2008R1099 — SK — 14.03.2013 — 002.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 304, 14.11.2008, p.1)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1099/2008

z 22. októbra 2008

o energetickej štatistike

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1, so zreteľom na návrh Komisie, konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy ( 1 ), keďže: (1) Spoločenstvo potrebuje presné a včasné údaje o množstve energie, jej formách, zdrojoch, výrobe, dodávke, transformácii a spotrebe na účely monitorovania vplyvu a účinku jeho práce v oblasti energetickej politiky. (2) Energetická štatistika sa tradične zameriava na dodávky energie a na fosílne energie. V nasledujúcich rokoch je potrebné sa viac zamerať na dôkladnejšie znalosti o konečnej spotrebe energie, o obnoviteľnej energii a jadrovej energii a na ich monitorovanie. (3) Na hodnotenie vplyvu spotreby energie na životné prostredie, najmä v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, je nevyhnutná dostupnosť presných a aktuálnych informácií o energetike. Tieto informácie sa vyžadujú podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES z 11. februára 2004 o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu ( 2 ). (4) Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou ( 3 ) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou ( 4 ) musia členské štáty predkladať kvantitatívne energetické údaje. Na sledovanie pokroku pri dosahovaní cieľov uvedených v uvedených smerniciach sú potrebné podrobné a aktuálne energetické údaje. (5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov ( 5 ), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES z 5. apríla 2006 o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách ( 6 ) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu ( 7 ) od členských štátov vyžadujú, aby oznamovali kvantitatívne údaje o spotrebe energie. Požaduje sa, aby sledovali pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v uvedených smerniciach, aby poskytovali podrobné a aktuálne energetické údaje a aby sa lepšie prepojili tieto energetické údaje s príslušnými štatistickými štúdiami, ako je sčítanie obyvateľstva a domácností a údaje o preprave. (6) Zelené knihy Komisie z 22. júna 2005 o energetickej účinnosti a z 8. marca 2006 o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu analyzujú energetické politiky Európskej únie, ktoré si vyžadujú dostupnosť energetickej štatistiky Európskej únie vrátane na účely zriadenia Európskeho observatória trhu s energiou. (7) Vytvorenie verejného modelu energetickej prognózy, ako Európsky parlament požadoval vo svojom uznesení zo 14. decembra 2006 o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu ( 8 ), vyžaduje podrobné a aktuálne energetické údaje. (8) V nasledujúcich rokoch by sa mala venovať väčšia pozornosť bezpečnosti dodávok najdôležitejších palív a na to, aby sa dali predvídať a koordinovať riešenia Európskej únie pre prípad kríz v dodávkach, sú potrebné včasnejšie a presnejšie údaje na úrovni Európskej únie. (9) Liberalizáciou energetického trhu a jeho vzrastajúcou zložitosťou je získavanie spoľahlivých a včasných energetických údajov výrazne ťažšie, najmä keď neexistuje právny základ týkajúci sa poskytovania takýchto údajov. (10) Energetický štatistický systém musí zaručiť porovnateľnosť, transparentnosť, flexibilitu a schopnosť vyvíjať sa, aby mohol pomáhať pri politickom rozhodovaní Európskej únie a jej členských štátov a aby podporoval verejnú diskusiu s občanmi. Preto by sa mala v blízkej budúcnosti pridať štatistika o jadrovej energii a mali by sa zdokonaliť príslušné údaje o obnoviteľnej energii. Aj vzhľadom na energetickú efektívnosť by boli podrobné štatistiky o domácnostiach a doprave nesmierne užitočné. (11) Tvorba štatistiky Spoločenstva sa riadi pravidlami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva ( 9 ). (12) Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to vytvorenie spoločného rámca Spoločenstva pre tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík, nemôže byť dosiahnutý na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. (13) Pri tvorbe a zverejňovaní štatistík Spoločenstva na základe tohto nariadenia by mali národné štatistické úrady a štatistický úrad Spoločenstva zohľadniť zásady uvedené v Kódexe postupov pri európskej štatistike, ktorý bol 24. februára 2005 prijatý Výborom pre štatistický program zriadeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom ( 10 ) a pripojený k odporúčaniu Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Spoločenstva. (14) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu ( 11 ). (15) Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na úpravu zoznamu zdrojov údajov, národných štatistík a predmetných objasnení alebo vymedzení pojmov, ako aj dojednaní o zasielaní, a na vytvorenie a úpravu ročnej štatistiky o jadrovej energii po jej začlenení, úpravu štatistiky o obnoviteľnej energii po jej začlenení a vytvorenie a úpravu štatistiky o konečenej spotrebe energie. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením o nové nepodstatné prvky, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. (16) Je potrebné stanoviť, že Komisia môže členským štátom udeliť výnimky alebo odchýlky od tých aspektov zhromažďovania energetických údajov, ktoré by viedli k nadmernému zaťaženiu respondentov. Výnimky alebo odchýlky by sa mali udeliť len po získaní riadneho odôvodnenia udávajúceho transparentne súčasnú situáciu a nadmerné zaťaženie. Doba, počas ktorej ostanú v účinnosti, by sa mala obmedziť na čo najkratší potrebný čas. (17) Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program, keďže: PRIJALI TOTO NARIADENIE:







Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1. Týmto nariadením sa ustanovuje spoločný rámec pre tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík v Spoločenstve.

2. Toto nariadenie sa uplatňuje na štatistické údaje o energetických produktoch a ich agregátoch v Spoločenstve.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

a) „štatistika Spoločenstva“ je štatistika Spoločenstva, ako je definovaná v prvej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97;

b) „tvorba štatistiky“ je vypracovanie štatistiky, ako je definované v druhej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97;

c) „orgán Spoločenstva“ je orgán Spoločenstva, ako je definovaný vo štvrtej zarážke článku 2 nariadenia (ES) č. 322/97;

d) „energetické produkty“ sú palivá, teplo, obnoviteľná energia, elektrina alebo iná forma energie;

e) „agregáty“ sú údaje agregované na národnej úrovni týkajúce sa zaobchádzania s energetickými produktami alebo ich využívania, konkrétne tvorba, obchod, zásoby, transformácia, spotreba a štrukturálne charakteristiky energetického systému, ako sú inštalované výkony na výrobu elektriny alebo výrobné kapacity pre ropné výrobky;

f) „kvalita údajov“ sú nasledujúce aspekty štatistickej kvality: relevantnosť, presnosť, aktuálnosť a dochvílnosť, dostupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť, koherencia a kompletnosť.

Článok 3

Zdroje údajov

1. Uplatňovaním zásad udržania zníženého zaťaženia respondentov a administratívneho zjednodušenia zhromažďujú členské štáty údaje týkajúce sa energetických produktov a ich agregátov v Spoločenstve z nasledujúcich zdrojov:

a) špecifické štatistické zisťovania zamerané na výrobcov a obchodníkov primárnej a transformovanej energie, distribútorov a dopravcov, dovozcov a vývozcov energetických produktov;

b) ostatné štatistické zisťovania zamerané na koncových užívateľov energie v sektoroch spracovateľského priemyslu, dopravy a ostatných sektoroch vrátane domácností;

c) ostatné postupy štatistického odhadu alebo iné zdroje vrátane administratívnych zdrojov, napr. regulačné orgány pre trhy s elektrinou a plynom.

2. Členské štáty ustanovujú podrobné pravidlá týkajúce sa vykazovania údajov potrebných pre národné štatistiky, ako je uvedené v článku 4, zo strany podnikov a iných zdrojov.

3. Zoznam zdrojov údajov možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 4

Agregáty, energetické produkty a periodicita zasielania národných štatistík

1. Národné štatistiky, ktoré sa majú vykazovať, sa uvádzajú v prílohách. Zasielajú sa s nasledujúcou periodicitou:

a) ročná, pre energetickú štatistiku v prílohe B;

b) mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe C;

c) rýchla mesačná, pre energetickú štatistiku v prílohe D.

2. Uplatniteľné objasnenia alebo definície použitých technických termínov sú ustanovené v jednotlivých prílohách a takisto v prílohe A (Objasnenia terminológie).

3. Údaje, ktoré sa majú poskytnúť, a uplatniteľné objasnenia alebo definície možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 5

Zasielanie a zverejňovanie

1. Členské štáty zasielajú Komisii (Eurostatu) národné štatistiky uvedené v článku 4.

2. Dojednania o ich zasielaní vrátane príslušných lehôt, odchýliek a výnimiek sa uvádzajú v prílohách.

3. Dojednania o zasielaní národných štatistík možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

4. V prípade riadne odôvodnenej žiadosti členského štátu môže Komisia v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 11 ods. 3 udeliť dodatočné výnimky alebo odchýlky od tých častí národných štatistík, pre ktoré by zhromažďovanie viedlo k nadmernému zaťaženiu respondentov.

5. Komisia (Eurostat) do 31. januára druhého roka, ktorý nasleduje po vykazovanom období, zverejní ročnú energetickú štatistiku.

Článok 6

Posúdenie kvality a správy o kvalite

1. Členské štáty zabezpečujú kvalitu zasielaných údajov.

2. Vynakladá sa všetko primerané úsilie, aby sa zabezpečila koherentnosť medzi energetickými údajmi uvedenými v súlade s prílohou B a údajmi uvedenými v súlade s rozhodnutím Komisie 2005/166/ES z 10. februára 2005, ktorým sa stanovujú pravidlá vykonávajúce rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES týkajúce sa mechanizmu sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu ( 12 ).

3. Na účely tohto nariadenia sa na údaje, ktoré sa majú zasielať, vzťahujú tieto aspekty posúdenia kvality:

a) „relevantnosť“ predstavuje stupeň, ktorým spĺňa štatistika súčasné a potenciálne potreby užívateľov;

b) „presnosť“ predstavuje stupeň zhody odhadov s neznámymi skutočnými hodnotami;

c) „aktuálnosť“ predstavuje oneskorenie medzi dostupnosťou informácií a udalosťou alebo javom, ktoré tieto informácie opisujú;

d) „dochvíľnosť“ predstavuje oneskorenie medzi dátumom uverejnenia údajov a stanoveným dátumom ich dodania;

e) „dostupnosť“ a „zrozumiteľnosť“ predstavujú podmienky a spôsoby, ktorými môžu užívatelia získavať, využívať a interpretovať údaje;

f) „porovnateľnosť“ predstavuje mieru vplyvu rozdielnosti v aplikovaných štatistických koncepciách a nástrojoch a postupoch merania, ak sa porovnávajú štatistiky medzi geografickými oblasťami alebo odvetviami alebo ak sa porovnávajú v čase;

g) „koherencia“ predstavuje vhodnosť údajov na ich spoľahlivú kombináciu rôznym spôsobom a na rôzne účely.

4. Členské štáty predkladajú Komisii (Eurostatu) každých päť rokov správu o kvalite zasielaných údajov, ako aj o všetkých metodických zmenách, ku ktorým došlo.

5. Do šiestich mesiacov od prijatia žiadosti zo strany Komisie (Eurostatu) a v snahe umožniť jej posúdiť kvalitu zasielaných údajov, členské štáty zašlú Komisii (Eurostatu) správu o príslušných informáciách týkajúcich sa vykonávania tohto nariadenia.

Článok 7

Harmonogram a periodicita

Členské štáty zhromažďujú všetky údaje uvedené v tomto nariadení od začiatku kalendárneho roka nasledujúceho po prijatí tohto nariadenia a zasielajú ich potom s periodicitou stanovenou v článku 4 ods. 1.

Článok 8

Ročná štatistika o jadrovej energii

Komisia (Eurostat) určí v spolupráci s odvetvím jadrovej energetiky v Európskej únii súbor ročnej štatistiky o jadrovej energii, ktorý sa bude vykazovať a zverejňovať od roku 2009, ktorý bude prvým vykazovaným obdobím tak, aby bola v prípade potreby zachovaná dôvernosť údajov, pričom sa vylúči akákoľvek duplicita zhromažďovania údajov a zároveň sa udržia nízke náklady na ich tvorbu, ako aj primeraná miera zaťaženia spojeného s vykazovaním.

Vytvorí sa súbor ročnej štatistiky o jadrovej energii, ktorý sa môže upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 9

Štatistika o obnoviteľnej energii a o konečnej spotrebe energie

1. V záujme zlepšenia kvality štatistiky o obnoviteľnej energii a o konečnej spotrebe energie sa Komisia (Eurostat) v spolupráci s členskými štátmi ubezpečí, že tieto štatistiky sú porovnateľné, transparentné, podrobné a flexibilné tým, že:

a) reviduje metodiku používanú na tvorbu štatistiky o obnoviteľnej energii s cieľom každý rok hospodárnym spôsobom sprístupniť dodatočnú, relevantnú a podrobnú štatistiku o každom zdroji obnoviteľnej energie. Komisia (Eurostat) bude počnúc rokom 2010 (referenčný rok) predkladať a zverejňovať vytvorenú štatistiku;

b) reviduje a určí metodiku používanú na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva na tvorbu štatistiky o konečnej spotrebe energie (zdroje, premenné, kvalita, náklady) založenej na súčasnom stave, súčasných štúdiách a pilotných štúdiách uskutočniteľnosti, ako aj analýzach nákladov a prínosov, ktoré sa ešte len vykonajú, a vyhodnotí zistenia z pilotných štúdií a z analýz nákladov a prínosov s cieľom vypracovať kľúč pre členenie konečných energií podľa odvetví a hlavného využitia energie a postupne začlení výsledné prvky do štatistiky počnúc rokom 2012 (referenčný rok).

