02013D1313 — SK — 21.03.2019 — 002.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 347 20.12.2013, s. 924)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1313/2013/EÚ

zo 17. decembra 2013

o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

(Text s významom pre EHP)







KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ A OSOBITNÉ CIELE, PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Všeobecný cieľ a predmet úpravy

1. Cieľom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) je posilňovať spoluprácu medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčovať koordináciu v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia účinnosti systémov predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na ne.

2. Ochrana, ktorá sa má mechanizmom Únie zabezpečovať, sa vzťahuje prednostne na ľudí, ale aj na životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva, a to pred všetkými druhmi prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou vrátane dôsledkov terorizmu a technologických, radiačných alebo environmentálnych katastrof, znečisťovania morí a akútnych zdravotných mimoriadnych udalostí, ku ktorým dochádza v rámci Únie alebo mimo nej. V prípade dôsledkov teroristických činov a radiačných katastrof sa mechanizmus Únie môže vzťahovať len na opatrenia týkajúce sa pripravenosti a reakcie.

3. Mechanizmom Únie sa podporuje solidarita medzi členskými štátmi prostredníctvom praktickej spolupráce a koordinácie bez toho, aby bola dotknutá primárna povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva na svojom území pred katastrofami a vybaviť svoje systémy zvládania katastrof dostatočnými spôsobilosťami, aby boli schopné náležite a konzistentne zvládnuť katastrofy takej povahy a takého rozsahu, ktoré možno dôvodne predpokladať a na ktoré sa možno pripraviť.

4. V tomto rozhodnutí sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre mechanizmus Únie a pravidlá poskytovania finančnej pomoci v rámci mechanizmu Únie.

5. Mechanizmom Únie nie sú dotknuté povinnosti vyplývajúce z platných relevantných právnych aktov Únie, podľa Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, alebo podľa platných medzinárodných dohôd.

6. ►C1 Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na opatrenia vykonávané podľa nariadenia (ES) č. 1257/96, nariadenia (ES) č. 1406/2002 ◄ , nariadenia (ES) č. 1717/2006, rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013./EÚ ( 1 ) alebo právnych predpisov Únie týkajúcich sa akčných programov v oblasti zdravia, vnútorných vecí a spravodlivosti.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1. Toto rozhodnutie sa vzťahuje na spoluprácu v oblasti civilnej ochrany. Takáto spolupráca zahŕňa:

a) opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti v rámci Únie, a pokiaľ ide o článok 5 ods. 2, článok 13 ods. 3 a článok 28, aj mimo Únie, a

b) opatrenia zamerané na pomoc pri reakcii na bezprostredné nepriaznivé následky katastrofy, a to v rámci Únie alebo mimo nej, a to aj v krajinách, na ktoré odkazuje článok 28 ods. 1, na žiadosť o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie.

2. V tomto rozhodnutí sa zohľadňujú osobitné potreby izolovaných, okrajových a ostatných regiónov alebo ostrovov Únie, pokiaľ ide o prevenciu katastrof a pripravenosť a reakciu na ne, ako aj osobitné potreby zámorských krajín a území týkajúce sa reakcie na katastrofy.

Článok 3

Osobitné ciele

1. Mechanizmom Únie sa podporuje, dopĺňa a uľahčuje koordinácia opatrení členských štátov v záujme plnenia týchto spoločných osobitných cieľov:

a) dosiahnuť vysokú úroveň ochrany pred katastrofami zabránením ich potenciálnym účinkom, ich zmiernením, podporovaním kultúry prevencie a zlepšovaním spolupráce medzi útvarmi civilnej ochrany a ostatnými príslušnými útvarmi;

b) zvýšiť úroveň pripravenosti reagovať na katastrofy na úrovni členského štátu a Únie;

▼M2

c) uľahčiť rýchlu a efektívnu reakciu v prípade katastrof alebo bezprostrednej hrozby katastrof, a to aj prijímaním opatrení na zmiernenie bezprostredných následkov katastrof;

▼B

d) zvýšiť povedomie a pripravenosť verejnosti v prípadoch katastrof;

▼M2

e) zvýšiť dostupnosť a využívanie vedeckých vedomostí o katastrofách; a

f) zintenzívniť spoluprácu a koordináciu na cezhraničnej úrovni a medzi členskými štátmi, ktoré sú vystavené riziku rovnakých druhov katastrof.

▼B

2. Ukazovatele sa podľa potreby budú využívať na monitorovanie, hodnotenie a preskúmavanie uplatňovania tohto rozhodnutia. Tieto ukazovatele sú:

▼M2

a) pokrok vo vykonávaní rámca prevencie katastrof: meraný počtom členských štátov, ktoré sprístupnili Komisii informácie uvedené v článku 6ods. 1 písm. d);

▼B

b) pokrok vo zvyšovaní úrovne pripravenosti na katastrofy: meraný množstvom kapacít v oblasti reakcie zahrnutých do ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ vo vzťahu k cieľom týkajúcich sa kapacít uvedených v článku 11 a počtu modulov registrovaných v CECIS;

c) pokrok dosiahnutý pri zlepšovaní reakcie na katastrofy: meraný rýchlosťou zásahov v rámci mechanizmu Únie a rozsahom, v ktorom pomoc prispieva k potrebám na mieste; a

d) pokrok vo zvyšovaní povedomia a pripravenosti verejnosti na katastrofy meraný úrovňou povedomia občanov Únie o rizikách v ich regióne.

Článok 4

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1) „katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať závažný vplyv na ľudí, životné prostredie alebo majetok, vrátane kultúrneho dedičstva;

2) „reakcia“ je akékoľvek opatrenie na základe žiadosti o pomoc, ktoré sa vykoná v rámci mechanizmu Únie v prípade hrozby katastrofy alebo počas katastrofy samotnej alebo po nej s cieľom riešiť jej bezprostredné nepriaznivé dôsledky;

3) „pripravenosť“ je stav pohotovosti a spôsobilosti ľudských zdrojov, materiálnych prostriedkov, štruktúr, spoločenstiev a organizácií, ktoré umožňujú zabezpečiť účinnú rýchlu reakciu na katastrofu a ktoré sú výsledkom vopred uskutočnených opatrení;

4) „prevencia“ je akékoľvek opatrenie zamerané na zníženie rizika alebo zmierňovanie nepriaznivých následkov katastrof pre ľudí, životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva;

5) „včasné varovanie“ je včasné a účinné poskytovanie informácií, ktoré umožňuje prijať opatrenia na zabránenie rizikám katastrof a ich nepriaznivému vplyvu alebo na ich zníženie, ako aj uľahčenie pripravenosti na účinnú reakciu;

6) „modul“ je sebestačné a autonómne usporiadanie spôsobilostí členských štátov, ktoré je vzhľadom na úlohy a potreby vopred vymedzené, alebo mobilný operačný tím členských štátov predstavujúci kombináciu ľudských zdrojov a materiálnych prostriedkov, ktorý je možné charakterizovať na základe jeho kapacity, pokiaľ ide o zásah, alebo úlohy (úloh), ktorú je schopný vykonať;

7) „posúdenie rizík“ znamená celkový medzisektorový proces zisťovania rizík, analýzy rizík a hodnotenia rizík vykonávaný na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia, ako vnútroštátna úroveň;

8) „spôsobilosť na riadenie rizík“ je schopnosť členského štátu alebo jeho regiónov znížiť alebo zmierniť riziká, (vplyv a pravdepodobnosť katastrofy), ktoré zistili na základe svojich posúdení rizík, a prispôsobiť sa im, a to do takej miery, ktorá je v danom členskom štáte prijateľná. Spôsobilosť na riadenie rizík sa môže posudzovať na základe technickej, finančnej a administratívnej kapacity vykonávať náležité:

a) posúdenia rizík,

b) plánovanie riadenia rizík na účely prevencie a pripravenosti a

c) opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne;

9) „podpora hostiteľskej krajiny“ je akékoľvek opatrenie vykonávané vo fáze pripravenosti a reakcie zo strany krajiny, ktorá dostáva alebo vysiela pomoc, alebo Komisie, zamerané na odstránenie predvídateľných prekážok medzinárodnej pomoci, ktorá sa poskytuje prostredníctvom mechanizmu Únie. Zahŕňa podporu, ktorú členské štáty poskytujú na účely uľahčenia tranzitu tejto pomoci cez svoje územie;

10) „kapacita v oblasti reakcie“ je pomoc, ktorá sa na požiadanie môže poskytovať prostredníctvom mechanizmu Únie

11) „logistická podpora“ znamená základné vybavenie alebo služby, ktoré tímy odborníkov uvedené v článku 17 ods. 1 potrebujú na vykonávanie svojich úloh, okrem iného komunikáciu, dočasné ubytovanie, potraviny alebo dopravu v rámci krajiny;

▼M2

12) „zúčastnený štát“ je tretia krajina, ktorá sa zúčastňuje na mechanizme Únie v súlade s článkom 28 ods. 1.

▼B







KAPITOLA II

PREVENCIA

Článok 5

Preventívne opatrenia

1. Komisia na účely dosiahnutia cieľov a vykonania opatrení v oblasti prevencie:

▼M2

a) prijíma opatrenia na zlepšenie vedomostnej základne o rizikách katastrof a na zlepšenie podpory a propagácie spolupráce a výmeny vedomostí, výsledkov vedeckého výskumu a inovácie, najlepších postupov a informácií, a to aj medzi členskými štátmi, ktoré čelia spoločným rizikám;

▼B

b) podporuje a presadzuje posúdenie rizík a činnosti v oblasti mapovania, ktoré vykonávajú členské štáty, prostredníctvom spoločného využívania osvedčených postupov, a uľahčuje prístup k osobitným a odborným znalostiam o otázkach spoločného záujmu;

c) vytvára a pravidelne aktualizuje medzisektorový prehľad a mapu rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým Únia môže čeliť, využívajúc jednotný prístup v rámci rôznych oblastí politík, ktoré sa môžu zaoberať prevenciou katastrof alebo mať na ňu vplyv, pričom sa náležite zohľadnia pravdepodobné vplyvy zmeny klímy;

d) nabáda na výmenu osvedčených postupov pri vypracúvaní národných systémov civilnej ochrany v záujme vyrovnania sa s vplyvom zmeny klímy;

e) presadzuje a podporuje rozvoj a vykonávanie činnosti členských štátov v oblasti riadenia rizík, a to prostredníctvom spoločného využívania osvedčených postupov, a uľahčuje prístup k osobitným a odborným znalostiam o otázkach spoločného záujmu;

▼M2

f) zbiera a šíri informácie sprístupnené členskými štátmi; organizuje výmenu skúseností o posúdení spôsobilosti na riadenie rizík; a uľahčuje výmenu osvedčených postupov pri plánovaní prevencie a pripravenosti, a to aj prostredníctvom dobrovoľného partnerského preskúmania;

▼B

g) v lehotách stanovených v článku 6 písm. c) pravidelne podáva správy Európskemu parlamentu a Rade o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní článku 6;

h) podporuje využívanie rôznych fondov Únie, prostredníctvom ktorých by bolo možné podporovať udržateľné predchádzanie katastrofám a nabáda členské štáty a regióny, aby tieto možnosti financovania využívali;

▼M2

i) zdôrazňuje význam prevencie rizík, podporuje členské štáty pri zvyšovaní povedomia a informovaní a vzdelávaní verejnosti, ako aj ich úsilie pri informovaní verejnosti o systémoch varovania, a to poskytovaním usmernení o takýchto systémoch aj na cezhraničnej úrovni;

▼B

j) podporuje preventívne opatrenia v členských štátoch a tretích krajinách uvedených v článku 28, a to prostredníctvom spoločného využívania osvedčených postupov, a uľahčuje prístup k osobitným a odborným znalostiam o otázkach spoločného záujmu; a

k) v úzkej konzultácii s členskými štátmi vykonáva ďalšie nevyhnutné podporné a doplnkové preventívne opatrenia na účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a).

