X — X X — — — — — — X X X X X 5.4.1.1 Celkové konštrukčné riešenie X X X — — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.2 Geometria X X — X — — — — — X X X X — — — — — 5.4.1.3 Prúdová zaťažiteľnosť X X X X — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.4 Materiál trolejového drôtu X X X — — — X — — — — X X — — — — — 5.4.1.5 Prúd pri státí (systémy s jednosmerným prúdom) X X X X — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.6 Rýchlosť šírenia mechanickej vlny — — — — — — — — — X X X X — — — — — 5.4.1.7 Konštrukčné riešenie rozstupu zberačov — X — — — — — — — X — X X — — — — — 5.4.1.8 Stredná prítlačná sila X X X X — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.9 Dynamický režim a kvalita odberu prúdu X X — X — — — — — X X X X — — — — — 5.4.1.10 Zvislý pohyb bodu styku — — — X — — — — — X — X X — — — — — 5.4.1.11 Priestor pre zdvih X X — X — — — — — X X X X — — — — —

4. CHARAKTERISTIKA SUBSYSTÉMU

4.1. Úvod

Systém transeurópskych vysokorýchlostných železníc, na ktorý sa vzťahuje smernica 96/48/ES a ktorého súčasťou je subsystém energia, je integrovaný systém, ktorého kompatibilita sa musí overiť. Táto kompatibilita sa kontroluje najmä so zreteľom na špecifikácie subsystému, na jeho rozhrania so systémom, v ktorom je integrovaný, ako aj na predpisy o prevádzke a údržbe.

Vo funkčných a technických špecifikáciách subsystému a jeho rozhraní, opísaných v častiach 4.2 a 4.3, sa nepredpisuje použitie špecifických technológií alebo technických riešení, s výnimkou prípadov, keď je to bezpodmienečne potrebné pre interoperabilitu transeurópskej vysokorýchlostnej železničnej siete. Inovačné riešenia pre interoperabilitu si však môžu vyžadovať nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania. S cieľom umožniť technologické inovácie sa tieto špecifikácie a metódy posudzovania musia vytvoriť pomocou postupu, ktorý je opísaný v ustanoveniach 6.1.2.3 a 6.2.2.2.

S prihliadnutím na všetky základné požiadavky sa subsystém energia charakterizuje pomocou špecifikácií určených v ustanoveniach 4.2 až 4.8.

Pokiaľ ide o špecifické prípady, pozri kapitolu 7.4; pri odkaze na normy EN sa akékoľvek obmeny nazývané „vnútroštátne odchýlky“ alebo „osobitné vnútroštátne podmienky“ v normách EN neuplatňujú. Pokiaľ ide o ustanovenia noriem EN, v ktorých sú zapracované tabuľky, názvy stĺpcov vysokorýchlostných tratí (HS), modernizovaných tratí (UP) a spájajúcich tratí (Conn) musia byť upravené na kategórie I., II, a III, v uvedenom poradí.

4.2. Funkčné a technické špecifikácie subsystému

4.2.1. Všeobecné ustanovenia

Výkonnosť, ktorú má subsystém energia dosahovať, musí zodpovedať príslušnej výkonnosti špecifikovanej pre každú kategóriu trate systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc, a to so zreteľom na:

— najvyššiu traťovú rýchlosť a

— požadovaný príkon vlakov na zberačoch.

Konštrukčné riešenie subsystému energia musí zabezpečiť špecifikovanú výkonnosť.

Na krátkom úseku trate spájajúcej vysokorýchlostnú trať s inou traťou manažér infraštruktúry určí miesto, odkiaľ začínajú platiť požiadavky TSI subsystému energia pre vysokorýchlostné trate.

4.2.2. Napätie a kmitočet

Pre hnacie vozidlá je potrebná normalizácia hodnôt napätia a kmitočtu. V tabuľke 4.2.2 sú vymenované menovité hodnoty napätia a menovité hodnoty kmitočtov systémov elektrického napájania, ktoré sa majú používať v závislosti od kategórie trate.







Tabuľka 4.2.2 Menovité napätia a kmitočty a súvisiace kategórie tratí Menovité napätia a kmitočty Kategória I Kategória II Kategória III AC 25 kV 50 Hz X X X AC 15 kV 16,7 Hz (1) X X DC 3 kV (2) X X DC 1,5 kV — X X (1) V členských štátoch so sieťami elektrifikovanými striedavým prúdom 15 kV 16,7 Hz je prípustné, aby sa tento systém používal pre nové trate kategórie I. Rovnaký systém sa môže používať v susedných krajinách, keď je členský štát schopný to ekonomicky zdôvodniť. V tomto prípade sa nevyžaduje posudzovanie. (2) Napájanie jednosmerným 3 kV prúdom je prípustné používať v Taliansku, Španielsku a v Poľsku pre existujúce trate a pre úseky nových tratí kategórie I s rýchlosťou 250 km/h, ak by pre trate s elektrifikáciou striedavým prúdom 25 kV 50 Hz mohlo vzniknúť nebezpečenstvo narušovania pozemného a vlakového návestného zariadenia na existujúcej trati.

▼M1

Napätie a frekvencia na výstupoch z trakčnej napájacej stanice a na zberači musia vyhovovať ustanoveniu 4 normy EN 50163:2004. Zhoda sa preukazuje pomocou posúdenia konštrukčného riešenia.

▼B

4.2.3. Výkonnosť systému a inštalovaný výkon

Subsystém energia musí byť konštrukčne riešený tak, aby spĺňal požiadavky na výkon vzhľadom na tieto činitele:

— rýchlosť trate,

— minimálny interval medzi vlakmi,

— maximálny vlakový prúd,

— účinník vlakov,

— cestovný poriadok a plánované služby,

— stredné užitočné napätie,

v súlade s príslušnou kategóriou trate.

▼M1

Konštrukčným riešením subsystému energia sa musí zabezpečiť, aby elektrické napájanie bolo schopné dosiahnuť stanovenú výkonnosť.

▼B

Vypočítané stredné užitočné napätie „na zberači“ musí byť v súlade s ustanoveniami 8.3 a 8.4 normy EN 50388:2005 s využitím projektových údajov účinníka uvedených v ustanovení 6 normy EN 50388:2005, ale s výnimkou vlakov odstavených na zoraďovacích staniciach a vedľajších manipulačných koľajach, pre ktoré je špecifikácia daná v ustanovení 4.2.8.3.3 TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá (2006). Posudzovanie zhody sa vykonáva v súlade s ustanoveniami 14.4.1, 14.4.2 (iba simulácie) a 14.4.3 normy EN 50388:2005.

4.2.4. Rekuperačné brzdenie

Systémy elektrického napájania striedavým prúdom musia byť konštrukčne riešené tak, aby umožnili použitie rekuperačného brzdenia ako prevádzkovej brzdy, ktorá je schopná nepretržitej výmeny energie buď s inými vlakmi alebo akýmkoľvek iným spôsobom. Riadiace a ochranné zariadenia trakčnej napájacej stanice v systéme elektrického napájania musia umožniť rekuperačné brzdenie.

▼M1

Nevyžaduje sa, aby systémy elektrického napájania jednosmerným prúdom boli konštrukčne riešené tak, aby umožňovali použitie rekuperačného brzdenia ako prevádzkovej brzdy.

▼B

Pevné inštalácie a ich ochranné zariadenia musia umožniť použitie rekuperačného brzdenia, pokiaľ nenastanú okolnosti opísané v norme EN 50388:2005 ustanovení 12.1.1. Posudzovanie zhody pre pevné inštalácie sa vykonáva v súlade s ustanovením 14.7.2 normy EN 50388:2005.

4.2.5. Harmonické emisie vo vzťahu k elektrickým napájacím systémom

Harmonickými emisiami vo vzťahu k systému zásobovania energiou sa zaoberá manažér infraštruktúry so zreteľom na európske alebo vnútroštátne normy a požiadavky systému zásobovania energiou.

V rámci tejto TSI sa posudzovanie zhody nevyžaduje.

4.2.6. Vonkajšia elektromagnetická kompatibilita

▼M1

Vonkajšia elektromagnetická kompatibilita nie je špecifická vlastnosť transeurópskej vysokorýchlostnej železničnej siete. Zariadenia elektrického napájania sa musia zhodovať s normou EN 50121-2:2006, aby sa splnili všetky požiadavky týkajúce sa elektromagnetickej kompatibility.

▼B

V rámci tejto TSI sa posudzovanie zhody nevyžaduje.