2. Súbor štatistiky o obnoviteľnej energii možno upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

3. Vytvorí sa súbor štatistiky o konečnej spotrebe energie, ktorý bude možné upraviť v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2.

Článok 10

Vykonávacie opatrenia

1. Nasledujúce opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia, zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2:

a) úpravy zoznamu zdrojov údajov (článok 3 ods. 3);

b) úpravy národných štatistík a uplatniteľných objasnení alebo definícií (článok 4 ods. 3);

c) úpravy dojednaní o zasielaní (článok 5 ods. 3);

d) vytvorenie a úpravy ročnej štatistiky o jadrovej energii (článok 8 ods. 2);

e) úpravy štatistiky o obnoviteľnej energii (článok 9 ods. 2);

f) vytvorenie a úpravy štatistiky o konečnej spotrebe energie (článok 9 ods. 3).

2. V súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 11 ods. 3 sa udelia dodatočné výnimky alebo odchýlky (článok 5 ods. 4).

3. Zohľadní sa zásada, podľa ktorej dodatočné náklady a zaťaženie spojené s vykazovaním neprekročia primeranú hranicu.

Článok 11

Výbor

1. Komisii pomáha Výbor pre štatistický program.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

Lehota stanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

Článok 12

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

▼M2









PRÍLOHA A

OBJASNENIA TERMINOLÓGIE

Táto príloha poskytuje vysvetlenia alebo vymedzenia pojmov, ktoré sú použité v ostatných prílohách.

1. ZEMEPISNÉ VYSVETLIVKY

Len na účely štatistického vykazovania sa uplatňujú nasledujúce zemepisné vymedzenia:

— Austrália nezahŕňa zámorské územia,

— Dánsko nezahŕňa Faerské ostrovy a Grónsko,

— Francúzsko zahŕňa Monako a vylučuje francúzske zámorské územia Guadeloupe, Martinik, Guyanu, Réunion, St. Pierre a Miquelon, Novú Kaledóniu, Francúzsku Polynéziu, Wallis a Futunu, Mayotte,

— Taliansko zahŕňa San Maríno a Vatikán,

— Japonsko zahŕňa Okinawu,

— Holandsko nezahŕňa Surinam a Holandské Antily,

— Portugalsko zahŕňa Azory a Madeiru,

— Španielsko zahŕňa Kanárske ostrovy, Baleárske ostrovy a Ceutu a Melillu,

— Švajčiarsko nezahŕňa Lichtenštajnsko,

— Spojené štáty zahŕňajú 50 štátov, District of Columbia, Americké Panenské ostrovy, Portoriko a Guam.

2. AGREGÁTY

Výrobcovia sa zatrieďujú podľa účelu výroby takto:

— verejní výrobcovia: podniky, súkromné alebo verejné, ktoré vyrábajú elektrickú energiu a/alebo teplo ako svoju hlavnú činnosť, na predaj tretím stranám,

— závodní výrobcovia: podniky, súkromné aj verejné, ktoré vyrábajú elektrinu a/alebo teplo úplne alebo čiastočne na vlastné použitie ako činnosť, ktorá podporuje ich primárnu činnosť.

Poznámka: Komisia môže ďalej objasniť terminológiu tým, že po nadobudnutí účinnosti zrevidovanej klasifikácie NACE pridá v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2 príslušné položky.

2.1. Sektor dodávky a transformácie

Produkcia/Domáca produkcia

Množstvo palív vyťažených alebo vyprodukovaných, vypočítané po všetkých úkonoch na odstránenie neaktívnej hmoty. Produkcia zahŕňa množstvo, ktoré výrobca spotrebuje počas výrobného procesu (napríklad na vykurovanie alebo prevádzku zariadení a pomocných zariadení), ako aj dodávky ostatným výrobcom energie na transformáciu alebo iné použitie.

Domáca je: produkcia zo zdrojov v príslušnom štáte.

Dovoz/vývoz

Čo sa týka zemepisných definícií, pozri oddiel Zemepisné vysvetlivky.

Pokiaľ nie je uvedené inak, „dovoz“ sa vzťahuje na krajinu pôvodu (krajina, v ktorej sa energetický produkt vyprodukoval) na použitie v krajine a „vývoz“ sa vzťahuje na krajinu konečnej spotreby vyprodukovaného energetického produktu.

Množstvo sa považuje za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené.

Ak nemožno určiť pôvod ani destináciu, môže sa použiť časť Ostatné.

Štatistické rozdiely sa môžu vyskytnúť, len ak sa celkový dovoz a vývoz uskutočňuje na uvedenom základe, zatiaľ čo zemepisné rozdelenie je založené na rozdielnom zisťovaní, zdroji alebo koncepte. V takomto prípade sa rozdiely zahŕňajú do časti Ostatné.

Medzinárodné námorné zásobníky

Množstvo palív dodávaných lodiam všetkých zástav, ktoré sa používajú v medzinárodných plavbách. Medzinárodné plavby sa môžu uskutočňovať na mori, vo vnútrozemských jazerách a vodných tokoch a v pobrežných vodách. Vylučuje sa:

— spotreba v prípade lodí používaných vo vnútrozemských plavbách. Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu, a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode,

— spotreba rybárskych lodí,

— spotreba vojenských síl.

Zmena stavu zásob

Rozdiel medzi počiatočným stavom zásob a konečným stavom zásob uskladnených na území daného štátu.

Hrubá spotreba (vypočítaná)

Vypočítaná hodnota, definovaná ako:

.

Hrubá spotreba (zistená)

Množstvo skutočne zaznamenané v zisťovaniach koncových sektorov.

Štatistické rozdiely

Vypočítaná hodnota, definovaná ako:

vypočítaná hrubá spotreba – zistená hrubá spotreba.

Vrátane zmien stavu zásob u koncových spotrebiteľov, keď to nemožno určiť ako časť Zmena stavu zásob.

Mali by sa zdôvodniť všetky hlavné rozdiely.

Verejné elektrárne

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny.

Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno zariadenie na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárne), sa majú uviesť pod „Verejné teplárne“.

Verejné teplárne

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny a tepla.

Verejné výhrevne

Množstvo palív použitých pri výrobe tepla.

Závodné elektrárne

Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny.

Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno zariadenie na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárne), sa majú uviesť pod „Verejné teplárne“.

Závodné teplárne

Množstvo palív, ktoré zodpovedá množstvu vyrábanej elektriny a predaného tepla.

Závodné výhrevne

Množstvo palív, ktoré zodpovedá množstvu predaného tepla.

Čiernouhoľné briketárne

Množstvo použité pri výrobe palív.

Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Koksárne

Množstvo použité v koksárňach.

Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

Množstvo hnedého uhlia použité pri výrobe brikiet z hnedého uhlia (BKB) alebo množstvo rašeliny na výrobu rašelinových brikiet (PB).

Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Plynárne

Množstvo použité pri výrobe plynu v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.

Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Vysoké pece

Množstvo koksovateľného a/alebo bitúmenového uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach.

Množstvo použité ako palivo pri vykurovaní a prevádzke vysokých pecí (napr. vysokopecný plyn) by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Skvapalňovanie uhlia

Množstvo paliva použitého pri výrobe syntetickej ropy.

Ropné rafinérie

Množstvo použité pri výrobe ropných výrobkov.

Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

Inde neuvedené – transformácia

Množstvo použité pri transformácii, inde nezahrnuté. V prípade použitia je potrebné vysvetliť v tejto správe to, čo je zahrnuté v tejto položke.

2.2. Energetický sektor a konečná spotreba

Energetický sektor spolu

Množstvo spotrebované v energetickom priemysle na podporu ťažby (banská ťažba, ťažba ropy a plynu) alebo prevádzkovú spotrebu pri transformačných aktivitách. To zodpovedá divíziám NACE 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 a 35.

Nezahŕňa množstvo palív transformovaných do inej energetickej formy (ktoré by mali byť uvedené v sektore transformácie) alebo použitých pri podpore prevádzky ropných, plynových a kalových potrubí (ktoré by mali byť uvedené v dopravnom sektore).

Zahŕňa výrobu chemických materiálov pre atómové štiepenie a fúziu, ako aj výrobky týchto procesov.

Elektrárne, teplárne a výhrevne

Množstvo spotrebované ako energia v elektrárňach, zariadeniach na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárňach) a výhrevniach.

Uhoľné bane

Množstvo spotrebované ako energia na podporu ťažby a prípravy uhlia v uhoľnom baníctve.

Uhlie pálené v elektrárňach pri ťažných vežiach by sa malo uviesť v sektore transformácie.

Čiernouhoľné briketárne

Množstvo spotrebované ako energia v čiernouhoľných briketárňach.

Koksárne

Množstvo spotrebované ako energia v koksovniach.

Hnedouhoľné/rašelinové briketárne

Množstvo použité ako energia v hnedouhoľných/rašelinových briketárňach.

Plynárne/zariadenia na splynovanie

Množstvo spotrebované ako energia v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.

Vysoké pece

Množstvo spotrebované ako energia vo vysokých peciach.

Skvapalňovanie uhlia

Množstvo spotrebované ako energia v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia.

Ropné rafinérie

Množstvo spotrebované ako energia v ropných rafinériách.

Ťažba ropy a plynu

Množstvo spotrebované ako palivo pri ťažbe ropy a plynu a v zariadeniach na spracovanie zemného plynu.

Nezahŕňa straty v potrubiach (treba uviesť ako distribučné straty) ani množstvo energie použité pri prevádzke potrubí (treba uviesť v dopravnom sektore).

Konečná spotreba spolu

Určená (vypočítaná) ako:

.

Vylučuje dodávky určené na transformáciu, použitie v odvetviach vyrábajúcich energiu a distribučné straty.

Neenergetické použitie

Energetické produkty použité ako suroviny v rôznych sektoroch, teda nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo.

2.3. Špecifikácia konečného použitia energie

Konečná energetická spotreba

Energetická spotreba v priemysle, doprave a ostatných sektoroch spolu.

Priemyselný sektor

Týka sa množstva paliva spotrebovaného priemyselným podnikom na podporu jeho primárnych činností.

Pokiaľ ide len o výhrevne alebo teplárne, uvádza sa len množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla použitého samotným podnikom. Množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla, ktoré sa predáva, a na výrobu elektriny by sa malo uviesť v príslušnom sektore transformácie.

Hutníctvo železa a ocele: divízie NACE 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 a 24.52.

Chemický (vrátane petrochemického)

Chemický a petrochemický priemysel; divízie NACE 20 a 21.

Neželezné kovy

Priemysel neželezných kovov; divízie NACE 24.4, 24.53 a 24.54.

Nekovové minerálne výrobky

Sklo, keramika, cement a ostatné priemyselné stavebné materiály; divízia NACE 23.

Dopravné zariadenia

Priemysel týkajúci sa zariadení používaných v doprave; divízie NACE 20 a 30.

Stroje a zariadenia

Kovové výrobky, stroje a zariadenia okrem dopravného zariadenia; divízie NACE 25, 26, 27 a 28.

Ťažba a dobývanie

Divízie NACE 07 (okrem 07.21), 08 (okrem 08.92) a 09.9; nezahŕňa priemyselné odvetvia vyrábajúce energiu.

Potraviny, nápoje a tabak: divízie NACE 10, 11 a 12.

Celulóza, papier a tlač

Zahŕňa výrobu nahratých záznamových médií; divízie NACE 17 a 18.

Drevo a drevené výrobky (okrem celulózy a papiera): divízia NACE 16.

Stavebníctvo: divízie NACE 41, 42 a 43.

Textil a koža; divízie NACE 13, 14 a 15.

Inde neuvedené – priemysel

Spotreba v sektoroch, ktoré nie sú vyššie uvedené.

Dopravný sektor

Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach bez ohľadu na hospodársky sektor, v ktorom sa činnosť vykonáva; divízie NACE 49, 50 a 51.

Dopravný sektor – Železničná doprava

Celá spotreba na použitie v železničnej doprave vrátane priemyselných železníc; divízie NACE 49.1 a 49.2.

Dopravný sektor – Vnútrozemská plavba

Množstvo dodávané plavidlám všetkých zástav neangažovaných v medzinárodnej plavbe (pozri Medzinárodné námorné zásobníky). Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu, a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode; divízia NACE 50.

Dopravný sektor – Cestná doprava

Množstvo použité pre cestné vozidlá.

Zahŕňa palivo použité poľnohospodárskymi vozidlami na verejných komunikáciách a lubrikanty používané v cestných vozidlách.

Nezahŕňa energiu použitú pre stacionárne motory (pozri sektor Ostatné), na použitie traktormi mimo verejných komunikácií (pozri Poľnohospodárstvo), použitie vo vojenských cestných vozidlách (pozri sektor Ostatné – inde neuvedené), bitúmen používaný na úpravu ciest a energiu používanú v motoroch na stavbách (pozri priemyselný podsektor Stavebníctvo); divízie NACE 49.3 a 49.4.