2. Komisia môže na žiadosť členského štátu, tretej krajiny alebo Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr nasadiť tím odborníkov na mieste na poskytovanie poradenstva o preventívnych opatreniach.

▼M2

Článok 6

Riadenie rizík

1. Členské štáty na účely podpory účinného a súdržného prístupu k prevencii katastrof a pripravenosti na katastrofy prostredníctvom spoločného využívania informácií, ktoré nemajú citlivý charakter, a to informácií, ktorých sprístupnenie by nebolo v rozpore so základnými bezpečnostnými záujmami členských štátov, a podpory výmeny najlepších postupov v rámci mechanizmu Únie:

a) ďalej rozvíjajú posúdenia rizík na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň;

b) ďalej rozvíjajú posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň;

c) ďalej rozvíjajú a skvalitňujú plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň;

d) sprístupňujú Komisii zhrnutie relevantných skutočností z posúdení uvedených v písmenách a) a b), pričom sa zameriavajú na kľúčové riziká. V prípade kľúčových rizík s cezhraničnými dôsledkami, ako aj prípadných rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom členské štáty opíšu prioritné opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti. Zhrnutie sa poskytne Komisii do 31. decembra 2020 a potom každé tri roky a vždy, keď dôjde k významným zmenám;

e) dobrovoľne sa zúčastňujú na partnerskom preskúmaní posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík.

2. Komisia môže v spolupráci s členskými štátmi stanoviť tiež osobitné konzultačné mechanizmy na vylepšenie vhodného plánovania prevencie a pripravenosti a koordinácie medzi členskými štátmi vystavenými riziku podobných druhov katastrof vrátane cezhraničných rizík a rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom identifikovaných podľa odseku 1 písm. d).

3. Komisia do 22. decembra 2019 spolu s členskými štátmi ďalej rozvinie usmernenia o predkladaní zhrnutia uvedeného v odseku 1 písm. d).

4. Ak členský štát často žiada prostredníctvom mechanizmu Únie o rovnaký druh pomoci pre rovnaký druh katastrofy, môže Komisia po starostlivej analýze dôvodov a okolností aktivácie a s cieľom podporiť dotknutý členský štát pri zvýšení jeho úrovne prevencie a pripravenosti:

a) požiadať členský štát, aby poskytol dodatočné informácie o konkrétnych opatreniach týkajúcich sa prevencie a pripravenosti v súvislosti s rizikom zodpovedajúcim uvedenému druhu katastrofy; a

b) v relevantných prípadoch na základe poskytnutých informácií:

i) navrhnúť nasadenie tímu odborníkov v teréne, aby poskytli poradenstvo v oblasti opatrení týkajúcich sa prevencie a pripravenosti; alebo

ii) vydať odporúčania na zvýšenie úrovne prevencie a pripravenosti v dotknutom členskom štáte. Komisia a dotknutý členský štát sa navzájom informujú o všetkých opatreniach prijatých na základe takýchto odporúčaní.

V prípade, keď členský štát žiada prostredníctvom mechanizmu Únie o rovnaký druh pomoci pre rovnaký druh katastrofy trikrát v období troch po sebe nasledujúcich rokov, uplatnia sa písmená a) a b), ibaže by zo starostlivej analýzy dôvodov a okolností častej aktivácie vyplynulo, že to nie je potrebné.

▼B







KAPITOLA III

PRIPRAVENOSŤ

Článok 7

Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie

Týmto sa zriaďuje Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC). ERCC zabezpečuje operačnú spôsobilosť 24 hodín denne a 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii na dosahovanie cieľov mechanizmu Únie.

Článok 8

Všeobecné opatrenia Komisie v oblasti pripravenosti

Komisia vykonáva tieto opatrenia zamerané na pripravenosť:

a) riadi (ERCC);

b) riadi spoločný systému komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií (Common Emergency Communication and Information System – CECIS) s cieľom umožniť komunikáciu a spoločné využívanie informácií medzi ERCC a kontaktnými bodmi členských štátov;

c) prispieva k rozvoju a lepšej integrácii nadnárodných systémov spoločného európskeho záujmu zameraných na odhaľovanie, včasné varovanie a výstrahu s cieľom umožniť rýchlu reakciu, a podporovať vzájomné prepojenie medzi vnútroštátnymi systémami včasného varovania a výstrahy a ich prepojenie s ERCC a CECIS. Tieto systémy zohľadňujú existujúce a budúce zdroje a systémy týkajúce sa informácií, monitorovania a odhaľovania a stavajú na nich;

d) vytvára a riadi spôsobilosti na aktiváciu a vysielanie tímov odborníkov zodpovedných za:

i) posudzuje potreby, ktorým sa možno bude môcť vyhovieť v rámci mechanizmu Únie, v štáte žiadajúcom o pomoc,

ii) v prípade potreby uľahčuje koordináciu pomoci pri reakcii na katastrofy na mieste a udržiava spojenie s príslušnými orgánmi štátu žiadajúceho o pomoc, a

iii) podporuje žiadajúce štáty prostredníctvom odborných znalostí o opatreniach týkajúcich sa prevencie, pripravenosti a reakcie,

e) vytvára a udržiava spôsobilosti poskytovať logistickú podporu pre tieto tímy odborníkov;

f) vytvára a udržiava systém vyškolených odborníkov členských štátov, ktorí môžu byť k dispozícii v krátkom čase, aby ERCC pomohli pri monitorovaní, informovaní a uľahčení koordinácii;

g) uľahčuje koordináciu predbežného umiestňovania kapacít v oblasti reakcie na katastrofy, ktoré vykonávajú členské štáty, v rámci Únie;

h) podporuje úsilie o zlepšenie interoperability modulov a iných kapacít v oblasti reakcie pri zohľadnení najlepších postupov na úrovni členských štátov, ako aj medzinárodnej úrovni;

i) v rámci svojich právomocí prijíma opatrenia potrebné na uľahčenie podpory hostiteľskej krajiny vrátane vypracúvania a aktualizácie usmernení o podpore hostiteľskej krajiny, na čom na základe operačných skúseností spolupracuje s členskými štátmi;

j) podporuje vytváranie dobrovoľných programov partnerského preskúmania na posúdenie stratégií pripravenosti členských štátov, a to na základe vopred vymedzených kritérií, čo umožní formulovanie odporúčaní na posilnenie pripravenosti na úrovni Únie; a

k) v úzkej konzultácii s členskými štátmi prijíma ďalšie nevyhnutné podporné a doplnkové opatrenia v oblasti pripravenosti na účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b).

Článok 9

Všeobecné opatrenia členských štátov v oblasti pripravenosti

1. Členské štáty pracujú dobrovoľne na rozvoji modulov, najmä s cieľom vyhovieť v rámci mechanizmu Únie prioritným potrebám súvisiacim so zásahmi alebo podporou.

Členské štáty vopred určia moduly, iné kapacity v oblasti reakcie a odborníkov v rámci svojich príslušných útvarov, a najmä útvarov svojej civilnej ochrany alebo iných útvarov pre núdzové situácie, ktoré by sa na požiadanie mohli prostredníctvom mechanizmu Únie poskytnúť na účely zásahu. Zohľadnia, že zloženie modulov alebo iných kapacít v oblasti reakcie môže závisieť od druhu katastrofy a od konkrétnych potrieb z nej vyplývajúcich.

2. Moduly pozostávajú zo zdrojov jedného alebo viacerých členských štátov a:

a) sú schopné vykonávať vopred vymedzené úlohy v oblastiach reakcie v súlade s platnými medzinárodnými usmerneniami a preto:

i) je možné ich vyslať prostredníctvom ERCC vo veľmi krátkom čase po predložení žiadosti o pomoc; a

ii) sú schopné pracovať sebestačne a autonómne v danom časovom období;

b) sú interoperabilné s inými modulmi;

c) zúčastňujú sa na odbornej príprave a cvičeniach s cieľom splniť požiadavku interoperability;

d) sú podriadené vedeniu osoby, ktorá je zodpovedná za činnosť modulov; a

e) sú schopné podľa potreby spolupracovať s ostatnými orgánmi Únie a/alebo medzinárodnými inštitúciami, najmä Organizáciou Spojených národov.

3. Členské štáty vopred dobrovoľne určia odborníkov, ktorí by sa mohli vyslať ako členovia odborných tímov, ako sa uvádza v článku 7 písm. d).

4. Členské štáty zvážia možnosť poskytnúť v prípade potreby iné kapacity v oblasti reakcie, ktoré by mohli dať k dispozícií príslušné útvary alebo ktoré môžu poskytnúť mimovládne organizácie a iné relevantné subjekty.

Iné kapacity v oblasti reakcie môžu pozostávať zo zdrojov jedného alebo viacerých členských štátov a v prípade potreby:

a) sú schopné vykonávať úlohy v oblastiach reakcie v súlade s platnými medzinárodnými usmerneniami a preto:

i) je možné ich vyslať prostredníctvom ERCC vo veľmi krátkom čase po predložení žiadosti o pomoc; a

ii) sú v prípade potreby schopné pracovať sebestačne a autonómne v danom časovom období;

b) sú schopné podľa potreby spolupracovať s ostatnými orgánmi Únie a/alebo medzinárodnými inštitúciami, najmä Organizáciou Spojených národov.