4.2.7. Nepretržitosť elektrického napájania v prípade porúch

Elektrické napájanie a nadzemné trolejové vedenie musia byť konštrukčne riešené tak, aby umožňovali pokračovanie prevádzky v prípade porúch. Toto sa musí dosiahnuť rozdelením trolejových vedení na napájacie úseky a inštaláciou náhradného zariadenia v trakčných napájacích staniciach.

Posudzovanie zhody sa vykoná pomocou kontroly schém zapojenia. Je potrebné preukázať, že boli zavedené opatrenia na pokračovanie napájania v takej podobe, ktorá bola naprojektovaná.

4.2.8. Ochrana životného prostredia

Na ochranu životného prostredia sa vzťahujú iné európske právne predpisy týkajúce sa posudzovania vplyvov určitých projektov na životné prostredie.

V rámci tejto TSI sa posudzovanie zhody nevyžaduje.

4.2.9. Nadzemné trolejové vedenie

4.2.9.1. Celkové konštrukčné riešenie

Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí byť v súlade s ustanoveniami 5.1, 5.2.1.2, 5.2.4.1 až 5.2.4.8, 5.2.5, 5.2.6, 5.2.7, 5.2.8.2, 5.2.10, 5.2.11 a 5.2.12 normy EN 50119:2001. Pri konštrukčnom riešení a prevádzke nadzemných trolejových vedení sa predpokladá, že zberače sú vybavené automatickým sťahovacím zariadením (ADD) (pozri ustanovenia 4.2.8.3.6.4 a 4.2.8.3.8.4 v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá).

Ďalšie požiadavky, ktoré sa týkajú vysokorýchlostných tratí, sú špecifikované ďalej.

4.2.9.2. Geometria nadzemného trolejového vedenia

Nadzemné trolejové vedenie musí byť konštrukčne riešené na použitie zberačmi, ktorých geometria hlavy je špecifikovaná v ustanovení 4.2.8.3.7.2 TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá, ako aj vlakmi v zmysle špecifikácie uvedenej v TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá.

Kompatibilita transeurópskej železničnej siete je určená výškou trolejového drôtu, sklonom trolejového drôtu vzhľadom na koľaj a bočné vychýlenie trolejového drôtu pri pôsobení bočného vetra. Povolené hodnoty pre geometriu nadzemného trolejového vedenia sú uvedené v tabuľke 4.2.9.







Tabuľka 4.2.9 Povolené hodnoty pre geometriu nadzemného trolejového vedenia Opis Kategória I Kategória II Kategória III Menovitá výška trolejového drôtu (mm) Medzi 5 080 a 5 300 Medzi 5 000 a 5 500 Striedavý prúd – medzi 5 000 a 5 750 Jednosmerný prúd – medzi 5 000 a 5 600 Minimálna výška trolejového drôtu (mm) — AC – 4 950 DC – 4 900 Maximálna výška trolejového drôtu (mm) — AC – 6 000 DC – 6 200 Sklon trakčného drôtu Sklon nie je plánovaný EN50119:2001 ustanovenie 5.2.8.2 Povolené bočné vychýlenie trolejového drôtu vo vzťahu k osi koľaje pri pôsobení bočného vetra. Nižšia hodnota 0,4 m alebo (1,4 – L 2) m

Prípustné vychýlenie trolejového drôtu pri pôsobení bočného vetra sa vypočítava pre výšku trolejového drôtu presahujúcu 5 300 mm a/alebo na koľaji v oblúku. Vypočíta sa s použitím polovičnej šírky dynamickej obalovej krivky európskeho prejazdného prierezu zberača, L 2. L 2 sa vypočíta v súlade s prílohou A.3 k norme EN 50367:2006.

▼M1 —————

▼B

Pre trate, na ktoré sa odkazuje v poznámke 2 tabuľky 4.2.2, musí byť menovitá výška trolejového drôtu medzi 5 000 mm a 5 300 mm.

Menovitá výška trolejového drôtu môže byť väčšia na tratiach so zmiešanou nákladnou a osobnou dopravou, aby sa umožnila prevádzka ťahačov s nadmerným obrysom, ale maximálna výška drôtu určená v tabuľke 4.2.9 sa nesmie presiahnuť. Musia sa dodržať požiadavky na kvalitu odberu prúdu (pozri 4.2.16).

Na úrovňových priecestiach (nie sú prípustné na tratiach kategórie I) musí byť výška trolejového drôtu určená vnútroštátnymi predpismi alebo, v prípade chýbajúcich vnútroštátnych predpisov, na základe ustanovení 4.1.2.3 a 5.1.2.3 normy EN 50122 – 1:1997.

Posudzovanie zhody sa vykonáva pomocou posúdenia konštrukčného riešenia a meraniami pred uvedením do prevádzky v súlade s ustanovením 8.5.1 normy EN 50119:2001.

4.2.10. Súlad systému nadzemného trolejového vedenia s prechodovým prierezom infraštruktúry

▼M1

Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí byť v súlade s prechodovými prierezmi infraštruktúry vymedzenými v ustanovení 4.2.3 TSI Infraštruktúra vysokorýchlostných tratí. Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí byť v súlade s kinematickými obrysmi vozidiel.

▼B

V konštrukčnom riešení stavieb sa musí zohľadniť priestor, ktorý je potrebný na prechod zberačov v spojení so zariadením nadzemného trolejového vedenia a na inštaláciu samotného nadzemného trolejového vedenia. Rozmery tunelov a ďalších stavieb musia byť navzájom kompatibilné s geometriou zariadenia nadzemného trolejového vedenia a kinematickou obalovou krivkou zberača. V ustanovení 4.2.3.1 TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá sa špecifikuje referenčný profil zberača. Priestor potrebný na inštaláciu nadzemného trolejového vedenia musí stanoviť manažér infraštruktúry.

Posudzovanie zhody sa uskutočňuje v rámci subsystému energia pomocou posúdenia konštrukčného riešenia.

4.2.11. Materiál trolejového drôtu

Prípustné materiály pre trolejové drôty sú meď a zliatina medi. Trakčný drôt musí vyhovovať požiadavkám uvedeným v ustanoveniach 4.1 až 4.3 a 4.5 až 4.8 normy EN 50149:2001.

Posudzovanie zhody sa vykonáva pomocou revízie konštrukčného riešenia a počas výroby trakčného drôtu.

4.2.12. Rýchlosť šírenia mechanickej vlny trakčného drôtu

Rýchlosť šírenia mechanickej vlny v trakčných drôtoch je charakteristickým parametrom pri posudzovaní vhodnosti nadzemného trolejového vedenia pre vysokorýchlostnú prevádzku. Tento parameter závisí od mernej hmotnosti trolejového vedenia a jeho namáhania ťahom. Rýchlosť šírenia mechanickej vlny sa musí upraviť tak, aby zvolená traťová rýchlosť nebola vyššia ako 70 % rýchlosti šírenia mechanickej vlny.

Posudzovanie zhody sa vykonáva pomocou revízie konštrukčného riešenia.

4.2.13. Nepoužíva sa

4.2.14. Statická prítlačná sila Statická prítlačná sila je definovaná v ustanovení 3.3.5 normy EN 50206 – 1:1998 a vzniká pôsobením zberača na trakčný drôt. Nadzemné trolejové vedenie musí byť konštrukčne riešené pre statickú prítlačnú silu vymedzenú v tabuľke 4.2.14.



Tabuľka 4.2.14 Statické prítlačné sily Menovitá hodnota (N) Rozsah použitia (N) AC 70 60 až 90 DC 3 kV 110 90 až 120 DC 1,5 kV 90 70 až 110 Pre systémy s jednosmerným prúdom 1,5 kV musí byť nadzemné trolejové vedenie konštrukčne riešené tak, aby odolalo statickej prítlačnej sile 140 N na každý zberač a aby sa zabránilo prehriatiu trakčného drôtu, keď vlak stojí, pričom pomocné zariadenia vlaku sú v prevádzke. Posudzovanie zhody sa vykonáva pomocou posúdenia konštrukčného riešenia a meraniami v súlade s normou EN 50317:2002.

