02010R1093 — SK — 12.01.2016 — 005.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1093/2010

z 24. novembra 2010,

ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES







KAPITOLA I

ZRIADENIE A PRÁVNE POSTAVENIE

Článok 1

Zriadenie a predmet činnosti

1. Týmto nariadením sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „orgán pre bankovníctvo“).

▼M5

2. Orgán pre bankovníctvo koná v rámci právomocí udelených týmto nariadením a v rozsahu pôsobnosti smernice 2002/87/ES, smernice 2009/110/ES, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 ( 1 ), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ ( 2 ), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ ( 3 ), nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/847 ( 4 ), smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 ( 5 ), a pokiaľ sa uvedené akty uplatňujú na úverové a finančné inštitúcie a príslušné orgány, ktoré nad nimi vykonávajú dohľad, v rámci rozsahu pôsobnosti príslušných častí smernice 2002/65/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 ( 6 ) vrátane všetkých smerníc, nariadení a rozhodnutí vychádzajúcich z uvedených aktov a všetkých ostatných právne záväzných aktov Únie, ktorými sa zverujú úlohy orgánu pre bankovníctvo. Orgán pre bankovníctvo koná tiež v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 ( 7 ).

▼B

3. Orgán pre bankovníctvo koná aj v oblasti činností úverových inštitúcií, finančných konglomerátov, investičných spoločností, platobných inštitúcií a inštitúcií elektronických peňazí v súvislosti so záležitosťami, na ktoré sa priamo nevzťahujú akty uvedené v odseku 2, a to aj v záležitostiach správy a riadenia podnikov, auditov a finančného výkazníctva, ak sú tieto činnosti orgánu pre bankovníctvo potrebné na zabezpečenie účinného a konzistentného uplatňovania týchto aktov.

4. Ustanoveniami tohto nariadenia nie sú dotknuté právomoci Komisie, najmä na základe článku 258 ZFEÚ s cieľom zaručiť súlad s právom Únie.

5. Cieľom orgánu pre bankovníctvo je chrániť verejný záujem prispievaním ku krátkodobej, strednodobej a dlhodobej stabilite a efektívnosti finančného systému pre hospodárstvo Únie, občanov a podnikateľské subjekty. Orgán pre bankovníctvo prispieva k:

a) zlepšeniu fungovania vnútorného trhu vrátane predovšetkým riadnej, účinnej a konzistentnej úrovne regulácie a dohľadu;

b) zaisteniu integrity, transparentnosti, účinnosti a riadneho fungovania finančných trhov;

c) posilneniu medzinárodnej koordinácie dohľadu;

d) predchádzaniu regulačnej arbitráži a presadzovaniu rovnakých podmienok hospodárskej súťaže;

e) zabezpečeniu, aby úverové a iné riziká podliehali náležitej regulácii a dohľadu, a

f) zvyšovaniu ochrany zákazníkov.

▼M1

Na tieto účely orgán pre bankovníctvo prispieva k dôslednému, účinnému a efektívnemu uplatňovaniu aktov uvedených v odseku 2, podporuje zbližovanie dohľadu, poskytuje stanoviská Európskemu parlamentu, Rade a Komisii a vypracúva ekonomické analýzy trhov v záujme presadzovania dosiahnutia svojho cieľa.

▼B

Orgán pre bankovníctvo pri výkone úloh, ktorými bol na základe tohto nariadenia poverený, venuje osobitnú pozornosť systémovým rizikám, ktoré predstavujú finančné inštitúcie, ktorých zlyhanie môže narušiť fungovanie finančného systému alebo reálneho hospodárstva.

▼M1

Orgán pre bankovníctvo koná pri vykonávaní svojich úloh nezávisle, objektívne a nediskriminačným spôsobom v záujme Únie ako celku.

▼B

Článok 2

Európsky systém finančného dohľadu

1. Orgán pre bankovníctvo je súčasťou Európskeho systému finančného dohľadu (ESFS). Hlavným cieľom ESFS je zabezpečiť, aby sa pravidlá, ktoré sa vzťahujú na finančný sektor, náležite uplatňovali s cieľom chrániť finančnú stabilitu a zabezpečiť dôveru vo finančný systém ako celok a dostatočnú ochranu pre užívateľov v oblasti finančných služieb.

2. ESFS tvoria:

a) Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) na účely vykonávania úloh vymedzených v nariadení (EÚ) č. 1092/2010 a v tomto nariadení;

b) orgán pre bankovníctvo;

c) Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 ( 8 );

d) Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 ( 9 );

e) Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu (ďalej len „spoločný výbor“) na účely vykonávania úloh vymedzených v článkoch 54 až 57 tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010;

▼M1

f) príslušné orgány alebo orgány dohľadu vymedzené v aktoch Únie uvedených v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia, vrátane Európskej centrálnej banky v súvislosti s úlohami, ktorými bola poverená podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

▼B

3. Orgán pre bankovníctvo pravidelne a úzko spolupracuje s ESRB, ako aj s Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy) prostredníctvom spoločného výboru a zabezpečuje medzisektorovú konzistentnosť práce a dosahovanie spoločných stanovísk v oblasti dohľadu nad finančnými konglomerátmi a k ostatným medzisektorovým záležitostiam.

4. Podľa zásady lojálnej spolupráce uvedenej v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii zúčastnené strany ESFS spolupracujú na základe vzájomnej dôvery a plného vzájomného rešpektu najmä na tom, aby medzi sebou zabezpečili tok náležitých a spoľahlivých informácií.

5. Orgány dohľadu, ktoré sú zúčastnenými stranami ESFS, sú povinné vykonávať dohľad nad finančnými inštitúciami vykonávajúcimi činnosť v Únii v súlade s aktmi uvedenými v článku 1 ods. 2.

▼M1

Článok 3

Zodpovednosť orgánov

Orgány uvedené v článku 2 ods. 2 písm. a) až d) sa zodpovedajú Európskemu parlamentu a Rade. Európska centrálna banka sa v súvislosti s úlohami v oblasti dohľadu, ktorými bola poverená podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 zodpovedá Európskemu parlamentu a Rade v súlade s uvedeným nariadením.

▼B

Článok 4

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

▼M5

1. „finančné inštitúcie“ sú úverové inštitúcie vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, investičné spoločnosti vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, finančné konglomeráty vymedzené v článku 2 bode 14 smernice 2002/87/ES, poskytovatelia platobných služieb vymedzení v článku 4 bode 11 smernice (EÚ) 2015/2366 a inštitúcie elektronických peňazí vymedzené v článku 2 bode 1 smernice 2009/110/ES, avšak v súvislosti so smernicou (EÚ) 2015/849 sú „finančnými inštitúciami“ úverové inštitúcie a finančné inštitúcie vymedzené v článku 3 bodoch 1 a 2 smernice (EÚ) 2015/849;

▼M4

2. „príslušné orgány“ znamenajú:

i) príslušné orgány vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vrátane Európskej centrálnej banky v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa úloh, ktorými bola poverená podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, v smernici 2007/64/ES a uvedené v smernici 2009/110/ES;

ii) v súvislosti so smernicami 2002/65/ES a 2005/60/ES orgány príslušné zabezpečovať dodržiavanie požiadaviek uvedených smerníc zo strany úverových a finančných inštitúcií;

iii) v súvislosti so systémami ochrany vkladov subjekty, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ ( 10 ), alebo v prípade, ak prevádzku systému ochrany vkladov spravuje súkromná spoločnosť, orgán verejnej moci, ktorý vykonáva dohľad nad týmito systémami podľa uvedenej smernice; a

iv) v súvislosti so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ( 11 ) a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 ( 12 ), orgány pre riešenie krízových situácií vymedzené v článku 3 smernice 2014/59/EÚ, Jednotná rada pre riešenie krízových situácií zriadená nariadením (EÚ) č. 806/2014 a Rada a Komisia pri vykonávaní opatrení podľa článku 18 nariadenia (EÚ) č. 806/2014, s výnimkou prípadov, keď vykonávajú diskrečné právomoci alebo prijímajú politické rozhodnutia.

▼B

Článok 5

Právne postavenie

1. Orgán pre bankovníctvo je orgánom Únie s právnou subjektivitou.

2. V každom členskom štáte požíva orgán pre bankovníctvo najširšiu právnu spôsobilosť na právne úkony zverenú právnickým osobám na základe vnútroštátneho práva. Môže predovšetkým nadobúdať alebo disponovať s hnuteľným a nehnuteľným majetkom a byť stranou v právnych konaniach.

3. Orgán pre bankovníctvo zastupuje jeho predseda.

Článok 6

Zloženie

Orgán pre bankovníctvo má toto zloženie:

1. rada orgánov dohľadu, ktorá vykonáva úlohy ustanovené v článku 43;

2. riadiaca rada, ktorá vykonáva úlohy ustanovené v článku 47;

3. predseda, ktorý vykonáva úlohy ustanovené v článku 48;

4. výkonný riaditeľ, ktorý vykonáva úlohy ustanovené v článku 53;

5. odvolacia rada, ktorá vykonáva úlohy ustanovené v článku 60.

Článok 7

Sídlo

Orgán pre bankovníctvo má sídlo v Londýne.







KAPITOLA II

ÚLOHY A PRÁVOMOCI ORGÁNU PRE BANKOVNÍCTVO

Článok 8

Úlohy a právomoci orgánu pre bankovníctvo

1. Orgán pre bankovníctvo má tieto úlohy:

▼M1

a) prispievať k vytvoreniu vysokokvalitných spoločných noriem a postupov pre reguláciu a dohľad, najmä poskytovaním stanovísk inštitúciám Únie a vypracúvaním usmernení, odporúčaní, návrhov regulačných a vykonávacích technických noriem a ďalších opatrení, ktoré vychádzajú z legislatívnych aktov uvedených v článku 1 ods. 2;

aa) vypracovať príručku európskeho dohľadu nad finančnými inštitúciami pre celú Úniu a aktualizovať ju s prihliadnutím, okrem iného, na meniace sa obchodné postupy a obchodné modely finančných inštitúcií, ktorá určuje najlepšie postupy dohľadu v oblasti metodík a procesov;

▼B

b) prispievať ku konzistentnému uplatňovaniu právne záväzných aktov Únie, najmä podieľaním sa na spoločnej kultúre dohľadu, zaistením konzistentného, účinného a efektívneho uplatňovania aktov uvedených v článku 1 ods. 2, predchádzaním regulačnej arbitráži, zmierovaním a urovnávaním sporov medzi príslušnými orgánmi, zabezpečovaním účinného a konzistentného dohľadu nad finančnými inštitúciami a súdržného fungovania kolégií orgánov dohľadu a prijímaním opatrení okrem iného v krízových situáciách;

▼M1

c) uľahčovať delegovanie úloh a povinností medzi príslušnými orgánmi;

▼B

d) úzko spolupracovať s ESRB, najmä poskytovaním informácií ESRB potrebných na dosiahnutie jeho úloh a zabezpečovaním náležitého dodržiavania varovaní a odporúčaní ESRB;

e) organizovať a vykonávať analýzy vzájomného hodnotenia príslušných orgánov vrátane vydávania usmernení a odporúčaní a identifikovania osvedčených postupov s cieľom posilniť konzistentnosť výsledkov dohľadu;

f) monitorovať a hodnotiť vývoj na trhu v oblasti svojej pôsobnosti, v relevantných prípadoch aj trendy v oblasti úverov najmä pre domácnosti a MSP;

g) vykonávať ekonomické analýzy trhov s cieľom informovať o plnení funkcií orgánu pre bankovníctvo;

h) zvyšovať ochranu vkladateľov a investorov;

▼M1

i) presadzovať jednotné a súdržné pôsobenie kolégií orgánov dohľadu, monitorovanie, hodnotenie a meranie systémového rizika, vypracúvanie a koordináciu plánov na ozdravenie a riešenie problémov, zabezpečovanie vysokej úrovne ochrany vkladateľov a investorov v celej Únii, ako aj vývoj metód na riešenie problémov zlyhávajúcich finančných inštitúcií a posudzovanie potreby vhodných finančných nástrojov s cieľom posilniť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi zapojenými do krízového manažmentu, pokiaľ ide o cezhraničné inštitúcie, ktoré môžu predstavovať systémové riziko, a to v súlade s článkami 21 až 26;

▼B

j) plniť všetky ostatné osobitné úlohy uvedené v tomto nariadení alebo v iných legislatívnych aktoch;

k) na svojej internetovej stránke uverejňovať a pravidelne aktualizovať informácie zo svojej oblasti činnosti, predovšetkým v rámci oblasti svojej pôsobnosti, o registrovaných finančných inštitúciách s cieľom zabezpečiť, aby mala verejnosť ľahký prístup k informáciám.

▼M1 —————

▼M1

1a. Pri vykonávaní svojich úloh v súlade s nariadením orgán pre bankovníctvo:

a) využíva plné právomoci, ktoré má k dispozícii; a

b) s náležitým zreteľom na cieľ zaistiť bezpečnosť a zdravie úverových inštitúcií, plne zohľadňuje rôzne typy, obchodné modely a veľkosť úverových inštitúcií.