Dopravný sektor – Potrubná doprava

Množstvo použité ako energia na podporu a prevádzku potrubí dopravujúcich plyny, kvapaliny, kaly a ostatné komodity; divízia NACE 49.5.

Zahŕňa energiu použitú pre čerpacie stanice a udržiavanie potrubia.

Nezahŕňa energiu použitú pri distribúcii zemného plynu alebo priemyselného plynu, horúcej vody a pary potrubím od distribútora ku koncovým používateľom (uvedie sa v energetickom sektore), energiu použitú pri konečnej distribúcii vody do domácností, pre priemyselných, komerčných a iných používateľov (zahrnie sa v sektore obchodu a služieb) a straty, ku ktorým dochádza počas tejto prepravy medzi distribútorom a koncovými používateľmi (uvedú sa ako distribučné straty).

Dopravný sektor – Medzinárodná letecká doprava

Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám medzinárodnej leteckej dopravy. Vnútrozemské/medzinárodné delenie treba určiť na základe miesta odletu a príletu, a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti; časť divízie NACE 51.

Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti Dopravný sektor – Inde neuvedené) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v časti Ostatné sektory – Inde neuvedené). Dopravný sektor – Vnútroštátna letecká doprava

Dopravný sektor – Vnútroštátna letecká doprava

Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám vnútroštátnej leteckej dopravy – komerčné, súkromné, poľnohospodárske atď.; časť divízie NACE 51.

Zahŕňa palivo použité na iné účely ako lietanie, napríklad skúšanie motorov na skúšobnej stolici. Vnútrozemské/medzinárodné delenie treba určiť na základe miesta odletu a príletu, a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti.

Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti Dopravný sektor – Inde neuvedené) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v časti Ostatné sektory – Inde neuvedené).

Dopravný sektor – Inde neuvedené

Množstvo použité pre dopravu, inde nezahrnuté.

Zahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami pre ich cestné vozidlá a palivá použité v prístavoch na vykládku lodí, pre rôzne druhy žeriavov.

Uvedie sa, čo je zahrnuté v tejto položke.

Ostatné sektory

Sektory, ktoré nie sú špecificky uvedené alebo nepatria pod energetický sektor, priemysel ani dopravu.

Ostatné sektory – Obchod a verejné služby

Palivá spotrebované podnikmi a úradmi vo verejnom aj súkromnom sektore.

Divízie NACE 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 a 99.

Ostatné sektory – Domácnosti

Uvedú sa palivá spotrebované všetkými domácnosťami vrátane „domácností, ktoré zamestnávajú iné osoby“; divízie NACE 97 a 98.

Ostatné sektory – Poľnohospodárstvo/lesníctvo

Palivá spotrebované užívateľmi zatriedenými ako poľnohospodárstva, poľovníctva a lesníctva; divízie NACE 01 a 02.

Ostatné sektory – Rybolov

Palivá dodávané pre vnútrozemský, pobrežný a hlbokomorský rybolov. Rybolov by mal zahŕňať palivá dodávané lodiam všetkých zástav, ktoré doplnili palivo v krajine (vrátane medzinárodného rybolovu), a energiu použitú v rybnom hospodárstve; divízia NACE 03.

Ostatné sektory – Inde neuvedené

Toto sú inde nezahrnuté činnosti. Táto kategória zahŕňa palivo na vojenské účely pre celú automobilovú a stacionárnu spotrebu (napríklad lode, lietadlá, cestné vozidlá a energia použitá pre obytné priestory) bez ohľadu na to, či je dodávané palivo určené pre armádu danej krajiny, alebo armádu inej krajiny. V prípade použitia je potrebné vysvetliť v tejto správe to, čo je zahrnuté v tejto položke.

3. OSTATNÉ POJMY

Význam nasledujúcich skratiek sa vzťahuje na:

— TML : tetrametyl olova,

— TEL : tetraetyl olova,

— SBP : špeciálny bod varu,

— LPG : skvapalnený ropný plyn,

— NGL : kvapaliny zemného plynu (gazolín),

— LNG : skvapalnený zemný plyn,

— CNG : stlačený zemný plyn.









PRÍLOHA B

ROČNÁ ENERGETICKÁ ŠTATISTIKA

V tejto prílohe sa opisuje rozsah, jednotky, vykazované obdobie, periodicita, lehoty a spôsob zasielania údajov pre ročný zber energetickej štatistiky.

Príloha A sa vzťahuje na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.

1. TUHÉ FOSILNÉ PALIVÁ A VYRÁBANÉ PLYNY

1.1. Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:







Energetický produkt Vymedzenie pojmov 1. Antracit Uhlie vysokej kvality určené na použitie v priemysle a v domácnostiach. Obsahuje vo všeobecnosti menej než 10 % prchavých látok a má vysoký obsah uhlíka (okolo 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe. 2. Koksovateľné uhlie Bituminózne uhlie s kvalitou, ktorá umožňuje výrobu koksu vhodného na podporu prevádzky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je väčšie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe. 3. Ostatné bituminózne uhlie (energetické uhlie) Uhlie použité na účely vytvárania pary, ktoré zahŕňa všetko bituminózne uhlie nezahrnuté ani v koksovateľnom uhlí, ani v antracite. Obsahuje viac prchavých látok než antracit (viac než 10 %) a menej uhlíka (menej než 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 24 000 kJ/kg na bezpopolovom, ale vlhkom základe. Ak sa bituminózne uhlie používa v koksárňach, malo by sa uviesť ako koksovateľné uhlie. 4. Subbituminózne uhlie Ide o neaglomerujúce uhlie so spalným teplom od 20 000 kJ/kg do 24 000 kJ/kg obsahujúce viac než 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe. 5. Hnedé uhlie Neaglomerujúce uhlie so spalným teplom nižším než 20 000 kJ/kg a obsahujúce viac ako 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe. 6. Čiernouhoľné brikety Zložené palivo vyrobené z jemných častí čierneho uhlia s pridaním spojiva. Množstvo vyrobených čiernouhoľných brikiet môže byť preto o niečo vyššie než skutočné množstvo uhlia spotrebovaného pri transformácii. 7. Koksárenský koks Tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia, najmä koksovateľného uhlia pri vysokej teplote, má nízky obsah vlhkosti a prchavých látok. Koksárenský koks sa používa najmä v hutníctve železa a ocele ako zdroj energie a chemické činidlo. Koksárenská škvara a zlievarenský koks sú zahrnuté v tejto kategórii. Polokoks (tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia pri nízkej teplote) by mal byť zahrnutý v tejto kategórii. Polokoks sa používa ako domáce palivo alebo v samotnom zariadení na transformáciu. Táto položka takisto zahŕňa koks, koksárenskú škvaru a polokoks vyrobený z hnedého uhlia. 8. Plynárenský koks Vedľajší produkt čierneho uhlia použitý pri výrobe mestského plynu v plynárňach. Plynárenský koks sa používa na vykurovanie. 9. Čiernouhoľný decht Výsledok deštrukčnej destilácie bituminózneho uhlia. Čiernouhoľný decht je kvapalný vedľajší produkt získavaný destiláciou uhlia na výrobu koksu v koksárenskej peci alebo sa vyrába z hnedého uhlia („nízkoteplotný decht“). Čiernouhoľný decht možno ďalej destilovať do rôznych organických výrobkov (napríklad benzén, toluén, naftalín), ktoré by normálne uviedli ako surovina pre petrochemický priemysel. 10. BKB (brikety z hnedého uhlia) BKB je zložené palivo vyrobené z hnedého uhlia alebo subitominózneho uhlia briketážou pod vysokým tlakom bez pridania spojiva vrátane suchej lignitovej drviny a prachu. 11. Svietiplyn (plynárne) Zahŕňa všetky druhy plynov vyrábaných vo verejných alebo súkromných podnikoch, ktorých hlavným cieľom je výroba, doprava a distribúcia plynu. Zahŕňa plyn vyrobený karbonizáciou (vrátane plynu, ktorý sa vyrába v koksárňach a prechádza do svietiplynu), celkovým splynovaním s obohatením alebo bez obohatenia ropnými výrobkami (LPG, zvyškový vykurovací olej atď.), ako aj premenou a jednoduchým zmiešaním plynov a/alebo vzduchu, uvedených v riadkoch „Z iných zdrojov“. V sektore transformácie sa určí množstvo svietiplynu, ktorý prechádza do miešaného zemného plynu, ktorý sa bude rozvážať a spotrebúvať prostredníctvom rozvodných sietí zemného plynu. Výroba iných uhoľných plynov (t. j. koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece) by sa mala uviesť v stĺpcoch, ktoré sa týkajú takýchto plynov, a nie výroby svietiplynu. Uhoľné plyny prevádzané do plynární by sa mali potom uviesť (v ich vlastnom stĺpci) v sektore transformácie v riadku plynárne. Celkové množstvo svietiplynu, ktorý pochádza z prechodu iných uhoľných plynov, by sa malo uviesť v riadku výroby pre svietiplyn. 12. Koksárenský plyn Získava sa ako vedľajší produkt výroby koksárenského koksu na výrobu železa a ocele. 13. Vysokopecný plyn Vyrába sa počas spaľovania koksu vo vysokej peci v hutníctve železa a ocele. Získava a používa sa ako palivo čiastočne v danom podniku a čiastočne v ostatných procesoch oceliarskeho priemyslu alebo v elektrárňach vybavených na jeho spaľovanie. Množstvo paliva by sa malo uviesť podľa spalného tepla. 14. Ostatné získané plyny Vedľajší produkt výroby ocele v kyslíkovej peci, získavaný pri výstupe z pece. Plyn je takisto známy ako konvertorový plyn, LD plyn alebo BOS plyn. Množstvo paliva treba uviesť podľa spalného tepla. Zahŕňa tiež vyššie neuvedené nešpecifikované vyrábané plyny, ako napríklad spáliteľné plyny tuhého uhlíkového pôvodu získavané v inde nedefinovaných výrobných a chemických procesoch. 15. Rašelina Spáliteľný mäkký, pórovitý alebo stlačený sediment rastlinného pôvodu s vysokým obsahom vody (až 90 % v surovom stave), ľahko rezateľný, svetlo- až tmavohnedej farby. Rašelina použitá na neenergetické účely nie je zahrnutá. Týmto vymedzením nie je dotknuté vymedzenie pojmu obnoviteľných zdrojov energie v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (1) ani usmernenia Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (IPCC) pre národné inventáre skleníkových plynov. 16. Výrobky z rašeliny Napríklad rašelinové brikety získané priamo alebo nepriamo z rašelinovej mačiny a mletá rašelina. 17. Roponosné bridlice a dechtový piesok Roponosné bridlice a dechtový piesok sú usadené horniny, ktoré obsahujú organickú látku v podobe kerogénu. Kerogén je voskovitý materiál bohatý na uhľovodíky, o ktorom sa predpokladá, že jeho vznik predchádza vzniku ropy. Roponosné bridlice možno spaľovať priamo alebo tepelne spracúvať s cieľom získať bridlicovú ropu. Bridličná ropa a ostatné výrobky získavané skvapalnením by mali byť uvedené v ročnom dotazníku týkajúcom sa ropy v kategórii Ostatné uhľovodíky. (1) Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16.

1.2. Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

Príloha A sa vzťahuje na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.

1.2.1. Sektor dodávky a transformácie

1. Výroba

1.1. Z toho: hlbinná ťažba Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie a hnedé uhlie.

1.2. Z toho: povrchová ťažba Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bitúmenové uhlie, subbitúmenové uhlie a hnedé uhlie.

2. Z ostatných zdrojov

Pozostáva z dvoch častí:

— regenerované kaly, medziprodukty a ostatné uhoľné výrobky nízkej kvality, ktoré nemožno zaradiť podľa typu uhlia; zahŕňa uhlie ťažené z háld a ostatných zberných nádrží,

— dodávky paliva, ktorého výroba je zahrnutá v iných palivovo-energetických bilanciách, ale ktorého spotreba sa objaví v energetickej bilancii uhlia.

2.1. Z toho: z ropných výrobkov Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, hnedé uhlie, rašelinu, výrobky z rašeliny a roponosné bridlice a dechtový piesok. Napríklad: pridanie ropného koksu do koksovateľného uhlia pre koksárenské pece

2.2. Z toho: zo zemného plynu Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, hnedé uhlie, rašelinu, výrobky z rašeliny a roponosné bridlice a dechtový piesok. Napríklad: pridanie zemného plynu do plynárenského plynu na priamu konečnú spotrebu.

2.3. Z toho: z obnoviteľných zdrojov Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, hnedé uhlie, rašelinu, výrobky z rašeliny a roponosné bridlice a dechtový piesok. Napríklad: priemyselný odpad ako spojivo pri výrobe brikiet.

3. Dovoz

4. Vývoz

5. Medzinárodné námorné zásobníky

6. Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

7. Hrubá spotreba

8. Štatistické rozdiely

9. Sektor transformácie spolu

Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad uhlie na elektrinu, koksárenský plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad koksovateľné uhlie na koks).