5. Členské štáty môžu za predpokladu vhodných bezpečnostných opatrení poskytovať informácie o relevantných vojenských kapacitách, ktoré by sa mohli použiť ako posledná možnosť v rámci pomoci prostredníctvom mechanizmu Únie, akými sú napríklad doprava a logistická alebo zdravotnícka podpora.

6. Členské štáty poskytujú Komisii relevantné informácie o odborníkoch, moduloch a iných kapacitách v oblasti reakcie, ktoré sprístupňujú na účely pomoci prostredníctvom mechanizmu Únie, ako sa uvádza v článkoch 1 až 4, a podľa potreby tieto informácie aktualizujú.

7. Členské štáty určia kontaktné body uvedené v článku 7 písm. b) a zodpovedajúcim spôsobom o tom informujú Komisiu.

8. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia v oblasti pripravenosti na uľahčenie podpory hostiteľskej krajiny.

9. Členské štáty s podporou Komisie prijmú v súlade s článkom 23 vhodné opatrenia na zabezpečenie včasnej dopravy pomoci, ktorú ponúkajú.

Článok 10

Plánovanie operácií

▼M2

1. Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení plánovania operácií reakcie na prírodné katastrofy aj katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou v rámci mechanizmu Únie, a to aj prostredníctvom zostavovania scenárov pre reakcie na katastrofy na základe posúdení rizík uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) a prehľadu rizík uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c), mapovania prostriedkov a vypracúvania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie.

▼B

2. Komisia a členské štáty určujú a podporujú synergie medzi pomocou v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou financovanou Úniou a členskými štátmi pri plánovaní operácií reakcie na humanitárnu krízu mimo Únie.

Článok 11

▼M2

Európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany

1. Zriaďuje sa európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany. Pozostáva zo zoskupenia kapacít v oblasti reakcie vopred dobrovoľne poskytnutých členskými štátmi a zahŕňa moduly, iné kapacity v oblasti reakcie a kategórie odborníkov.

1a. Pomoc, ktorú poskytne členský štát prostredníctvom európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany, je komplementárnou vo vzťahu ku kapacitám v žiadajúcom členskom štáte a nie je ňou dotknutá primárna zodpovednosť členských štátov za prevenciu a reakciu na ich území.

2. Komisia na základe zistených rizík, celkových kapacít a nedostatkov vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých podľa článku 32 ods. 1 písm. f) druhy a počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“).

Komisia v spolupráci s členskými štátmi monitoruje pokrok v dosahovaní cieľov kapacity stanovených vo vykonávacích aktoch uvedených v prvom pododseku tohto odseku a identifikuje potenciálne závažné nedostatky v kapacite v oblasti reakcie v európskom zoskupení v oblasti civilnej ochrany. Ak sa zistia takéto nedostatky, Komisia preskúma, či sú potrebné kapacity členským štátom dostupné mimo európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Komisia nabáda členské štáty, aby riešili potenciálne závažné nedostatky v kapacite v oblasti reakcie v európskom zoskupení v oblasti civilnej ochrany a môže členským štátom poskytovať podporu v súlade s článkom 20, článkom 21 ods. 1 písm. i) a ods. 2.

▼B

3. Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít v oblasti reakcie, ktoré členské štáty poskytnú pre ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ . Tieto požiadavky na kvalitu vychádzajú z platných medzinárodných noriem v prípade, že takéto normy už existujú. Členské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie kvality svojich kapacít v oblasti reakcie.

4. Komisia zavedie a riadi proces certifikácie a registrácie kapacít v oblasti reakcie, ktoré členské štáty sprístupnia ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ .

5. Členské štáty na základe dobrovoľnosti určia a zaregistrujú kapacity v oblasti reakcie, ktoré poskytnú pre ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ . Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo viacerými členskými štátmi vykonávajú spoločne všetky dotknuté členské štáty.

6. Kapacity v oblasti reakcie, ktoré členské štáty sprístupnia pre ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ , zostávajú vždy k dispozícii na vnútroštátne účely.

7. Kapacity v oblasti reakcie, ktoré členské štáty sprístupnia pre ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ , sú v zásade k dispozícii pre operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie, a to na žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC. Konečné rozhodnutie o ich nasadení prijímajú členské štáty, ktoré príslušnú kapacitu v oblasti reakcie registrovali. Ak vnútroštátne mimoriadne udalosti, vyššia moc alebo vo výnimočných prípadoch iné závažné dôvody členskému štátu bránia, aby v prípade konkrétnej katastrofy dal k dispozícii tieto kapacity v oblasti reakcie, daný členský štát o tom čo najskôr informuje Komisiu s odkazom na tento článok.

8. V prípade nasadenia zostávajú kapacity členských štátov v oblasti reakcie pod ich velením a kontrolou a po konzultácii s Komisiou ich možno stiahnuť, ak vnútroštátne mimoriadne udalosti, vyššia moc alebo vo výnimočných prípadoch iné závažné dôvody členskému štátu bránia v tom, aby tieto kapacity v oblasti reakcie ponechal k dispozícii. Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami v oblasti reakcie v prípade potreby uľahčuje Komisia prostredníctvom ERCC v súlade s článkami 15 a 16.

9. Členské štáty a Komisia zabezpečujú primerané povedomie verejnosti o zásahoch s účasťou ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ .

▼M2

Článok 12

Kapacity rescEU

1. Zriaďujú sa kapacity rescEU, aby sa poskytovala pomoc v mimoriadnych situáciách, v ktorých celkové existujúce kapacity na vnútroštátnej úrovni a kapacity vopred poskytnuté členskými štátmi do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany za daných okolností nie sú schopné zabezpečiť účinnú reakciu na rôzne druhy katastrof uvedených v článku 1 ods. 2.

Komisia a členské štáty s cieľom zaručiť účinnú reakciu na katastrofy v prípade potreby zabezpečia primerané geografické rozmiestnenie kapacít rescEU.

2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých podľa článku 32 ods. 1 písm. g) vymedzí, z čoho sa kapacity rescEU majú skladať, pričom zohľadní identifikované a nové riziká, celkové kapacity a nedostatky na úrovni Únie, osobitne v oblastiach leteckého hasenia lesných požiarov, chemických, biologických, rádiologických a jadrových udalostí a rýchlej zdravotnej pomoci. Uvedené vykonávacie akty zabezpečia konzistentnosť s ostatnými uplatniteľnými právnymi predpismi Únie. Prvý takýto vykonávací akt sa prijme do 22. júna 2019.

3. Členské štáty kapacity rescEU nadobúdajú, prenajímajú si ich alebo si ich zabezpečujú formou lízingu. Na uvedený účel môže Komisia udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov. Ak Komisia obstaráva kapacity rescEU v mene členských štátov, použije sa postup spoločného obstarávania. Finančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s rozpočtovými pravidlami Únie.

Hostiteľmi kapacít rescEU sú členské štáty, ktoré ich nadobudli, prenajali si ich alebo zabezpečili formou lízingu. V prípade spoločného obstarávania sú hostiteľmi kapacít rescEU členské štáty, v mene ktorých sa obstarali.

4. Komisia po porade s členskými štátmi vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít v oblasti reakcie, ktoré sú súčasťou rescEU. Tieto požiadavky na kvalitu vychádzajú z uznávaných medzinárodných noriem, ak už existujú.

5. Členský štát, ktorý vlastní kapacity rescEU, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, zaistí registráciu uvedených kapacít v systéme CECIS a dostupnosť a schopnosť nasadenia uvedených kapacít pre operácie mechanizmu Únie.

Kapacity rescEU sa môžu použiť na vnútroštátne účely podľa článku 23 ods. 4a len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie.

Kapacity rescEU sa používajú v súlade s vykonávacími aktmi prijatými podľa článku 32 ods. 1 písm. g) a s operačnými zmluvami medzi Komisiou a členským štátom, ktorý takéto kapacity vlastní, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, v ktorých sa stanovujú podrobnejšie podmienky nasadenia kapacít rescEU vrátane zúčastneného personálu.

6. Kapacity rescEU sú k dispozícii pre operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie, a to na žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC podľa článku 15 alebo článku 16 ods. 1 až 9 a 11, 12 a 13. Rozhodnutie o ich nasadení a demobilizácii a akékoľvek rozhodnutie v prípade rozporu medzi žiadosťami prijíma Komisia v úzkej koordinácii so žiadajúcim členským štátom a členským štátom, ktorý kapacity vlastní, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, v súlade s operačnými zmluvami v zmysle odseku 5 tretieho pododseku.

Členský štát, na ktorého území sú kapacity rescEU nasadené, zodpovedá za riadenie operácií reakcie. V prípade nasadenia mimo Únie zodpovedajú za zaistenie úplnej integrácie kapacít rescEU do celkovej reakcie členské štáty, ktoré sú ich hostiteľmi.

7. V prípade nasadenia sa Komisia prostredníctvom ERCC dohodne so žiadajúcim členským štátom na operačnom nasadení kapacít rescEU. Žiadajúci členský štát počas operácií uľahčuje operačnú koordináciu svojich vlastných kapacít a činností rescEU.

8. Koordináciu jednotlivých kapacít v oblasti reakcie v prípade potreby uľahčuje Komisia prostredníctvom ERCC v súlade s článkami 15 a 16.

9. Členské štáty musia byť informované o operačnom statuse kapacít rescEU prostredníctvom systému CECIS.

10. Ak by katastrofa mimo Únie mohla závažným spôsobom ovplyvniť jeden alebo viacero členských štátov alebo ich občanov, môžu sa v súlade s odsekmi 6 až 9 tohto článku nasadiť kapacity rescEU.

Pri nasadení kapacít rescEU v tretích krajinách môžu členské štáty v osobitných prípadoch odmietnuť nasadiť svoj personál v súlade s vykonávacím aktom prijatým podľa článku 32 ods. 1 písm. g) a s konkrétnymi ustanoveniami operačných zmlúv uvedených v odseku 5 treťom pododseku tohto článku.

▼B

Článok 13

▼M2

Vedomostná sieť Únie v oblasti civilnej ochrany

1. Komisia vytvorí sieť relevantných aktérov a inštitúcií v oblasti civilnej ochrany a zvládania katastrof vrátane centier excelentnosti, univerzít a výskumných pracovníkov, ktorí budú spolu s Komisiou tvoriť vedomostnú sieť Únie v oblasti civilnej ochrany. Komisia riadne zohľadní odborné znalosti, ktoré sú k dispozícii v členských štátoch, ako aj u organizácií pôsobiacich v teréne.