▼B

2. Orgán pre bankovníctvo by mal mať na vykonanie úloh uvedených v odseku 1 právomoci ustanovené v tomto nariadení, najmä:

a) vypracovať návrh regulačných technických predpisov v konkrétnych prípadoch uvedených v článku 10;

b) vypracovať návrh vykonávacích technických predpisov v konkrétnych prípadoch uvedených v článku 15;

c) vydávať usmernenia a odporúčania, ako sa ustanovuje v článku 16;

d) vydávať odporúčania v konkrétnych prípadoch uvedených v článku 17 ods. 3;

e) prijímať individuálne rozhodnutia určené príslušným orgánom v konkrétnych prípadoch uvedených v článku 18 ods. 3 a článku 19 ods. 3;

f) v prípadoch, ktoré sa týkajú priamo uplatniteľného práva Únie, prijímať individuálne rozhodnutia určené finančným inštitúciám v konkrétnych prípadoch uvedených v článku 17 ods. 6, článku 18 ods. 4 a článku 19 ods. 4;

g) vydávať stanoviská pre Európsky parlament, Radu alebo Komisiu, ako sa ustanovuje v článku 34;

h) zhromažďovať nevyhnutné informácie o finančných inštitúciách, ako sa stanovuje v článku 35;

i) vytvoriť spoločné metodiky na posudzovanie vplyvu vlastností produktov a distribučných procesov na finančnú situáciu inštitúcií a na ochranu spotrebiteľov;

j) poskytovať centrálne prístupnú databázu registrovaných finančných inštitúcií vo svojej oblasti pôsobnosti, ak sa to uvádza v aktoch uvedených v článku 1 ods. 2.

▼M1

2a. Orgán pre bankovníctvo pri vykonávaní úloh uvedených v odseku 1 a pri výkone právomocí uvedených v odseku 2 náležite zohľadňuje zásady lepšej tvorby práva vrátane výsledkov analýzy nákladov a prínosov získaných v súlade s týmto nariadením.

▼B

Článok 9

Úlohy týkajúce sa ochrany spotrebiteľa a finančných aktivít

1. Orgán pre bankovníctvo prevezme vedúcu úlohu pri podpore transparentnosti, jednoduchosti a spravodlivosti na trhu so spotrebiteľskými finančnými produktmi alebo službami v rámci vnútorného trhu, a to aj prostredníctvom:

a) zhromažďovania informácií o spotrebiteľských trendoch, ich analýzy a podávania správ;

b) skúmania a koordinácie finančnej gramotnosti a vzdelávacích iniciatív zo strany príslušných orgánov;

c) rozvoja noriem odborného vzdelávania pre túto oblasť priemyslu a

d) prispievania k rozvoju spoločných pravidiel zverejňovania informácií.

2. Orgán pre bankovníctvo monitoruje nové a existujúce finančné aktivity a môže prijať usmernenia a odporúčania s cieľom podporovať istotu a spoľahlivosť trhov a konvergenciu regulačných postupov.

3. Orgán pre bankovníctvo môže takisto vydať varovania, ak finančné aktivity predstavujú vážne ohrozenie cieľov stanovených v článku 1 ods. 5.

▼M1

4. Orgán pre bankovníctvo zriadi ako svoju nedeliteľnú súčasť výbor pre finančné inovácie, ktorý bude združovať všetky príslušné relevantné orgány dohľadu s cieľom dosiahnuť koordinovaný prístup pri regulácii a dohľade v prípade nových alebo inovatívnych finančných činností a poskytovať orgánu pre bankovníctvo poradenstvo, ktoré má predkladať Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.

▼B

5. Orgán pre bankovníctvo môže dočasne zakázať alebo obmedziť určité finančné aktivity, ktoré ohrozujú riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému v Únii alebo jeho časti, a to prípadoch, ktoré sú vymedzené v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 a za podmienok, ktoré sú v nich stanovené, alebo v prípadoch, keď je to žiaduce z dôvodu krízovej situácie v súlade s podmienkami stanovenými v článku 18 a podľa týchto podmienok.

Orgán pre bankovníctvo preskúmava rozhodnutie uvedené v prvom pododseku v náležitých lehotách a minimálne každé tri mesiace. V prípade, že sa po uvedenej trojmesačnej lehote rozhodnutie neobnoví, automaticky stráca účinnosť.

Členský štát môže požiadať orgán pre bankovníctvo, aby svoje rozhodnutie prehodnotil. V takom prípade orgán pre bankovníctvo v súlade s postupom ustanoveným v článku 44 ods. 1 druhom pododseku rozhodne o tom, či bude na svojom rozhodnutí trvať.

▼M1

Orgán pre bankovníctvo môže takisto posúdiť potrebu zakázať alebo obmedziť určité druhy finančných aktivít a v prípade potreby takéhoto zákazu alebo obmedzenia o tom informuje Komisiu a príslušné orgány s cieľom uľahčiť prijatie akéhokoľvek takéhoto zákazu alebo obmedzenia.

▼B

Článok 10

Regulačné technické predpisy

1. Ak Európsky parlament a Rada delegujú na Komisiu právomoc prijímať regulačné technické predpisy prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ, aby sa zabezpečila konzistentná harmonizácia v oblastiach, ktoré sú konkrétne vymedzené v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2, môže orgán pre bankovníctvo vypracovať návrh regulačných technických predpisov. Orgán pre bankovníctvo predkladá svoj návrh predpisov na schválenie Komisii.

Regulačné technické predpisy sú technické, nezahŕňajú strategické ani politické rozhodnutia a ich obsah je obmedzený legislatívnymi aktmi, z ktorých vychádzajú.

Pred ich predložením Komisii vykoná orgán pre bankovníctvo otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov a analyzuje možné súvisiace náklady a prínosy, pokiaľ tieto konzultácie a analýzy nie sú neprimerané vzhľadom na rozsah a dosah príslušného návrhu regulačných technických predpisov alebo vzhľadom na mimoriadnu naliehavosť danej veci. Orgán pre bankovníctvo tiež požiada o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve uvedenú v článku 37.

Ak orgán pre bankovníctvo predloží návrh regulačného technického predpisu, Komisia ho bezodkladne zašle Európskemu parlamentu a Rade.

Komisia do troch mesiacov od prijatia návrhu regulačného technického predpisu rozhodne, či ho schváli. Komisia môže schváliť návrh regulačných technických predpisov iba čiastočne alebo so zmenami a doplneniami, ak si to vyžadujú záujmy Únie.

Ak má Komisia v úmysle návrh regulačného technického predpisu neschváliť alebo ho schváliť iba sčasti alebo so zmenami a doplneniami, zašle návrh regulačného technického predpisu spolu s vysvetlením, prečo ho neschvaľuje, alebo prípadne s odôvodnením jeho zmien a doplnení späť orgánu pre bankovníctvo. Orgán pre bankovníctvo môže návrh regulačného technického predpisu do šiestich týždňov zmeniť a doplniť na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Komisie a opätovne ho predložiť Komisii vo forme formálneho stanoviska. Orgán pre bankovníctvo zašle kópiu svojho formálneho stanoviska Európskemu parlamentu a Rade.

Ak orgán pre bankovníctvo v šesťtýždňovej lehote zmenený a doplnený návrh regulačného technického predpisu nepredložil alebo predložil návrh regulačného technického predpisu, ktorý nie je zmenený a doplnený v súlade s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi Komisie, môže Komisia prijať regulačný technický predpis so zmenami a doplneniami, ktoré považuje za relevantné, alebo ho zamietnuť.

Komisia nemôže meniť obsah návrhu regulačných technických predpisov vypracovaného orgánom pre bankovníctvo bez predchádzajúcej koordinácie s ním v súlade s týmto článkom.

2. Ak orgán pre bankovníctvo nepredložil návrh regulačného technického predpisu v lehote stanovenej v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2, môže Komisia o takýto návrh požiadať v novej lehote.

3. Len ak orgán pre bankovníctvo nepredloží návrh regulačného technického predpisu Komisii v lehotách v súlade s odsekom 2, môže Komisia prijať regulačný technický predpis prostredníctvom delegovaného aktu bez návrhu od orgánu pre bankovníctvo.

Komisia vykoná otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov a analyzuje možné súvisiace náklady a prínosy, pokiaľ tieto konzultácie a analýzy nie sú neprimerané vzhľadom na rozsah a dosah príslušného návrhu regulačných technických predpisov alebo vzhľadom na mimoriadnu naliehavosť danej veci. Komisia tiež požiada o stanovisko alebo radu Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve uvedenú v článku 37.

Komisia bezodkladne zašle návrh regulačného technického predpisu Európskemu parlamentu a Rade.

Komisia zašle svoj návrh regulačného technického predpisu orgánu pre bankovníctvo. Orgán pre bankovníctvo môže návrh regulačného technického predpisu v lehote šiestich týždňov zmeniť a doplniť a predložiť ho vo forme formálneho stanoviska Komisii. Orgán pre bankovníctvo zašle kópiu svojho formálneho stanoviska Európskemu parlamentu a Rade.

Ak orgán pre bankovníctvo v šesťtýždňovej lehote uvedenej v štvrtom pododseku nepredložil zmenený a doplnený návrh regulačného technického predpisu, môže Komisia regulačný technický predpis prijať.

Ak orgán pre bankovníctvo zmenený a doplnený návrh regulačného technického predpisu v šesťtýždňovej lehote predložil, Komisia môže zmeniť a doplniť návrh regulačných technických predpisov na základe zmien a doplnení navrhovaných orgánom pre bankovníctvo alebo prijať regulačný technický predpis so zmenami a doplneniami, ktoré považuje za relevantné. Komisia nemôže meniť obsah návrhu regulačného technického predpisu vypracovaného orgánom pre bankovníctvo bez predchádzajúcej koordinácie s ním v súlade s týmto článkom.

4. Regulačné technické predpisy sa prijmú prostredníctvom nariadení alebo rozhodnutí. Uverejnia sa v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnú účinnosť dňom, ktorý je v nich stanovený.

Článok 11

Vykonávanie delegovania právomoci

1. Právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v článku 10 sa udeľuje Komisii na obdobie štyroch rokov od 16. decembra 2010. Komisia predloží najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto štvorročného obdobia správu týkajúcu sa delegovaných právomocí. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 14 neodvolajú.

2. Komisia oznamuje regulačný technický predpis Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jej prijatí.

3. Právomoc prijímať regulačné technické predpisy udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 12 až 14.

Článok 12

Odvolanie delegovania právomoci

1. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 10 kedykoľvek odvolať.

2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať.

3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť regulačných technických predpisov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 13

Námietky voči regulačným technickým predpisom

1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči regulačnému technickému predpisu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov od dátumu oznámenia regulačného technického predpisu prijatého Komisiou. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.

▼M2

Ak Komisia prijme regulačný technický predpis, ktorý je totožný s návrhom regulačného technického predpisu predloženým orgánom pre bankovníctvo, je lehota, počas ktorej môže Európsky parlament a Rada vzniesť námietku, jeden mesiac od dátumu oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o pôvodnú lehotu jedného mesiaca a môže sa predĺžiť ešte na ďalšie obdobie jedného mesiaca.

▼B

2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 nevznesú Európsky parlament ani Rada voči regulačnému technickému predpisu námietku, uverejní sa tento predpis v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v nej stanovený.

Regulačný technický predpis sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu, že nemajú v úmysle vzniesť námietku.

3. Regulačný technický predpis nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. V súlade s článkom 296 ZFEÚ inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči regulačnému technickému predpisu, uvedie dôvody jej vznesenia.

Článok 14

Neschválenie alebo zmena a doplnenie návrhu regulačných technických predpisov

1. V prípade, že Komisia neschváli návrh regulačného technického predpisu alebo ho zmení a doplní v súlade s článkom 10, informuje orgán pre bankovníctvo, Európsky parlament a Radu, pričom uvedie dôvody svojho konania.

2. Európsky parlament alebo Rada môžu podľa potreby v lehote jedného mesiaca od oznámenia uvedeného v odseku 1 vyzvať zodpovedného komisára, aby spolu s predsedom orgánu pre bankovníctvo na ad hoc schôdzi príslušného výboru Európskeho parlamentu alebo Rady predložili a vysvetlili vzájomné rozdiely.

Článok 15

Vykonávacie technické predpisy

1. Orgán pre bankovníctvo môže prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ vypracovať vykonávacie technické predpisy v oblastiach, ktoré sú konkrétne vymedzené v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 Vykonávacie technické predpisy majú technický charakter, nevyplývajú z nich strategické rozhodnutia ani politické rozhodnutia a ich obsah má určovať podmienky uplatňovania predmetných aktov. Orgán pre bankovníctvo predkladá návrh vykonávacích technických predpisov na schválenie Komisii.

Pred predložením návrhu vykonávacích technických predpisov Komisii vykoná orgán pre bankovníctvo otvorené verejné konzultácie a analyzuje možné súvisiace náklady a prínosy, pokiaľ tieto konzultácie a analýza nie sú neprimerané vzhľadom na rozsah a dosah príslušného návrhu vykonávacích technických predpisov alebo vzhľadom na mimoriadnu naliehavosť danej veci. Orgán pre bankovníctvo tiež požiada o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve uvedenú v článku 37.

Ak orgán pre bankovníctvo predloží návrh vykonávacieho technického predpisu, Komisia ho bezodkladne zašle Európskemu parlamentu a Rade.

Komisia do troch mesiacov od prijatia návrhu vykonávacieho technického predpisu rozhodne, či ho schváli. Komisia môže túto lehotu predĺžiť o jeden mesiac. Komisia môže schváliť návrh vykonávacieho technického predpisu iba čiastočne alebo so zmenami a doplneniami, ak si to vyžadujú záujmy Únie.

Ak má Komisia v úmysle návrh vykonávacieho technického predpisu neschváliť alebo ho schváliť iba čiastočne alebo so zmenami a doplneniami, zašle ho spolu s vysvetlením, prečo ho nechce schváliť, alebo prípadne s odôvodnením jeho zmien a doplnení, späť orgánu pre bankovníctvo. Orgán pre bankovníctvo môže návrh vykonávacieho technického predpisu do šiestich týždňov zmeniť a doplniť na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Komisie a opätovne ho predložiť Komisii vo forme formálneho stanoviska. Orgán pre bankovníctvo zašle kópiu svojho formálneho stanoviska Európskemu parlamentu a Rade.