9.1. Z toho: verejné elektrárne

9.2. Z toho: verejné teplárne

9.3. Z toho: verejné výhrevne

9.4. Z toho: závodné elektrárne

9.5. Z toho: závodné elektrárne

9.6. Z toho: závodné výhrevne

9.7. Z toho: čiernouhoľné briketárne

9.8. Z toho: koksárne

9.9. Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne

9.10. Z toho: plynárne

9.11. Z toho: vysoké pece Množstvo koksovateľného a/alebo bitúmenového uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach. Množstvo použité ako palivo pri vykurovaní a prevádzke vysokých pecí (napr. vysokopecný plyn) by sa nemalo uviesť v sektore transformácie, ale ako spotreba v energetickom sektore.

9.12. Z toho: skvapalňovanie uhlia Bridlicová ropa a ostatné výrobky získavané skvapalnením by sa mali uviesť podľa kapitoly 4 tejto prílohy.

9.13. Z toho: pre zmiešaný zemný plyn Množstvo uhoľných plynov zmiešaných so zemným plynom.

9.14. Z toho: inde neuvedené – transformácia.

1.2.2. Energetický sektor

1. Energetický sektor spolu

1.1. Z toho: elektrárne, teplárne a výhrevne

1.2. Z toho: uhoľné bane

1.3. Z toho: čiernouhoľné briketárne

1.4. Z toho: koksárne

1.5. Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne

1.6. Z toho: plynárne

1.7. Z toho: vysoké pece

1.8. Z toho: ropné rafinérie

1.9. Z toho: skvapalňovanie uhlia

1.10. Z toho: inde neuvedené – energetika

2. Distribučné straty

Straty vyskytujúce sa z dôvodu dopravy a distribúcie, ako aj voľného spaľovania vyrábaných plynov.

3. Konečná spotreba spolu

4. Neenergetické použitie spolu

4.1. Z toho: sektory priemyslu, transformácie a energetiky Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch priemyslu, transformácie a energetiky, napríklad uhlie použité pri výrobe metanolu alebo amoniaku. 4.1.1. Od 4.1, z toho: v petrochemickom sektore Neenergetické použitie, napríklad použitie uhlia ako suroviny na výrobu priemyselných hnojív a ako suroviny pre ostatné petrochemické výrobky.

4.2. Z toho: dopravný sektor Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch dopravy.

4.3. Z toho: ostatné sektory Neenergetické použitie v obchode a službách, v domácnostiach, v poľnohospodárstve a ostatných inde neuvedených.

1.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie

1. Konečná energetická spotreba

2. Priemyselný sektor

2.1. Z toho: hutníctvo železa a ocele

2.2. Z toho: chemický a petrochemický

2.3. Z toho: neželezné kovy

2.4. Z toho: nekovové minerálne výrobky

2.5. Z toho: dopravné zariadenia

2.6. Z toho: stroje a zariadenia

2.7. Z toho: ťažba a dobývanie

2.8. Z toho: potraviny, nápoje a tabak

2.9. Z toho: celulóza, papier a tlač

2.10. Z toho: drevo a drevené výrobky

2.11. Z toho: stavebníctvo

2.12. Z toho: textil a koža

2.13. Z toho: inde neuvedené – priemysel

3. Dopravný sektor

3.1. Z toho: železničná doprava

3.2. Z toho: vnútrozemská plavba

3.3. Z toho: inde neuvedené – doprava

4. Ostatné sektory

4.1. Z toho: Obchod a služby

4.2. Z toho: domácnosti

4.3. Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo

4.4. Z toho: rybolov

4.5. Z toho: inde neuvedené – ostatné.

1.2.4. Dovoz a vývoz

Dovoz z krajiny pôvodu a vývoz do krajiny určenia.

Vzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, hnedé uhlie, brikety, koksárenský koks, čiernouhoľný decht, BKB, rašelinu, výrobky z rašeliny a roponosné bridlice a dechtový piesok.

1.3. Energetický obsah

Vzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, hnedé uhlie, brikety, plynárenský koks, čiernouhoľný decht, BKB, rašelinu, výrobky z rašeliny a roponosné bridlice a dechtový piesok.

Spalné teplo aj výhrevnosť sa má uviesť pre nasledujúce hlavné agregáty:

1. Výroba

2. Dovoz

3. Vývoz

4. Použité pre koksárne

5. Použité pre vysoké pece

6. Použité pre verejné elektrárne, teplárne a výhrevne

7. Použité v priemysle

8. Na iné účely.

1.4. Merné jednotky







1. Množstvo energie 103 ton. Výnimka: v prípade plynov (svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn, ostatné získané plyny) sa uskutočňuje priame meranie energetického obsahu a jednotka, ktorá sa má použiť, je potom TJ (založená na spalnom teple). 2. Energetický obsah MJ/tona.

1.5. Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

2. ZEMNÝ PLYN

2.1. Príslušné energetické produkty

Tento zber údajov sa týka zemného plynu, ktorý pozostáva z plynov vyskytujúcich sa v podzemných ložiskách, buď skvapalnených, alebo plynných, pozostávajúcich hlavne z metánu.

Zahŕňa „nepridružený“ plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme aj „pridružený“ plyn vyťažený so surovou ropou, ako metán získavaný z uhoľných baní (banský plyn) alebo z uhoľných ložísk (plyn z uhoľných slojov).

Nezahŕňa plyny vytvorené anaeróbnou digesciou biomasy (napríklad skládkový alebo splaškový plyn) ani svietiplyn.

2.2. Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

2.2.1. Sektor dodávky a transformácie

Má sa uviesť množstvo vyjadrené v objemových aj energetických jednotkách vrátane spalného tepla a výhrevnosti pre nasledujúce agregáty:

1. Pôvodná domáca výroba

Celá suchá predajná ťažba v rámci vnútroštátnych hraníc vrátane ťažby na pobreží. Výroba sa meria po vyčistení a ťažbe NGL a síry.

Nezahŕňa straty vzniknuté počas ťažby a množstvá opätovne vstrekované, odvetrané alebo vzbĺknuté.

Zahŕňa množstvo použité v rámci priemyslu zemného plynu; pri ťažbe zemného plynu, v potrubných systémoch a spracovateľských podnikoch.

1.1. Z toho: pridružený plyn Zemný plyn vyprodukovaný spolu so surovou ropou.

1.2. Z toho: nepridružený plyn Zemný plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme.

1.3. Z toho: banský plyn Metán produkovaný v uhoľných baniach alebo uhoľných ložiskách, privádzaný na povrch a spotrebovaný v uhoľných šachtách alebo privádzaný potrubím k spotrebiteľom.

2. Z ostatných zdrojov

Palivo, ktoré sa zmieša so zemným plynom a spotrebúva ako zmes.

2.1. Z toho: z ropných výrobkov LPG na zlepšenie kvality napríklad tepelného obsahu.

2.2. Z toho: z uhlia Vyrábaný plyn na zmiešanie so zemným plynom.

2.3. Z toho: z obnoviteľných zdrojov Bioplyn na zmiešanie so zemným plynom.

3. Dovoz

4. Vývoz

5. Medzinárodné námorné zásobníky

6. Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

7. Hrubá spotreba

8. Štatistické rozdiely

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

9. Použiteľný plyn: počiatočný a konečný stav zásob

Množstvo plynu k dispozícii na dodávku počas vstupného-výstupného cyklu. Toto sa týka použiteľného zemného plynu uloženého v špeciálnych úložných zariadeniach (vyčerpané plynové a/alebo ropné pole, vodonosná vrstva, soľná dutina, rôznorodé jaskyne alebo iné), ako aj uskladnenia skvapalneného zemného plynu. Plynová rezerva (poduškový plyn) by sa mala vyňať.

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

10. Plyn odvetraný

Objem plynu vypusteného do vzduchu na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu.

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

11. Plyn spálený

Objem plynu spáleného bez využitia na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu.

Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje.

12. Sektor transformácie spolu

Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad zemný plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad zemný plyn na metanol).

12.1. Z toho: verejné elektrárne

12.2. Z toho: závodné elektrárne

12.3. Z toho: verejné teplárne

12.4. Z toho: závodné elektrárne

12.5. Z toho: verejné výhrevne

12.6. Z toho: závodné výhrevne

12.7. Z toho: plynárne

12.8. Z toho: koksárne

12.9. Z toho: vysoké pece

12.10. Z toho: plyn na kvapaliny Množstvo zemného plynu použitého ako surovina pri premene na kvapaliny, napríklad množstvo paliva vstupujúceho do procesu výroby metanolu na transformáciu na metanol.

12.11. Z toho: neuvedené – transformácia.

2.2.2. Energetický sektor

1. Energetický sektor spolu

1.1. Z toho: uhoľné bane

1.2. Z toho: ťažba ropy a plynu

1.3. Z toho: vsádzka do rafinérií

1.4. Z toho: koksárne

1.5. Z toho: vysoké pece

1.6. Z toho: plynárne

1.7. Z toho: elektrárne, teplárne a výhrevne

1.8. Z toho: skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie

1.9. Z toho: plyn na kvapaliny

1.10. Z toho: inde neuvedené – energetika

2. Distribučné a prepravné straty.

2.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie

Spotrebu zemného plynu je potrebné uviesť osobitne na energetické použitie a (ak je to uplatniteľné) aj na neenergetické použitie pre všetky nasledujúce agregáty:

1. Konečná spotreba spolu

Konečná energetická spotreba a neenergetické použitie sa má uviesť osobitne v tejto položke.

2. Dopravný sektor

2.1. Z toho: Cestná doprava Zahŕňa CNG a bioplyn. 2.1.1. Z toho: časť bioplynu v cestnej doprave

2.2. Z toho: potrubná preprava

2.3. Z toho: inde neuvedené – doprava

3. Priemyselný sektor

3.1. Z toho: hutníctvo železa a ocele

3.2. Z toho: chemický a petrochemický

3.3. Z toho: neželezné kovy

3.4. Z toho: nekovové minerálne výrobky

3.5. Z toho: dopravné zariadenia

3.6. Z toho: stroje a zariadenia

3.7. Z toho: ťažba a dobývanie

3.8. Z toho: potraviny, nápoje a tabak

3.9. Z toho: celulóza, papier a tlač

3.10. Z toho: drevo a drevené výrobky

3.11. Z toho: stavebníctvo

3.12. Z toho: textil a koža

3.13. Z toho: inde neuvedené – priemysel

4. Ostatné sektory

4.1. Z toho: obchod a služby

4.2. Z toho: domácnosti

4.3. Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo

4.4. Z toho: rybolov

4.5. Z toho: inde neuvedené – ostatné.

2.2.4. Dovoz a vývoz

Má sa uviesť celkové množstvo zemného plynu aj časť LNG podľa krajiny pôvodu v prípade dovozu a podľa krajiny určenia v prípade vývozu.

2.2.5. Kapacity zásobníkov plynu

1. Názov

Názov miesta skladovacieho zariadenia.

2. Druh

Druh skladovania, ako je vyťažené plynové pole, soľná jaskyňa atď.

3. Pracovná kapacita

Celková kapacita zásobníkov plynu mínus plynová rezerva (poduškový plyn). Plynová rezerva je celkový objem plynu potrebný ako trvalá zásoba na uchovanie primeraného tlaku v podzemnej nádrži a výtlaku počas výstupného cyklu.

4. Maximálny ťažobný výkon

Maximálna miera, pri ktorej sa môže plyn čerpať z príslušného zásobníka; to zodpovedá maximálnej kapacite čerpania.

2.3. Merné jednotky







1. Množstvo energie Pokiaľ nie je uvedené inak, množstvo zemného plynu sa uvádza podľa jeho energetického obsahu, t. j. v TJ na základe spalného tepla. Ak sa vyžadujú fyzické množstvá, jednotka sa uvádza v 106 m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 °C, 101,325 kPa). 2. Energetický obsah KJ/m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 °C, 101,325 kPa). 3. Pracovná kapacita zásobníka 106 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 °C, 101,325 kPa). 4. Maximálny ťažobný výkon 106 m3/deň za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 °C, 101,325 kPa).

2.4. Odchýlky a výnimky

Neuplatňuje sa.

3. ELEKTRINA A TEPLO

3.1. Príslušné energetické produkty

Táto kapitola zahŕňa teplo a elektrinu.

3.2. Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

Príloha A sa použije na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto kapitole. Definície a jednotky uvedené v kapitolách 1, 2, 4 a 5 sa vzťahujú na energetické produkty, ktoré patria medzi tuhé palivá a vyrábané plyny, zemný plyn, ropu a ropné výrobkov, ako aj obnoviteľnú energiu a energiu z odpadu.

3.2.1. Sektor dodávky a transformácie

Nasledujúce špecifické definície sa vzťahujú na agregáty v oblasti elektrickej energie a tepla uvedené v tejto kapitole:

— Hrubá výroba elektriny : súhrn výroby elektrickej energie všetkými príslušnými výrobnými agregátmi (vrátane prečerpávania) meranej na výstupných svorkách hlavných generátorov.