Uvedená sieť bude popri úsilí o rodovo vyvážené zloženie plniť tieto úlohy v oblasti odbornej prípravy, cvičení, získaných skúseností a šírenia znalostí, a to v prípade potreby v úzkej koordinácii s relevantnými vedomostnými centrami:

a) vytvorenie a riadenie programu odbornej prípravy pre pracovníkov v oblasti civilnej ochrany a pracovníkov v oblasti riadenia núdzových situácií zameranej na prevenciu katastrof, pripravenosť a reakciu na ne. Program musí uľahčovať výmenu najlepších postupov v oblasti civilnej ochrany a zahŕňať spoločné kurzy a systém výmeny odborných znalostí v oblasti riadenia núdzových situácií vrátane výmen mladých odborníkov z praxe a skúsených dobrovoľníkov a vysielania odborníkov členských štátov.

Cieľom programu odbornej prípravy je zlepšiť koordináciu, zlučiteľnosť a komplementárnosť kapacít uvedených v článkoch 9, 11 a 12 a zvyšovať spôsobilosť odborníkov uvedených v článku 8 písm. d) a f);

▼B

b) vytvorenie a riadenie siete odbornej prípravy prístupnej strediskám odbornej prípravy pre pracovníkov v oblasti civilnej ochrany a pracovníkov v oblasti núdzového riadenia, ako aj iných relevantných aktérov a inštitúcie, zameranej na prevenciu katastrof, pripravenosť a reakciu na ne.

Cieľom siete odbornej prípravy je:

i) posilniť všetky fázy zvládania katastrof pri zohľadnení prispôsobovania sa zmene klímy a jej zmierňovania;

ii) vytvárať synergie medzi svojimi členmi prostredníctvom výmeny skúseností a najlepších postupov, relevantného výskumu, získaných skúseností, kurzov a seminárov, cvičení a pilotných projektov; a

iii) vytvárať usmernenia pre odborné vzdelávanie v oblasti civilnej ochrany Únie a medzinárodnej civilnej ochrany vrátane odborného vzdelávania v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie na katastrofy;

c) vytvorenie strategického rámca, v ktorom sa stanovujú ciele a úlohy cvičení, ako aj dlhodobého komplexného plánu, v ktorom sa uvádzajú priority cvičení, ako aj vytvorenie a riadenie programu cvičení.

d) vytvorenie a riadenie programu skúseností získaných z opatrení v oblasti civilnej ochrany vykonávaných v rámci mechanizmu Únie vrátane aspektov celkového cyklu zvládania katastrof s cieľom poskytnúť širokú základňu pre procesy vzdelávania a rozvoj znalostí. Tento program obsahuje:

i) monitorovanie, analýzu a hodnotenie všetkých relevantných opatrení v oblasti civilnej ochrany v rámci mechanizmu Únie;

ii) podporu uplatňovania získaných skúseností s cieľom získať základ postavený na skúsenostiach, z ktorého bude vychádzať rozvoj činností v rámci cyklu zvládania katastrof; a

iii) vytváranie metód a nástrojov na zhromažďovanie, analýzu, poskytovanie a uplatňovanie získaných skúseností.

Uvedený program zahŕňa v náležitých prípadoch aj skúsenosti získané zo zásahov mimo Únie, pokiaľ ide o využitie prepojení a synergií medzi pomocou poskytovanou v rámci mechanizmu Únie a humanitárnou reakciou;

e) vytváranie usmernení pre šírenie a uplatňovanie znalostí z rôznych úloh uvedených v písmenách a) až d) na úrovni členského štátu; a

▼M2

f) stimulovanie výskumu a inovácií a povzbudzovanie zavádzania a využívania relevantných nových technológií na účely mechanizmu Únie.

▼B

2. Komisia pri vykonávaní úloh stanovených v odseku 1 zohľadňuje najmä potreby a záujmy členských štátov, ktoré čelia podobným typom rizík katastrof.

3. Komisia môže na žiadosť členského štátu, tretej krajiny, Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr nasadiť tím odborníkov na mieste na poskytnutie poradenstva o opatreniach v oblasti pripravenosti.

▼M2

4. Komisia posilní spoluprácu v oblasti odbornej prípravy a zintenzívni výmenu vedomostí a skúseností medzi vedomostnou sieťou Únie v oblasti civilnej ochrany a medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami s cieľom prispieť k plneniu medzinárodných záväzkov týkajúcich sa znižovania rizika katastrof, najmä záväzkov, ktoré vyplývajú zo sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030 prijatého 18. marca 2015 na 3. celosvetovej konferencii OSN venovanej znižovaniu rizika spojeného s prírodnými katastrofami v Sendai v Japonsku.

▼B







KAPITOLA IV

REAKCIA

Článok 14

Oznamovanie katastrof v rámci Únie

1. V prípade katastrofy v rámci Únie alebo hrozby katastrofy, ktorá má alebo môže mať cezhraničné účinky alebo postihuje alebo môže postihnúť iné členské štáty, členský štát, v ktorom sa táto katastrofa vyskytla alebo sa pravdepodobne vyskytne, to bezodkladne oznámi členským štátom, ktoré môžu byť touto katastrofou postihnuté, a ak účinky môžu byť závažné, aj Komisii.

Prvý pododsek sa neuplatňuje v prípade, že povinnosť oznámenia už bola splnená podľa ostatných právnych predpisov Únie, podľa Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, alebo podľa platných medzinárodných dohôd.

2. V prípade katastrofy v rámci Únie alebo hrozby katastrofy, ktorá pravdepodobne povedie k predloženiu žiadosti o pomoc od jedného členského štátu alebo viacerých členských štátov, členský štát, v ktorom ku katastrofe došlo alebo sa pravdepodobne dôjde, to bezodkladne oznámi Komisii, ak je možné očakávať žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC, aby Komisia mohla podľa potreby informovať ostatné členské štáty a aktivovať svoje príslušné útvary.

3. Oznámenia uvedené v odsekoch 1 a 2 sa v prípade potreby vykonajú prostredníctvom CECIS.

Článok 15

Reakcia na katastrofy v rámci Únie

▼M2

1. Ak v rámci Únie dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, postihnutý členský štát môže požiadať o pomoc prostredníctvom ERCC. Žiadosť musí byť čo najkonkrétnejšia. Platnosť žiadosti o pomoc uplynie po maximálnom období 90 dní, pokiaľ sa ERCC nepredložia nové skutočnosti opodstatňujúce potrebu pokračovania pomoci alebo dodatočnej pomoci.

▼B

2. Vo výnimočných situáciách zvýšeného rizika môže členský štát takisto požiadať o pomoc vo forme dočasného predbežného rozmiestnenia kapacít v oblasti reakcie.

3. Komisia po prijatí žiadosti o pomoc podľa potreby a bezodkladne:

a) postúpi žiadosť kontaktným bodom ostatných členských štátov;

b) v súčinnosti s postihnutým členským štátom zhromaždí overené informácie o situácii a poskytne ich členským štátom;

c) vypracuje po porade so žiadajúcim členským štátom odporúčania týkajúce sa poskytovania pomoci prostredníctvom mechanizmu Únie na základe potrieb na mieste a všetkých relevantných vopred vypracovaných plánov, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1, vyzve členské štáty, aby nasadili konkrétne kapacity, a uľahčuje koordináciu poskytovania požadovanej pomoci; a

d) prijme ďalšie opatrenia na uľahčenie koordinácie reakcie.

4. Každý členský štát, ktorému je žiadosť o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie určená, bezodkladne rozhodne, či je schopný požadovanú pomoc poskytnúť a informuje o tomto rozhodnutí žiadajúci členský štát prostredníctvom CECIS, pričom uvedie rozsah, podmienky a prípadne náklady pomoci, ktorú by mohol poskytnúť. ERCC priebežne informuje členské štáty.

5. Žiadajúci členský štát je zodpovedný za riadenie podporných zásahov. Orgány žiadajúceho členského štátu ustanovia usmernenia a v prípade potreby vymedzia rámec úloh zverených modulom alebo iným kapacitám v oblasti reakcie. O podrobnostiach vykonávania týchto úloh rozhoduje zodpovedná osoba, ktorú vymenuje členský štát poskytujúci pomoc. Žiadajúci členský štát môže tiež požiadať o nasadenie tímu odborníkov na účely podpory hodnotenia, ktoré vykonáva, uľahčenia koordinácie na mieste medzi tímami členských štátov alebo poskytovania technického poradenstva.

6. Žiadajúci členský štát prijme vhodné opatrenia na uľahčenie podpory hostiteľskej krajiny pre prichádzajúcu pomoc.

7. Úlohou Komisie uvedenou v tomto článku nie sú dotknuté právomoci a zodpovednosť členských štátov za ich tímy, moduly a iné podporné kapacity vrátane vojenských kapacít. Najmä podpora poskytovaná Komisiou nezahŕňa velenie tímom, modulom a inej podpore členských štátov, ktorá sa nasadzuje na dobrovoľnom základe v súlade s koordináciou na úrovni veliteľstva a na mieste, a kontrolu nad ňou.

Článok 16

Podpora konzistentnosti v reakcii na katastrofy mimo Únie

▼M2

1. Ak mimo Únie dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, postihnutá krajina môže požiadať o pomoc prostredníctvom ERCC. O pomoc je možné požiadať aj prostredníctvom Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, či relevantnej medzinárodnej organizácie, alebo o ňu môžu požiadať uvedené organizácie alebo agentúry. Platnosť žiadosti o pomoc uplynie po maximálnom období 90 dní, pokiaľ sa ERCC nepredložia nové skutočnosti opodstatňujúce potrebu pokračovania pomoci alebo dodatočnej pomoci.

2. Zásahy podľa tohto článku sa môžu vykonať ako autonómne podporné zásahy, alebo ako príspevky k zásahu vedenému medzinárodnou organizáciou. Koordinácia Únie je úplne integrovaná s celkovou koordináciou zabezpečovanou Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a rešpektuje jeho vedúcu úlohu. V prípade katastrof spôsobených ľudskou činnosťou alebo zložitých núdzových situácií Komisia zabezpečí konzistentnosť s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci ( 2 ) a dodržiavanie humanitárnych zásad.