Ak orgán pre bankovníctvo v šesťtýždňovej lehote uvedenej v piatom pododseku zmenený a doplnený návrh vykonávacieho technického predpisu nepredložil alebo predložil návrh vykonávacieho technického predpisu, ktorý nie je zmenený a doplnený v súlade s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi Komisie, môže Komisia prijať vykonávací technický predpis so zmenami a doplneniami, ktoré považuje za relevantné, alebo ho zamietnuť.

Komisia nesmie meniť obsah návrhu vykonávacieho technického predpisu vypracovaného orgánom pre bankovníctvo bez predchádzajúcej koordinácie s ním v súlade s týmto článkom.

2. V prípade, keď orgán pre bankovníctvo nepredložil návrh vykonávacieho technického predpisu v lehote stanovenej v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2, môže Komisia o takýto návrh požiadať v novej lehote.

3. Len ak orgán pre bankovníctvo nepredložil Komisii návrh vykonávacieho technického predpisu v lehote v súlade s odsekom 2, môže Komisia prijať vykonávací technický predpis prostredníctvom vykonávacieho aktu bez návrhu od orgánu pre bankovníctvo.

Komisia vykoná otvorené verejné konzultácie k návrhu vykonávacích technických predpisov a analyzuje možné súvisiace náklady a prínosy, pokiaľ tieto konzultácie a analýzy nie sú neprimerané vzhľadom na rozsah a dosah príslušného návrhu vykonávacích technických predpisov alebo vzhľadom na mimoriadnu naliehavosť danej veci. Komisia tiež požiada o stanovisko alebo radu Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve uvedenú v článku 37.

Komisia bezodkladne zašle návrh vykonávacieho technického predpisu Európskemu parlamentu a Rade.

Komisia takisto zašle návrh vykonávacieho technického predpisu orgánu pre bankovníctvo. Orgán pre bankovníctvo môže návrh vykonávacieho technického predpisu v šesťtýždňovej lehote zmeniť a doplniť a predložiť ho vo forme formálneho stanoviska Komisii. Orgán pre bankovníctvo zašle kópiu svojho formálneho stanoviska Európskemu parlamentu a Rade.

Ak orgán pre bankovníctvo v šesťtýždňovej lehote uvedenej v štvrtom pododseku nepredložil zmenený a doplnený návrh vykonávacieho technického predpisu, môže Komisia vykonávací technický predpis prijať.

Ak orgán pre bankovníctvo zmenený a doplnený návrh vykonávacieho technického predpisu v uvedenej šesťtýždňovej lehote predložil, Komisia môže zmeniť a doplniť návrh vykonávacieho technického predpisu na základe navrhovaných zmien a doplnení od orgánu pre bankovníctvo alebo prijať vykonávací technický predpis so zmenami a doplneniami, ktoré považuje za relevantné.

Komisia nesmie meniť obsah návrhu vykonávacích technických predpisov vypracovaných orgánom pre bankovníctvo bez predchádzajúcej koordinácie s ním v súlade s týmto článkom.

4. Vykonávacie technické predpisy sa prijmú prostredníctvom nariadení alebo rozhodnutí. Uverejnia sa v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnú účinnosť dňom, ktorý je v nich stanovený.

Článok 16

Usmernenia a odporúčania

1. Orgán pre bankovníctvo vydáva usmernenia a odporúčania určené príslušným orgánom alebo finančným inštitúciám s cieľom vytvoriť konzistentné, účinné a efektívne postupy dohľadu v rámci ESFS a zaistiť spoločné, jednotné a konzistentné uplatňovanie práva Únie.

2. Orgán pre bankovníctvo v náležitých prípadoch organizuje otvorené verejné konzultácie o týchto usmerneniach a odporúčaniach a vykonáva analýzu súvisiacich potenciálnych nákladov a prínosov. Tieto konzultácie a analýzy sú primerané rozsahu pôsobnosti, povahe a dosahu usmernení alebo odporúčaní. Orgán pre bankovníctvo prípade potreby tiež požiada o stanovisko alebo radu Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve uvedenú v článku 37.

3. Príslušné orgány a finančné inštitúcie vynaložia všetko úsilie na dodržanie týchto usmernení a odporúčaní.

Do dvoch mesiacov od vydania usmernenia alebo odporúčania každý príslušný orgán potvrdí, či toto usmernenie alebo odporúčanie dodržal alebo má v úmysle dodržať. Ak ho príslušný orgán nedodržal ani ho nemá v úmysle dodržať, informuje o tom orgán pre bankovníctvo a uvedie dôvody.

Orgán pre bankovníctvo skutočnosť, že príslušný orgán nedodržal ani nemá v úmysle dodržať príslušné usmernenie alebo odporúčanie, uverejní. Orgán pre bankovníctvo sa môže tiež v individuálnych prípadoch rozhodnúť uverejniť dôvody nedodržania uvedeného usmernenia alebo odporúčania uvedené príslušným orgánom. Príslušný orgán je o tomto uverejnení vopred informovaný.

Ak to uvedené usmernenie alebo odporúčanie vyžaduje, podávajú finančné inštitúcie jasnú a podrobnú správu o tom, či ho dodržiavajú.

4. Orgán pre bankovníctvo vo svojej správe uvedenej v článku 43 ods. 5 informuje Európsky parlament, Radu a Komisiu o vydaných usmerneniach a odporúčaniach a uvedie príslušné orgány, ktoré ich nedodržiavajú, ako aj spôsoby, akými orgán pre bankovníctvo plánuje zabezpečiť, aby dotknutý príslušný orgán jeho odporúčania a usmernenia v budúcnosti dodržiaval.

Článok 17

Porušenie práva Únie

1. Ak príslušný orgán neuplatňuje akty uvedené v článku 1 ods. 2 alebo ak ich uplatňuje spôsobom, ktorý sa javí ako porušenie práva Únie vrátane regulačných technických predpisov a vykonávacích technických predpisov stanovených v súlade s článkami 10 až 15, najmä ak nezaistí, aby finančná inštitúcia spĺňala požiadavky ustanovené v týchto aktoch, orgán pre bankovníctvo koná v súlade s právomocami uvedenými v odsekoch 2, 3 a 6 tohto článku.

2. Na žiadosť jedného alebo viacerých príslušných orgánov, Európskeho parlamentu, Rady, Komisie, Skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve alebo z vlastného podnetu a po informovaní dotknutého príslušného orgánu môže orgán pre bankovníctvo preskúmať údajné porušenie alebo neuplatňovanie práva Únie.

▼M2

Bez toho, aby boli dotknuté právomoci ustanovené v článku 35, príslušný orgán bezodkladne poskytne orgánu pre bankovníctvo všetky informácie, ktoré orgán pre bankovníctvo považuje za potrebné pre svoje vyšetrovanie, a to aj vrátane toho, ako sa akty uvedené v článku 1 ods. 2 uplatňujú v súlade s právom Únie.

▼B

3. Orgán pre bankovníctvo môže najneskôr do dvoch mesiacov od začatia vyšetrovania adresovať dotknutému príslušnému orgánu odporúčanie, v ktorom uvedie opatrenia potrebné na dodržanie práva Únie.

Príslušný orgán do desiatich pracovných dní od prijatia odporúčania informuje orgán pre bankovníctvo o krokoch, ktoré prijal alebo plánuje prijať na zaistenie dodržiavania práva Únie.

4. Ak príslušný orgán nedodržal právo Únie v lehote jedného mesiaca od prijatia odporúčania orgánu pre bankovníctvo, Komisia môže na základe informácií orgánu pre bankovníctvo alebo z vlastného podnetu vydať formálne stanovisko, ktorým príslušný orgán vyzve, aby prijal opatrenia potrebné na dodržiavanie práva Únie. Vo formálnom stanovisku Komisia zohľadní odporúčanie orgánu pre bankovníctvo.

Komisia vydá takéto formálne stanovisko najneskôr do troch mesiacov od prijatia odporúčania. Komisia môže túto lehotu predĺžiť o jeden mesiac.

Orgán pre bankovníctvo a príslušné orgány poskytnú Komisii všetky potrebné informácie.

5. Príslušný orgán do desiatich pracovných dní od doručenia formálneho stanoviska uvedeného v odseku 4 informuje Komisiu a orgán pre bankovníctvo o krokoch, ktoré prijal alebo plánuje prijať, aby formálnemu stanovisku vyhovel.

6. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 258 ZFEÚ, ak príslušný orgán nevyhovie formálnemu stanovisku uvedenému v odseku 4 v lehote v ňom uvedenej a ak je to potrebné na včasnú nápravu nedodržiavania predpisov s cieľom zachovať alebo opätovne nastoliť neutrálne podmienky hospodárskej súťaže na trhu alebo zaistiť riadne fungovanie a integritu finančného systému, orgán pre bankovníctvo môže v prípade, že sú príslušné požiadavky aktov uvedených v článku 1 ods. 2 priamo uplatniteľné na finančné inštitúcie, prijať individuálne rozhodnutie určené finančnej inštitúcii, v ktorom sa požadujú opatrenia potrebné na dodržanie jej povinností vyplývajúcich z práva Únie vrátane zastavenia akejkoľvek činnosti.

Rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo musí byť v súlade s formálnym stanoviskom, ktoré vydala Komisia podľa odseku 4.

7. Rozhodnutia prijaté na základe odseku 6 majú prednosť pred všetkými predchádzajúcimi rozhodnutiami, ktoré príslušné orgány prijali v rovnakej veci.

Pri prijímaní opatrení súvisiacich so záležitosťami, ktoré sú predmetom formálneho stanoviska podľa odseku 4 alebo rozhodnutia podľa odseku 6, zabezpečujú príslušné orgány súlad s príslušným formálnym stanoviskom, resp. rozhodnutím.

8. V správe uvedenej v článku 43 ods. 5 orgán pre bankovníctvo uvedie, ktoré príslušné orgány a finančné inštitúcie nesplnili formálne stanoviská alebo rozhodnutia uvedené v odsekoch 4 a 6 tohto článku.

Článok 18

Opatrenia v krízových situáciách

▼M1

1. V prípade nepriaznivého vývoja, ktorý môže vážne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému v Únii alebo jeho časti, orgán pre bankovníctvo aktívne podporuje a v prípade potreby koordinuje všetky opatrenia, ktoré prijmú relevantné príslušné orgány dohľadu.

Na účely plnenia tejto podpornej a koordinačnej úlohy relevantné príslušné orgány dohľadu v plnej miere informujú orgán pre bankovníctvo o všetkých relevantných zmenách a pozývajú ho, aby sa ako pozorovateľ zúčastnil na každom relevantnom zhromaždení.

▼B

2. Rada môže na základe žiadosti orgánu pre bankovníctvo, Komisie alebo ESRB a po porade s Komisiou a ESRB a vo vhodných prípadoch aj s ESA prijať rozhodnutie určené orgánu pre bankovníctvo, v ktorom na účely tohto nariadenia určí existenciu krízovej situácie. Rada preskúmava toto rozhodnutie v náležitých intervaloch a minimálne raz za mesiac. V prípade, že sa rozhodnutie po jednom mesiaci neobnoví, automaticky stráca účinnosť. Rada môže kedykoľvek vyhlásiť ukončenie krízovej situácie.

Ak sa ESRB alebo orgán pre bankovníctvo domnieva, že môže dôjsť k vzniku krízovej situácie, vydá dôverné odporúčanie určené Rade a poskytne jej posúdenie situácie. Rada následne posúdi, či je potrebné zvolať zasadnutie. V tomto procese sa musí zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala zachovávaniu dôvernosti.

Ak Rada rozhodne o existencii krízovej situácie, primeraným spôsobom a bezodkladne o tom informuje Európsky parlament a Komisiu.

▼M1

3. Ak Rada prijala rozhodnutie podľa odseku 2 a ak je vo výnimočnej situácii potrebná koordinovaná reakcia príslušných orgánov s cieľom reagovať na nepriaznivý vývoj, ktorý môže vážne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému v Únii alebo jeho časti, orgán pre bankovníctvo môže prijať individuálne rozhodnutia, ktorými príslušné orgány požiada, aby prijali potrebné opatrenia v súlade s právnymi predpismi uvedenými v článku 1 ods. 2 na riešenie takéhoto vývoja a zaistili, aby finančné inštitúcie a príslušné orgány plnili požiadavky stanovené v uvedených právnych predpisoch.

▼B

4. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 258 ZFEÚ, ak príslušný orgán nedodrží rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo uvedené v odseku 3 v lehote uvedenej v tomto rozhodnutí, orgán pre bankovníctvo môže v prípade, že sú príslušné požiadavky stanovené v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 vrátane regulačných technických predpisov a vykonávacích technických predpisov prijatých v súlade s uvedenými aktmi priamo uplatniteľné na finančné inštitúcie, prijať individuálne rozhodnutie určené finančnej inštitúcii, v ktorom sa požadujú potrebné opatrenia na dodržanie jeho povinností vyplývajúcich z týchto právnych predpisov, vrátane zastavenia akejkoľvek činnosti. Toto sa uplatňuje len v situáciách, keď príslušný orgán neuplatňuje legislatívne akty uvedené v článku 1 ods. 2 vrátane regulačných technických predpisov a vykonávacích technických predpisov prijatých v súlade s uvedenými aktmi, alebo ich uplatňuje spôsobom, ktorý je zjavným porušením týchto aktov, a keď je naliehavá náprava potrebná na obnovenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov alebo stability celého finančného systému v Únii alebo jeho časti.

5. Rozhodnutia prijaté na základe odseku 4 majú prednosť pred všetkými predchádzajúcimi rozhodnutiami, ktoré príslušné orgány prijali v rovnakej veci.

Všetky opatrenia príslušných orgánov súvisiace so záležitosťami, ktoré sú predmetom rozhodnutia podľa odsekov 3 alebo 4, musia byť v súlade s týmito rozhodnutiami.