— Hrubá výroba tepla : celkové teplo vyrábané inštaláciou vrátane tepla používaného pomocnými zariadeniami, ktoré používajú horúcu kvapalinu (vykurovanie priestoru, vykurovanie kvapalným palivom atď.), a straty v zariadeniach/výmenníkoch tepelnej siete, ako aj teplo z chemických procesov používané ako primárna energetická forma.

— Čistá výroba elektriny : hrubá výroba elektriny mínus elektrická energia absorbovaná pomocnými zariadeniami a straty v hlavných generátorových transformátoroch.

— Čistá výroba tepla : teplo dodávané do distribučného systému určené meraniami výstupných a spätných tokov.

Agregáty uvedené v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť osobitne pre verejných a pre závodných výrobcov. V rámci týchto dvoch druhov podnikov hrubá aj čistá výroba elektriny, ako aj výroba tepla sa musia uviesť pre elektrárne, teplárne a výhrevne osobitne, ak je to vhodné, pre nasledujúce agregáty:

1. Celková výroba

1.1. Z toho: jadrová energia

1.2. Z toho: vodná 1.2.1. Z toho: časť výroby vodnej energie vyrábanej z prečerpávania

1.3. Z toho: geotermálna

1.4. Z toho: slnečná energia

1.5. Z toho: prílivová, vlnová, oceánska

1.6. Z toho: veterná energia

1.7. Z toho: palivá Palivá schopné vznietenia alebo zapálenia, t. j. pri reakcii s kyslíkom s cieľom výrazne zvýšiť teplotu, a zapálené priamo na výrobu elektriny a/alebo tepla.

1.8. Z toho: tepelné čerpadlá Tepelný výstup z tepelných čerpadiel, len ak sa teplo predáva tretím stranám (t. j. v prípadoch, keď sa výroba uskutočňuje v sektore transformácie).

1.9. Z toho: elektrické kotly Množstvo tepla z elektrických kotlov, ak sa vyrobené teplo predáva tretím stranám.

1.10. Z toho: teplo z chemických procesov Teplo pochádzajúce z procesov bez vstupnej energie, ako je chemická reakcia. Nezahŕňa odpadové teplo z procesov poháňaných energiou, ktoré by sa malo uviesť ako teplo vyrábané z príslušného paliva.

1.11. Z toho: ostatné zdroje (uveďte).

Agregáty uvedené v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť ako celkové, osobitne pre elektrinu a teplo, ak je to vhodné. Pre prvé tri agregáty v nasledujúcej tabuľke by sa malo vypočítať množstvo z hodnôt uvedených podľa predchádzajúcej tabuľky a v súlade s nimi.

1. Hrubá výroba spolu

2. Vlastná spotreba zariadenia

3. Čistá výroba spolu

4. Dovoz

Pozri aj vysvetlenie 5 – Vývoz.

5. Vývoz

Množstvo elektriny sa pokladá za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené. Ak sa elektrina prepravuje cez krajinu, množstvo by sa malo uviesť v dovoze aj vo vývoze.

6. Použité pre tepelné čerpadlá

7. Použité pre parné kotly poháňané elektrinou

8. Použité na prečerpávanie

9. Použité pri výrobe elektriny

10. Dodávka energie

V prípade elektriny: súhrn čistej produkcie elektrickej energie dodávanej všetkými elektrárňami v krajine, znížený o množstvo súčasne použité pre tepelné čerpadlá, pre parné kotly poháňané elektrinou, pri prečerpávaní a znížený alebo zvýšený o vývoz alebo dovoz.

V prípade tepla: súhrn čistej produkcie tepla určeného na predaj všetkými zariadeniami v danej krajine, znížený o teplo použité na výrobu elektriny a znížený alebo zvýšený o vývoz alebo o dovoz.

11. Straty pri prenose a distribúcii

Všetky straty z dôvodu dopravy a distribúcie elektrickej energie a tepla.

V prípade elektriny vrátane strát v transformátoroch, ktoré sa nepovažujú za súčasť elektrární.

12. Spotreba (vypočítaná) spolu

13. Štatistický rozdiel

14. Spotreba (zistená) spolu.

Vyrobená elektrina, predané teplo a použité množstvo paliva vrátane ich príslušnej celkovej energie zo spáliteľných palív uvedených v nasledujúcej tabuľke sa musí uviesť osobitne pre verejných výrobcov a pre závodných výrobcov. V rámci týchto dvoch druhov sa musí táto výroba elektriny a tepla uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a výhrevne, ak je to vhodné:

1. Tuhé palivá a vyrobené plyny:

1.1. Antracit

1.2. Koksovateľné uhlie

1.3. Ostatné bituminózne uhlie

1.4. Subbituminózne uhlie

1.5. Hnedé uhlie

1.6. Rašelina

1.7. Čiernouhoľné brikety

1.8. Koksárenský koks

1.9. Plynárenský koks

1.10. Čiernouhoľný decht

1.11. BKB (brikety z hnedého uhlia)

1.12. Svietiplyn (plynárne)

1.13. Koksárenský plyn

1.14. Vysokopecný plyn

1.15. Ostatné získané plyny

1.16. Výrobky z rašeliny

1.17. Roponosné bridlice a dechtový piesok

2. Ropa a ropné výrobky:

2.1. Surová ropa

2.2. NGL

2.3. Rafinérsky plyn

2.4. LPG

2.5. Ťažký benzín

2.6. Letecký petrolej

2.7. Ostatný petrolej

2.8. Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej)

2.9. Ťažký vykurovací olej

2.10. Bitúmen (vrátane orimulsion)

2.11. Ropný koks

2.12. Ostatné ropné výrobky

3. Zemný plyn

4. Obnoviteľná energia a energia z odpadu

4.1. Priemyselný odpad (neobnoviteľný)

4.2. Komunálny odpad (obnoviteľný)

4.3. Komunálny odpad (neobnoviteľný)

4.4. Pevné biopalivá

4.5. Bioplyny

4.6. Bionafta

4.7. Iné kvapalné biopalivá.

3.2.2. Spotreba elektriny a tepla v energetickom sektore

1. Energetický sektor spolu

Nezahŕňa vlastnú spotrebu zariadenia, použitie na prečerpávanie, pre tepelné čerpadlá a elektrické kotly.

1.1. Z toho: uhoľné bane

1.2. Z toho: ťažba ropy a plynu

1.3. Z toho: čiernouhoľné briketárne

1.4. Z toho: koksárne

1.5. Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne

1.6. Z toho: plynárne

1.7. Z toho: vysoké pece

1.8. Z toho: ropné rafinérie

1.9. Z toho: jadrový priemysel

1.10. Z toho: zariadenia na skvapalňovanie uhlia

1.11. Z toho: zariadenia na skvapalnenie (LNG)/splynovanie

1.12. Z toho: zariadenia na splynovanie (bioplyn)

1.13. Z toho: plyn na kvapaliny

1.14. Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia

1.15. Z toho: inde neuvedené – energetika.

3.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie

1. Priemyselný sektor

1.1. Z toho: hutníctvo železa a ocele

1.2. Z toho: chemický a petrochemický

1.3. Z toho: neželezné kovy

1.4. Z toho: nekovové minerálne výrobky

1.5. Z toho: dopravné zariadenia

1.6. Z toho: stroje a zariadenia

1.7. Z toho: ťažba a dobývanie

1.8. Z toho: potraviny, nápoje a tabak

1.9. Z toho: celulóza, papier a tlač

1.10. Z toho: drevo a drevené výrobky

1.11. Z toho: stavebníctvo

1.12. Z toho: textil a koža

1.13. Z toho: inde neuvedené – priemysel

2. Dopravný sektor

2.1. Z toho: železničná doprava

2.2. Z toho: potrubná preprava

2.3. Z toho: cestná doprava

2.4. Z toho: inde neuvedené – doprava

3. Domácnosti

4. Obchod a služby

5. Poľnohospodárstvo/lesníctvo

6. Rybolov

7. Inde neuvedené – ostatné.

3.2.4. Dovoz a vývoz

Dovoz a vývoz množstva elektriny a tepla danou krajinou.

3.2.5. Čistá výroba elektriny a čistá výroba tepla závodnými výrobcami

Čistá výroba elektriny a čistá výroba tepla závodnými výrobcami vyrábajúcimi elektrinu a teplo sa má uviesť osobitne pre teplárne, pre elektrárne a pre výhrevne v nasledujúcich zariadeniach alebo činnostiach:

1. Energetický sektor spolu

1.1. Z toho: uhoľné bane

1.2. Z toho: ťažba ropy a plynu

1.3. Z toho: čiernouhoľné briketárne

1.4. Z toho: koksárne

1.5. Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne

1.6. Z toho: plynárne

1.7. Z toho: vysoké pece

1.8. Z toho: ropné rafinérie

1.9. Z toho: zariadenia na skvapalňovanie uhlia

1.10. Z toho: zariadenia na skvapalnenie (LNG)/splynovanie

1.11. Z toho: zariadenia na splynovanie (bioplyn)

1.12. Z toho: plyn na kvapaliny

1.13. Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia

1.14. Z toho: inde neuvedené – energetika

2. Dopravný sektor

2.1. Z toho: železničná doprava

2.2. Z toho: potrubná preprava

2.3. Z toho: cestná doprava

2.4. Z toho: inde neuvedené – doprava

3. Všetky ostatné sektory: rovnaké ako zoznam agregátov podľa 3.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie.

3.3. Štrukturálne údaje o výrobe elektriny a tepla

3.3.1. Čistý maximálny elektrický výkon a špičkové zaťaženie

Výkon by sa mal uviesť k 31. decembru príslušného referenčného roka.

Zahŕňa elektrický výkon elektrární a teplární.

Čistý maximálny elektrický výkon je súhrn čistých maximálnych výkonov všetkých staníc, ktoré sú zohľadnené jednotlivo počas príslušného obdobia prevádzky. Obdobie prevádzky predpokladané na súčasné účely je nepretržitá prevádzka: v praxi 15 hodín alebo viac denne. Čistý maximálny výkon je maximálny výkon predpokladaný za výhradne činný výkon, ktorý možno dodávať nepretržite v rámci plnej prevádzky zariadenia pri výstupe do siete. Špičkové zaťaženie sa definuje ako najvyššia hodnota výkonu absorbovaného alebo dodávaného sieťou alebo kombináciou sietí v krajine.

Čistý maximálny elektrický výkon treba uviesť pre verejných aj závodných výrobcov:

1. Spolu

2. Jadrová energia

3. Vodná

3.1. Z toho: kombinované zariadenia

3.2. Z toho: čisté prečerpanie

4. Geotermálna

5. Solárno-fotovoltaická

6. Solárno-termálna

7. Prílivová, vlnová, oceánska

8. Veterná energia

9. Palivá

9.1. Z toho: para

9.2. Z toho: spaľovacie motory

9.3. Z toho: plynová turbína

9.4. Z toho: kombinovaný cyklus

9.5. Z toho: iné Špecifikuje sa, ak sa uvedie.

Za sieť sa musia uviesť tieto informácie o špičkovom zaťažení:

10. Špičkové zaťaženie

11. Dosiahnuteľný výkon v čase špičky

12. Dátum a čas špičkového zaťaženia.

3.3.2. Čistý maximálny elektrický výkon zariadení na palivá

Čistý maximálny elektrický výkon zariadení na palivá treba uviesť v nasledujúcej tabuľke pre verejných aj závodných výrobcov a osobitne pre každý typ zariadenia na jeden druh alebo viac druhov paliva. Pre všetky zariadenia na viac druhov paliva je potrebné pridať označenie, aký druh paliva sa používa ako primárne palivo a aký druh ako alternatívne palivo.

1. Zariadenia na jeden druh paliva:

1.1. Na uhlie alebo uhoľné produkty

Zahŕňa výkon zariadení na koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece.

1.2. Na kvapalné palivá

Vrátane výkonu zariadení na rafinérske plyny.

1.3. Na zemný plyn

Vrátane výkonu zariadení na svietiplyn.

1.4. Na rašelinu

1.5. Na obnoviteľné palivá a odpad

2. Zariadenia na viac druhov paliva, tuhé a kvapalné palivá

3. Zariadenia na viac druhov paliva, tuhé palivá a zemný plyn

4. Zariadenia na viac druhov paliva, kvapalné palivá a zemný plyn

5. Zariadenia na viac druhov paliva, tuhé, kvapalné palivá a zemný plyn.

Systémy na viac druhov paliva zahŕňajú len jednotky, ktoré môžu spaľovať viac ako jeden druh paliva v nepretržitej prevádzke. Zariadenia s oddelenými jednotkami, ktoré používajú rôzne palivá, by sa mali rozdeliť do príslušných kategórií jednotiek na jeden druh paliva.