▼B

3. Komisia podporuje konzistentnosť poskytovania pomoci prostredníctvom týchto opatrení:

a) udržiava dialóg s kontaktnými bodmi členských štátov s cieľom zabezpečiť účinný a jednotný príspevok reakcie Únie na katastrofy prostredníctvom mechanizmu Únie k celkovému úsiliu zameranému na pomoc v núdzi, a to najmä prostredníctvom:

i) bezodkladného informovania členských štátov o žiadostiach o pomoc a o ich celom rozsahu,

ii) podpory spoločného posúdenia situácie a potrieb, poskytovania technického poradenstva a/alebo uľahčenia koordinácie pomoci poskytovanej prostredníctvom prítomnosti tímu odborníkov civilnej ochrany na mieste,

iii) spoločného využívania relevantných posúdení a analýz so všetkými relevantnými aktérmi,

iv) poskytovania prehľadu o pomoci, ktorú poskytujú členské štáty a iní aktéri,

v) poradenstva o druhu pomoci, ktorá je potrebná na zabezpečenie súladu poskytovanej pomoci s posúdením potrieb, a

vi) pomoci pri prekonávaní akýchkoľvek praktických ťažkostí pri poskytovaní pomoci v oblastiach, akými sú napríklad preprava a colníctvo;

b) bezodkladne vypracuje odporúčania, podľa možnosti v spolupráci s postihnutou krajinou, na základe potrieb na mieste a všetkých relevantných vopred vypracovaných plánov, vyzve členské štáty, aby nasadili osobitné kapacity, a uľahčuje koordináciu poskytovania požadovanej pomoci;

c) udržiava styk s postihnutou krajinou v súvislosti s technickými podrobnosťami, akými sú napríklad konkrétna potreba pomoci, prijímanie ponúk a praktické mechanizmy na prijímanie a rozdeľovanie pomoci na mieste;

d) udržiava styk s OCHA a spolupracuje s inými príslušnými aktérmi, ktorí prispievajú k celkovému úsiliu vynakladanému na poskytovanie pomoci, alebo ich podporuje s cieľom maximalizovať synergie, dosiahnuť komplementárnosť a zabrániť duplicite a nedostatkom; a

e) udržiava styk so všetkými relevantnými aktérmi, najmä v záverečnej etape podporného zásahu v rámci mechanizmu Únie, na účely uľahčenia hladkého odovzdania.

4. Bez toho, aby bola dotknutá úloha Komisie vymedzená v odseku 3, a pri rešpektovaní nevyhnutnosti bezprostrednej operačnej reakcie prostredníctvom mechanizmu Únie, Komisia po aktivácii mechanizmu Únie informuje Európsku službu pre vonkajšiu činnosť s cieľom zabezpečiť konzistentnosť medzi činnosťami v oblasti civilnej ochrany a celkovými vzťahmi Únie s postihnutou krajinou. Komisia priebežne a v plnom rozsahu informuje členské štáty v súlade s odsekom 3.

5. Na mieste sa podľa potreby zabezpečí styk s delegáciou Únie s cieľom uľahčiť jej kontakty s vládou postihnutej krajiny. V prípade potreby poskytuje delegácia Únie logistickú podporu tímom odborníkov civilnej ochrany uvedeným v odseku 3 písm. a) bode ii).

6. Každý členský štát, ktorému je žiadosť o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie určená, bezodkladne rozhodne, či je schopný požadovanú pomoc poskytnúť a informuje o tomto rozhodnutí ERCC prostredníctvom CECIS, pričom uvedie rozsah a podmienky akejkoľvek pomoci, ktorú by mohol poskytnúť. ERCC priebežne informuje členské štáty.

7. Mechanizmus Únie by sa mohol používať aj na podporu konzulárnej pomoci, pokiaľ ide o civilnú ochranu, určenej občanom Únie v prípade katastrof v tretích krajinách, ak o to požiadajú konzulárne orgány dotknutých členských štátov.

8. Komisia na základe žiadosti o pomoc môže prijať ďalšie podporné a doplnkové opatrenia potrebné na zabezpečenie konzistentnosti poskytovania pomoci.

9. Koordináciou prostredníctvom mechanizmu Únie nie sú dotknuté dvojstranné styky medzi členskými štátmi a postihnutou krajinou, ani spolupráca medzi členskými štátmi a Organizáciou Spojených národov a inými relevantnými medzinárodnými organizáciami. Takéto dvojstranné styky sa môžu použiť aj na prispievanie ku koordinácii prostredníctvom mechanizmu Únie.

10. Úlohou Komisie uvedenou v tomto článku nie sú dotknuté právomoci a zodpovednosť členských štátov za ich tímy, moduly a inú podporu vrátane vojenských kapacít. Konkrétne, podpora poskytovaná Komisiou nezahŕňa velenie tímom, modulom a inej podpore členských štátov, ktorá sa nasadzuje na dobrovoľnom základe v súlade s koordináciou na úrovni veliteľstva a na mieste, a kontrolu nad nimi.

11. Vynakladá sa úsilie o synergie s ostatnými nástrojmi Únie, najmä opatreniami financovanými podľa nariadenia (ES) č. 1257/96. Komisia zabezpečuje koordináciu medzi príslušnými nástrojmi a prípadne zabezpečí, aby sa opatrenia členských štátov v oblasti civilnej ochrany, ktoré sú príspevkom k širšej humanitárnej reakcii, v čo najväčšej miere financovali podľa tohto rozhodnutia.

12. Kedykoľvek sa mechanizmus Únie aktivuje, členský štát poskytujúci pomoc v prípade katastrofy priebežne a v plnom rozsahu informuje ERCC o svojich činnostiach.

13. Tímy a moduly členských štátov na mieste, ktoré sa zúčastňujú na zásahu prostredníctvom mechanizmu Únie, udržiavajú úzke styky s ERCC a tímami odborníkov na mieste uvedenými v odseku 3 písm. a) bode ii).

Článok 17

Podpora na mieste

1. Komisia môže vybrať, vymenovať a vyslať tím odborníkov zložený z odborníkov, ktorých poskytli členské štáty:

a) v prípade katastrofy mimo Únie uvedenej v článku 16 ods. 3,

b) v prípade katastrofy v rámci Únie uvedenej v článku 15 ods. 5,

c) na žiadosť o odborné znalosti z oblasti prevencie v súlade s článkom 5 ods. 2 alebo

d) na žiadosť o odborné znalosti z oblasti pripravenosti v súlade s článkom 13 ods. 3.

Do tímu môžu byť začlenení odborníci z Komisie a ďalších útvarov Komisie v záujme podpory tímu a uľahčenia udržiavania stykov s ERCC. Odborníci, ktorých vyslal OCHA alebo iné medzinárodné organizácie, sa môžu do tímu začleniť s cieľom posilniť spoluprácu a uľahčovať spoločné hodnotenia.

2. Uplatňuje sa tento postup výberu a vymenúvania odborníkov:

a) Členské štáty určia v rámci svojej zodpovednosti odborníkov, ktorí sa môžu nasadiť ako členovia tímov odborníkov;

b) Komisia vyberie odborníkov a vedúceho týchto tímov na základe ich kvalifikácie a skúseností vrátane úrovne absolvovanej odbornej prípravy týkajúcej sa mechanizmu Únie, predchádzajúcich skúseností z misií v rámci mechanizmu Únie a inej práce v oblasti poskytovania pomoci na medzinárodnej úrovni. Výber sa zakladá aj na ďalších kritériách vrátane jazykových zručností, aby sa zabezpečilo, že tím ako celok disponuje zručnosťami, ktoré sú potrebné v konkrétnych situáciách; a

c) Komisia vymenúva odborníkov/vedúcich tímov pre misiu po dohode s členským štátom, ktorý ich nominoval.

3. V prípade, že sú tímy odborníkov vyslané, uľahčujú koordináciu medzi zásahovými tímami členských štátov a udržiavajú styky s príslušnými orgánmi žiadajúceho štátu, ako sa uvádza v článku 8 písm. d). ERCC udržiava úzke styky s tímami odborníkov a poskytuje im usmernenia a logistickú podporu.

Článok 18

Doprava a vybavenie

1. V prípade katastrofy v rámci Únie alebo mimo Únie môže Komisia podporovať členské štáty pri získavaní prístupu k vybaveniu alebo dopravným zdrojom prostredníctvom:

a) poskytovania a spoločného využívania informácií o vybavení a dopravných zdrojoch, ktoré môžu členské štáty sprístupniť, a to s cieľom uľahčiť združovanie takého vybavenia alebo dopravných zdrojov;

b) pomoc členským štátom pri určovaní dopravných zdrojov, ktoré môžu byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a uľahčovanie ich prístupu k nim; alebo

c) pomoci členským štátom pri určovaní vybavenia, ktoré môže byť k dispozícii z iných zdrojov vrátane komerčného trhu.

2. Komisia môže dopĺňať dopravné zdroje poskytované členskými štátmi prostredníctvom poskytnutia ďalších dopravných zdrojov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na katastrofy.







KAPITOLA V

FINANČNÉ USTANOVENIA

Článok 19

Rozpočtové zdroje

▼M2

1. Finančné krytie na vykonávanie mechanizmu Únie na roky 2014 až 2020 je stanovené na 574 028 000 EUR v bežných cenách.

Suma 425 172 000 EUR v bežných cenách bude pochádzať z okruhu 3 „Bezpečnosť a občianstvo“ viacročného finančného rámca a suma 148 856 000 EUR v bežných cenách z okruhu 4 „Globálna Európa“.

▼B

2. Rozpočtové prostriedky vyplývajúce z úhrady nákladov príjemcami za opatrenia týkajúce sa reakcie na katastrofu predstavujú pripísané príjmy v zmysle článku 18 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

3. Pridelené rozpočtové prostriedky uvedené v odseku 1 môžu kryť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na riadenie mechanizmu Únie a dosiahnutie jeho cieľov.

Takéto výdavky sa môžu vzťahovať najmä na štúdie, zasadnutia odborníkov, informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie v súvislosti s politickými prioritami Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov mechanizmu Únie, výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií vrátane ich prepojenia s existujúcimi alebo budúcimi systémami určenými na podporu výmeny údajov medzi sektormi a so súvisiacim vybavením spolu so všetkými ostatnými výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisii pri riadení programu.

4. Finančné krytie uvedené v odseku 1 sa pridelí v rokoch 2014 – 2020 v súlade s percentuálnymi podielmi a zásadami ustanovenými v prílohe.

5. Komisia preskúma rozdelenie uvedené v prílohe na základe výsledku predbežného hodnotenia uvedeného v článku 34 ods. 2 písm. a). Ak to na základe výsledkov takéhoto hodnotenia bude potrebné, Komisii sa udelí právomoc na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 30 s cieľom upraviť jednotlivé číselné údaje uvedené v prílohe I o najmenej 8 a najviac 16 percentuálnych bodov. Uvedené delegované akty sa prijmú do 30. júna 2017.