Článok 19

Urovnávanie sporov medzi príslušnými orgánmi v cezhraničných situáciách

▼M1

1. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci ustanovené v článku 17, ak príslušný orgán nesúhlasí s postupom alebo obsahom opatrenia alebo nečinnosťou iného príslušného orgánu v prípadoch stanovených v aktoch Únie uvedených v článku 1 ods. 2, orgán pre bankovníctvo môže na žiadosť jedného alebo viacerých dotknutých príslušných orgánov pomôcť príslušným orgánom dosiahnuť dohodu v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 2 až 4 tohto článku.

▼B

V prípadoch stanovených v právnych predpisoch uvedených v článku 1 ods. 2 a ak na základe objektívnych kritérií možno konštatovať, že medzi príslušnými orgánmi rôznych členských štátov došlo k nezhode, orgán pre bankovníctvo môže z vlastného podnetu týmto orgánom pomôcť dosiahnuť dohodu v súlade s postupom ustanoveným v odsekoch 2 až 4.

2. Orgán pre bankovníctvo stanoví lehoty na zmierenie medzi príslušnými orgánmi, pričom zohľadní všetky príslušné lehoty vymedzené v aktoch uvedených v článku 1 ods. 2, ako aj zložitosť a naliehavosť veci. V tomto štádiu orgán pre bankovníctvo zohrá úlohu sprostredkovateľa.

3. Ak počas lehoty na zmierenie uvedenej v odseku 2 dotknuté príslušné orgány nedosiahnu dohodu, orgán pre bankovníctvo môže v súlade s postupom ustanoveným v článku 44 ods. 1 treťom a štvrtom pododseku prijať rozhodnutie, ktorým požiada dotknuté príslušné orgány, aby prijali konkrétne opatrenia so záväzným účinkom na dotknuté príslušné orgány alebo sa zdržali konania s cieľom urovnať záležitosť, aby sa zabezpečil súlad s právom Únie.

4. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 258 ZFEÚ, ak príslušný orgán nedodrží rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo a tým nezabezpečí, aby finančná inštitúcia spĺňala požiadavky, ktoré sa na ňu priamo vzťahujú v zmysle aktov uvedených v článku 1 ods. 2, orgán pre bankovníctvo môže prijať individuálne rozhodnutie určené finančnej inštitúcii, v ktorom ju požiada o potrebné opatrenia na dodržiavanie jej povinností vyplývajúcich z práva Únie, vrátane zastavenia akejkoľvek činnosti.

5. Rozhodnutia prijaté na základe odseku 4 majú prednosť pred všetkými predchádzajúcimi rozhodnutiami, ktoré príslušné orgány prijali v rovnakej veci. Všetky opatrenia príslušných orgánov súvisiace so skutočnosťami, ktoré sú predmetom rozhodnutia podľa odsekov 3 alebo 4, musia byť v súlade s týmito rozhodnutiami.

6. V správe uvedenej v článku 50 ods. 2 predseda orgánu pre bankovníctvo vymedzí povahu a typ sporov medzi príslušnými orgánmi, dosiahnuté dohody a rozhodnutia prijaté na urovnanie týchto sporov.

Článok 20

Urovnávanie sporov medzi príslušnými orgánmi v rôznych sektoroch

Spoločný výbor urovnáva v súlade s postupom stanoveným v článkoch 19 a 56 spory medzi jednotlivými sektormi, ktoré môžu vzniknúť medzi príslušnými orgánmi vymedzenými v článku 4 bode 2 tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

▼M1

Článok 20a

Jednotnosť postupu preskúmania orgánmi dohľadu

Orgán pre bankovníctvo presadzuje v rozsahu svojich právomocí jednotnosť postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu v súlade so smernicou 2013/36/EÚ s cieľom zabezpečiť vysoký štandard dohľadu v Únii.

▼B

Článok 21

Kolégiá orgánov dohľadu

▼M1

1. Orgán pre bankovníctvo presadzuje v rozsahu svojich právomocí podporu a monitorovanie účinného, efektívneho a jednotného pôsobenia kolégií orgánov dohľadu uvedených v nariadení (EÚ) č. 575/2013 a smernici 2013/36/EÚ a posilňuje jednotné uplatňovanie práva Únie kolégiami orgánov dohľadu. S cieľom zbližovať najlepšie postupy dohľadu orgán pre bankovníctvo podporuje spoločné plány dohľadu a spoločné kontroly, pričom pracovníci orgánu pre bankovníctvo sa môžu zúčastňovať sa na činnostiach kolégií orgánov dohľadu, a to vrátane kontrol na mieste, ktoré spoločne vykonávajú dva alebo viaceré príslušné orgány.

2. Orgán pre bankovníctvo má vedúcu úlohu pri zabezpečovaní jednotného fungovania kolégia orgánov dohľadu nad cezhraničnými inštitúciami v Únii, pričom prihliada na systémové riziko, ktoré predstavujú finančné inštitúcie uvedené článku 23, a v prípade potreby zvolá schôdzu kolégia.

▼B

Na účel tohto odseku a odseku 1 tohto článku sa orgán pre bankovníctvo považuje za „príslušný orgán“ v zmysle príslušných právnych predpisov.

Orgán pre bankovníctvo môže:

a) zhromažďovať a vymieňať si v spolupráci s príslušnými orgánmi všetky príslušné informácie s cieľom uľahčiť prácu kolégia a vytvoriť a spravovať centrálny systém na sprístupnenie týchto informácií príslušným orgánom v kolégiu;

b) iniciovať a koordinovať záťažové testy v celej Únii v súlade s článkom 32 s cieľom posúdiť odolnosť finančných inštitúcií, a najmä systémového rizika, ktoré predstavujú finančné inštitúcie v zmysle článku 23, voči nepriaznivému vývoju na trhu a posudzovať potenciál systémového rizika zvyšovať sa v záťažových situáciách, pričom zabezpečí, aby sa na vnútroštátnej úrovni pri takýchto testoch uplatnila konzistentná metodika, a v prípade potreby zasiela príslušnému orgánu odporúčanie na nápravu problémov, ktoré sa pri záťažových testoch identifikovali;

c) podporovať efektívne a účinné vykonávanie činností dohľadu vrátane hodnotenia rizík, ktorým sú alebo by mohli byť vystavené finančné inštitúcie, určených na základe procesu hodnotenia vykonávaného orgánmi dohľadu alebo v záťažových situáciách;

d) v súlade s úlohami a právomocami ustanovenými v tomto nariadení dozerať na úlohy vykonávané príslušnými orgánmi a

e) požadovať od kolégia ďalšie rokovania vo všetkých prípadoch, keď sa domnieva, že by rozhodnutie znamenalo nesprávne uplatňovanie práva Únie alebo by neprispelo k dosahovaniu cieľa zjednotiť postupy dohľadu. Od orgánu konsolidovaného dohľadu môže tiež požadovať naplánovanie zasadnutia kolégia alebo vloženie bodu do programu zasadnutia.

3. Orgán pre bankovníctvo môže vypracovať návrh regulačného a vykonávacieho technického predpisu, ktorými sa zabezpečia jednotné podmienky uplatňovania ustanovení týkajúcich sa fungovania kolégií orgánov dohľadu, a vydávať usmernenia a odporúčania prijaté na základe článku 16 s cieľom podporovať konvergenciu vykonávania dohľadu a osvedčených postupov prijatých kolégiami orgánov dohľadu.

4. Orgán pre bankovníctvo má úlohu právne záväznej mediácie na riešenie sporov medzi príslušnými orgánmi v súlade s postupom stanoveným v článku 19. Orgán pre bankovníctvo môže v súlade s článkom 19 prijať v oblasti dohľadu rozhodnutia priamo uplatniteľné na dotknutú inštitúciu.

Článok 22

Všeobecné ustanovenia

1. Orgán pre bankovníctvo náležite prihliada k systémovému riziku, ako je vymedzené v nariadení (EÚ) č. 1092/2010 Rieši riziko narušenia finančných služieb, ktoré:

a) je spôsobené poškodením celého finančného systému alebo jeho časti a

b) môže mať závažné negatívne dôsledky pre vnútorný trh a reálne hospodárstvo.

Orgán pre bankovníctvo náležite prihliada k monitorovaniu a posúdeniu systémového rizika, ktoré vypracoval ESRB a orgán pre bankovníctvo, a reaguje na upozornenia a odporúčania ESRB v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010.

▼M1

1a. Najmenej raz ročne orgán pre bankovníctvo zváži, či je vhodné uskutočniť v rámci celej Únie posúdenia odolnosti finančných inštitúcií v súlade s článkom 32, a informuje o svojich záveroch Európsky parlament, Radu a Komisiu. V prípade, že sú vypracované takéto posúdenia v rámci celej Únie a orgán pre bankovníctvo to považuje za vhodné zverejní výsledky každej hodnotenej finančnej inštitúcie.

▼B

2. Orgán pre bankovníctvo v spolupráci s ESRB vypracuje spoločný súbor kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov (prehľad rizík) s cieľom identifikovať a merať systémové riziko.

Orgán pre bankovníctvo vypracuje aj náležitý režim záťažového testovania s cieľom pomôcť pri identifikácii tých inštitúcií, ktoré môžu predstavovať systémové riziko. Tieto inštitúcie podliehajú posilnenému dohľadu a v prípade potreby postupom ozdravenia a riešenia problémov uvedeným v článku 25.

3. Bez toho, aby boli dotknuté akty uvedené v článku 1 ods. 2, orgán pre bankovníctvo podľa potreby vypracuje dodatočné usmernenia a odporúčania pre finančné inštitúcie, aby sa zohľadnilo systémové riziko, ktoré predstavujú.

Orgán pre bankovníctvo zabezpečuje, že pri vypracúvaní návrhu regulačných a vykonávacích technických predpisov v oblastiach stanovených v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 sa prihliada na systémové riziko, ktoré predstavujú finančné inštitúcie.

4. Na žiadosť jedného alebo viacerých príslušných orgánov, Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie, alebo z vlastného podnetu môže orgán pre bankovníctvo preskúmať konkrétny typ finančnej inštitúcie, typ produktu alebo typ činnosti s cieľom posúdiť potenciálne hrozby pre stabilitu finančného systému a dotknutým príslušným orgánom môže predložiť odporúčania na opatrenia.

Na tento účel môže orgán pre bankovníctvo využiť právomoci, ktoré sú mu udelené podľa tohto nariadenia vrátane článku 35.

5. Spoločný výbor zabezpečuje celkovú a medzisektorovú koordináciu činností, ktoré sa vykonávajú na základe tohto článku.

Článok 23

Identifikácia a meranie systémového rizika

1. Orgán pre bankovníctvo po porade s ESRB vypracuje kritériá na identifikáciu a meranie systémového rizika a náležitý režim záťažového testovania, ktorý zahŕňa posúdenie potenciálu systémového rizika, ktoré predstavujú finančné inštitúcie, a ktoré sa môže zvyšovať v záťažových situáciách. Tie finančné inštitúcie, ktoré môžu predstavovať systémové riziko, podliehajú posilnenému dohľadu a v prípade potreby postupom ozdravenia a riešenia problémov uvedeným v článku 25.

2. Pri vypracúvaní kritérií na identifikáciu a meranie systémového rizika, ktoré predstavujú finančné inštitúcie, orgán pre bankovníctvo plne prihliada k relevantným medzinárodným prístupom vrátane tých, ktoré stanovili Rada finančnej stability, Medzinárodný menový fond a Banka pre medzinárodné zúčtovanie.

Článok 24

Stála schopnosť reagovať na systémové riziká

1. Orgán pre bankovníctvo zabezpečuje, že má nepretržite k dispozícii špecializované kapacity na účinnú reakciu v prípade výskytu systémových rizík v zmysle článkov 22 a 23, najmä so zreteľom na inštitúcie, ktoré predstavujú systémové riziko.

2. Orgán pre bankovníctvo plní úlohy, ktoré mu boli zverené v tomto nariadení a v právnych predpisoch uvedených v článku 1 ods. 2 a prispieva k zabezpečovaniu jednotného a koordinovaného krízového riadenia a režimu riešenia krízových situácií v Únii.

Článok 25

Postupy ozdravenia a riešenia problémov

▼M1

1. Orgán pre bankovníctvo prispieva k rozvoju a koordinácii účinných, jednotných a aktualizovaných plánov na ozdravenie a riešenie problémov finančných inštitúcií a aktívne sa na nich podieľa. Orgán pre bankovníctvo pomáha v prípadoch, keď je to stanovené v aktoch Únie uvedených v článku 1 ods. 2, vypracovať postupy uplatňované v krízových situáciách a preventívne opatrenia na účely minimalizácie systémového vplyvu prípadného zlyhania.

▼M4

1a. Orgán pre bankovníctvo môže organizovať a vykonávať vzájomné hodnotenia výmeny informácií a spoločných aktivít Jednotnej rady uvedených v nariadení (EÚ) č. 806/2014 a vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií v členských štátoch nezúčastnených na jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií pri riešení krízových situácií cezhraničných skupín v záujme posilnenia účinnosti a konzistentnosti výsledkov. Orgán pre bankovníctvo na tieto účely vypracuje metódy, aby umožnil objektívne posúdenie a porovnanie.

▼B

2. Orgán pre bankovníctvo môže určiť osvedčené postupy zamerané na uľahčenie riešenia problémov zlyhávajúcich inštitúcií a najmä cezhraničných skupín, a to spôsobom, ktorým sa zabráni šíreniu škodlivého vplyvu, pričom zabezpečí dostupnosť vhodných nástrojov vrátane dostatočných zdrojov, a umožní, aby sa riešenie problémov inštitúcie alebo skupiny uskutočnilo včas a riadnym a nákladovo efektívnym spôsobom.

3. Orgán pre bankovníctvo môže vypracovať regulačné a vykonávacie technické predpisy, ako sa stanovuje v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 15.