4.2.15. Stredná prítlačná sila Stredná prítlačná sila Fm sa tvorí statickými a dynamickými zložkami prítlačnej sily zberača s dynamickou korekciou. Fm predstavuje cieľovú hodnotu, ktorá sa má dosiahnuť, aby sa zabezpečila kvalita odberu prúdu bez neprimeraného elektrického oblúka a aby sa obmedzilo opotrebenie a poškodenie klzných líšt. Stredná prítlačná sila Fm , ktorou pôsobí zberač na trakčný drôt, sa na obrázku 4.2.15.1 uvádza ako funkcia rýchlosti jazdy pre trate využívajúce striedavý prúd a na obrázku 4.2.15.2 pre trate využívajúce jednosmerný prúd. Nadzemné trolejové vedenie musí byť konštrukčne riešené tak, aby bolo schopné odolať tejto krivke sily pri všetkých zberačoch na vlaku. Maximálna sila (Fmax ) na otvorenej trase je obyčajne v rozsahu Fm plus tri smerodajné odchýlky σ; inde sa môžu dosiahnuť vyššie hodnoty. Pre rýchlosť vyššiu ako 320 km/h nie je v TSI stredná prítlačná sila určená; potrebné sú ďalšie špecifikácie a tieto špecifikácie sú otvoreným bodom. V takom prípade sa uplatňujú vnútroštátne predpisy. Posudzovanie zhody sa vykonáva v súlade s ustanovením 6 normy EN 50317:2002 pre systémy so striedavým prúdom a systémy s jednosmerným prúdom pri rýchlostiach vyšších ako 80 km/h. Obrázok 4.2.15.1 Stredná prítlačná sila Fm pre systémy so striedavým prúdom ako funkcia rýchlosti



AC krivka C2 Fm = 0,001145 × v2 + 70 (N) AC krivka C Fm = 0,00097 × v2 + 70 (N) AC krivka C1 Fm = 0,000795 × v2 + 70 (N) V prípade nových tratí a modernizácii existujúcich tratí všetkých kategórií sa používa krivka C. ▼M1 Nové trate môžu taktiež umožňovať použitie zberačov sledujúcich krivky C1 alebo C2. Existujúce trate si môžu vyžadovať použitie zberačov sledujúcich krivky C1 alebo C2. ▼B Obrázok 4.2.15.2 Stredná prítlačná sila F m pre systémy s jednosmerným prúdom ako funkcia rýchlosti



DC 3 kV Fm = 0,00097 × v2 + 110 (N) DC 1,5 kV Fm = 0,00228 × v2 + 90 (N)

4.2.16. Dynamický režim a kvalita odberu prúdu 4.2.16.1. Požiadavky Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí byť v súlade s požiadavkami na dynamický režim. Zdvih trolejového drôtu pri konštrukčnej traťovej rýchlosti musí byť v súlade so špecifikáciami uvedenými v tabuľke 4.2.16. Kvalita odberu prúdu má zásadný vplyv na životnosť trolejového vedenia a musí sa preto zhodovať s odsúhlasenými a merateľnými parametrami. Zhoda s požiadavkami na dynamický režim sa overuje v súlade s ustanovením 7.2 normy EN 50367:2006, a to pomocou posúdenia: — zdvihu trakčného drôtu — a buď — strednej prítlačnej sily Fm a smerodajnej odchýlky σmax — alebo — percentuálnej hodnoty vytvárania elektrického oblúka. Obstarávateľ musí jasne uviesť metódu, ktorá sa má pri overovaní použiť. Hodnoty, ktoré sa majú zvolenou metódou dosiahnuť, sú stanovené v tabuľke 4.2.16.



Tabuľka 4.2.16 Požiadavky na dynamický režim a kvalitu odberu prúdu Požiadavka Kategória I Kategória II Kategória III Priestor pre zdvih bočného držiaka 2 S 0 Stredná prítlačná sila Fm Pozri 4.2.15 Smerodajná odchýlka pri maximálnej traťovej rýchlosti σmax (N) 0,3 Fm Percentuálna hodnota vytvárania elektrického oblúka pri maximálnej traťovej rýchlosti, NQ (%) (minimálna dĺžka trvania elektrického oblúka 5 ms) ≤ 0,2 ≤ 0,1 pre systémy so striedavým prúdom ≤ 0,2 pre systémy s jednosmerným prúdom ≤ 0,1 Pokiaľ ide o definície, hodnoty a metódy skúšania, pozri normy EN 50317:2002 a EN 50318:2002. S 0 je vypočítaný, simulovaný alebo nameraný zdvih trolejového drôtu pri bočnom držiaku, vytváraný za bežných prevádzkových podmienok s jedným alebo viacerými zberačmi so strednou prítlačnou silou Fm pri maximálnej traťovej rýchlosti. Keď je zdvih bočného držiaka fyzicky obmedzený následkom konštrukčného riešenia nadzemného trolejového vedenia, je prípustné zmenšiť potrebný priestor na 1,5 S 0 (pozri ustanovenie 5.2.1.3 normy EN 50119:2001). Fm je dynamicky opravená štatistická stredná hodnota prítlačnej sily. 4.2.16.2. Posudzovanie zhody 4.2.16.2.1. Komponent interoperability nadzemné trolejové vedenie Nové konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia sa posudzuje pomocou simulácie v súlade s normou EN 50318:2002 a meraním skúšobného úseku nového konštrukčného riešenia v súlade s normou EN 50317:2002. Simulácie sa vykonávajú s použitím najmenej dvoch zberačov pre príslušný systém a vyhovujúcich ( 3 ) TSI, a to až do hodnoty konštrukčnej rýchlosti zberača a navrhovaného komponentu interoperability pri nadzemnom trolejovom vedení pre jeden zberač a viac zberačov, vzdialenosť ktorých zodpovedá hodnotám uvedeným v tabuľke 4.2.19. Aby bola simulovaná kvalita odberu prúdu prijateľná, musí sa pohybovať v rámci limitov stanovených v tabuľke 4.2.16 pre zdvih, strednú prítlačnú silu a smerodajnú odchýlku pre jednotlivé zberače. Ak sú výsledky simulácie prijateľné, vykoná sa skúška na trati na reprezentatívnom úseku nového nadzemného trolejového vedenia, a to s využitím jedného z dvoch zberačov použitých pri simulácii, inštalovanom na vlaku alebo na rušni s pôsobením strednej prítlačnej sily pri predpokladanej konštrukčnej rýchlosti v zmysle požiadaviek uvedených v ustanovení 4.2.15 a za prevádzky na jednom zo systémov nadzemného trolejového vedenia. Aby bola nameraná kvalita odberu prijateľná, musí sa pohybovať v rámci hraničných hodnôt uvedených v tabuľke 4.2.16. Ak sa všetky uvedené posudky úspešne vykonali, skúšané konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia sa pokladá za vyhovujúce a môže sa používať na tratiach, kde sú vlastnosti konštrukčného riešenia v súlade s požiadavkami príslušnej trate. Na toto hľadisko sa vzťahuje táto TSI. 4.2.16.2.2. Komponent interoperability zberač Okrem vyhoveniu požiadavkám na zberače, ktoré sú uvedené v TSI Železničné koľajové vozidlá, sa nové konštrukčné riešenie zberača posudzuje pomocou simulácie vykonanej v súlade s normou EN 50318:2002. Simulácie sa vykonávajú s použitím najmenej dvoch rozdielnych nadzemných trolejových vedení pre príslušný systém, ktoré vyhovujú ( 4 ) TSI, a to pri konštrukčnej rýchlosti zberača. Simulovaná kvalita odberu prúdu sa musí pohybovať v rámci hraničných hodnôt uvedených v tabuľke 4.2.16 pre zdvih, strednú prítlačnú silu a smerodajnú odchýlku pre každé z nadzemných trolejových vedení. Ak sú výsledky simulácie prijateľné, vykonáva sa skúška na trati na reprezentatívnom úseku jedného z nadzemných trolejových vedení použitých pri simulácii; charakteristiky interakcie sa merajú v súlade s normou EN 50317:2002. Zberač musí byť namontovaný na vlaku alebo rušni tak, aby pôsobil strednou prítlačnou silou požadovanou v ustanovení 4.2.15 pre konštrukčnú rýchlosť zberača. Nameraná kvalita odberu prúdu sa musí pohybovať v rámci limitov uvedených v tabuľke 4.2.16. Ak sa všetky uvedené hodnotenia úspešne vykonali, skúšané konštrukčné riešenie zberača sa pokladá za vyhovujúce a môže sa používať na rôznych konštrukčných riešeniach koľajových vozidiel, a to za predpokladu, že stredná prítlačná sila na koľajové vozidlo je v súlade s požiadavkami uvedenými v ustanovení 4.2.16.1. Na toto hľadisko sa vzťahuje TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. 4.2.16.2.3. Komponent interoperability nadzemné trolejové vedenie (OCL) na novovybudovanej trati (integrácia do subsystému) Ak je nadzemné trolejové vedenie, ktoré má byť inštalované na novej vysokorýchlostnej trati, je certifikované ako komponent interoperability, musia sa na prekontrolovanie správnosti inštalácie použiť merania parametrov interakcie v súlade s normou EN 50317:2002. Tieto merania sa vykonávajú s komponentom interoperability zberač inštalovaným na koľajovom vozidle, ktoré má vlastnosti z hľadiska strednej prítlačnej sily v zmysle požiadaviek uvedených v ustanovení 4.2.15 tejto TSI pre predpokladanú konštrukčnú rýchlosť. Hlavným cieľom tejto skúšky je v zásade odhaliť konštrukčné chyby, ale nie posúdiť konštrukčné riešenie. Inštalované nadzemné trolejové vedenie možno uznať, ak sú výsledky meraní v súlade s požiadavkami uvedenými v tabuľke 4.2.16. Na toto hľadisko sa vzťahuje táto TSI. 4.2.16.2.4. Komponent interoperability zberač integrovaný do nového koľajového vozidla Keď sa schválený komponent interoperability zberač má inštalovať na nové koľajové vozidlo, skúšky sa obmedzujú na požiadavky týkajúce sa strednej prítlačnej sily. Skúšky sa vykonávajú v súlade s normou EN 50317:2002 alebo EN 50206 – 1:1998 ( 5 ). Skúšky sa vykonávajú v oboch smeroch jazdy a pri rozsahu hodnôt menovitých výšok trakčného drôtu. Namerané výsledky musia sledovať strednú krivku a musia byť zakreslené s použitím najmenej 5 rýchlostných intervalov pre vlaky 1. triedy a najmenej 3 rýchlostných intervalov pre vlaky 2. triedy. Výsledky musia zodpovedať krivkám počas celého rýchlostného rozsahu pre dané vozidlo, a to v rozsahu: — +0, –10 % pre krivku C striedavého prúdu (AC) — +0 %, –10 % pre krivku C1 striedavého prúdu (AC) (C1 je krivka horného limitu) — +10 %, –0 % pre krivku C2 striedavého prúdu (AC) (C2 je krivka dolného limitu) — +/– 10 % pre obe krivky jednosmerného prúdu (DC) Ak skúšky prebehnú úspešne, zberač namontovaný na príslušnom vlaku alebo rušni sa môže použiť na vysokorýchlostných tratiach, ktoré vyhovujú TSI. Na toto hľadisko sa vzťahuje TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá. 4.2.16.2.5. Štatistické výpočty a simulácie Výpočet štatistických hodnôt musí zodpovedať rýchlosti trate a vykonáva sa oddelene pre úseky v otvorenom priestore a úseky v tuneloch. Na účely simulácie sa kontrolné úseky vymedzujú tak, aby boli reprezentatívnymi časťami zahŕňajúcimi podstatné prvky, ako sú napríklad tunely, priecestia, neutrálne úseky atď.