6. Ak je to potrebné z naliehavých dôvodov v prípade nevyhnutnej revízie rozpočtových zdrojov, ktoré sú k dispozícii na opatrenia v oblasti reakcie, Komisii sa udelí právomoc na prijatie delegovaných aktov s cieľom upraviť jednotlivé číselné údaje uvedené v prílohe I o najmenej 8 a najviac 16 percentuálnych bodov, a to v rámci dostupných pridelených rozpočtových prostriedkov a v súlade s postupom ustanoveným v článku 31.

Článok 20

Všeobecné oprávnené opatrenia

Na finančnú pomoc na účely zlepšenia prevencie, pripravenosti a účinnej reakcie na katastrofy sú oprávnené tieto všeobecné opatrenia:

a) štúdie, prieskumy, vytváranie modelov a zostavovanie scenárov na uľahčenie spoločného využívania znalostí, najlepších postupov a informácií;

b) odborná príprava, cvičenia, semináre, výmena pracovníkov a odborníkov, vytváranie sietí, demonštračné projekty a prenos technológií;

c) opatrenia týkajúce sa monitorovania, posudzovania a hodnotenia;

d) informovanie verejnosti, vzdelávanie a zvyšovanie povedomia a súvisiace opatrenia v oblasti šírenia informácií, a to v záujme zapojenia občanov do prevencie a minimalizácie účinkov katastrof v Únii a s cieľom pomôcť občanom Únie účinnejšie sa chrániť udržateľným spôsobom;

e) vytvorenie a vykonávanie programu skúseností získaných zo zásahov a cvičení v kontexte mechanizmu Únie, ako aj v oblastiach súvisiacich s prevenciou a pripravenosťou; a

f) komunikačné činnosti a opatrenia na zvyšovanie povedomia o práci civilnej ochrany členských štátov a Únie v oblastiach prevencie, pripravenosti a reakcie na katastrofy.

▼M2

Článok 20a

Viditeľnosť a vyznamenania

1. Pri každej pomoci alebo každom financovaní, ktoré sa poskytnú podľa tohto rozhodnutia, sa vhodne zviditeľní Únia, čo zahŕňa aj výrazné zobrazenie znaku Únie, pokiaľ ide o kapacity uvedené v článku 11, článku 12 a článku 21 ods. 2 písm. c). Komisia vypracuje komunikačnú stratégiu s cieľom dosiahnuť, aby konkrétne výsledky opatrení prijatých v rámci mechanizmu Únie boli viditeľné pre občanov.

2. Komisia udeľuje vyznamenania s cieľom oceniť a uctiť si dlhodobé nasadenie a mimoriadne príspevky k civilnej ochrane Únie.

▼B

Článok 21

Oprávnené akcie v oblasti prevencie a pripravenosti

1. Na finančnú pomoc v oblasti prevencie a pripravenosti sú oprávnené tieto opatrenia:

a) spolufinancovanie projektov, štúdií, seminárov, prieskumov a podobných opatrení a činností uvedených v článku 5;

b) spolufinancovanie partnerského preskúmania uvedeného v článku 6 písm. d) a článku 8 písm. j);

c) zachovávanie funkcií, ktoré poskytuje ERCC, a to v súlade s článkom 8 písm. a);

d) príprava na mobilizáciu a vyslanie tímov odborníkov uvedených v článku 8 písm. d) a článku 17 a rozvoj a udržiavanie kapacity rýchleho zapojenia prostredníctvom siete vyškolených odborníkov členských štátov uvedených v článku 8 písm. f);

e) zriadenie a udržiavanie CECIS a nástrojov umožňujúcich komunikáciu a spoločné využívanie informácií medzi ERCC a kontaktnými bodmi členských štátov a ostatnými účastníkmi v kontexte mechanizmu Únie;

f) prispievanie k rozvoju nadnárodných systémov európskeho záujmu zameraných na odhaľovanie, včasné varovanie a výstrahu s cieľom umožniť rýchlu reakciu, ako aj podporovať vzájomné prepojenie medzi vnútroštátnymi systémami včasného varovania a výstrahy a ich prepojenie s ERCC a CECIS. Tieto systémy zohľadňujú existujúce a budúce zdroje a systémy týkajúce sa informácií, monitorovania alebo odhaľovania a stavajú na nich;

g) plánovanie operácií reakcie v rámci mechanizmu Únie v súlade s článkom 10;

h) podpora činností v oblasti pripravenosti uvedených v článku 13;

i) rozvoj ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ uvedenej v článku 11 v súlade s odsekom 2 tohto článku.

▼M2

j) vytvorenie, riadenie a udržiavanie kapacít rescEU v súlade s článkom 12;

▼B

k) zabezpečenie dostupnosti logistickej podpory pre tímy odborníkov uvedené v článku 17 ods. 1.

l) uľahčovanie koordinácie predbežného umiestňovania kapacít v oblasti reakcie na katastrofy v rámci Únie zo strany členských štátov v rámci Únie v súlade s článkom 8 písm. g); a

m) podpora poskytovania poradenstva týkajúceho sa opatrení v oblasti prevencie pripravenosti prostredníctvom nasadenia tímu odborníkov na mieste, a to na žiadosť členského štátu, tretej krajiny, Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 a článku 13 ods. 3.

2. Oprávnenosť na finančnú pomoc na opatrenie uvedené v odseku 1 písm. i) sa obmedzuje na:

a) náklady na úrovni Únie na vytvorenie a riadenie ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ , ako aj súvisiace procesy uvedené v článku 11;

b) náklady na povinné kurzy, cvičenia a workshopy v rámci odbornej prípravy potrebné na certifikáciu kapacít členských štátov v oblasti reakcie na účely ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ („náklady na certifikáciu“). Náklady na certifikáciu môžu pozostávať z jednotkových nákladov alebo paušálnych súm určených podľa druhu kapacity a pokrývajúcich až 100 % oprávnených nákladov; a

▼M2

c) náklady potrebné na to, aby sa kapacity v oblasti reakcie zmodernizovali alebo opravili a dosiahli tak stav pohotovosti a dostupnosti, v ktorom by ich bolo možné nasadiť ako súčasť európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v súlade s požiadavkami na kvalitu európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany a v relevantných prípadoch aj v súlade s odporúčaniami vypracovanými v rámci procesu certifikácie („náklady na adaptáciu“). Uvedené náklady môžu zahŕňať náklady súvisiace s operabilitou, interoperabilitou modulov a ďalších kapacít v oblasti reakcie, autonómnosťou, sebestačnosťou, prepraviteľnosťou, balením a iné potrebné náklady, za predpokladu, že konkrétne súvisia so zapojením kapacít do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany.

Náklady na adaptáciu môžu zahŕňať:

i) 75 % oprávnených nákladov v prípade modernizácie, za predpokladu, že táto suma nepresiahne 50 % priemerných nákladov na vývoj kapacity; a

ii) 75 % oprávnených nákladov v prípade opravy.

Kapacity v oblasti reakcie financované v rámci bodov i) a ii) sa sprístupnia ako súčasť európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany na minimálne obdobie, ktoré súvisí s prijatým financovaním, trvá od 3 do 10 rokov a začína plynúť od skutočného sprístupnenia ako súčasti európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany, s výnimkou prípadov, keď je životnosť týchto kapacít kratšia.

Náklady na adaptáciu môžu pozostávať z jednotkových nákladov alebo jednorazových platieb určených podľa druhu kapacity.

▼M2 —————

▼M2

3. Finančná pomoc na opatrenie uvedené v odseku 1 písm. j) pokrýva náklady potrebné na zabezpečenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie v súlade s druhým pododsekom tohto odseku.

Komisia zaistí, aby finančná pomoc uvedená v tomto odseku zodpovedala aspoň 80 % a nepresahovala 90 % celkových odhadovaných nákladov potrebných na zaistenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie. Zvyšnú sumu znášajú členské štáty, ktoré sú hostiteľmi kapacít rescEU. Celkové odhadované náklady pre každý druh kapacity rescEU sa stanovia vo vykonávacích aktoch, ktoré sa prijmú podľa článku 32 ods. 1 písm. g). Pri výpočte celkových odhadovaných nákladov sa zohľadnia kategórie oprávnených nákladov stanovené v prílohe Ia.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 týkajúce sa zmeny prílohy Ia, pokiaľ ide o kategórie oprávnených nákladov.

Finančná pomoc uvedená v tomto odseku sa môže vykonávať prostredníctvom viacročných pracovných programov. V súvislosti s opatreniami, ktoré trvajú viac ako jeden rok, sa rozpočtové záväzky môžu rozdeliť na ročné splátky.

4. V prípade kapacít vytvorených na účely reakcie na riziká s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom, ako sú vymedzené vykonávacími aktmi prijatými podľa článku 32 ods. 1 písm. ha), sa finančná pomoc Únie vzťahuje na všetky náklady potrebné na zaistenie dostupnosti a nasaditeľnosti.

5. Náklady uvedené v odseku 3 môžu v závislosti od konkrétneho prípadu pozostávať z jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb určených podľa kategórie alebo druhu kapacity.

▼B

Článok 22

Všeobecné oprávnené opatrenia

Na finančnú pomoc sú oprávnené tieto opatrenia týkajúce sa reakcie:

a) vysielanie tímov odborníkov uvedených v článku 17 ods. 1 spolu s logistickou podporou a vysielaním odborníkov uvedených v článku 8 písm. d) a e);

b) v prípade katastrofy podpora členských štátov pri získavaní prístupu k vybaveniu a dopravným zdrojom, ako sa uvádza v článku 23; a

c) na základe žiadosti o pomoc, prijatie ďalších podporných a doplnkových opatrení potrebných na uľahčenie čo najúčinnejšej koordinácie reakcie.

Článok 23

▼M2

Oprávnené opatrenia spojené s vybavením a operáciami

▼B

1. Na finančnú pomoc na účely umožnenia prístupu k vybaveniu a dopravným zdrojom v rámci mechanizmu Únie sú oprávnené tieto opatrenia:

a) poskytovanie a spoločné využívanie informácií o vybavení a dopravných zdrojoch, ktoré sa členské štáty rozhodnú sprístupniť, a to s cieľom uľahčiť združovanie takého vybavenia alebo dopravných zdrojov;

b) pomoc členským štátom pri určovaní dopravných zdrojov, ktoré môžu byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a uľahčovanie ich prístupu k nim;

c) pomoc členským štátom pri určovaní vybavenia, ktoré môže byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu; a

d) financovanie dopravných zdrojov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na katastrofy. Takéto opatrenia sú oprávnené na finančnú podporu len v prípade, že sú splnené tieto kritériá:

i) žiadosť o pomoc sa podala v rámci mechanizmu Únie v súlade s článkami 15 a 16;

ii) na zabezpečenie účinnosti reakcie na katastrofu v rámci mechanizmu Únie sú potrebné dodatočné dopravné zdroje;

iii) pomoc zodpovedá potrebám, ktoré zistilo ERCC, a poskytuje sa v súlade s odporúčaniami vydanými ERCC, pokiaľ ide o technické špecifikácie, kvalitu, časový harmonogram a spôsoby poskytovania;

iv) pomoc akceptovala krajina, ktorá o ňu v rámci mechanizmu Únie požiadala, a to priamo alebo prostredníctvom Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, alebo relevantnej medzinárodnej organizácie; a

v) pri katastrofách v tretích krajinách dopĺňa táto pomoc celkovú humanitárnu reakciu Únie.