Článok 26

Európska sústava systémov na ochranu vkladov

1. Orgán pre bankovníctvo prispieva k posilneniu európskej sústavy vnútroštátnych systémov na ochranu vkladov konajúc podľa právomocí, ktoré mu boli zverené podľa tohto nariadenia na zabezpečenie správneho uplatňovania smernice 94/19/ES s cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne systémy na ochranu vkladov dostatočne financované príspevkami finančných inštitúcií vrátane finančných inštitúcií usadenými a prijímajúcimi vklady v Únii ale s hlavným sídlom mimo Únie v zmysle smernice 94/19/ES, a poskytovať vysokú úroveň ochrany vkladateľov v harmonizovanom rámci v celej Únii, so zachovaním stabilizačnej a záručnej úlohy systémov vzájomnej záruky, pod podmienkou, že sú v súlade s právnymi predpismi Únie.

2. Článok 16 týkajúci sa právomocí orgánu pre bankovníctvo prijímať usmernenia a odporúčania sa uplatňuje na systémy na ochranu vkladov.

3. Orgán pre bankovníctvo môže vypracovať regulačné a vykonávacie technické predpisy, ako sa stanovuje v legislatívnych aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 15.

4. Preskúmaním tohto nariadenia ustanoveným v článku 81 sa preskúma najmä konvergencia európskej sústavy vnútroštátnych systémov ochrany vkladov.

Článok 27

Európsky systém riešenia problémov bánk a mechanizmy financovania

1. Orgán pre bankovníctvo prispieva k vypracovaniu metód na riešenie problémov zlyhávajúcich finančných inštitúcií, najmä tých, ktoré môžu predstavovať systémové riziko, a to spôsobom, ktorým sa zabráni šíreniu škodlivého vplyvu a umožní včasné a riadne utlmenie činnosti, v prípade potreby vrátane jednotného a robustného mechanizmu financovania.

▼M1

2. Orgán pre bankovníctvo poskytne svoje posúdenie potreby systému jednotných, robustných a dôveryhodných mechanizmov financovania s vhodnými finančnými nástrojmi prepojenými so súborom koordinovaných vnútroštátnych mechanizmov krízového riadenia.

▼B

Orgán pre bankovníctvo prispieva k práci zameranej na otázky týkajúce sa vhodných podmienok a na kumulatívny vplyv akýchkoľvek systémov odvodov a príspevkov týkajúcich sa finančných inštitúcií, ktoré sa môžu zaviesť s cieľom zabezpečiť spravodlivé rozloženie zaťaženia a vytvorenie stimulov na obmedzenie systémových rizík ako súčasti jednotného a dôveryhodného rámca pre riešenie problémov.

Preskúmaním tohto nariadenia ustanoveným v článku 81 sa preskúma najmä možné posilnenie úlohy orgánu pre bankovníctvo v rámci predchádzania krízam, ich riadenia a riešenia, a v prípade potreby vytvorenie európskeho záchranného fondu.

Článok 28

Delegovanie úloh a zodpovedností

1. Príslušné orgány môžu so súhlasom splnomocneného orgánu delegovať úlohy a zodpovednosti na orgán pre bankovníctvo alebo iný príslušný orgán za podmienok stanovených v tomto článku. Členské štáty môžu v súvislosti s delegovaním zodpovedností stanoviť osobitné podmienky, ktoré je potrebné splniť predtým, ako ich príslušné orgány uzavrú takéto dohody o delegovaní, a môžu obmedziť rozsah delegovania na mieru potrebnú na účinný dohľad nad cezhraničnými finančnými inštitúciami alebo skupinami.

2. Orgán pre bankovníctvo podnecuje a uľahčuje delegovanie úloh a zodpovedností medzi príslušnými orgánmi určením tých úloh a zodpovedností, ktoré sa môžu delegovať alebo spoločne vykonávať, a presadzovaním osvedčených postupov.

3. Výsledkom delegovania zodpovedností je prerozdelenie kompetencií stanovených v aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 Postupy, presadzovanie a administratívne a justičné preskúmanie v súvislosti s delegovanými zodpovednosťami upravuje právo splnomocneného orgánu.

4. Príslušné orgány informujú orgán pre bankovníctvo o dohodách o delegovaní, ktoré plánujú uzavrieť. Dohody nadobudnú platnosť najskôr jeden mesiac po informovaní orgánu pre bankovníctvo.

Orgán pre bankovníctvo môže predložiť stanovisko k plánovanej dohode do jedného mesiaca po tom, ako bol informovaný.

Orgán pre bankovníctvo vhodnými prostriedkami uverejní všetky dohody o delegovaní, ktoré uzatvorili príslušné orgány, s cieľom zabezpečiť, aby všetky dotknuté strany boli riadne informované.

Článok 29

Spoločná kultúra dohľadu

1. Orgán pre bankovníctvo zohráva aktívnu úlohu pri budovaní spoločnej kultúry dohľadu v Únii a konzistentného vykonávania dohľadu, ako aj pri zabezpečovaní jednotných postupov a zosúladených prístupov v celej Únii. Orgán pre bankovníctvo vykonáva aspoň tieto činnosti:

a) poskytuje stanoviská príslušným orgánom;

b) podporuje účinnú dvojstrannú a viacstrannú výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi pri plnom dodržaní uplatniteľných ustanovení týkajúcich sa dôvernosti a ochrany údajov ustanovených v príslušných právnych predpisoch Únie;

c) prispieva k vypracovaniu vysokokvalitných a jednotných predpisov dohľadu vrátane predpisov pre výkazníctvo a medzinárodných účtovných štandardov v súlade s článkom 1 ods. 3;

d) preskúmava uplatňovanie príslušných regulačných a vykonávacích technických predpisov prijatých Komisiou, usmernení a odporúčaní vydaných orgánom pre bankovníctvo a v prípade potreby navrhuje zmeny a doplnenia a

e) navrhuje sektorové a medzisektorové školiace programy, uľahčuje výmeny zamestnancov a podnecuje príslušné orgány, aby zintenzívnili využívanie schém dočasného preloženia zamestnancov a ostatných nástrojov.

2. Orgán pre bankovníctvo môže v prípade potreby vypracovať nové praktické nástroje a prostriedky konvergencie na podporu spoločných prístupov a postupov v oblasti dohľadu.

▼M1

Na účely vybudovania spoločnej kultúry dohľadu orgán pre bankovníctvo vypracúva príručku európskeho dohľadu nad finančnými inštitúciami pre celú Úniu a aktualizuje ju s prihliadnutím, okrem iného, na meniace sa obchodné postupy a obchodné modely finančných inštitúcií. V príručke európskeho dohľadu sú určené najlepšie postupy dohľadu v oblasti metodík a procesov.

▼B

Článok 30

Vzájomné hodnotenie príslušných orgánov

1. Orgán pre bankovníctvo pravidelne organizuje a vykonáva vzájomné hodnotenia niektorých alebo všetkých činností príslušných orgánov s cieľom ďalej zvýšiť konzistentnosť výsledkov dohľadu. Orgán pre bankovníctvo na tento účel vypracuje metódy s cieľom umožniť objektívne posúdenie a porovnanie medzi preskúmavanými orgánmi. Pri vykonávaní vzájomných hodnotení sa zohľadňujú existujúce informácie a hodnotenia, ktoré sú už v súvislosti s dotknutým príslušným orgánom k dispozícii.

2. Vzájomné hodnotenie zahŕňa, ale neobmedzuje sa len na hodnotenie:

a) primeranosti inštitucionálnych dojednaní a zdrojov príslušného orgánu s osobitným zreteľom na účinné uplatňovanie regulačných technických predpisov a vykonávacích technických predpisov uvedených v článkoch 10 až 15 a v aktoch uvedených v článku 1 ods. 2 a schopnosti reagovať na vývoj na trhu;

b) stupňa konvergencie dosiahnutého pri uplatňovaní právnych predpisov Únie a pri postupoch v oblasti dohľadu vrátane regulačných technických predpisov a vykonávacích technických predpisov, usmernení a odporúčaní prijatých na základe článkov 10 až 16 a v rozsahu, v ktorom postupy dohľadu dosahujú ciele ustanovené v práve Únie;

c) najlepších postupov vypracovaných niektorými príslušnými orgánmi, ktorých prijatie môže byť prínosom pre iné príslušné orgány;

d) účinnosti a stupňa konvergencie dosiahnutej v súvislosti s presadzovaním ustanovení prijatých v rámci vykonávania práva Únie vrátane správnych opatrení a sankcií prijatých voči zodpovedným osobám v prípadoch nedodržania týchto ustanovení.

▼M1

3. Na základe vzájomného hodnotenia môže orgán pre bankovníctvo vydať podľa článku 16 usmernenia a odporúčania. Príslušné orgány sa v súlade s článkom 16 ods. 3 usilujú postupovať podľa uvedených usmernení a odporúčaní. Pri vypracúvaní návrhov regulačných technických alebo vykonávacích technických predpisov v súlade s článkami 10 až 15 orgán pre bankovníctvo zohľadní výsledok vzájomného hodnotenia spolu so všetkými ďalšími informáciami, ktoré získal pri vykonávaní svojich úloh, s cieľom zabezpečiť zbližovanie noriem a postupov najvyššej kvality.

3a. Orgán pre bankovníctvo predloží svoje stanovisko Komisii vždy, keď sa na základe vzájomného hodnotenia alebo akýchkoľvek iných informácií, ktoré orgán pre bankovníctvo získal pri vykonávaní svojich úloh, ukáže, že na zabezpečenie ďalšej harmonizácie prudenciálnych pravidiel je potrebná legislatívna iniciatíva.

▼B

4. Orgán pre bankovníctvo zverejní osvedčené postupy, ktoré je možné stanoviť na základe týchto vzájomných hodnotení. Okrem toho možno zverejniť všetky ďalšie výsledky vzájomných hodnotení, ak s tým súhlasí príslušný orgán, ktorý je predmetom vzájomného hodnotenia.

Článok 31

Koordinačná funkcia

Orgán pre bankovníctvo plní všeobecnú koordinačnú úlohu medzi príslušnými orgánmi, a to najmä v prípadoch, keď by nepriaznivý vývoj mohol potenciálne ohroziť riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu finančného systému v Únii.

Orgán pre bankovníctvo podporuje koordinovanú reakciu Únie, okrem iného prostredníctvom:

a) uľahčenia výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi;

▼M1

b) stanovenia rozsahu a prípadne overenia spoľahlivosti informácií, ktoré by sa mali poskytnúť všetkým dotknutým príslušným orgánom;

▼B

c) bez toho, aby bol dotknutý článok 19, vykonávania nezáväznej mediácie na žiadosť príslušných orgánov alebo z vlastného podnetu;

▼M1

d) bezodkladného oznámenia prípadných krízových situácií ESRB, Rade a Komisii;

e) prijímania všetkých náležitých opatrení v prípade vývoja, ktorý by mohol ohroziť fungovanie finančných trhov, s cieľom koordinovať činnosti relevantných príslušných orgánov;

f) centralizovania informácií prijatých od príslušných orgánov v súlade s článkami 21 a 35 v dôsledku povinností inštitúcií podávať správy o regulácii. Orgán pre bankovníctvo zdieľa tieto informácie s ostatnými dotknutými príslušnými orgánmi.

▼B

Článok 32

Posúdenie vývoja na trhu

1. Orgán pre bankovníctvo monitoruje a posudzuje vývoj trhu v oblasti svojej pôsobnosti a v prípade potreby informuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy), ESRB, Európsky parlament, Radu a Komisiu o príslušných mikroprudenciálnych trendoch, možných rizikách a slabých miestach. Orgán pre bankovníctvo zahrnie do svojich hodnotení hospodársku analýzu trhov, na ktorých finančné inštitúcie pôsobia, a hodnotenie vplyvu, ktorý na tieto inštitúcie bude mať možný vývoj trhu.

▼M1

2. Orgán pre bankovníctvo v spolupráci s ESRB iniciuje a koordinuje posudzovanie odolnosti finančných inštitúcií so zreteľom na nepriaznivý vývoj na trhu v rámci celej Únie. Na tento účel vypracuje:

a) spoločné metodiky posudzovania vplyvu hospodárskych scenárov na finančnú pozíciu inštitúcie;

b) spoločné prístupy k oznamovaniu výsledkov týchto posúdení odolnosti finančných inštitúcií;

c) spoločné metodiky posúdenia vplyvu konkrétnych produktov alebo distribučných procesov na určitú inštitúciu a

d) spoločné metodiky pre hodnotenie aktív, pokiaľ sú potrebné na účely záťažového testovania.

▼B

3. Bez toho, aby boli dotknuté úlohy ESRB uvedené v nariadení (EÚ) č. 1092/2010, orgán pre bankovníctvo aspoň raz ročne a v prípade potreby aj častejšie poskytne Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB posúdenia vývoja, možných rizík a slabých miest v oblasti svojej pôsobnosti.

Orgán pre bankovníctvo do týchto posúdení začlení klasifikáciu hlavných rizík a slabých miest a v prípade potreby odporučí preventívne alebo nápravné opatrenia.

▼M1

3a. Na účely vykonania posudzovaní odolnosti finančných inštitúcií v rámci celej Únie podľa tohto článku, môže orgán pre bankovníctvo v súlade s článkom 35 a za podmienok v ňom stanovených požadovať informácie priamo od týchto finančných inštitúcií. Môže tiež žiadať, aby príslušné orgány vykonali osobitné preskúmania. Môže požiadať príslušné orgány, aby vykonali kontroly na mieste a môže sa zúčastniť na takýchto kontrolách na mieste v súlade s článkom 21 a za podmienok v ňom stanovených, s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť a spoľahlivosť metód, postupov a výsledkov.