3.4. Údaje o jadrovej energii

Musia sa uviesť tieto údaje týkajúce sa civilného využívania jadrovej energie:







1. Kapacita obohacovania Ročná kapacita separačnej práce prevádzkových zariadení na obohacovanie (štiepenie izotopov uránu). 2. Výrobná kapacita čerstvých palivových článkov Ročná výrobná kapacita závodov na výrobu palív. Nezahŕňajú sa závody na výrobu palív MOX. 3. Výrobná kapacita závodov na výrobu palív MOX Ročná výrobná kapacita závodov na výrobu palív MOX. Palivá MOX obsahujú zmes plutónia a uránu (miešaný oxid). 4. Výroba čerstvých palivových článkov Výroba hotových čerstvých palivových článkov v závodoch na výrobu jadrového paliva. Nezahŕňajú sa palivové prúty ani iné polovýrobky. Nezahŕňajú sa ani výrobné závody vyrábajúce palivá MOX. 5. Výroba palivových článkov MOX Výroba hotových čerstvých palivových článkov v závodoch na výrobu paliva MOX. Nezahŕňajú sa palivové prúty ani iné polovýrobky. 6. Výroba tepla z jadra Celkové množstvo tepla vytvoreného jadrovými reaktormi na výrobu elektriny alebo na iné užitočné využitia tepla. 7. Ročné priemerné vyhorenie definitívne odstránených vyhorených palivových článkov Vypočítaný priemer vyhorenia palivových článkov, ktoré boli definitívne odstránené z jadrových reaktorov počas príslušného referenčného roka. Nezahŕňajú sa palivové články, ktoré sú dočasne odstránené a ktoré sa pravdepodobne neskôr opäť použijú. 8. Produkcia uránu a plutónia v prepracovateľských závodoch Urán a plutónium vyrobené počas referenčného roku v prepracovateľských závodoch. 9. Kapacita prepracovateľských závodov (urán a plutónium) Ročná kapacita na prepracovanie uránu a plutónia.

3.5. Merné jednotky







1. Množstvo energie Elektrina: GWh. Teplo: TJ. Tuhé palivá a vyrobené plyny: uplatňujú sa merné jednotky v kapitole 1 tejto prílohy. Zemný plyn: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 2 tejto prílohy. Ropa a ropné výrobky: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 4 tejto prílohy. Obnoviteľné zdroje a odpad: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 5 tejto prílohy. Urán a plutónium: tHM (tony ťažkých kovov). 2. Kapacita Elektrický výkon: MWe. Tepelný výkon: MWt. Kapacita obohacovania (štiepenie izotopov uránu): tSWU (tony separačných pracovných jednotiek). Produkčná kapacita jadrových palivových článkov: tHM (tony ťažkých kovov).

3.6. Odchýlky a výnimky

Francúzsko má odchýlku na vykazovanie agregátov v súvislosti s teplom. Platnosť tejto odchýlky sa skončí hneď, ako Francúzsko bude môcť zaslať túto správu, a v každom prípade nie neskôr než štyri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

4. ROPA A ROPNÉ VÝROBKY

4.1. Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:







Energetický produkt Vymedzenie pojmov 1. Surová ropa Surová ropa je minerálny olej prírodného pôvodu, ktorý obsahuje zmes uhľovodíkov a pridružených nečistôt, ako je síra. Vyskytuje sa v kvapalnom skupenstve pri normálnej atmosférickej teplote a tlaku a jeho fyzické vlastnosti (hustota, viskozita atď.) sa veľmi menia. Do tejto kategórie patria plynové kondenzáty získavané z pridruženého a nepridruženého plynu, ktoré sa zmiešavajú s tokom surovej ropy. 2. NGL NGL sú kvapalné alebo skvapalnené uhľovodíky získané zo zemného plynu v separačných zariadeniach alebo zariadeniach na spracovanie zemného plynu. Ku kvapalnému zemnému plynu patrí etán, propán, bután (bežný a izolovaný), (izo-)pentán a ďalšie vyššie uhľovodíky (niekedy označované ako prírodný benzín alebo gazolín). 3. Rafinérske medziprodukty Rafinérske medziprodukty sú východiskové produkty zo spracovanej ropy určené na ďalšie spracovanie (napríklad primárny vykurovací alebo vákuový plynový olej) okrem miešania. Ďalším spracovaním sa premení na jednu alebo viac zložiek a/alebo hotové výrobky. Táto definícia takisto zahŕňa návrat z petrochemického priemyslu do rafinérskeho priemyslu (napríklad pyrolýzny benzín, frakcie C4, plynový olej a frakcie vykurovacieho oleja). 4. Aditíva/oxygenáty Aditíva sú neuhľovodíkové zlúčeniny pridávané alebo zmiešané s výrobkom na úpravu vlastností paliva (oktán, cetán, vlastnosti za studena atď.): — oxygenáty, ako sú alkoholy (metanol, etanol), étery [ako je MTBE (metyltercbutyléter), ETBE (etyltercbutyléter), TAME (terciárny amylmetyléter)], — estery (napríklad repkový olej alebo dimetylester atď.), — chemické zlúčeniny (ako sú TML, TEL a detergenty). Poznámka: Množstvo aditív/oxygenátov (alkoholy, étery, estery a ostatné chemické zlúčeniny) uvedené v tejto kategórii by sa malo týkať množstiev určených na miešanie s palivami alebo na použitie ako palivo. 4.1. Z toho: biopalivá Biobenzín a bionafta: uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5 – Obnoviteľná energia a energia z odpadu. Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii sa vzťahuje na biopalivo, a nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. Nezahŕňa celý obchod s biopalivami, ktoré sa nezmiešali s dopravným palivom (t. j. v ich čistej forme); tieto palivá by sa mali uviesť podľa kapitoly 5. Biopalivá predávané ako časť dopravných palív by sa mali uviesť v príslušnom výrobku s označením časti biopaliva. 5. Ostatné uhľovodíky Syntetická ropa z bituminóznych pieskov, roponosných bridlíc atď., tekuté výrobky zo skvapalňovania uhlia (pozri kapitolu 1), výroba kvapalín z úpravy zemného plynu na benzín (pozri kapitolu 2), hydrogénové a emulgované oleje (napríklad orimulsion). Nezahŕňa produkciu roponosných bridlíc, na ktorú sa vzťahuje kapitola 1. Produkcia bridlicovej ropy (druhotný výrobok) sa má uviesť ako „Z iných zdrojov“ v kategórii Ostatné uhľovodíky. 6. Rafinérsky plyn (neskvapalnený) Rafinérsky plyn obsahuje zmes nekondenzovateľných plynov skladajúcich sa najmä z vodíka, metánu, etánu a alkénov, ktoré sa získavajú počas destilácie surovej ropy alebo spracovania ropných výrobkov (napríklad krakovanie) v rafinériách. Zahŕňa aj plyny vrátené z petrochemického priemyslu. 7. Etán Prírodný plynný uhľovodík s rovným reťazcom (C2H6), extrahovaný zo zemného plynu a prúdov rafinérskych plynov. 8. LPG LPG sú ľahko nasýtené parafinické uhľovodíky pochádzajúce z rafinérskeho spracovania, stabilizácie surovej ropy a spracovania zemného plynu. Obsahujú najmä propán (C3H8) a bután (C4Hl0) alebo ich zmes. Takisto môžu obsahovať propylén, butylén, izopropylén a izobutylén. Na účely dopravy a skladovania sú LPG skvapalnené pod tlakom. 9. Ťažký benzín Ťažký benzín je surovina určená buď pre petrochemický priemysel (napríklad výroba etylénu alebo výroba aromatických látok), alebo na výrobu benzínu úpravou alebo izomeráciou v rafinérii. Ťažký benzín zahŕňa materiál v destilačnom rozpätí od 30 °C do 210 °C alebo časti tohto rozpätia. 10. Automobilový benzín Automobilový benzín obsahuje zmes ľahkých uhľovodíkov destilujúcich od 35 °C do 215 °C. Používa sa ako palivo pre pozemné palivové motory so vznetovým zapaľovaním. Automobilový benzín môže obsahovať aditíva, oxygenáty a činidlá zlepšujúce oktánové číslo vrátane zlúčenín olova, ako je TEL (tetraetylolovo) a TML (tetrametylolovo). Zahŕňa zložky na miešanie do automobilového benzínu (okrem aditív/oxygenátov), napr. alkyláty, izomeráty, reformáty, štiepený benzín určený na použitie ako hotový automobilový benzín. 10.1. Z toho: biologický benzín Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5 – Obnoviteľná energia a energia z odpadu. 11. Letecký benzín Letecký benzín pripravený špeciálne pre letecké piestové motory s oktánovým číslom vyhovujúcim týmto motorom, s bodom tuhnutia – 60 °C a destilačným rozpätím zvyčajne od 30 °C do 180 °C. 12. Dýzové palivo benzínového typu (na báze ťažkého benzínu alebo JP4) Zahŕňa všetky ľahké uhľovodíkové oleje na použitie v leteckých turbínových hnacích jednotkách destilujúce od 100 °C do 250 °C. Získavajú sa miešaním petrolejov a benzínov alebo ťažkých benzínov takým spôsobom, že obsah aromátov nepresahuje 25 % objemu a tlak pár je medzi 13,7 kPa a 20,6 kPa. 13. Letecký petrolej Letecký petrolej sa používa pre letecké turbínové hnacie jednotky. Má rovnaké destilačné vlastnosti v rozpätí od 150 °C do 300 °C (všeobecne nie nad 250 °C) a bod vzplanutia ako petrolej. Okrem toho má zvláštne špecifikácie (ako je bod tuhnutia), ktoré určuje Medzinárodná asociácia pre leteckú dopravu (IATA). Zahŕňa zložky na miešanie do leteckého petroleja. 13.1. Biozložky do leteckého petroleja Kvapalné biozložky získané z biomasy a zmiešané s leteckým petrolejom alebo nahrádzajúce letecký petrolej. 14. Ostatný petrolej Rafinovaný ropný destilát sa používa v iných odvetviach ako leteckej doprave. Destiluje od 150 °C do 300 °C. 15. Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej) Plynový olej/nafta je predovšetkým stredný destilát destilujúci od 180 °C do 380 °C. V závislosti od použitia je k dispozícii niekoľko druhov: 15.1. Z toho: motorová nafta pre cestnú dopravu Motorová nafta pre vznetové motory (osobné automobily, nákladné automobily atď.) obyčajne s nízkym obsahom síry. 15.1.1. Od 15.1, z toho: bionafta Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5 – Obnoviteľná energia a energia z odpadu. 15.2. Z toho: vykurovací a iný plynový olej Ľahký vykurovací olej na priemyselné a komerčné použitie, lodná nafta a nafta používaná v železničnej doprave, iné plynové oleje vrátane ťažkých plynových olejov, ktoré destilujú od 380 °C do 540 °C a ktoré sa používajú ako petrochemické suroviny. 16. Ťažký vykurovací olej Všetky zvyškové (ťažké) vykurovacie oleje (vrátane tých, ktoré sa získali zmiešaním). Kinematická viskozita je nad 10 cSt pri 80 °C. Bod vzplanutia je vždy vyšší ako 50 °C a hustota vždy presahuje 0,90 kg/l. 16.1. Z toho: s nízkym obsahom síry Ťažký vykurovací olej s obsahom síry pod 1 %. 16.2. Z toho: s vysokým obsahom síry Ťažký vykurovací olej s obsahom síry 1 % a viac. 17. Lakový benzín a SBP Rafinované destilátové medziprodukty pri destilácii v rozpätí ťažkého benzínu/leteckého petroleja. Členia sa na: technický benzín (SBP): ľahké oleje destilujúce od 30 °C do 200 °C. Existuje 7 alebo 8 druhov priemyselného benzínu, podľa toho, kde sa v destilačnom rozpätí uskutoční rez. Tieto druhy sa definujú podľa teplotného rozdielu medzi objemom destilácie pri 5 % a 90 % (maximálne 60 °C), lakový benzín: technický benzín s bodom vzplanutia nad 30 °C. Destilačné rozpätie lakového benzínu je 135 °C až 200 °C. 18. Lubrikanty (mazivá) Uhľovodíky vyrobené z destilačného vedľajšieho produktu; používajú sa najmä na zníženie trenia medzi povrchmi ložísk. Zahŕňajú všetky hotové druhy mazacích olejov od vretenového až po valcový olej a druhy použité v olejoch vrátane motorových olejov a všetkých základných druhov mazacích olejov. 19. Bitúmen Tuhý, polotuhý alebo väzký uhľovodík s koloidnou štruktúrou, hnedej až čiernej farby; získava sa ako zvyšok pri destilácii surovej ropy vákuovou destiláciou ropných zvyškov z atmosférickej destilácie. Bitúmen sa často označuje ako asfalt a používa sa najmä pri stavbe ciest a na strechy. Zahŕňa skvapalnený a riedený bitúmen. 20. Parafínové vosky Ide o nasýtené alifatické uhľovodíky. Tieto vosky sú zvyšky extrahované pri odparafínovaní mazacích olejov. Majú kryštalickú štruktúru, viac-menej jemnú v závislosti od druhu. Hlavné charakteristiky sú tieto: sú bezfarebné, bez zápachu, priesvitné, s bodom tavenia nad 45 °C. 21. Ropný koks Čierny tuhý vedľajší produkt získavaný najmä krakovaním alebo karbonizáciou získaných ropných medziproduktov, zvyškov z vákuovej destilácie a dechtov a smoly v procesoch, ako je predĺžené alebo fluidné koksovanie. Obsahuje najmä uhlík (90 % až 95 %) a má nízky obsah popola. Používa sa ako surovina v koksárňach, v oceliarskom priemysle na vykurovanie, výrobu elektród a výrobu chemických látok. Dve najdôležitejšie kvalitatívne triedy sú „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“. Zahŕňa „katalyzátorový koks“, ktorý sa usadí na katalyzátore počas rafinérskeho procesu; tento koks nemožno získať späť a obyčajne sa používa v rafinérii ako rafinérske palivo. 22. Ostatné výrobky Všetky výrobky, ktoré tu nie sú špecificky uvedené, napríklad decht a síra. Zahŕňajú aromatické látky (napríklad BTX alebo benzén, toluén a xylén) a alkény (napríklad propylén) vyrábané v rafinérii.