▼M2

1a. Suma finančnej pomoci Únie na dopravu kapacít, ktoré neboli vopred poskytnuté do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany a nasadzujú sa v prípade katastrofy alebo bezprostrednej hrozby katastrofy v Únii alebo mimo Únie, nepresiahne 75 % celkových oprávnených nákladov.

▼M2

2. Suma finančnej pomoci Únie na kapacity vopred poskytnuté do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v prípade katastrofy alebo bezprostrednej hrozby katastrofy v Únii alebo zúčastnenom štáte nepresahuje 75 % nákladov na prevádzku kapacít vrátane dopravy.

3. Finančná pomoc Únie na dopravu nepresahuje 75 % celkových oprávnených nákladov súvisiacich s dopravou kapacít vopred poskytnutých do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany, ak sa nasadzujú v prípade katastrofy alebo bezprostrednej hrozby katastrofy mimo Únie, ako sa uvádza v článku 16.

4. Finančná pomoc Únie na dopravné zdroje môže okrem toho pokrývať najviac 100 % celkových oprávnených nákladov podľa písmen a), b), c) a d), ak je potrebné operačne zefektívniť zoskupenie pomoci členských štátov a náklady sa týkajú niektorej z nasledujúcich oblastí:

a) krátkodobý prenájom skladovacej kapacity na dočasné uskladnenie pomoci od členských štátov v záujme uľahčenia jej koordinovanej dopravy;

b) doprava z členského štátu ponúkajúceho pomoc do členského štátu, ktorý uľahčuje jej koordinovanú dopravu;

c) prebalenie pomoci členských štátov s cieľom maximálne využiť dostupné dopravné kapacity alebo splniť osobitné operačné požiadavky; alebo

d) miestna doprava, tranzit a skladovanie zoskupenej pomoci s cieľom zabezpečiť jej koordinované doručenie na miesto konečného určenia v krajine, ktorá o pomoc požiadala.

4a. Keď sa kapacity rescEU používajú na vnútroštátne účely podľa článku 12 ods. 5, všetky náklady vrátane nákladov na údržbu a opravy znáša členský štát, ktorý kapacity využíva.

4b. V prípade nasadenia kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie pokrýva finančná pomoc Únie 75 % prevádzkových nákladov.

Odchylne od prvého pododseku pokrýva finančná pomoc Únie 100 % prevádzkových nákladov kapacít rescEU potrebných v prípade katastrof s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom, keď sú uvedené kapacity nasadené v rámci mechanizmu Únie.

4c. V prípade nasadení mimo Únie podľa článku 12 ods. 10 finančná pomoc Únie pokrýva 100 % prevádzkových nákladov.

4d. Keď finančná pomoc Únie uvedená v tomto článku nepokrýva 100 % nákladov, zvyšnú sumu nákladov znáša žiadateľ o pomoc, pokiaľ sa s členským štátom, ktorý ponúka pomoc alebo je hostiteľom kapacít rescEU, nedohodne inak.

▼B

5. V prípade zoskupovania dopravných operácií zahŕňajúcich niekoľko členských štátov môže vedenie týkajúce sa žiadosti o finančnú podporu Únie pre celú operáciu prevziať jeden členský štát.

6. Ak členský štát od Komisie žiada, aby zadala zákazku na dopravné služby, Komisia požaduje úhradu časti nákladov podľa sadzieb financovania uvedených v odsekoch 2, 3 a 4.

7. Podľa tohto článku sú na získanie finančnej podpory Únie týkajúcej sa nákladov na dopravné zdroje oprávnené tieto náklady: všetky náklady súvisiace s prepravou dopravných zdrojov vrátane nákladov na všetky služby, poplatkov, nákladov na logistiku, obsluhu a palivo a možných nákladov na ubytovanie, ako aj iné nepriame náklady, akými sú napríklad vo všeobecnosti dane, clá a náklady na tranzit.

▼M2

8. Náklady na dopravu môžu pozostávať z jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb určených podľa kategórie nákladov.

▼B

Článok 24

Príjemcovia

Podľa tohto rozhodnutia sa môžu granty udeliť právnickým osobám, a to bez ohľadu na to, či sa riadia súkromným, alebo verejným právom.

Článok 25

Druhy finančných intervencií a vykonávacie postupy

1. Komisia vykonáva finančnú pomoc Únie v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

2. Finančná pomoc podľa tohto rozhodnutia môže mať akúkoľvek z foriem uvedených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012, najmä formu grantov, úhrady výdavkov, verejného obstarávania alebo príspevkov do trustových fondov.

3. Na účely vykonávania tohto rozhodnutia Komisia prijme ročné pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov, a to s výnimkou opatrení v rámci reakcie na katastrofy podľa kapitoly IV, ktoré nemožno vopred predvídať. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. V ročných pracovných programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková suma programu. Budú obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na každé opatrenie a orientačný časový plán vykonávania. So zreteľom na finančnú pomoc uvedenú v článku 28 ods. 2 ročné pracovné programy obsahujú opis opatrení plánovaných pre každú v nich uvedenú krajinu.

Článok 26

Komplementárnosť a konzistentnosť opatrenia Únie

▼M2

1. Na opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc podľa tohto rozhodnutia, sa neposkytuje pomoc z ostatných finančných nástrojov Únie. V súlade s článkom 191 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 ( 3 ) finančná pomoc poskytnutá podľa článkov 21, 22 a 23 tohto rozhodnutia však nebráni financovaniu z iných nástrojov Únie v súlade s podmienkami, ktoré sú v nich stanovené.

Komisia zabezpečí, aby jej žiadatelia o finančnú pomoc podľa tohto rozhodnutia a príjemcovia takejto pomoci poskytovali informácie o finančnej pomoci prijímanej z iných zdrojov vrátane všeobecného rozpočtu Únie a o podaných žiadostiach o takúto pomoc.

2. Treba rozvíjať synergiu, komplementárnosť a intenzívnejšiu koordináciu s inými nástrojmi Únie, ako sú napríklad nástroje na podporu súdržnosti, rozvoja vidieka, výskumu, zdravia, ako aj migračnej a bezpečnostnej politiky, ako aj Fond solidarity Európskej únie. Komisia v prípade reakcie na humanitárne krízy v tretích krajinách zabezpečí komplementárnosť a súdržnosť opatrení financovaných podľa tohto rozhodnutia s opatreniami financovanými podľa nariadenia (ES) č. 1257/96 a tiež, aby sa tieto opatrenia vykonávali v súlade s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci.

▼B

3. V prípade, keď pomoc v rámci mechanizmu Únie prispieva k humanitárnej reakcii Únie, najmä v prípade komplexných mimoriadnych udalostí, by opatrenia, na ktoré sa podľa tohto rozhodnutia poskytuje finančná pomoc, mali vychádzať zo zistených potrieb a byť v súlade s humanitárnymi zásadami, ako aj zásadami týkajúcimi sa využívania civilnej ochrany a vojenských zdrojov stanovenými v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci.

Článok 27

Ochrana finančných záujmov Únie

1. Komisia prijme vhodné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných podľa tohto rozhodnutia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zabránenie podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam, a to prostredníctvom účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a v prípade potreby prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich administratívnych a finančných sankcií.

2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať audit na základe dokumentov a na mieste u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým sa poskytli finančné prostriedky Únie na základe tohto rozhodnutia.

3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, a to v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 ( 4 ) a nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ( 5 ) na účely zistenia, či došlo k podvodu, ku korupcii, alebo k inej protiprávnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou podľa tohto rozhodnutia.

4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante, ktoré sú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, obsahujú ustanovenia, ktorými sa Komisia, Dvor audítorov a úrad OLAF výslovne splnomocňujú vykonávať takéto audity a vyšetrovania, a to v súlade s ich príslušnými právomocami.







KAPITOLA VI

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 28

Tretie krajiny a medzinárodné organizácie

▼M2

1. Účasť na mechanizme Únie je otvorená pre:

a) krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o EHP, ako aj pre ostatné európske krajiny, ak sa tak ustanovuje v dohodách a postupoch;

b) pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, a to v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách.

1a. Účasť na mechanizme Únie zahŕňa účasť na jeho činnostiach v súlade s cieľmi, požiadavkami, kritériami, postupmi a lehotami stanovenými v tomto rozhodnutí a v súlade s konkrétnymi podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a zúčastneným štátom.

▼B

2. Finančnú pomoc uvedenú v článku 20 a článku 21 ods. 1 písm. a), b), f) a h) je možné poskytnúť aj kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátskym krajinám, ktoré sa na mechanizme Únie nezúčastňujú, ako aj krajinám, ktoré sú časťou ENP vtedy, ak táto finančná pomoc dopĺňa financovanie prístupné podľa budúceho legislatívneho aktu Únie týkajúceho sa zriadenia nástroja predvstupovej pomoci (IPA II) a budúceho legislatívneho aktu Únie týkajúceho sa zriadenia nástroja európskeho susedstva.

▼M2

3. Medzinárodné alebo regionálne organizácie alebo krajiny, ktoré sú súčasťou európskej susedskej politiky, môžu spolupracovať na činnostiach v rámci mechanizmu Únie, ak to umožňujú relevantné dvojstranné alebo viacstranné dohody medzi týmito organizáciami alebo krajinami a Úniou.

▼B

Článok 29

Príslušné orgány

Na účely uplatňovania tohto rozhodnutia členské štáty určia príslušné orgány a zodpovedajúcim spôsobom o tom informujú Komisiu.

▼M2

Článok 30

Vykonávanie delegovania právomoci

1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2. Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 19 ods. 5 a 6 sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2020.

3. Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 21 ods. 3 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 21. marca 2019.

4. Delegovanie právomoci uvedené v článku 19 ods. 5 a 6 a v článku 21 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

5. Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

6. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

7. Delegovaný akt prijatý podľa článku 19 ods. 5 a 6 a článku 21 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

▼B

Článok 31

Postup pre naliehavé prípady

1. Delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť ihneď a uplatňujú sa, pokiaľ sa voči v súlade s odsekom 2 nevznesie námietka. V oznámení delegovaného aktu Európskemu parlamentu a Rade sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.