4.2.17. Zvislý pohyb bodu styku Bod styku je bod mechanického styku medzi klznou lištou a trakčným drôtom. Zvislá výška bodu styku nad traťou musí byť čo možno najviac jednotná pozdĺž celého rozpätia; to je podstatné pri odbere prúdu vysokej kvality. Maximálny rozdiel medzi najväčšou a najmenšou dynamickou výškou bodu styku v rámci jedného rozpätia musí byť menší, ako sú hodnoty uvedené v tabuľke 4.2.17. To sa overuje pomocou meraní vykonaných v súlade s normou EN 50317:2002 alebo simulácií potvrdených v súlade s normou EN 50318:2002: — pre maximálnu traťovú rýchlosť nadzemného trolejového vedenia, — pomocou použitia strednej prítlačnej sily Fm (pozri ustanovenie 4.2.15), — pre najväčšie dĺžkové rozpätie. Tento parameter nie je potrebné overovať pri prelínajúcich sa rozpätiach alebo pri rozpätiach nad výhybkami.



Tabuľka 4.2.17 Zvislý pohyb bodu styku Kategória I Kategória II Kategória III AC 80 mm 100 mm Platia vnútroštátne predpisy DC 80 mm 150 mm Platia vnútroštátne predpisy

4.2.18. Prúdová zaťažiteľnosť systému nadzemného trolejového vedenia: systémy so striedavým a jednosmerným prúdom, vlaky v pohybe Prúdová zaťažiteľnosť musí vyhovovať aspoň požiadavkám špecifikovaným pre vlaky v súlade s ustanovením 7.1 normy EN 50388:2005. V procese konštrukčného riešenia sa používajú údaje uvedené v norme EN 50149:2001. Tepelné účinky na systém nadzemného trolejového vedenia súvisia s úrovňou prúdu, ktorý sa odoberá, a časom, počas ktorého sa tento prúd odoberá. Priečny vietor má chladiaci účinok. Najnepriaznivejšie veterné podmienky, na ktorých sa majú zakladať výpočty prúdovej zaťažiteľnosti, vymedzuje obstarávateľ. Konštrukčným riešením nadzemného trolejového vedenia sa musí zabezpečiť, aby sa nepresiahli maximálne hodnoty teploty vodiča špecifikované v prílohe B k norme EN 50119:2001, pri zohľadnení údajov uvedených v tabuľkách 3 a 4 ustanovenia 4.5 normy EN 50149:2001 a požiadaviek ustanovenia 5.2.9 normy EN 50119:2001. Musí sa vykonať štúdia konštrukčného riešenia s cieľom potvrdiť, že systém nadzemného trolejového vedenia vyhovuje špecifikovaným požiadavkám. Posudzovanie zhody sa vykonáva pomocou posúdenia konštrukčného riešenia.

4.2.19. Rozstup zberačov používaný pri konštrukčnom riešení nadzemného trolejového vedenia Nadzemné trolejové vedenie sa projektuje na prevádzku pri maximálnej traťovej rýchlosti s dvomi susediacimi zberačmi s rozstupom, ktorý je vymedzený v tabuľke 4.2.19.



Tabuľka 4.2.19 Rozstup zberačov Kategória I Kategória II Kategória III Systémy so striedavým prúdom 200 m 200 m Platia vnútroštátne predpisy Systémy s jednosmerným prúdom 200 m 1,5 kV: 35 m 3,0 kV: 200 m Platia vnútroštátne predpisy Posudzovanie zhody sa vykonáva pomocou overovania zhody s požiadavkami na dynamický režim podľa vymedzenia v ustanovení 4.2.16.

4.2.20. Prúdová zaťažiteľnosť, systémy s jednosmerným prúdom, stojace vlaky Nadzemné trolejové vedenie systémov s jednosmerným prúdom musí byť konštrukčne riešené tak, aby pri každom zberači bolo schopné viesť prúd 300 A pre napätie 1,5 kV a 200 A pre napätie 3,0 kV (pozri prílohu D). Prípustné teploty sú otvoreným bodom. Bez ohľadu na ostatné požiadavky nesmie teplota trolejového drôtu presiahnuť hraničné hodnoty stanovené v prílohe B k norme EN 50119:2001. Nadzemné trolejové vedenie musí byť podrobené skúške s použitím metodiky špecifikovanej v prílohe A.4.1 k norme EN 50367:2006. ▼M1 Posudzovanie zhody sa vykonáva v súlade s prílohou A.4.1 k norme EN 50367:2006. ▼B

4.2.21. Úseky s oddelenými fázami Konštrukčné riešenie úsekov s oddelenými fázami musí zabezpečiť, aby interoperabilné vlaky (pozri TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá ustanovenie 4.2.8.3.6.2) mohli prejsť z jedného úseku do susedného bez toho, aby došlo k prepojeniu oboch fáz. ▼M1 Musia byť k dispozícii primerané prostriedky umožňujúce, aby sa vlak, ktorý zastavil v úseku s oddelenými fázami, mohol znovu uviesť do pohybu. Neutrálny úsek musí byť napojiteľný na susedné úseky diaľkovo ovládanými úsekovými odpojovačmi. ▼B Trate kategórie I Možno schváliť dve konštrukčné riešenia úsekov s oddelenými fázami, a to buď: — konštrukčné riešenie úseku s oddelenými fázami, kde sú všetky zberače tých najdlhších vlakov, ktoré vyhovujú TSI, vo vnútri neutrálneho úseku; dĺžka neutrálneho úseku musí byť najmenej 402 m. Podrobné požiadavky sú uvedené v prílohe A.1.3 k norme EN 50367:2006, — alebo — kratšie oddelenie fázy s tromi zaizolovanými presahmi, ako je uvedené v prílohe A.1.5 k norme EN 50367:2006. Celková dĺžka takého oddelenia musí byť kratšia ako 142 m, vrátane medzier a povolených odchýlok. Trate kategórie II a III Na základe nákladových alebo topografických obmedzení je prípustné prijať rôzne riešenia. ▼M1 Pre trate kategórie II a III sa môžu zvoliť oddeľujúce úseky špecifikované pre trate kategórie I alebo konštrukčné riešenie podľa obrázku 4.2.21. V prípade obrázku 4.2.21 sa stredný úsek musí napojiť na vedenie spätného prúdu, neutrálne úseky d) sa môžu tvoriť izolátormi neutrálneho úseku a ich rozmery sú takéto: ▼B D ≤ 8 m Dĺžka d za musí byť zvolená v súlade s napätím systému, maximálnou traťovou rýchlosťou a maximálnou šírkou zberača. ▼M1 ————— ▼B Informácia o konštrukčnom riešení úsekov s oddelených fázami sa musí uviesť v registri infraštruktúry (pozri prílohu D). Posudzovanie zhody konštrukčného riešenia úseku s oddelenými fázami sa vykonáva v rámci posudzovania subsystému energia.