4.2. Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

4.2.1. Dodávky surovej ropy, NGL, rafinérskych medziproduktov, aditív a ostatných uhľovodíkov

Nasledujúca tabuľka sa vzťahuje na surovú ropu, NGL, rafinérske medziprodukty, aditíva/oxygenáty (a ich biozložky) a ostatné uhľovodíky:

1. Pôvodná domáca výroba

Nevzťahuje sa na rafinérske medziprodukty a biopalivá.

2. Z ostatných zdrojov aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky, ktorých výroba už bola zahrnutá v bilanciách iných palív. Nevzťahuje sa na surovú ropu, NGL a rafinérske medziprodukty. 2.1. Z toho: z uhlia Zahŕňa kvapaliny vyrábané v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia, kvapaliny z koksární. 2.2. Z toho: zo zemného plynu Výroba syntetického benzínu môže vyžadovať ako surovinu zemný plyn. Množstvo plynu na výrobu metanolu sa stanovuje podľa kapitoly 2, zatiaľ čo tu sa uvádza príjem metanolu. 2.3. Z toho: z obnoviteľných zdrojov Zahŕňa biopalivá, ktoré sú určené na miešanie s dopravnými palivami. Výroba sa stanovuje podľa kapitoly 5, zatiaľ čo množstvo na miešanie sa stanovuje tu.

3. Spätné toky z petrochemického sektora Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od koncového spotrebiteľa do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú to vedľajšie produkty petrochemickej výroby. Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty.

4. Reklasifikované produkty Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty.

5. Dovoz a vývoz Zahŕňa množstvo surovej ropy a výrobky dovážané alebo vyvážané na základe dohôd o spracovaní (t. j. rafinácia na účet). Surovú ropu a NGL treba uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny hlavného pôvodu; rafinérske suroviny a hotové výrobky treba uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny poslednej zásielky. Zahŕňa každý skvapalnený plyn (napríklad LPG) získavaný počas opätovného splynovania dovážaného skvapalneného zemného plynu a ropných výrobkov dovážaných alebo vyvážaných priamo petrochemickým priemyslom. Poznámka: Každý obchod s biopalivami, ktoré neboli zmiešané s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme), by sa mal uviesť v dotazníku o obnoviteľných energiách. Opätovný vývoz ropy dovážanej na spracovanie v rámci colných oblastí by sa mal zahŕňať ako vývoz výrobku z krajiny spracovania do konečnej destinácie.

6. Priame použitie Surová ropa, NGL, aditíva a oxygenáty (a tá časť, čo sú biopalivá) a ostatné uhľovodíky použité priamo bez spracovania v ropných rafinériách. Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny.

7. Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

8. Vypočítaná vsádzka do rafinérie Vypočítané celkové množstvo výrobku na vstupe do rafinérskeho procesu. Definuje sa ako: .

9. Štatistické rozdiely Definované ako vypočítaná vsádzka do rafinérie mínus zistená.

10. Zistená vsádzka do rafinérie Množstvo merané ako vstup do rafinérií.

11. Rafinérske straty Rozdiel medzi vsádzkou do rafinérie (zistenou) a hrubým rafinérskym výstupom. Straty sa môžu vyskytnúť počas destilácie z dôvodu vyparovania. Uvádzané straty sú kladné. Môžu sa vyskytnúť nárasty v objeme, ale žiadne nárasty v hmotnosti.

12. Počiatočné a konečné celkové zásoby na vnútroštátnom území Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, či už v rámci bilaterálnej vládnej dohody, alebo bez nej. Začiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia.

13. Čistá výhrevnosť Produkcia, dovoz a vývoz a celkový priemer.

4.2.2. Dodávky ropných výrobkov

Nasledujúca tabuľka sa týka len hotových výrobkov (rafinérsky plyn, etán, LPG, ťažký benzín, automobilový benzín a v rámci neho biobenzín, letecký benzín, dýzové palivo benzínového typu, letecký petrolej a jeho biozložky, ostatný petrolej, plynový olej/nafta, vykurovací olej s nízkym a vysokým obsahom síry, lakový benzín a SBP, lubrikanty, bitúmen, parafínové vosky, ropný koks a ostatné výrobky). Surová ropa a NGL použité pri priamom spaľovaní by sa mali uviesť v dodávkach hotových výrobkov a v reklasifikácii medziproduktov:







1. Vstupy prvotných produktov Zahŕňa množstvo pôvodnej (domácej) alebo dovážanej surovej ropy (vrátane kondenzovanej) a pôvodného NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo. 2. Hrubý rafinérsky výstup Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie. Nezahŕňa straty z rafinérií, ale zahŕňa rafinérske palivo. 3. Recyklované výrobky Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané koncovým spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov. 4. Rafinérske palivo Ropné výrobky spotrebované na podporu prevádzky v rafinérii. Nezahŕňa výrobky použité ropnými spoločnosťami mimo rafinérskeho procesu, napríklad v zásobníkoch alebo ropných tankeroch. Zahŕňa palivá použité pri výrobe elektriny a predávaného tepla v rafinériách. 4.1. Z toho: používa sa pri výrobe elektriny Množstvo používané pri výrobe elektriny v zariadeniach v rafinériách. 4.2. Z toho: použité v teplárňach Množstvo použité v teplárňach v rafinériách. 4.3. Z toho: používa sa pri výrobe tepla Množstvo použité pri výrobe tepla v rafinériách. 5. Dovoz a vývoz 6. Medzinárodné námorné zásobníky 7. Výmena medzi výrobkami Množstvo opätovne zatriedené buď preto, lebo sa jeho špecifikácia zmenila, alebo preto, lebo sa zamiešalo do iného výrobku. Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden výrobok alebo viac výrobkov a naopak; celkový čistý výsledok by mal byť nula. 8. Reklasifikované produkty Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. 9. Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. 10. Vypočítané hrubé domáce dodávky Definujú sa ako: . 11. Štatistický rozdiel Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka. 12. Zistené hrubé domáce dodávky Zistená dodávka hotových ropných výrobkov z primárnych zdrojov (napríklad rafinérie, zariadenia na miešanie atď.) na domáci trh. Tento údaj sa môže líšiť od vypočítaného údaju napríklad pre rôzne pokrytie a/alebo rôzne definície v rôznych vykazovacích systémoch. 12.1. Z toho: hrubé dodávky do petrochemického sektora Množstvo palív dodávaných do petrochemického sektora. 12.2. Z toho: energetické použitie v petrochemickom sektore Množstvo ropy použité ako palivo pre petrochemické procesy, ako je parné krakovanie. 12.3. Z toho: neenergetické použitie v petrochemickom sektore Množstvo ropy použitej v petrochemickom sektore na účely výroby etylénu, propylénu, butylénu, syntetického plynu, aromatických látok, butadiénu a ostatných surovín založených na uhľovodíkoch napríklad pri parnom krakovaní, v zariadeniach na výrobu aromatických látok a pri parnom reformingu. Nezahŕňa množstvo ropy použité na účely výroby paliva. 13. Spätné toky z petrochemického sektora do rafinérií. 14. Počiatočná a konečná úroveň zásob Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, či už v rámci bilaterálnej vládnej dohody, alebo bez nej. Začiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. 15. Zmena stavu zásob vo verejných zariadeniach Zmeny stavu zásob, ktoré skladujú verejné služby, nezahrnuté v úrovniach zásob a v inde uvedenej zmene stavu zásob. Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. Zahŕňa surovú ropu a NGL použité na priame spaľovanie, ak je to vhodné. 16. Výhrevnosť hrubých domácich dodávok.

4.2.3. Hrubé domáce dodávky podľa sektora

V ďalej uvedených tabuľkách sa nasledujúce agregáty vzťahujú na surovú ropu, NGL, rafinérsky plyn, etán, LPG, ťažký benzín, všetok automobilový benzín a jeho biozložky, letecký benzín, dýzové palivo benzínového typu, všetok letecký petrolej a jeho biozložky, ostatný petrolej, plynový olej/naftu (a jeho/jej frakcií, ktorými sú: motorová nafta pre cestnú dopravu, vykurovací olej a iný plynový olej, bionaftta a plynový olej/nafta bez biozložiek), všetok vykurovací olej (vrátane jeho frakcií s nízkym a vysokým obsahom síry), lakový benzín a SBP, lubrikanty, bitúmen, parafínové vosky, ropný koks a ostatné ropné výrobky.

Je nutné uviesť množstvo týkajúce sa energetického použitia a množstvo týkajúce sa neenergetického použitia a ich množstvo spolu.

1. Sektor transformácie spolu

Celkové množstvo palív použitých v primárnej alebo sekundárnej premene energie.

1.1. Z toho: verejné elektrárne

1.2. Z toho: závodné elektrárne

1.3. Z toho: verejné teplárne

1.4. Z toho: závodné elektrárne

1.5. Z toho: verejné výhrevne

1.6. Z toho: závodné výhrevne

1.7. Z toho: plynárne/zariadenia na splynovanie

1.8. Z toho: na miešanie zemného plynu

1.9. Z toho: koksárne

1.10. Z toho: vysoké pece

1.11. Z toho: petrochemický priemysel

1.12. Z toho: čiernouhoľné briketárne

1.13. Z toho: inde neuvedené – transformácia

2. Energetický sektor spolu

Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore.

2.1. Z toho: uhoľné bane

2.2. Z toho: ťažba ropy a plynu

2.3. Z toho: koksárne

2.4. Z toho: vysoké pece

2.5. Z toho: plynárne

2.6. Z toho: energetické podniky Elektrárne, teplárne a výhrevne.

2.7. Z toho: inde neuvedené – energetika

3. Distribučné straty

Straty, ktoré vznikli mimo rafinérie z dôvodu dopravy a distribúcie.

Zahŕňa straty v potrubiach.

4. Konečná energetická spotreba

5. Priemyselný sektor

5.1. Z toho: hutníctvo železa a ocele

5.2. Z toho: chemický a petrochemický

5.3. Z toho: neželezné kovy

5.4. Z toho: nekovové minerálne výrobky

5.5. Z toho: dopravné zariadenia

5.6. Z toho: stroje a zariadenia

5.7. Z toho: ťažba a dobývanie

5.8. Z toho: potraviny, nápoje a tabak

5.9. Z toho: celulóza, papier a tlač

5.10. Z toho: drevo a drevené výrobky

5.11. Z toho: stavebníctvo

5.12. Z toho: textil a koža

5.13. Z toho: inde neuvedené – priemysel

6. Dopravný sektor

6.1. Z toho: medzinárodná letecká doprava

6.2. Z toho: vnútroštátna letecká doprava

6.3. Z toho: cestná doprava

6.4. Z toho: železničná doprava

6.5. Z toho: vnútrozemská plavba

6.6. Z toho: potrubná doprava

6.7. Z toho: inde neuvedené – doprava

7. Ostatné sektory

7.1. Z toho: obchod a služby

7.2. Z toho: domácnosti

7.3. Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo

7.4. Z toho: rybolov

7.5. Z toho: inde neuvedené – ostatné

8. Neenergetické použitie spolu

Množstvo použité ako suroviny v rôznych sektoroch a nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo. Toto množstvo je zahrnuté v uvedených agregátoch.

8.1. Z toho: sektor transformácie

8.2 Z toho: energetický sektor

8.3 Z toho: dopravný sektor

8.4 Z toho: priemyselný sektor 8.4.1 Priemyselný sektor, z toho: chemický (vrátane petrochemického)

8.5 Z toho: ostatné sektory.

4.2.4. Dovoz a vývoz

Dovoz z krajiny pôvodu a vývoz do krajiny určenia. Pozri takisto poznámky v 4.2.1, agregát č. 5.

4.3. Merné jednotky







1. Množstvo energie 103 ton. 2. Energetický obsah MJ/tona.

4.4. Odchýlky a výnimky

Cyprus je vyňatý z vykazovania agregátov definovaných v oddiele 4.2.3 bode 4 (Ostatné sektory) a bode 5 (Neenergetické použitie spolu); uplatňujú sa len celkové hodnoty.

Cyprus má na vykazovanie agregátov definovaných v oddiele 4.2.3 bode 2 (Priemysel) a bode 3 (Doprava) výnimku tri roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia; počas trvania tejto výnimky sa uplatňujú len celkové hodnoty.