3b. Orgán pre bankovníctvo môže žiadať, aby príslušné orgány vyžadovali, aby finančné inštitúcie podrobili nezávislému auditu informácie, ktoré musia poskytovať podľa odseku 3a.

▼B

4. Orgán pre bankovníctvo zabezpečí primerané pokrytie medzisektorového vývoja, rizík a slabých miest na základe úzkej spolupráce s Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy) prostredníctvom spoločného výboru.

Článok 33

Medzinárodné vzťahy

1. Bez toho, aby boli dotknuté príslušné právomoci členských štátov a inštitúcií Únie, orgán pre bankovníctvo môže nadviazať kontakty a uzavrieť administratívne dohody s orgánmi dohľadu, medzinárodnými organizáciami a správnymi orgánmi tretích krajín. Tieto dohody nevytvárajú pre Úniu a jej členské štáty právne záväzky ani nebránia členským štátom a ich príslušným orgánom uzatvárať bilaterálne alebo multilaterálne dohody s tretími krajinami.

2. Orgán pre bankovníctvo pomáha pri príprave rozhodnutí o rovnocennosti týkajúcich sa systémov dohľadu v tretích krajinách v súlade s aktmi uvedenými v článku 1 ods. 2.

3. V správe uvedenej v článku 43 ods. 5 orgán pre bankovníctvo uvedie administratívne dohody, ktoré boli dosiahnuté s medzinárodnými organizáciami alebo správnymi orgánmi tretích krajín, a pomoc poskytovanú pri príprave rozhodnutí o rovnocennosti.

Článok 34

Ostatné úlohy

1. Orgán pre bankovníctvo môže na žiadosť Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie alebo z vlastného podnetu poskytnúť Európskemu parlamentu, Rade a Komisii stanoviská ku všetkým záležitostiam týkajúcim sa jeho oblasti pôsobnosti.

2. Orgán pre bankovníctvo môže vzhľadom na prudenciálne posúdenia fúzií a nadobudnutí majetkových podielov v rozsahu pôsobnosti smernice 2006/48/ES v znení smernice 2007/44/ES, ktoré podľa uvedenej smernice vyžadujú konzultáciu medzi príslušnými orgánmi z dvoch alebo viacerých členských štátov, na základe žiadosti jedného z dotknutých príslušných orgánov vydať a uverejniť stanovisko k prudenciálnemu posúdeniu, pokiaľ sa netýka kritérií uvedených v článku 19a ods. 1 písm. e) smernice 2006/48/ES. Toto stanovisko sa vydá bezodkladne a v každom prípade pred uplynutím lehoty na posúdenie v súlade so smernicou 2006/48/ES v znení smernice 2007/44/ES. Na oblasti, v súvislosti s ktorými môže orgán pre bankovníctvo vydať stanovisko, sa vzťahuje článok 35.

Článok 35

Zhromažďovanie informácií

▼M1

1. Príslušné orgány poskytnú orgánu pre bankovníctvo na jeho žiadosť všetky potrebné informácie v stanovených formátoch s cieľom plniť úlohy, ktoré mu boli udelené týmto nariadením, za predpokladu, že majú zákonný prístup k príslušným informáciám. Tieto informácie musia byť presné, celistvé, úplné a aktuálne.

2. Orgán pre bankovníctvo môže tiež požadovať poskytovanie informácií v opakujúcich sa intervaloch a v stanovených formátoch alebo porovnateľných šablónach, ktoré schváli. Pokiaľ je to možné, v týchto žiadostiach sa používajú spoločné formáty výkazov.

3. Na riadne odôvodnenú žiadosť príslušného orgánu orgán poskytne akékoľvek informácie, ktoré príslušný orgán potrebuje na plnenie svojich úloh, v súlade s povinnosťou zachovávať služobné tajomstvo stanovenou v odvetvových právnych predpisoch a v článku 70 tohto nariadenia.

▼B

4. Pred vyžiadaním informácií v súlade s týmto článkom a s cieľom zamedziť zdvojeniu povinnosti podávať správy orgán pre bankovníctvo zohľadní všetky príslušné existujúce štatistiky vypracované a rozširované Európskym štatistickým systémom a Európskym systémom centrálnych bánk.

5. Ak informácie nie sú k dispozícii alebo ich príslušné orgány neposkytli včas, orgán pre bankovníctvo môže adresovať náležite opodstatnenú a odôvodnenú žiadosť iným orgánom dohľadu, ministerstvu zodpovednému za financie, ak toto ministerstvo disponuje prudenciálnymi informáciami, vnútroštátnej centrálnej banke alebo štatistickému úradu dotknutého členského štátu.

▼M1

6. Ak úplné alebo presné informácie nie sú k dispozícii alebo neboli poskytnuté včas podľa odseku 1 alebo 5, orgán pre bankovníctvo môže prostredníctvom riadne opodstatnenej alebo odôvodnenej žiadosti požadovať informácie priamo od:

a) príslušných finančných inštitúcií;

b) holdingových spoločností alebo pobočiek príslušnej finančnej inštitúcie;

c) neregulovaných prevádzkových subjektov v rámci finančnej skupiny alebo konglomerátu, ktoré sú významné pre finančné činnosti príslušných finančných inštitúcií.

Adresáti takejto žiadosti okamžite a bez zbytočného odkladu poskytnú orgánu pre bankovníctvo jasné, presné a úplné informácie.

▼B

Orgán pre bankovníctvo informuje relevantné príslušné orgány o žiadostiach v súlade s týmto odsekom a odsekom 5.

Príslušné orgány pomáhajú orgánu pre bankovníctvo na jeho žiadosť pri zhromažďovaní takýchto informácií.

7. Orgán pre bankovníctvo môže používať dôverné informácie, ktoré dostane podľa tohto článku, iba na účely plnenia povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia.

▼M1

7a. V prípade, že adresáti žiadosti podľa odseku 6 neposkytnú jasné, presné a úplné informácie, orgán pre bankovníctvo informuje Európsku centrálnu banku, ak je to vhodné, a príslušné orgány v dotknutých členských štátoch, ktoré v súlade s vnútroštátnym právom spolupracujú s orgánom pre bankovníctvo s cieľom zabezpečiť úplný prístup k informáciám a ku všetkým pôvodným dokumentom, knihám alebo záznamom, ku ktorým majú adresáti zákonný prístup, na účely overenia informácií.

▼B

Článok 36

Vzťah s ESRB

1. Orgán pre bankovníctvo úzko a pravidelne spolupracuje s ESRB.

2. Orgán pre bankovníctvo poskytuje ESRB pravidelne a včas informácie potrebné na dosiahnutie jeho úloh. Všetky údaje potrebné na dosiahnutie jeho úloh, ktoré nie sú v súhrnnej alebo zovšeobecnenej forme, sa poskytnú ERSB bezodkladne na základe odôvodnenej žiadosti, ako sa uvádza v článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010. Orgán pre bankovníctvo v spolupráci s ESRB zavedie náležité vnútorné postupy prenosu dôverných informácií, najmä informácií o jednotlivých finančných inštitúciách.

3. Orgán pre bankovníctvo v súlade s odsekmi 4 a 5 zabezpečí náležité dodržiavanie varovaní a odporúčaní ESRB uvedených v článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010.

4. Po prijatí varovania alebo odporúčania ESRB určeného orgánu pre bankovníctvo orgán pre bankovníctvo bezodkladne zvolá zasadnutie rady orgánov dohľadu a posúdi vplyv takéhoto varovania alebo odporúčania na plnenie jeho úloh.

Rozhodne príslušným rozhodovacím postupom o akýchkoľvek opatreniach, ktoré sa majú prijať v súlade s právomocami, ktoré mu boli zverené na základe tohto nariadenia, s cieľom vyriešiť záležitosti uvedené vo varovaniach a odporúčaniach.

▼M1

Ak orgán pre bankovníctvo v súvislosti s odporúčaním ďalej nekoná, objasní Rade a ESRB dôvody svojej nečinnosti. ESRB informuje o tom Európsky parlament v súlade s článkom 19 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010.

▼B

5. Po prijatí varovania alebo odporúčania ESRB určeného príslušnému vnútroštátnemu orgánu dohľadu orgán pre bankovníctvo v prípade potreby využije právomoci, ktoré mu boli zverené na základe tohto nariadenia, aby zaistil včasné dodržiavanie.

Ak adresát plánuje nedodržať odporúčanie ESRB, informuje o dôvodoch nečinnosti radu orgánov dohľadu a prerokuje ich s ňou.

▼M1

V prípade, ak príslušný orgán v súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 oznámi Rade a ESRB činnosti vykonané v reakcii na odporúčania ESRB, náležite zohľadní stanoviská rady orgánov dohľadu, a informuje taktiež Komisiu.

▼B

6. Orgán pre bankovníctvo pri plnení svojich úloh uvedených v tomto nariadení v najvyššej miere zohľadňuje varovania a odporúčania ESRB.

Článok 37

Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve

1. S cieľom pomôcť uľahčiť konzultácie so zainteresovanými stranami v oblastiach významných pre plnenie úloh orgánu pre bankovníctvo sa vytvorí Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve. So Skupinou zainteresovaných strán v bankovníctve sa konzultuje o opatreniach prijatých v súlade s článkami 10 až 15 týkajúcimi sa regulačných technických predpisov a vykonávacích technických predpisov a, pokiaľ sa tieto opatrenia netýkajú jednotlivých finančných inštitúcií, v súlade s článkom 16 týkajúcim sa usmernení a odporúčaní. Ak sa kroky budú musieť prijať bezodkladne a konzultácie nebudú možné, Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve musí byť čo najskôr informovaná.

▼M1

Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve sa stretáva z vlastného podnetu, keď to považuje za nevyhnutné, a v každom prípade aspoň štyrikrát ročne.

▼B

2. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve sa skladá z 30 členov, ktorí predstavujú vyvážené zastúpenie úverových inštitúcií a investičných spoločností pôsobiacich v Únii, zástupcov ich zamestnancov, ako aj spotrebiteľov, používateľov bankových služieb a zástupcov MSP. Najmenej piati členovia budú nezávislí renomovaní akademickí pracovníci. Desať členov zastupuje finančné inštitúcie a z nich traja zastupujú družstevné banky a sporiteľne.

3. Členov Skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve menuje rada orgánov dohľadu na základe návrhov príslušných zainteresovaných strán. Rada orgánov dohľadu pri svojom rozhodovaní v možnom rozsahu zaistí primeranú geografickú a rodovú rovnováhu a zastúpenie zainteresovaných strán z celej Únie.

▼M1

4. Orgán poskytne všetky potrebné informácie, ktoré sú predmetom služobného tajomstva, ako sa uvádza v článku 70, a zabezpečí primeranú administratívnu podporu skupine zainteresovaných strán v bankovníctve. Primeraná náhrada sa poskytne tým členom skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve, ktorí zastupujú neziskové organizácie, okrem zástupcov zastupujúcich odvetvie. Výška tejto náhrady zodpovedá minimálne sadzbám náhrad platných pre úradníkov v súlade s hlavou V, kapitolou 1, oddielom 2 Služobného poriadku úradníkov Európskej únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie stanovených v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ( 13 ) (Služobný poriadok). Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve môže vytvoriť pracovné skupiny pre technické otázky. Členovia skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve pôsobia počas obdobia dva a pol roka, po ktorého uplynutí sa uskutoční nové výberové konanie.

▼B

Členovia Skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve môžu pôsobiť dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia.

5. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve predloží stanoviská a rady orgánu pre bankovníctvo k otázkam týkajúcim sa úloh orgánu pre bankovníctvo s osobitným zameraním na úlohy stanovené v článkoch 10 až 16, 29, 30 a 32.

6. Skupina zainteresovaných strán v bankovníctve prijme svoj rokovací poriadok dvojtretinovou väčšinou svojich členov.

7. Orgán pre bankovníctvo uverejní stanoviská a rady Skupiny zainteresovaných strán v bankovníctve a výsledky jej konzultácií.

Článok 38

Bezpečnostná doložka

1. Orgán pre bankovníctvo zabezpečí, aby žiadne rozhodnutie prijaté na základe článku 18 alebo 19 nezasahovalo akýmkoľvek spôsobom do fiškálnych zodpovedností členských štátov.

2. Ak sa členský štát domnieva, že rozhodnutie prijaté na základe článku 19 ods. 3 zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností, môže oznámiť orgánu pre bankovníctvo a Komisii do dvoch týždňov po oznámení rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo príslušnému orgánu, že príslušný orgán nebude rozhodnutie vykonávať.

Členský štát vo svojom oznámení jasne a konkrétne vysvetlí, prečo a ako rozhodnutie zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností.

V prípade takéhoto oznámenia sa vykonávanie rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo pozastaví.

V lehote jedného mesiaca od oznámenia členského štátu orgán pre bankovníctvo informuje členský štát o tom, či rozhodnutie ponechá alebo či ho zmení a doplní alebo zruší. Ak sa rozhodnutie ponechá alebo zmení a doplní, orgán pre bankovníctvo o ňom vyhlási, že nemá vplyv na fiškálne zodpovednosti.

Ak orgán pre bankovníctvo svoje rozhodnutie ponechá, Rada na niektorom zo svojich zasadnutí najneskôr do dvoch mesiacov po tom, ako orgán pre bankovníctvo informoval členský štát v zmysle štvrtého pododseku, prijme väčšinou odovzdaných hlasov rozhodnutie, či sa rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo ponechá.

Ak Rada po uvážení danej záležitosti neprijme rozhodnutie o ponechaní rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo podľa piateho pododseku, rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo sa zruší.

3. Ak sa členský štát domnieva, že rozhodnutie prijaté na základe článku 18 ods. 3 zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností, môže oznámiť orgánu pre bankovníctvo, Komisii a Rade do troch pracovných dní po oznámení rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo príslušnému orgánu, že príslušný orgán nebude rozhodnutie vykonávať.