4.2.22. Úseky s oddelenými systémami 4.2.22.1. Všeobecné ustanovenia Konštrukčné riešenie úsekov s oddelenými systémami musí zabezpečiť, aby sa vlaky, ktoré sú v súlade s TSI (pozri ustanovenie 4.2.8.3.6.2 TSI 2006 Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá), mohli pohybovať z jedného systému elektrického napájania do susedného systému elektrického napájania, ktorý je odlišný, a to bez prepojenia týchto dvoch systémov. Existujú dve možnosti jazdy vlakov cez úseky s oddelenými systémami: a) so zdvihnutým zberačom a dotýkajúcim sa trolejového drôtu, b) so zberačom stiahnutým a nedotýkajúcim sa trolejového drôtu. ▼M1 Manažéri infraštruktúry susediacich úsekov sa musia dohodnúť na možnosti a) alebo b), a to vzhľadom na prevládajúce okolnosti. ▼B 4.2.22.2. Zdvihnuté zberače Ak sa na úsekoch s oddelenými systémami prechádza so zdvihnutými zberačmi, ktoré sa dotýkajú trakčného drôtu, platia tieto podmienky: 1. funkčné konštrukčné riešenie úseku s oddeleným systémom je špecifikované takto: — geometria rôznych prvkov nadzemného trolejového vedenia musí zabraňovať, aby došlo ku skratovaniu zberačmi alebo prepojeniu oboch systémov elektrického napájania, — v subsystéme energia sa musia prijať opatrenia na zabránenie prepojenia oboch susediacich systémov elektrického napájania, ak zlyhá vypnutie vypínača (spínačov) hnacieho vozidla, — príklad usporiadania úseku s oddelenými systémami je uvedený na obrázku 4.2.22, 2. ak je traťová rýchlosť vyššia ako 205 km/h, výška trolejových drôtov v obidvoch systémoch musí byť rovnaká. 4.2.22.3. Stiahnuté zberače Táto možnosť sa vyberie vtedy, keď nemožno splniť podmienky prevádzky so zdvihnutými zberačmi. Ak sa úsek s oddelenými systémami prechádza so stiahnutými zberačmi, musí byť konštrukčne riešený tak, aby sa zabránilo prepojeniu neúmyselne zdvihnutého zberača. Musí byť k dispozícii zariadenie na vypnutie obidvoch systémov elektrického napájania, ak zberač zostane zdvihnutý, napr. detekciou skratov. Posudzovanie zhody konštrukčného riešenia úseku s oddelenými systémami sa vykonáva v rámci subsystému energia.

4.2.23. Koordinačné opatrenia týkajúce sa elektrickej ochrany ▼M1 Návrh koordinácie elektrickej ochrany subsystému energia musí byť v súlade s požiadavkami uvedenými podrobne v ustanovení 11 normy EN 50388:2005. ▼B Vykonáva sa posudzovanie zhody konštrukčného riešenia a prevádzky trakčných napájacích staníc v súlade s ustanovením 14.6 normy EN 50388:2005.

4.2.24. Účinky prevádzky s jednosmerným prúdom na systémy so striedavým prúdom Pevné inštalácie musia mať také konštrukčné riešenie, aby boli odolné proti nízkym hodnotám jednosmerného prúdu tečúceho zo systému elektrického napájania s jednosmerným prúdom do systému elektrického napájania so striedavým prúdom. Vyžaduje sa odolnosť otvoreného bodu „zosilňovače“ proti jednosmernému prúdu.

4.2.25. Účinky harmonických kmitov a dynamické účinky ▼M1 Subsystém energia vysokorýchlostných železníc musí odolať prepätiam vytváraným harmonickými kmitmi koľajových vozidiel až do výšky hraničných hodnôt uvedených v ustanovení 10.4 normy EN 50388:2005 v prípade napájania striedavým prúdom. Posudzovanie zhody pozostáva zo štúdie kompatibility, v ktorej sa preukáže, že prvok subsystému môže odolať harmonickým kmitom až do výšky určených hraničných hodnôt podľa ustanovenia 10 normy EN 50388:2005. Posudzovanie zhody sa vykonáva v súlade s ustanovením 10 normy EN 50388:2005. ▼B

4.3. Funkčné a technické špecifikácie rozhraní

Rozhrania subsystému energia s ostatnými subsystémami sú z hľadiska ich technickej kompatibility uvedené ďalej podľa subsystémov. Rozhrania sú podľa jednotlivých subsystémov zoradené takto: koľajové vozidlá; infraštruktúra; riadenie, zabezpečenie a návestenie; prevádzka.

4.3.1. Subsystém vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá







Parameter subsystému energia Ustanovenie TSI Energia systému vysokorýchlostných železníc Ustanovenie TSI Vysokorýchlostné železničné koľajové vozidlá Parameter subsystému železničné koľajové vozidlá Napätie a kmitočet 4.2.2 4.2.8.3.1.1 Napájanie elektrickou energiou Výkonnosť systému a inštalovaný výkon na trati 4.2.3 4.2.8.3.2 Maximálna energia a maximálny prúd, ktorý je povolené odoberať z pozdĺžneho nosného lana Účinník 4.2.3 4.2.8.3.3 Účinník Rekuperačné brzdenie — Podmienky používania 4.2.4 4.2.8.3.1.2 a Rekuperácia energie — Kolísanie napätia 4.2.4 4.2.4.3 Požiadavky na brzdový systém Vonkajšia elektromagnetická kompatibilita (1) 4.2.6 4.2.6.6 Vonkajšia elektromagnetická interferencia Nadzemné trolejové vedenie — Automatické sťahovacie zariadenie (Automatic Dropping Device – ADD) 4.2.9.1 4.2.8.3.6.4 a 4.2.8.3.8.4 Stiahnutie zberača, detekcia poškodenia klzných líšt Nadzemné trolejové vedenie — geometria 4.2.9.2 4.2.3.9 Kinematický obrys 4.2.8.3.6.9 Výška zberača 4.2.8.3.7.2 Geometria hlavy zberača 4.2.8.3.8.2 Geometria klzných líšt 4.2.8.3.7.4 Pracovný rozsah zberačov Zhoda systému nadzemného trolejového vedenia s prechodovým prierezom infraštruktúry 4.2.10 4.2.3.1 Kinematický obrys 4.2.8.3.7.2 Geometria hlavy zberača Materiál trakčného drôtu 4.2.11 4.2.8.3.8.3 Materiál klznej lišty Dynamika systému nadzemného trolejového vedenia — Statická prítlačná sila 4.2.14 4.2.8.3.7.3 Statická prítlačná sila zberača — Stredná prítlačná sila 4.2.15 4.2.8.3.6.1 Nastavenie strednej prítlačnej sily zberača — Kvalita odberu prúdu 4.2.16 4.2.8.3.6.2, Usporiadanie zberačov 4.2.8.3.6.5 Kvalita odberu prúdu — Zvislý pohyb bodu styku 4.2.17 4.2.8.3.6.1 Nastavenie strednej prítlačnej sily zberača Prúdová zaťažiteľnosť trakčného drôtu — Dynamická 4.2.18 4.2.8.3.2 Maximálna energia a maximálny prúd, ktorý je povolené odoberať z pozdĺžneho nosného lana — Pri zastavení (systémy s jednosmerným prúdom) 4.2.20 4.2.8.3.2 Rozstup zberačov — Interakcia s nadzemným trolejovým vedením 4.2.19 4.2.8.3.6.2 Usporiadanie zberačov — Oddeľujúce úseky 4.2.21, 4.2.22 4.2.8.3.6.2 Usporiadanie zberačov Úseky s oddelenými fázami, riadenie dodávky energie 4.2.21 4.2.8.3.6.7 Jazda cez úseky s oddelenými fázami Úseky s oddelenými systémami, riadenie dodávky energie 4.2.22 4.2.8.3.6.8 Jazda cez úseky s oddelenými systémami Koordinácia elektrickej ochrany 4.2.23 4.2.8.3.6.6 Koordinácia elektrickej ochrany Účinky prevádzky s jednosmerným prúdom na systém so striedavým prúdom (otvorený bod) 4.2.24 4.2.8.3.4.2 Účinky podielu jednosmerného prúdu v systéme napájania striedavým prúdom Účinky harmonických kmitov a dynamické účinky 4.2.25 4.2.8.3.4.1 Vlastnosti harmonických kmitov a súvisiace prepätia na trolejovom vedení (OHL) Dobre viditeľný odev 4.7.5 4.2.7.4.1.1 Predné svetlá (1) V prípade elektromagnetickej interferencie sa subsystém energia správa ako anténa pre interferenciu spôsobenú subsystémom železničné koľajové vozidlá.