5. OBNOVITEĽNÁ ENERGIA A ENERGIA Z ODPADU

5.1. Príslušné energetické produkty

Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:







Energetický produkt Vymedzenie pojmov 1. Vodná energia Potenciálna a kinetická energia vyrábaná z vody, ktorá sa mení na elektrinu vo vodných elektrárňach. Treba zahrnúť aj prečerpávanie. Výroba sa musí uviesť pre zariadenia s veľkosťou < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW a z prečerpávania. 2. Geotermálna energia Energia dostupná ako teplo vyžarované zo zemskej kôry obyčajne vo forme horúcej vody alebo pary. Produkcia tejto energie je rozdiel medzi entalpiou kvapaliny odoberanej z vrtu a kvapaliny, ktorá sa napokon používa. Využíva sa vo vhodných lokalitách: — na výrobu elektriny využitím suchej pary alebo entalpie solanky po odparení, — priamo ako teplo na diaľkové vykurovanie, v poľnohospodárstve atď. 3. Slnečná energia Slnečné žiarenie používané na výrobu teplej vody a elektriny. Výrobou tejto energie je teplo dostupné pre prenosové médium tepla, t. j. dopadajúca slnečná energia mínus optické straty a straty v kolektoroch. Nezahŕňa sa pasívna slnečná energia na priame vykurovanie, ochladzovanie a osvetlenie príbytkov alebo iných budov. 3.1. Z toho: solárno-fotovoltaická Slnečným svetlom, ktoré sa mení na elektrinu použitím solárnych článkov obyčajne vytvorených polovodivým materiálom, ktorý keď je vystavený svetlu, produkuje elektrinu. 3.2. Z toho: solárno-termálna Teplo zo slnečného žiarenia; môže sa vytvárať v: a) solárnych tepelných elektrárňach alebo b) zariadeniach na výrobu domácej teplej vody alebo na sezónne vykurovanie bazénov (napríklad ploché kolektory, najmä termosifonového typu). 4. Prílivová, vlnová, oceánska energia Mechanická energia sa získava z pohybu prílivu, vĺn alebo oceánskeho prúdu a používa sa na výrobu elektriny. 5. Veterná energia Kinetická energia vetra využitá na výrobu elektriny vo veterných turbínach. 6. Priemyselný odpad (neobnoviteľný) Vykazuje sa odpad priemyselného neobnoviteľného pôvodu (tuhý alebo kvapalný) spaľovaný priamo na výrobu elektriny a/alebo tepla. Množstvo použitého paliva by sa malo uviesť na základe výhrevnosti. Obnoviteľný priemyselný odpad by sa mal uviesť v kategóriách: tuhá biomasa, bioplyn a/alebo kvapalné biopalivá. 7. Komunálny odpad: Odpad vyrábaný v domácnostiach, nemocniciach a terciárnom sektore, spaľovaný v špecifických zariadeniach na základe výhrevnosti. 7.1. Z toho: obnoviteľné zdroje Časť komunálneho odpadu, ktorý je biologického pôvodu. 7.2. Z toho: neobnoviteľné zdroje Časť komunálneho odpadu, ktorý nie je biologického pôvodu. 8. Pevné biopalivá Zahŕňa organický, nefosílny materiál biologického pôvodu, ktorý možno použiť ako palivo pri výrobe tepla alebo elektriny. Obsahuje: 8.1. Z toho: drevené uhlie Tuhé rezíduá z deštrukčnej destilácie a pyrolýzy drevených a iných rastlinných materiálov. 9. Bioplyn Plyn pozostávajúci hlavne z metánu a oxidu uhličitého vyrábaných anaeróbnou digesciou biomasy. 10. Kvapalné biopalivá Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii by sa malo vzťahovať na množstvo biopaliva, a nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. V prípade konkrétneho prípadu dovozu a vývozu kvapalných biopalív ide len o obchod s množstvom, ktoré sa nezmiešava s pohonnými látkami (t. j. v ich čistej forme); obchod s kvapalnými biopalivami zmiešanými s pohonnými látkami by sa mal uviesť v údajoch o rope v kapitole 4. Ide o tieto kvapalné biopalivá: 10.1. Z toho: biologický benzín Táto kategória zahŕňa bioetanol (etanol vyrábaný z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu), biometanol (metanol vyrábaný z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu), bioETBE (etyl-tercio-butyl-éter vyrábaný z bioetanolu; percentuálny objem bioETBE, ktorý sa vypočíta ako biopalivo, je 47 %) a bioMTBE (metyl-tercio-butyl-éter vyrábaný z biometanolu): percentuálny objem bioMTBE, ktorý sa vypočíta ako biopalivo, je 36 %). 10.1.1. Biologický benzín, z toho: bioetanol Etanol vyrábaný z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu. 10.2. Z toho: bionafta Táto kategória zahŕňa bionaftu (metylester vyrábaný z rastlinného alebo živočíšneho oleja kvality nafty), biodimetyléter (dimetyléter vyrábaný z biomasy), Fischer Tropsch (Fischer Tropsch vyrábaný z biomasy), za studena extrahovaný bioolej (olej vyrábaný z olejových jadier len mechanickým spracovaním) a všetky ostatné kvapalné biopalivá, ktoré sa pridávajú, miešajú alebo používajú priamo ako motorová nafta. 10.3. Biozložky do leteckého petroleja Kvapalné biopalivá získané z biomasy a zmiešané s leteckým petrolejom alebo nahrádzajúce letecký petrolej. 10.4. Iné kvapalné biopalivá Kvapalné biopalivá použité priamo ako palivo nezahrnuté v biobenzíne ani v bionafte.

5.2. Zoznam agregátov

Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.

5.2.1. Hrubá výroba elektriny a tepla

Elektrina a teplo vyrábané z energetických produktov uvedených v oddiele 5.1 (okrem dreveného uhlia, biobenzínu a biozložky do leteckého petroleja) sa musia uviesť, ak je to vhodné, osobitne:

— za verejných výrobcov a závodných výrobcov,

— za verejných výrobcov a závodných výrobcov; za elektrárne, výhrevne a teplárne.

Táto požiadavka sa netýka dreveného uhlia. V prípade kvapalných biopalív sa táto požiadavka netýka biobenzínu a biozložky do leteckého petroleja. V prípade vodnej energie je nutné osobitne uviesť zariadenia s elektrickým výkonom do 1 MW, zariadenia s elektrickým výkonom od 1 MW do 10 MW a zariadenia s elektrickým výkonom nad 10 MW.

5.2.2. Sektor dodávky a transformácie

Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v oddiele 5.1 (okrem vodnej energie, solárno-fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie) a používajú sa v sektoroch dodávky a transformácie, sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:

1. Výroba

2. Dovoz

3. Vývoz

4. Zmena stavu zásob

Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo.

5. Hrubá spotreba

6. Štatistické rozdiely

7. Sektor transformácie spolu

Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri premene primárnych foriem energie na sekundárne (napríklad skládkový plyn na elektrickú energiu) alebo použitých pri transformácii na získané energetické výrobky (napríklad bioplyn používaný na zmiešanie so zemným plynom).

7.1. Z toho: verejné elektrárne

7.2. Z toho: verejné teplárne

7.3. Z toho: verejné výhrevne

7.4. Z toho: závodné elektrárne

7.5. Z toho: závodné elektrárne

7.6. Z toho: závodné výhrevne

7.7. Z toho: čiernouhoľné briketárne Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitého pri výrobe brikiet. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a výrobe zariadení treba uviesť ako spotrebu v energetickom sektore.

7.8. Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe BKB. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a výrobe zariadení treba uviesť ako spotrebu v energetickom sektore.

7.9. Z toho: svietiplyn (plynárne) Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe svietiplynu. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a výrobe zariadení treba uviesť ako spotrebu v energetickom sektore.

7.10. Z toho: vysoké pece Množstvo obnoviteľnej energie (napr. dreveného uhlia) transformovaného vo vysokých peciach. Obnoviteľná energia požitá pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemala uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.

7.11. Z toho: zariadenia zmiešavania zemného plynu Množstvo bioplynov zmiešavaných so zemným plynom, ktoré sa vstrekujú do siete zemného plynu.

7.12. Z toho: zmiešavanie s automobilovým benzínom/naftou/petrolejom Množstvo kvapalných biopalív, ktoré sa nedodávajú na konečnú spotrebu, ale sa používajú s ostatnými ropnými výrobkami uvedenými v dotazníku o rope.

7.13. Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia Množstvo dreva použitého pri výrobe dreveného uhlia.

7.14. Z toho: inde neuvedené – transformácia.

5.2.3. Energetický sektor

Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v oddiele 5.1 (okrem vodnej energie, solárno-fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie) a používajú sa v energetickom sektore alebo pri konečnej spotrebe, sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:

1. Energetický sektor spolu

Obnoviteľná energia a odpad spotrebúvané energetickým priemyslom na podporu transformácie. Napríklad obnoviteľná energia a odpad použité pri vykurovaní, osvetlení alebo prevádzke púmp/kompresorov.

Množstvo obnoviteľnej energie a odpadu transformovaného do inej energetickej formy treba uviesť v sektore transformácie.

1.1. Z toho: zariadenia na splynovanie

1.2. Z toho: verejné elektrárne, teplárne a výhrevne

1.3. Z toho: uhoľné bane

1.4. Z toho: čiernouhoľné briketárne

1.5. Z toho: koksárne

1.6. Z toho: ropné rafinérie

1.7. Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne

1.8. Z toho: svietiplyn (plynárne)

1.9. Z toho: vysoké pece

1.10. Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia

1.11. Z toho: inde neuvedené

2. Distribučné straty

Všetky straty sa vyskytujú z dôvodu dopravy a distribúcie.

5.2.4. Konečné využitie energie

Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v oddiele 5.1 (okrem vodnej energie, solárno-fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie), sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:

1. Konečná energetická spotreba

2. Priemyselný sektor

2.1. Z toho: hutníctvo železa a ocele

2.2. Z toho: chemický a petrochemický

2.3. Z toho: neželezné kovy

2.4. Z toho: nekovové minerálne výrobky

2.5. Z toho: dopravné zariadenia

2.6. Z toho: stroje a zariadenia

2.7. Z toho: ťažba a dobývanie

2.8. Z toho: potraviny, nápoje a tabak

2.9. Z toho: celulóza, papier a tlač

2.10. Z toho: drevo a drevené výrobky

2.11. Z toho: stavebníctvo

2.12. Z toho: textil a koža

2.13. Z toho: inde neuvedené – priemysel

3. Dopravný sektor

3.1. Z toho: železničná doprava

3.2. Z toho: cestná doprava

3.3. Z toho: vnútrozemská plavba

3.4. Z toho: inde neuvedené – doprava

4. Ostatné sektory

4.1. Z toho: obchod a služby

4.2. Z toho: domácnosti

4.3. Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo

4.4. Z toho: rybolov

4.5. Z toho: inde neuvedené – ostatné.

5.2.5. Technické charakteristiky zariadení

Nasledujúce výkony výroby elektriny sa majú uviesť, ak je to vhodné, na konci vykazovaného roka:

1. Vodná energia

Výkon sa musí uviesť v prípade zariadení s veľkosťou < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW v prípade kombinovaných zariadení a z čistého prečerpávania, ako aj za všetky veľkosti spolu. Podrobné veľkosti zariadení by sa mali uviesť bez prečerpávania.

2. Geotermálna

3. Solárno-fotovoltaická

4. Solárno-termálna

5. Prílivová, vlnová, oceánska

6. Veterná energia

7. Priemyselný odpad (neobnoviteľný)

8. Komunálny odpad

9. Pevné biopalivá

10. Bioplyny

11. Bionafta

12. Iné kvapalné biopalivá.

Má sa uviesť celková inštalovaná plocha solárnych kolektorov.

Majú sa uviesť tieto kapacity výroby biopalív:

1. Biologický benzín

2. Bionafta

3. Biozložky do leteckého petroleja

4. Iné kvapalné biopalivá.

5.2.6. Dovoz a vývoz

Dovoz z krajiny pôvodu a vývoz do krajiny určenia sa musí uviesť pre tieto výrobky:

1. Biologický benzín

1.1. Z toho: bioetanol

2. Biozložky do leteckého petroleja

3. Bionafta

4. Ostatné kvapalné biopalivá

5. Drevené pelety.

5.2.7. Výroba pevných biopalív a bioplynov

Má sa uviesť výroba týchto výrobkov:

1. Pevné biopalivá (okrem dreveného uhlia)

1.1. Z toho: palivové drevo, drevný odpad a vedľajšie produkty 1.1.1. Palivové drevo, drevný odpad a vedľajšie produkty, z toho: drevené pelety

1.2. Z toho: čierny lúh

1.3. Z toho: bagasa

1.4. Z toho: živočíšny odpad

1.5. Z toho: ostatné rastlinné materiály a zvyšky

2. Bioplyny z anaeróbnej fermentácie

2.1. Z toho: plyn zo skládok/skládkový plyn

2.2. Z toho: splaškový plyn

2.3. Z toho: ostatné bioplyny z anaeróbnej fermentácie

3. Bioplyny z termálnych procesov.

5.3. Energetický obsah

Priemerná výhrevnosť sa má uviesť pre nasledujúce výrobky:

1. Biologický benzín

2. Bioetanol

3. Bionafta

4. Biozložky do leteckého