Členský štát vo svojom oznámení jasne a konkrétne vysvetlí, prečo a ako rozhodnutie zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností.

V prípade takéhoto oznámenia sa vykonávanie rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo pozastaví.

Rada do desiatich pracovných dní zvolá zasadnutie a jednoduchou väčšinou svojich členov prijme rozhodnutie o tom, či sa rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo zruší.

Ak Rada po uvážení danej záležitosti neprijme rozhodnutie o zrušení rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo podľa štvrtého pododseku, pozastavenie rozhodnutia orgánu pre bankovníctvo sa zruší.

4. Ak Rada v súlade s odsekom 3 prijala rozhodnutie nezrušiť rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo prijaté na základe článku 18 ods. 3 a dotknutý členský štát sa naďalej domnieva, že rozhodnutie orgánu pre bankovníctvo zasahuje do jeho fiškálnych zodpovedností, tento členský štát to môže oznámiť Komisii a orgánu pre bankovníctvo a požiadať Radu o opätovné preskúmanie danej záležitosti. Dotknutý členský štát jasne uvedie dôvody svojho nesúhlasu s rozhodnutím Rady.

Rada v lehote štyroch týždňov po oznámení uvedenom v prvom pododseku svoje pôvodné rozhodnutie potvrdí alebo v súlade s odsekom 3 prijme nové rozhodnutie.

Rada môže lehotu štyroch týždňov, ak si to vyžadujú osobitné okolnosti prípadu, predĺžiť o ďalšie štyri týždne.

5. Akékoľvek zneužitie tohto článku, najmä v súvislosti s rozhodnutím orgánu pre bankovníctvo, ktoré nemá významné alebo podstatné fiškálne dôsledky, sa zakazuje ako nezlúčiteľné s vnútorným trhom.

Článok 39

Rozhodovacie postupy

1. Pred prijatím rozhodnutí ustanovených v tomto nariadení orgán pre bankovníctvo informuje každého menovaného adresáta o svojom zámere prijať rozhodnutie, pričom stanoví lehotu, v ktorej adresát môže vyjadriť svoje stanovisko k záležitosti a v plnej miere zohľadniť jej naliehavosť, zložitosť a prípadné následky. To primerane platí vo vzťahu k odporúčaniam uvedeným v článku 17 ods. 3.

2. V rozhodnutiach orgánu pre bankovníctvo sa uvedú dôvody, z ktorých sa vychádza.

3. Adresáti rozhodnutí orgánu pre bankovníctvo sú informovaní o zákonných opravných prostriedkoch dostupných na základe tohto nariadenia.

4. Ak orgán pre bankovníctvo prijal rozhodnutie podľa článku 18 ods. 3 alebo 4, preskúmava toto rozhodnutie v primeraných intervaloch.

5. Rozhodnutia, ktoré orgán pre bankovníctvo prijme podľa článkov 17, 18 alebo 19, sa uverejnia a uvedie sa v nich totožnosť dotknutého príslušného orgánu alebo finančnej inštitúcie a hlavný obsah rozhodnutia, pokiaľ takéto zverejnenie nie je v rozpore s oprávnenými záujmami finančných inštitúcií na ochranu ich obchodného tajomstva alebo by mohlo vážne ohroziť správne fungovanie a integritu finančných trhov alebo stabilitu celého finančného systému Únie alebo jeho časti.







KAPITOLA III

ORGANIZÁCIA







ODDIEL 1

Rada orgánov dohľadu

Článok 40

Zloženie

1. Rada orgánov dohľadu sa skladá z:

a) nehlasujúceho predsedu;

b) najvyšších predstaviteľov vnútroštátnych orgánov verejnej moci príslušných vykonávať dohľad nad úverovými inštitúciami v týchto členských štátoch, ktorí sa osobne stretnú aspoň dvakrát ročne;

c) jedného nehlasujúceho zástupcu Komisie;

▼M1

d) jeden zástupca menovaný radou pre dohľad Európskej centrálnej banky, ktorý nemá hlasovacie právo;

▼B

e) jedného nehlasujúceho zástupcu ESRB;

f) jedného nehlasujúceho zástupcu každého z dvoch ďalších európskych orgánov dohľadu.

2. Rada orgánov dohľadu zvoláva pravidelne aspoň dvakrát do roka zasadnutia so Skupinou zainteresovaných strán v bankovníctve.

3. Každý príslušný orgán zodpovedá za menovanie vlastného náhradníka na vysokej úrovni, ktorý môže nahradiť člena rady orgánov dohľadu uvedeného v odseku 1 písm. b) v prípade, že sa táto osoba nemôže zúčastniť.

4. Ak orgán uvedený v odseku 1 písm. b) nie je centrálna banka, člen rady orgánov dohľadu uvedený v odseku 1 písm. b) môže prizvať nehlasujúceho zástupcu centrálnej banky členského štátu.

▼M1

4a. V diskusiách, ktoré sa netýkajú jednotlivých finančných inštitúcií, ako je stanovené v článku 44 ods. 4, môže zástupcu menovaného radou pre dohľad Európskej centrálnej banky sprevádzať zástupca Európskej centrálnej banky s odbornými znalosťami o úlohách centrálneho bankovníctva.

▼B

5. V členskom štáte, v ktorom je viac ako jeden orgán zodpovedný za vykonávanie dohľadu, sa tieto orgány dohodnú na spoločnom zástupcovi. Keď však otázka, o ktorej má rokovať rada orgánov dohľadu, nepatrí do právomoci orgánu členského štátu, ktorý zastupuje člen uvedený v odseku 1 písm. b), tento člen môže prizvať nehlasujúceho zástupcu príslušného orgánu členského štátu.

6. Na účely konania v rozsahu pôsobnosti smernice 94/19/ES sprevádza člena rady orgánov dohľadu uvedeného v odseku 1 písm. b) v prípade potreby zástupca príslušných orgánov, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov v každom členskom štáte a ktorý nemá hlasovacie právo.

▼M3

Na účely konania v rozsahu pôsobnosti smernice 2014/59/EÚsprevádza člena rady orgánov dohľadu podľa odseku 1 písm. b) v prípade potreby zástupca orgánu pre riešenie krízových situácií v každom členskom štáte, ktorý nemá hlasovacie práva.

▼M4

Na účely konania v rámci rozsahu pôsobnosti smernice 2014/59/EÚ sa predseda Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií zúčastňuje na činnostiach rady orgánov dohľadu ako pozorovateľ.

▼B

7. Rada orgánov dohľadu môže rozhodnúť o pripustení pozorovateľov.

Výkonný riaditeľ sa môže zúčastniť na zasadnutiach rady orgánov dohľadu bez hlasovacieho práva.

Článok 41

Vnútorné výbory a poroty

1. Rada orgánov dohľadu môže zriadiť vnútorné výbory alebo poroty pre osobitné úlohy pridelené rade orgánov dohľadu a môže ustanoviť delegovanie niektorých jasne vymedzených úloh a rozhodnutí na vnútorné výbory a poroty, riadiaca rada alebo predsedu.

▼M1

1a. Na účely článku 17 rada orgánov dohľadu zvolá nezávislú porotu pozostávajúcu z predsedu rady orgánov dohľadu a ďalších šiestich členov, ktorí nie sú zástupcami príslušných orgánov, ktoré údajne porušili právo Únie, a ktorí nie sú nijako zainteresovaní do tejto záležitosti ani priamo napojení na dotknuté príslušné orgány.

Každý člen poroty má jeden hlas.

Rozhodnutie poroty je prijaté, ak aspoň štyria členovia hlasujú za.

2. Na účely článku 19 rada orgánov dohľadu zvolá nezávislú porotu pozostávajúcu z predsedu rady orgánov dohľadu a ďalších šiestich členov, ktorí nie sú zástupcami príslušných orgánov, ktoré sú stranami sporu, a nie sú nijako zainteresovaní do sporu ani priamo napojení na dotknuté príslušné orgány.

Každý člen poroty má jeden hlas.

Rozhodnutie poroty je prijaté, ak aspoň štyria členovia hlasujú za.

3. Poroty uvedené v tomto článku navrhujú rozhodnutia podľa článku 17 alebo článku 19 na konečné prijatie radou orgánov dohľadu.

4. Rada orgánov dohľadu prijme rokovací poriadok porôt uvedených v tomto článku.

▼B

Článok 42

Nezávislosť

Pri vykonávaní úloh zverených na základe tohto nariadenia predseda a hlasujúci členovia rady orgánov dohľadu konajú nezávisle a objektívne a výhradne v záujme Únie ako celku a nepožadujú ani neprijímajú pokyny od inštitúcií alebo orgánov Únie, od vlády členského štátu alebo od akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov.

Členské štáty, inštitúcie ani orgány Únie ani žiadne iné verejné či súkromné subjekty sa nesnažia ovplyvňovať členov rady orgánov dohľadu pri plnení ich povinností.

▼M1

Prvý a druhý odsek sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté úlohy, ktorými bola Európska centrálna banka poverená podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013.

▼B

Článok 43

Úlohy

1. Rada orgánov dohľadu usmerňuje prácu orgánu pre bankovníctvo a je poverená prijímaním rozhodnutí uvedených v kapitole II.

2. Rada orgánov dohľadu prijíma stanoviská, odporúčania a rozhodnutia a vydáva rady uvedené v kapitole II.

3. Rada orgánov dohľadu menuje predsedu.

4. Rada orgánov dohľadu prijme pred 30. septembrom každého roku na základe návrhu riadiacej rady pracovný program orgánu pre bankovníctvo na nasledujúci rok a predloží ho na vedomie Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.

Pracovný program sa prijme bez toho, aby bol dotknutý ročný rozpočtový postup a uverejní sa.

5. Na základe návrhu riadiacej rady prijme rada orgánov dohľadu výročnú správu o činnosti orgánu pre bankovníctvo vrátane výkonu povinností predsedu na základe návrhu správy podľa článku 53 ods. 7 a každoročne do 15. júna predloží túto správu Európskemu parlamentu, Rade, Komisii, Dvoru audítorov a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru. Správa sa uverejní.

6. Rada orgánov dohľadu prijíma viacročný pracovný program orgánu pre bankovníctvo a predkladá ho na vedomie Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.

Viacročný pracovný program sa prijme bez toho, aby bol dotknutý ročný rozpočtový postup a uverejní sa.

7. Rada orgánov dohľadu prijíma rozpočet v súlade s článkom 63.

8. Rada orgánov dohľadu vykonáva disciplinárnu právomoc nad predsedom a výkonným riaditeľom a môže ich odvolať z funkcie v súlade s článkom 48 ods. 5 alebo článkom 51 ods. 5.

Článok 44

Rozhodovanie

▼M1

1. Rozhodnutia rady orgánov dohľadu sa prijímajú jednoduchou väčšinou jej členov. Každý člen má jeden hlas.

Pokiaľ ide akty uvedené v článkoch 10 až 16 a opatrenia a rozhodnutia prijímané podľa článku 9 ods. 5 tretieho pododseku a kapitoly VI a odchylne od prvého pododseku tohto odseku, rada orgánov dohľadu prijíma rozhodnutia na základe kvalifikovanej väčšiny svojich členov, ako sa vymedzuje v článku 16 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii a v článku 3 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach, ktorá zahŕňa aspoň jednoduchú väčšinu jej členov z príslušných orgánov členských štátov, ktoré sú zúčastnenými členskými štátmi v zmysle článku 2 bodu 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 (ďalej len „zúčastnené členské štáty“) a jednoduchú väčšinu jej členov z príslušných orgánov členských štátov, ktoré nie sú zúčastnenými členskými štátmi v zmysle článku 2 bodu 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 (ďalej len „nezúčastnené členské štáty“).

Pokiaľ ide o rozhodnutia v súlade s článkami 17 a 19, rozhodnutie navrhnuté porotou sa prijme jednoduchou väčšinou členov rady orgánov dohľadu s hlasovacím právom, ktorá by mala zahŕňať jednoduchú väčšinu jej členov z príslušných orgánov zúčastnených členských štátov a jednoduchú väčšinu jej členov z príslušných orgánov nezúčastnených členských štátov.

Odchylne od tretieho pododseku sa odo dňa, keď sa počet členov s hlasovacím právom z príslušných orgánov nezúčastnených členských štátov zníži na štyroch alebo menej, rozhodnutie navrhnuté porotou sa prijme jednoduchou väčšinou členov rady orgánov dohľadu s hlasovacím právom, ktorá zahŕňa aspoň jeden hlas členov z príslušných orgánov nezúčastnených členských štátov.

Každý člen s hlasovacím právom má jeden hlas.

So zreteľom na zloženie poroty v súlade s článkom 41 ods. 2 sa rada orgánov dohľadu usiluje o dosiahnutie konsenzu. V prípade nedosiahnutia konsenzu sa rozhodnutia rady orgánov dohľadu prijímajú na základe trojštvrtinovej väčšiny jej členov s hlasovacím právom. Každý člen s hlasovacím právom má jeden hlas.

Pokiaľ ide o rozhodnutia prijaté podľa článku 18 ods. 3 a 4 a odchylne od prvého pododseku tohto odseku, rada orgánov dohľadu prijíma rozhodnutia jednoduchou väčšinou svojich členov s hlasovacím právom, ktorá by mala zahŕňať jednoduchú väčšinu jej členov z príslušných orgánov zúčastnených členských štátov a jednoduchú väčšinu jej členov z príslušných orgánov nezúčastnených členských štátov.

▼B

2. Zasadnutia rady orgánov dohľadu zvoláva predseda z vlastného podnetu alebo na žiadosť jednej tretiny jej členov a vedie ich predseda.