4.3.2. Subsystém infraštruktúra vysokorýchlostných železníc







Parameter subsystému energia Odkaz TSI Energia systému vysokorýchlostných železníc Odkaz TSI Infraštruktúra systému vysokorýchlostných železníc Parameter subsystému infraštruktúra Zhoda systému nadzemného trolejového vedenia s prechodovými prierezmi infraštruktúry 4.2.10 4.2.3 Minimálne prechodové prierezy infraštruktúry Obvod spätného trakčného vedenia 4.7.3 4.2.18 Elektrické charakteristiky

4.3.3. Subsystém riadenie, zabezpečenie a návestenie vysokorýchlostných železníc

Rozhranie pre riadenie napájania energiou v úsekoch s oddelenými fázami a systémami je rozhraním medzi subsystémami energia a železničné koľajové vozidlá. Dosiahne sa však prostredníctvom subsystému riadenie, zabezpečenie a návestenie; v dôsledku toho sa rozhranie špecifikuje v TSI Riadenie, zabezpečenie a návestenie a TSI Železničné koľajové vozidlá.

Keďže harmonické prúdy vytvárané železničnými koľajovými vozidlami ovplyvňujú subsystém riadenie, zabezpečenie a návestenie prostredníctvom subsystému energia, je to predmetom subsystému riadenie, zabezpečenie a návestenie (pozri TSI Riadenie, zabezpečenie a návestenie pre systém vysokorýchlostných železníc, ustanovenie 4.2.12.2 a index A6 prílohy A). V rámci subsystému energia sa posudzovanie zhody nevyžaduje.

4.3.4. Prevádzka a riadenie dopravy v systéme vysokorýchlostných železníc







Parameter subsystému energia Odkaz TSI Energia systému vysokorýchlostných železníc Odkaz TSI Prevádzka a riadenie vysokorýchlostnej dopravy Parameter prevádzky a riadenia vysokorýchlostnej dopravy Riadenie elektrického napájania v prípade nebezpečenstva 4.4.1 4.2.1.2.2.2 Upravené prvky 4.2.1.2.2.3 Informovanie vodiča v reálnom čase Vykonávanie prác 4.4.2 2.2.1 Cezhraničné pracoviská 4.2.1.2.2.2 Upravené prvky 4.2.1.2.2.3 Informovanie vodiča v reálnom čase

Manažér infraštruktúry je povinný mať zavedené systémy umožňujúce komunikáciu so železničnými podnikmi.

4.3.5. Bezpečnosť v železničných tuneloch







Parameter subsystému energia Odkaz TSI Energia systému vysokorýchlostných železníc Odkaz TSI Bezpečnosť v železničných tuneloch Parameter bezpečnosti v železničných tuneloch Nepretržitosť elektrického napájania v prípade porúch 4.2.7 4.2.3.1 Delenie nadzemného vedenia alebo prúdových koľajníc

Rozdelenie elektrického napájania v tuneloch na úseky musí byť konštrukčne riešené v súlade s celkovou stratégiou evakuácie z príslušného tunela.

4.4. Prevádzkové predpisy

Z hľadiska základných požiadaviek uvedených v kapitole 3 sú prevádzkové predpisy, ktoré sú špecifické pre subsystém energia a ktorými sa zaoberá táto TSI, tieto:

4.4.1. Riadenie elektrického napájania v prípade nebezpečenstva

Manažér infraštruktúry je povinný implementovať postupy, ktorými sa umožní primerané riadenie elektrického napájania v núdzovej situácii. Železničné podniky a spoločnosti prevádzkujúce vlaky na trati musia byť informované o dočasných opatreniach, o ich zemepisnej polohe, o ich povahe a spôsoboch návestenia. V núdzovom pláne, ktorý zostavuje manažér infraštruktúry, musí byť vymedzená zodpovednosť za uzemnenie.

Posudzovanie zhody sa vykonáva kontrolou existencie komunikačných kanálov, pokynov, postupov a zariadení, ktoré sa majú používať v núdzovej situácii.

4.4.2. Vykonávanie prác

V určitých situáciách, ktoré súvisia s vopred naplánovanými prácami, môže byť potrebné dočasne pozastaviť uplatňovanie špecifikácií subsystému energia a jeho zložiek interoperability vymedzených v kapitolách 4 a 5 tejto TSI. V tomto prípade je manažér infraštruktúry povinný vymedziť primerané výnimočné prevádzkové podmienky potrebné na zaistenie bezpečnosti.

Uplatňujú sa tieto všeobecné opatrenia:

— mimoriadne prevádzkové podmienky, ktoré nie sú v súlade s TSI, musia byť dočasné a plánované,

— železničné podniky, ktoré uskutočňujú prevádzku na trati, a spoločnosti pracujúce na trati musia byť informované o týchto dočasných výnimkách, o ich zemepisnej polohe, o ich povahe a spôsoboch návestenia.

Zásady pre dosiahnutie dohody medzi manažérmi infraštruktúry susediacich úsekov v súvislosti s pracoviskami na cezhraničných úsekoch sú uvedené v ustanovení 2.2.1 TSI Prevádzka systému vysokorýchlostných železníc.

4.4.3. Každodenné riadenie elektrického napájania

Je prípustné, aby manažér infraštruktúry upravoval maximálny prípustný prúd pre vlak podľa určitej časti dňa a/alebo podľa podmienok zásobovania energiou. Železničné podniky, ktoré trať používajú, musia byť informované o týchto úpravách, ich zemepisnej polohe, ich povahe a prostriedkoch návestenia (pozri prílohu D).

4.5. Údržba systému elektrického napájania a systému nadzemného trolejového vedenia

4.5.1. Zodpovednosť výrobcu

Výrobca je povinný poskytnúť informáciu o prevádzkových limitoch pre všetky parametre konštrukčného riešenia týkajúce sa nadzemného trolejového vedenia, ktoré sa počas prevádzky môžu meniť. Musia sa poskytnúť napríklad údaje o prípustnom opotrebení trolejového drôtu a prípustnej odchýlke bočného vychýlenia drôtu.

4.5.2. Zodpovednosť manažéra infraštruktúry

Manažér infraštruktúry je povinný udržiavať špecifikované charakteristiky systému elektrického napájania (vrátane trakčných napájacích staníc a spínacích staníc) a nadzemného trolejového vedenia po celý čas ich životnosti.

Plán údržby vypracuje manažér infraštruktúry s cieľom zaistiť, aby sa špecifikované charakteristiky subsystému energia požadované na zabezpečenie interoperability udržali v rámci stanovených limitov. Plán údržby musí obsahovať najmä opis odborných spôsobilostí personálu a opis vybavenia osobnými ochrannými prostriedkami, ktoré má tento personál používať.

Manažér infraštruktúry je povinný vypracovať a uplatňovať metódy podávania informácií o chybách významných z hľadiska bezpečnosti a o opakovaných poruchách systému národnému orgánu pre bezpečnosť.

Postupmi vykonávania údržby sa nesmú zhoršovať bezpečnostné opatrenia, ako napríklad celistvosť spätného trakčného vedenia, obmedzenie prepätí a zisťovanie skratov.

4.6. Odborné spôsobilosti

Odborné spôsobilosti vyžadované na prevádzku subsystému energia systému vysokorýchlostných železníc sú stanovené v TSI Prevádzka a riadenie dopravy v systéme vysokorýchlostných železníc.

Požiadavky na odbornú spôsobilosť pre údržbu subsystému energia, musia byť podrobne opísané v pláne údržby (pozri bod 4.5.2).

4.7. Podmienky ochrany zdravia a bezpečnosti

4.7.1. Ochranné opatrenia týkajúce sa trakčných napájacích staníc a spínacích staníc

Elektrická bezpečnosť systémov napájania trakcie sa musí dosiahnuť konštrukčným riešením a skúšaním týchto zariadení v súlade s ustanoveniami 8 (s výnimkou EN 50179) a 9.1 normy EN 50122 – 1:1997. Trakčné napájacie stanice a spínacie stanice musia byť zabezpečené proti neoprávnenému vstupu.

Uzemnenie trakčných napájacích staníc a spínacích staníc sa začleňuje do celkového uzemňovacieho systému na trati tak, aby boli splnené požiadavky na ochranu pred úrazom elektrickým prúdom uvedené v ustanoveniach 8 (s výnimkou normy EN 50179) a 9.1 normy EN 50122 – 1:1997.

Pri každom zariadení sa musí preukázať, že obvody spätného trakčného vedenia a vodiče uzemnenia sú na základe posúdenia konštrukčného riešenia primerané. Musí sa preukázať, že sa zaviedli opatrenia na ochranu pred úrazom elektrickým prúdom a potenciálom koľajnice, a to podľa konštrukčného riešenia.

Posudzovanie zhody sa vykonáva v rámci posudzovania subsystému energia.

4.7.2. Ochranné opatrenia týkajúce sa systému nadzemného trolejového vedenia

Elektrická bezpečnosť nadzemného trolejového vedenia a ochrana pred úrazom elektrickým prúdom sa musia dosiahnuť zhodou s ustanovením 5.1.2 normy EN 50119:2001 a ustanoveniami 4.1, 4.2, 5.1 (s výnimkou ustanovenia 5.1.2.5), 5.2 a 7 normy EN 50122 – 1:1997.

Opatrenia týkajúce sa uzemnenia nadzemného trolejového vedenia musia byť integrované do celkového uzemňovacieho systému na trati. Pri každom zariadení sa musí preukázať, že vodiče uzemnenia sú na základe posúdenia konštrukčného riešenia primerané. Musí sa preukázať, že sa zaviedli opatrenia na ochranu pred úrazom elektrickým prúdom a potenciálom koľajnice, a to podľa konštrukčného riešenia.

Posudzovanie zhody sa vykonáva v rámci posúdenia subsystému energia.

4.7.3. Ochranné opatrenia týkajúce sa spätného trakčného vedenia

Elektrická bezpečnosť a funkčnosť spätného trakčného vedenia sa musí dosiahnuť konštrukčným riešením týchto zariadení v súlade s ustanoveniami 7, 9.2, 9.3, 9.4, 9.5, 9.6 (s výnimkou normy EN 50179) normy EN 50122 – 1:1997.

Pri každom zariadení sa musí preukázať, že obvody spätného trakčného vedenia sú na základe preskúmania konštrukčného riešenia primerané. Musí sa preukázať, že sa zaviedli opatrenia na ochranu pred úrazom elektrickým prúdom a potenciálom koľajnice, a to podľa konštrukčného riešenia.

Posudzovanie zhody sa vykonáva v rámci posúdenia subsystému energia.

4.7.4. Ostatné všeobecné požiadavky

Okrem ustanovení 4.7.1 až 4.7.3 a požiadaviek špecifikovanými v pláne údržby (pozri ustanovenie 4.5.2) sa musia prijať príslušné opatrenia, ktorými sa zaistí ochrana zdravia a bezpečnosť pracovníkov údržby a prevádzky, a to v súlade s európskymi predpismi a vnútroštátnymi predpismi, ktoré sú kompatibilné s európskymi právnymi predpismi.

4.7.5. Dobre viditeľný odev

Pri práci na trati alebo v jej blízkosti musí mať personál, ktorý pracuje na trati alebo blízko trate, oblečené reflexné odevy označenie CE (teda spĺňajúce ustanovenia smernice 89/686/EHS z 21. decembra 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa osobných ochranných prostriedkov).

▼M1

4.8. Register infraštruktúry a Európsky register povolených typov vozidiel

Údaje, ktoré sa majú poskytnúť pre register uvedený v článku 35 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES ( 6 ), sú uvedené vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2011/633/EÚ z 15. septembra 2011 o spoločných špecifikáciách registra železničnej infraštruktúry ( 7 ).

▼B

4.8.1. Register infraštruktúry

V prílohe D k tejto TSI sa uvádza, aké informácie týkajúce sa subsystému energia musia byť obsiahnuté v registri infraštruktúry. Vo všetkých prípadoch, keď celý subsystém energia vysokorýchlostných železníc alebo ktorákoľvek jeho časť vyhovuje tejto TSI, sa musí vykonať zápis do registra infraštruktúry, ako sa uvádza v prílohe D a príslušnom ustanovení kapitoly 4 a ustanovení 7.4 (špecifické prípady).

4.8.2. Register železničných koľajových vozidiel

V prílohe E k tejto TSI sa uvádza, aké informácie týkajúce sa subsystému energia musia byť obsiahnuté v registri železničných koľajových vozidiel.

5. KOMPONENTY INTEROPERABILITY

5.1. Definície

V súlade s článkom 2 písm. d) smernice 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES komponenty interoperability sú: akýkoľvek základný komponent, skupina komponentov, podzostava alebo úplná zostava zariadenia, ktoré je integrované do subsystému alebo ktoré sa plánuje do subsystému integrovať, na ktorých priamo alebo nepriamo závisí interoperabilita systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

5.2. Inovačné riešenia

Ako sa uvádza v ustanovení 4.1 tejto TSI, inovačné riešenia by si mohli vyžadovať novú špecifikáciu a/alebo nové metódy posudzovania. Tieto špecifikácie a metódy posudzovania sa musia vypracovať na základe postupu uvedeného v ustanovení 6.1.2.3 (a 6.2.2.2).

5.3. Zoznam komponentov interoperability

Na komponenty interoperability sa vzťahujú príslušné ustanovenia smernice 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES, a pokiaľ sa týkajú subsystému energia, sú uvedené ďalej.







Nadzemné trolejové vedenie: komponent interoperability nadzemné trolejové vedenie pozostáva z ďalej uvedených komponentov, ktoré sa majú inštalovať v rámci subsystému energia, ako aj zo súvisiacich pravidiel konštrukčného riešenia a konfigurácie. Komponentmi nadzemného trolejového vedenia je usporiadanie drôtov zavesených nad železničnou traťou, ktoré je určené na napájanie elektrických vlakov elektrickou energiou spoločne so súvisiacim príslušenstvom, úsekovými deličmi a ďalšími prídavnými zariadeniami, vrátane napájacích vedení a prepojok. Je umiestnené nad hornou časťou prejazdného prierezu vozidla a napája vozidlá elektrickou energiou pomocou strešného zariadenia pre odber prúdu známeho ako zberače. V prípade systémov vysokorýchlostných železníc sa nadzemné trolejové vedenie s reťazovkovým zavesením používa tam, kde trolejový drôt (trolejové drôty) je zavesený (sú zavesené) na jednom alebo viacerých pozdĺžnych nosných lanách. Nosné komponenty, ako napríklad konzoly, stĺpy a základy, spätné vodiče, autotransformátorové napájacie vedenia e, vypínače a ďalšie izolátory nie sú súčasťou komponentu interoperability nadzemné trolejové vedenie. Sú zahrnuté v požiadavkách subsystému, pokiaľ ide o interoperabilitu.

5.4. Výkonnosť a špecifikácie komponentov

5.4.1. Nadzemné trolejové vedenie

5.4.1.1. Celkové konštrukčné riešenie

Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí spĺňať požiadavky uvedené v ustanovení 4.2.9.1.

5.4.1.2. Geometria

Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí vyhovovať technickým špecifikáciám uvedeným v ustanoveniach 4.2.9.2, 4.2.10 a 4.2.12.

5.4.1.3. Prúdová zaťažiteľnosť

Prúdová zaťažiteľnosť musí spĺňať požiadavky uvedené v ustanovení 4.2.18.

5.4.1.4. Materiál trakčného drôtu

Materiál trolejového drôtu musí spĺňať požiadavky uvedené v ustanovení 4.2.11.

5.4.1.5. Prúd pri státí

Pri systémoch s jednosmerným prúdom musí konštrukčné riešenie trolejového vedenia vyhovovať požiadavkám stanoveným v ustanovení 4.2.20.

5.4.1.6. Rýchlosť šírenia mechanickej vlny

Rýchlosť šírenia mechanickej vlny trolejového drôtu musí spĺňať požiadavky uvedené v ustanovení 4.2.12.