3. Rada orgánov dohľadu prijme a uverejní svoj rokovací poriadok.

▼M1

4. Nehlasujúci členovia a pozorovatelia s výnimkou predsedu, výkonného riaditeľa a zástupcu Európskej centrálnej banky menovaného jej radou pre dohľad sa nezúčastňujú na rozhovoroch rady orgánov dohľadu o jednotlivých finančných inštitúciách, ak nie je ustanovené inak v článku 75 ods. 3 alebo v aktoch uvedených v článku 1 ods. 2.

▼M1

4a. Predseda orgánu pre bankovníctvo môže kedykoľvek vyzvať na hlasovanie. Bez ohľadu na uvedenú právomoc a účinnosť postupov rozhodovania orgánu pre bankovníctvo sa rada orgánov dohľadu orgánu pre bankovníctvo snaží dosiahnuť konsenzus pri prijímaní svojich rozhodnutí.

▼B







ODDIEL 2

Riadiaca rada

Článok 45

Zloženie

1. Riadiaca rada sa skladá z predsedu a šiestich ďalších členov rady orgánov dohľadu zvolených hlasujúcimi členmi a z hlasujúcich členov rady orgánov dohľadu.

S výnimkou predsedu má každý člen riadiacej rady zástupcu, ktorý ho môže zastúpiť, ak sa člen riadiacej rady nemôže zúčastniť.

▼M1

Funkčné obdobie členov volených radou orgánov dohľadu je dva a pol roka. Toto obdobie sa môže raz predĺžiť. Zloženie riadiacej rady je vyvážené a proporčné a odráža Úniu ako celok. Riadiaca rada zahŕňa aspoň dvoch zástupcov z nezúčastnených členských štátov. Mandáty sa prekrývajú a uplatňuje sa vhodný systém rotácie.

▼B

2. Rozhodnutia riadiacej rady sa prijímajú na základe väčšiny prítomných členov. Každý člen má jeden hlas.

Výkonný riaditeľ a zástupca Komisie sa bez hlasovacieho práva zúčastňujú na zasadnutiach riadiacej rady.

Zástupca Komisie má právo hlasovať o záležitostiach uvedených v článku 63.

Riadiaca rada prijme a uverejní svoj rokovací poriadok.

3. Zasadnutia riadiacej rady zvoláva predseda z vlastného podnetu alebo na žiadosť aspoň tretiny jeho členov a vedie ich predseda.

Riadiaca rada sa schádza vždy pred zasadnutím rady orgánov dohľadu a tak často, ako to riadiaca rada považuje za potrebné. Riadiaca rada zasadá aspoň päťkrát ročne.

4. Členom riadiacej rady môžu podľa rokovacieho poriadku pomáhať poradcovia alebo experti. Nehlasujúci členovia s výnimkou výkonného riaditeľa sa nezúčastňujú na žiadnych rokovaniach riadiacej rady o jednotlivých finančných inštitúciách.

Článok 46

Nezávislosť

Členovia riadiacej rady konajú nezávisle a objektívne a výhradne v záujme Únie ako celku a nepožadujú ani neprijímajú pokyny od inštitúcií alebo orgánov Únie, od vlády členského štátu alebo od akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov.

Ani členské štáty, inštitúcie alebo orgány Únie, ani žiadne iné verejné či súkromné subjekty sa nesnažia ovplyvňovať členov riadiacej rady pri výkone ich úloh.

Článok 47

Úlohy

1. Riadiaca rada zaistí, aby orgán pre bankovníctvo plnil svoje poslanie a vykonával úlohy, ktoré mu boli pridelené v súlade s týmto nariadením.

2. Riadiaca rada navrhuje na schválenie rade orgánov dohľadu ročný a viacročný pracovný program.

3. Riadiaca rada vykonáva svoje rozpočtové právomoci v súlade s článkami 63 a 64.

▼M1

4. Riadiaca rada prijme plán politiky zamestnanosti orgánu pre bankovníctvo a podľa článku 68 ods. 2 potrebné vykonávacie opatrenia týkajúce sa služobného poriadku.

▼B

5. Riadiaca rada prijme osobitné ustanovenia týkajúce sa práva prístupu k dokumentom orgánu pre bankovníctvo v súlade s článkom 72.

6. Riadiaca rada na základe návrhu správy uvedeného v článku 53 ods. 7 predkladá návrh výročnej správy o činnostiach orgánu pre bankovníctvo, ako aj o povinnostiach predsedu, na schválenie rade orgánov dohľadu.

7. Riadiaca rada prijme a uverejní svoj rokovací poriadok.

8. Riadiaca rada menuje a odvoláva členov odvolacej rady v súlade s článkom 58 ods. 3 a 5.







ODDIEL 3

Predseda

Článok 48

Menovanie a úlohy

1. Orgán pre bankovníctvo zastupuje predseda, ktorým je nezávislý odborník zamestnaný na plný úväzok.

Predseda je zodpovedný za prípravu práce rady orgánov dohľadu a predsedá zasadnutiam rady orgánov dohľadu a riadiacej rady.

2. Predsedu menuje rada orgánov dohľadu na základe zásluh, kvalifikácie, znalosti finančných inštitúcií a trhov a skúseností súvisiacich s finančným dohľadom a reguláciou prostredníctvom otvoreného výberového konania.

Európsky parlament môže potom, čo vypočul kandidáta, ktorého vybrala rada orgánov dohľadu, namietať voči vymenovaniu tejto osoby, a to pred tým, ako sa ujme svojej funkcie, a do jedného mesiaca po tom, čo ho vybrala rada orgánov dohľadu.

Rada orgánov dohľadu zvolí zo svojich členov aj náhradníka, ktorý zastáva funkciu predsedu v jeho neprítomnosti. Tento náhradník nesmie byť zvolený spomedzi členov riadiacej rady.

3. Funkčné obdobie predsedu je päť rokov a môže sa raz predĺžiť.

4. V priebehu deviatich mesiacov predchádzajúcich skončeniu päťročného funkčného obdobia predsedu rada orgánov dohľadu posúdi:

a) výsledky dosiahnuté v prvom funkčnom období a spôsob ich dosiahnutia;

b) povinnosti a požiadavky orgánu pre bankovníctvo v nasledujúcich rokoch.

Rada orgánov dohľadu môže na základe hodnotenia raz predĺžiť funkčné obdobie predsedu, čo však podlieha potvrdeniu Európskym parlamentom.

5. Predsedu môže odvolať z funkcie len Európsky parlament po rozhodnutí rady orgánov dohľadu.

Predseda nesmie rade orgánov dohľadu brániť v prediskutovaní záležitostí týkajúcich sa predsedu, najmä pokiaľ ide o potrebu jeho odvolania, a nezúčastňuje sa na rokovaniach týkajúcich sa takýchto záležitostí.

Článok 49

Nezávislosť

Bez toho, aby bola dotknutá úloha rady orgánov dohľadu v súvislosti s úlohami predsedu, predseda nepožaduje ani neprijíma pokyny od inštitúcií alebo orgánov Únie, od vlády členského štátu alebo od akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov.

Členské štáty, inštitúcie a orgány Únie ani žiadne iné verejné či súkromné subjekty sa nesnažia ovplyvňovať predsedu pri výkone jeho úloh.

V súlade so služobným poriadkom uvedeným v článku 68 je predseda po ukončení služobného pomeru naďalej viazaný povinnosťou správať sa čestne a diskrétne, pokiaľ ide o prijímanie určitých funkcií alebo výhod.

▼M1

Článok 49a

Výdavky

Predseda zverejňuje informácie o stretnutiach a prijatých daroch. Výdavky sa verejne evidujú v súlade so Služobným poriadkom.

▼B

Článok 50

Podávanie správ

1. Európsky parlament a Rada môžu predsedu alebo jeho náhradníka vyzvať, aby predložil vyhlásenie, pričom v plnom rozsahu zachovávajú jeho nezávislosť. Predseda predkladá vyhlásenie pred Európskym parlamentom a odpovedá na všetky otázky kladené jeho poslancami vždy, keď je o to požiadaný.

2. Predseda na požiadanie a aspoň 15 dní pred podaním vyhlásenia uvedeného v odseku 1 predkladá Európskemu parlamentu správu v písomnej forme týkajúcu sa hlavných činností orgánu pre bankovníctvo.

3. Okrem informácií uvedených v článkoch 11 až 18 a článkoch 20 a 33 správa obsahuje aj všetky relevantné informácie, ktoré ad hoc požaduje Európsky parlament.







ODDIEL 4

Výkonný riaditeľ

Článok 51

Menovanie

1. Orgán pre bankovníctvo riadi výkonný riaditeľ, ktorým je nezávislý odborník na plný úväzok.

2. Výkonného riaditeľa vymenuje po potvrdení Európskym parlamentom rada orgánov dohľadu na základe zásluh, kvalifikácie, znalosti finančných inštitúcií a trhov a skúseností súvisiacich s finančným dohľadom, reguláciou a manažérskymi skúsenosťami prostredníctvom otvoreného výberového konania.

3. Funkčné obdobie výkonného riaditeľa je päť rokov a môže sa raz predĺžiť.

4. V priebehu deviatich mesiacov predchádzajúcich ukončeniu funkčného obdobia výkonného riaditeľa rada orgánov dohľadu zhodnotí najmä:

a) výsledky dosiahnuté v prvom funkčnom období a spôsob ich dosiahnutia;

b) povinnosti a požiadavky orgánu pre bankovníctvo v nasledujúcich rokoch.

Rada orgánov dohľadu na základe hodnotenia uvedeného v prvom pododseku môže raz predĺžiť funkčné obdobie výkonného riaditeľa.

5. Výkonný riaditeľ môže byť odvolaný z funkcie iba na základe rozhodnutia rady orgánov dohľadu.

Článok 52

Nezávislosť

Bez toho, aby bola dotknutá úloha riadiacej rady a rady orgánov dohľadu v súvislosti s úlohami výkonného riaditeľa, výkonný riaditeľ nepožaduje ani neprijíma pokyny od inštitúcií alebo orgánov Únie, od vlády členského štátu alebo od akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov.

Členské štáty, inštitúcie ani orgány Únie ani žiadne iné verejné či súkromné subjekty sa nesnažia ovplyvňovať výkonného riaditeľa pri plnení jeho úloh.

V súlade so služobným poriadkom uvedeným v článku 68 je výkonný riaditeľ po ukončení služobného pomeru naďalej viazaný povinnosťou správať sa čestne a diskrétne, pokiaľ ide o prijímanie určitých funkcií alebo výhod.

▼M1

Článok 52a

Výdavky

Výkonný riaditeľ zverejňuje informácie o stretnutiach a prijatých daroch. Výdavky sa verejne evidujú v súlade so služobným poriadkom.

▼B

Článok 53

Úlohy

1. Výkonný riaditeľ je poverený riadením orgánu pre bankovníctvo a pripravuje prácu riadiacej rady.

2. Výkonný riaditeľ zodpovedá za implementáciu ročného pracovného programu orgánu pre bankovníctvo pod vedením rady orgánov dohľadu a pod kontrolou riadiacej rady.

3. Výkonný riaditeľ prijíma potrebné opatrenia, a to prijatie vnútorných administratívnych pokynov a uverejňovanie oznámení s cieľom zabezpečiť fungovanie orgánu pre bankovníctvo v súlade s týmto nariadením.

4. Výkonný riaditeľ vypracuje viacročný pracovný program, ako sa uvádza v článku 47 ods. 2.

5. Výkonný riaditeľ každý rok do 30. júna pripraví pracovný program orgánu pre bankovníctvo na nasledujúci rok, ako sa uvádza v článku 47 ods. 2.

6. Výkonný riaditeľ zostaví predbežný návrh rozpočtu orgánu pre bankovníctvo podľa článku 63 a plní rozpočet orgánu pre bankovníctvo podľa článku 64.

7. Výkonný riaditeľ každý rok pripraví návrh správy s oddielom týkajúcim sa činností orgánu pre bankovníctvo v oblasti regulácie a dohľadu a oddielom týkajúcim sa finančných a administratívnych záležitostí.

8. Výkonný riaditeľ vykonáva vo vzťahu k zamestnancom orgánu pre bankovníctvo právomoci ustanovené v článku 68 a riadi záležitosti týkajúce sa zamestnancov.







KAPITOLA IV

SPOLOČNÉ SUBJEKTY EURÓPSKYCH ORGÁNOV DOHĽADU







ODDIEL 1

Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu

Článok 54

Zriadenie

1. Týmto sa zriaďuje Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu.

2. Spoločný výbor slúži ako fórum, na ktorom orgán pre bankovníctvo pravidelne a úzko spolupracuje a zaisťuje medzisektorovú konzistentnosť s Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy), najmä pokiaľ ide o:

— finančné konglomeráty,

— účtovníctvo a audit,

— mikroprudenciálne analýzy medzisektorového vývoja, rizík a slabých miest finančnej stability,

— retailové investičné produkty,

— opatrenia v boji proti praniu špinavých peňazí a

— výmenu informácií s ESRB a prehlbovanie vzťahu medzi ESRB a ESA.

3. Spoločný výbor má k dispozícii osobitný personál, ktorý poskytnú ESA konajúce ako sekretariát. Orgán pre bankovníctvo prispieva primeranými zdrojmi k administratívnym výdavkom a výdavkom na infraštruktúru a prevádzku.

4. Ak finančná inštitúcia vykonáva činnosť v rôznych sektoroch, spoločný výbor rieši spory v súlade s článkom 56.

Článok 55

Zloženie

1. Spoločný výbor sa skladá z predsedov ESA a v prípade potreby z predsedu každého podvýboru zriadeného podľa článku 57.

2. Výkonný riaditeľ, zástupca Komisie a ESRB sa ako pozorovatelia pozývajú na zasadnutia spoločného výboru, ako aj podvýborov uvedených v článku 57.

3. Predseda spoločného výboru je menovaný na princípe ročnej rotácie z predsedov