5.4.1.7. Konštrukčné riešenie rozstupu zberačov

Nadzemné trolejové vedenie musí byť konštrukčne riešené na rozstup zberačov, ako je to vymedzené v ustanovení 4.2.19.

5.4.1.8. Stredná prítlačná sila

Pri konštrukčnom riešení nadzemného trolejového vedenia sa musí použiť stredná prítlačná sila F m vymedzená v ustanovení 4.2.15.

5.4.1.9. Dynamický režim a kvalita odberu prúdu

Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí byť v súlade s požiadavkami na dynamický režim. Požiadavky sú stanovené v ustanovení 4.2.16.

Zhoda s požiadavkami sa musí preukázať v súlade s ustanovením 4.2.16.2.1.

5.4.1.10. Zvislý pohyb bodu styku

Bod styku je bod mechanického styku medzi klznou lištou a trakčným drôtom. Požiadavky sú špecifikované v ustanovení 4.2.17.

5.4.1.11. Priestor pre zdvih

Konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia musí byť také, aby poskytovalo požadovaný priestor pre zdvih, ktorý je stanovený v ustanovení 4.2.16.

6. POSUDZOVANIE ZHODY A/ALEBO VHODNOSTI POUŽITIA

6.1. Komponenty interoperability

6.1.1. Postupy posudzovania a moduly

Postup posudzovania zhody komponentov interoperability podľa vymedzenia v kapitole 5 tejto TSI sa vykonáva s použitím modulov špecifikovaných v prílohe A k tejto TSI.

Ak výrobca môže preukázať, že skúšky alebo overovania predchádzajúcich aplikácií zostanú v platnosti pre nové aplikácie, potom ich notifikovaný orgán zohľadní pri posudzovaní zhody.

Postupy posudzovania zhody komponentov interoperability nadzemné trolejové vedenie, ako je vymedzené v kapitole 5 k tejto TSI, sú uvedené v tabuľke B.1 prílohy B k tejto TSI.

V rozsahu požadovanom modulmi špecifikovanými v prílohe A k tejto TSI vykoná posudzovanie zhody komponentov interoperability notifikovaný orgán, ktorý je menovaný výrobcom alebo jeho splnomocneným zástupcom so sídlom v Spoločenstve.

Výrobca komponentu interoperability alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve vypracuje vyhlásenie ES o zhode podľa článku 13 ods. 1 kapitoly 3 prílohy IV k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES pred uvedením komponentu interoperability na trh. Vyhlásenie ES o vhodnosti na použitie sa nevyžaduje pre komponenty interoperability subsystému energia.

6.1.2. Použitie modulov

6.1.2.1. Všeobecné ustanovenia

Na postup posudzovania zhody komponentu interoperability subsystému energia si výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve môže zvoliť buď:

— postup preskúmania typu (modul B) uvedený v prílohe A.1 k tejto TSI pre konštrukčnú a vývojovú fázu v kombinácii s postupom overenia zhody s typom (modul C) uvedeným v prílohe A.1 k tejto TSI pre výrobnú fázu, alebo

— postup založený na úplnom systéme riadenia kvality s preskúmaním návrhu (modul H2) uvedený v prílohe A.1 k tejto TSI pre všetky fázy.

Tieto postupy posudzovania zhody sú vymedzené v prílohe A k tejto TSI.

Modul H2 sa môže zvoliť len vtedy, keď výrobca používa systém riadenia kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, inšpekciu a skúšanie konečného výrobku schválený notifikovaným orgánom, ktorý vykonáva nad ním dohľad.

Posudzovanie zhody sa vzťahuje na všetky fázy a vlastnosti označené symbolom X v tabuľke B.1 prílohy B k tejto TSI.

6.1.2.2. Existujúce riešenia pre komponenty interoperability

Ak na európskom trhu už existuje nejaké riešenie pre komponent interoperability skôr, ako táto TSI nadobudne účinnosť, potom platí nasledujúci postup.

Výrobca preukáže, že skúšky aj overenie komponentov interoperability pri predchádzajúcich spôsoboch použitia za porovnateľných podmienok boli úspešné. V takomto prípade takéto posúdenie musí zostať v platnosti aj pre nový spôsob použitia.

V tomto prípade sa tento typ môže pokladať za schválený a posúdenie typu nie je potrebné.

V súlade s postupmi posudzovania rozličných zložiek interoperability výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve používa buď:

— postup vnútornej kontroly konštrukčného riešenia spolu s overovaním výroby (modul A1),

— alebo postup založený na úplnom systéme riadenia kvality (modul H1).

V prípade, že nie je možné preukázať, že riešenie sa v minulosti osvedčilo s priaznivým výsledkom, platí ustanovenie 6.1.2.1.

6.1.2.3. Inovačné riešenia pre komponenty interoperability

Ak je navrhované riešenie, ktoré sa má stať komponentom interoperability, je inovačné, ako je vymedzené v ustanovení 5.2, výrobca musí uviesť odchýlku od príslušného ustanovenia TSI a požiadať, aby sa pri danom riešení vykonalo posúdenie zhody alebo vhodnosti použitia. Európska železničná agentúra dokončí príslušné špecifikácie funkčnosti a rozhrania komponentov a vypracuje metódy posudzovania.

Príslušné špecifikácie funkčnosti a rozhrania a metódy posudzovania musia byť integrované do TSI prostredníctvom revízie. Hneď ako sa tieto dokumenty uverejnia, môže si výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Spoločenstve zvoliť postup posudzovania komponentov interoperability spôsobom uvedeným v ustanovení 6.1.2.1.

Nadobudnutím účinnosti rozhodnutia Komisie, prijatého v súlade s článkom 21 ods. 2 smernice 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES, sa inovačné riešenie môže použiť pred jeho začlenením do TSI.

6.2. Subsystém energia

6.2.1. Postupy posudzovania a moduly

Na žiadosť obstarávateľa alebo jeho splnomocneného zástupcu so sídlom v Spoločenstve vykonáva notifikovaný orgán overenie ES v súlade s článkom 18 ods. 1 a prílohou VI k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES a v súlade s ustanoveniami príslušných modulov špecifikovaných v prílohe A k tejto TSI.

Ak obstarávateľ dokáže preukázať, že skúšky alebo overenia predchádzajúcich aplikácií zostávajú v platnosti pre nové aplikácie, potom ich notifikovaný orgán zohľadní pri posudzovaní zhody.

Postupy posudzovania pre overenie ES subsystému energia sú uvedené v tabuľke C.1 prílohy C k tejto TSI.

V rozsahu špecifikovanom v tejto TSI zohľadní overenie ES subsystému energia jeho rozhrania s ostatnými subsystémami systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc.

Obstarávateľ vypracuje vyhlásenie ES o overení subsystému energia v súlade s článkom 18 ods. 1 prílohy V k smernici 96/48/ES upravenej smernicou 2004/50/ES.

6.2.2. Použitie modulov

6.2.2.1. Všeobecné ustanovenia

▼M1

Pre postup posudzovania subsystému energia si môže obstarávateľ alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Únii zvoliť buď:

— postup overovania jednotky (modul SG) opísaný v prílohe A.3 k tejto TSI, alebo

— postup založený na úplnom systéme riadenia kvality s preskúmaním konštrukčného riešenia (modul SH2) uvedený v prílohe A.3 k tejto TSI.

▼B

Modul SH2 sa môže zvoliť len tam, kde všetky činnosti, ktoré sa podieľajú na projekte subsystému, ktorý sa má overiť (konštrukčné riešenie, výroba, montáž, inštalovanie), podliehajú systému riadenia kvality pre konštrukčné riešenie, výrobu, inšpekciu a skúšanie konečného výrobku schváleného notifikovaným orgánom, ktorý má nad ním aj ohľad.

Posudzovanie sa vzťahuje na fázy a vlastnosti podľa označenia v tabuľke C.1 prílohy C k tejto TSI.

6.2.2.2. Inovačné riešenia

V prípade, že subsystém energia obsahuje inovačné riešenie, ako je vymedzené v bode 4.1, musí obstarávateľ uviesť odchýlku od príslušného ustanovenia TSI a požiadať o vykonanie posúdenia zhody.

Európska železničná agentúra dokončí znenie príslušných špecifikácií funkčnosti a rozhrania týkajúcich sa tohto riešenia a vypracuje metódy posudzovania.

Príslušné špecifikácie funkčnosti a rozhrania a metódy posudzovania musia byť začlenené do TSI prostredníctvom revízie. Hneď ako sa tieto dokument