2. Európsky parlament alebo Rada môžu vzniesť voči delegovanému aktu námietku v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 5. Komisia v takom prípade na základe oznámenia Európskeho parlamentu alebo Rady o vznesení námietky bezodkladne zruší daný akt.

Článok 32

Vykonávacie akty

1. Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa:

a) Interakcie ERCC s kontaktnými bodmi členských štátov, ako sa uvádza v článku 8 písm. b), článku 15 ods. 3 a článku 16 ods. 3 písm. a); operačných postupov reakcie na katastrofy v rámci Únie, ako sa uvádza v článku 15, ako aj mimo Únie, ako sa uvádza v článku 16, vrátane identifikácie príslušných medzinárodných organizácií.

b) zložiek CECIS, ako aj organizácie spoločného využívania informácií prostredníctvom CECIS, ako sa uvádza v článku 8 písm. b);

c) procesu vysielania tímov odborníkov, ako sa uvádza v článku 17;

d) identifikácie modulov, ďalších kapacít reakcie a odborníkov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1

e) operačných požiadaviek na fungovanie a interoperabilitu modulov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 2, vrátane ich úloh, kapacít, hlavných zložiek, sebestačnosti a nasadzovania;

f) cieľov týkajúcich sa kapacity, požiadaviek na kvalitu a interoperabilitu a postupu certifikácie a registrácie potrebných na fungovanie ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ , ako sa ustanovuje v článku 11, ako aj finančných dojednaní, ako sa uvádza v článku 21 ods. 2;

▼M2

g) vytvorenia, riadenia a udržiavania kapacít rescEU, ako sa stanovuje v článku 12, vrátane kritérií pre rozhodnutia o nasadení, a operačných postupov, ako aj nákladov podľa článku 21 ods. 3;

h) vytvorenia a organizácie vedomostnej siete Únie v oblasti civilnej ochrany, ako sa stanovuje v článku 13;

ha) kategórie rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom a zodpovedajúcich kapacít na ich riadenie podľa článku 21 ods. 4;

hb) kritérií a postupov na ocenenie dlhodobého nasadenia a mimoriadnych príspevkov k civilnej ochrane Únie podľa článku 20a; a

▼B

i) organizácie podpory pre dopravu pomoci, ako sa uvádza v článkoch 18 a 23.

2. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2.

Článok 33

Postup výboru

1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

▼M2

Článok 34

Hodnotenie

1. Opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie.

2. Komisia každé dva roky podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o operáciách a dosiahnutom pokroku podľa článkov 11 a 12. Správa obsahuje informácie o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov kapacity a o zostávajúcich nedostatkoch podľa článku 11 ods. 2, pričom sa v nej zohľadní vytvorenie kapacít rescEU podľa článku 12. V správe sa tiež uvedie prehľad vývoja rozpočtu a nákladov v súvislosti s kapacitami v oblasti reakcie a posúdenie potreby ďalšieho vývoja týchto kapacít.

3. Komisia zhodnotí uplatňovanie tohto rozhodnutia a do 31. decembra 2023 a potom každých päť rokov predloží Európskemu parlamentu a Rade oznámenie o účinnosti, nákladovej efektívnosti a pokračovaní vykonávania tohto rozhodnutia, najmä pokiaľ ide o článok 6 ods. 4 a kapacity rescEU. K oznámeniu sa podľa potreby priložia návrhy na zmenu tohto rozhodnutia.

▼B







KAPITOLA VII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

▼M2

Článok 35

Prechodné ustanovenia

Do 1. januára 2025 sa môže finančná pomoc Únie poskytnúť na pokrytie 75 % nákladov potrebných na zaistenie rýchleho prístupu k vnútroštátnym kapacitám zodpovedajúcim kapacitám stanoveným podľa článku 12 ods. 2 Na uvedený účel môže Komisia udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov.

Kapacity uvedené v prvom odseku sa do konca prechodného obdobia označia ako kapacity rescEU.

Odchylne od článku 12 ods. 6 prijíma rozhodnutie o nasadení kapacít uvedených v prvom odseku členský štát, ktorý ich dal k dispozícii ako kapacity rescEU. Ak vnútroštátne mimoriadne udalosti, vyššia moc alebo vo výnimočných prípadoch iné závažné dôvody členskému štátu bránia, aby v prípade konkrétnej katastrofy dal tieto kapacity k dispozícii, daný členský štát o tom čo najskôr informuje Komisiu s odkazom na tento článok.

▼B

Článok 36

Zrušenie

Rozhodnutie 2007/162/ES, Euratom a rozhodnutie 2007/779/ES, Euratom sa zrušujú. Odkazy na zrušené rozhodnutia sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II k tomuto rozhodnutiu.

Článok 37

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

▼M2 —————

▼B









PRÍLOHA I

Percentuálne podiely pre pridelenie finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie ako je uvedené v článku 19 ods. 1

Prevencia : 20 % +/- 8 percentuálnych bodov

Pripravenosť : 50 % +/- 8 percentuálnych bodov

Reakcia : 30 % +/- 8 percentuálnych bodov

Zásady

Pri vykonávaní tohto rozhodnutia uprednostňuje Komisia opatrenia, pre ktoré sa v tomto rozhodnutí stanovuje konečný termín v rámci lehoty, ktorá vedie k uplynutiu uvedeného končeného termínu, s cieľom splniť príslušný konečný termín.

▼M2









PRÍLOHA IA

Kategórie nákladov, ktoré môžu byť oprávnené v súvislosti s výpočtom celkových odhadovaných nákladov podľa článku 21 ods. 3

1. Náklady na vybavenie

2. Náklady na údržbu vrátane nákladov na opravu

3. Náklady na poistenie

4. Náklady na odbornú prípravu

5. Náklady na uskladnenie

6. Náklady na registráciu a certifikáciu

7. Náklady na spotrebný materiál

8. Náklady na personál potrebný na zaistenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU.

▼B









PRÍLOHA II







Tabuľka zhody Rozhodnutie Rady 2007/162 ES, Euratom Rozhodnutie 2007/779 ES, Euratom Toto rozhodnutie článok 1 ods. 1 — — článok 1 ods. 2 — článok 1 ods. 4 článok 1 ods. 3 — — článok 1 ods. 4 článok 1ods. 2 článok 2 ods. 2 — článok 1 ods. 1 — — článok 1 ods. 2, prvý pododsek článok 1 ods. 2 — článok 1 ods. 2, druhý pododsek článok 1 ods. 5 článok 2 ods. 1 — článok 2 ods. 1, písm. a) článok 2 ods. 2 — článok 2 ods. 1, písm. b) článok 2 ods. 3 — článok 1 ods. 6 — článok 2, ods. 1 — — článok 2, ods. 2 článok 13 ods. 1, písm. a) — článok 2, ods. 3 článok 20, písm. b) — článok 2, ods. 4 článok 8, písm. d) — článok 2, ods. 5 článok 7 a článok 8, písm. a) — článok 2, ods. 6 článok 8, písm. b) — článok 2, ods. 7 článok 8, písm. c) — článok 2, ods. 8 článok 18 ods. 1 — článok 2, ods. 9 článok 18 ods. 2 — článok 2, ods. 10 článok 16 ods. 7 — článok 2, ods. 11 — článok 3 článok 3 článok 4 článok 4 ods. 1 — článok 20 a článok 21 článok 4 ods. 2, písm. a) — článok 22, písm. a) článok 4 ods. 2, písm. b) — článok 22, písm. b), a článok 23 ods. 1, písm. a), b) a písm. c) článok 4 ods. 2, písm. c) — článok 23 ods. 1, písm. d) článok 4 ods. 3 — článok 23 ods. 2 a ods. 4 článok 4 ods. 4 — článok 32 ods. 1, písm. i) — článok 4ods. 1 článok 9 ods. 1 — článok 4 ods. 2 článok 9 ods. 3 — článok 4 ods. 3 článok 9 ods. 1 a 2 — článok 4 ods. 4 článok 9 ods. 4 — článok 4 ods. 5 článok 9 ods. 5 — článok 4 ods. 6 článok 9 ods. 6 — článok 4 ods. 7 článok 9 ods. 9 — článok 4 ods. 8 článok 9 ods. 7 článok 5 — článok 24 — článok 5, ods. 1 článok 8, písm. a) — článok 5, ods. 2 článok 8, písm. b) — článok 5, ods. 3 článok 8, písm. c) — článok 5, ods. 4 článok 8, písm. d) — článok 5, ods. 5 článok 13 ods. 1, písm. a) — článok 5, ods. 6 — — článok 5, ods. 7 článok 13 ods. 1, písm. d) — článok 5, ods. 8 článok 13 ods. 1, písm. f) — článok 5, ods. 9 článok 18 — článok 5, ods. 10 článok 8, písm. e) — článok 5, ods. 11 článok 8, písm. g) článok 6 ods. 1 — článok 25 ods. 1 článok 6 ods. 2 — článok 25 ods. 2 článok 6 ods. 3 — článok 25 ods. 3, tretia a štvrtá veta článok 6 ods. 4 — — článok 6 ods. 5 — článok 25 ods. 3, prvá a druhá veta článok 6 ods. 6 — — — článok 6 článok 14 článok 7 — článok 28 ods. 1 — článok 7 ods. 1 článok 15 ods. 1 — článok 7 ods. 2 článok 15 ods. 3 — článok 7 ods. 2, písm. a) článok 15 ods. 3, písm. a) — článok 7 ods. 2, písm. c) článok 15 ods. 3, písm. b) — článok 7 ods. 2, písm. b) článok 15 ods. 3, písm. c) — článok 7 ods. 3, prvá a tretia veta článok 15 ods. 4 a článok 16 ods. 6 — článok 7 ods. 4 článok 15 ods. 5 — článok 7 ods. 5 — — článok 7 ods. 6 článok 17 ods. 3, prvá veta článok 8 — článok 26 — článok 8 ods. 1 prvý pododsek článok 16 ods. 1 — článok 8 ods. 1, druhý pododsek článok 16 ods. 2, prvá veta — článok 8 ods. 1, tretí pododsek — — článok 8 ods. 1, štvrtý pododsek — — článok 8 ods. 2 článok 16 ods. 4 — článok 8 ods. 3 — — článok 8 ods. 4, písm. a) článok 16 ods. 3, písm. a) — článok 8 ods. 4, písm. b) článok 16 ods. 3, písm. c) — článok 8 ods. 4, písm. c) článok 16 ods. 3, písm. d) — článok 8 ods. 4, písm. d) článok 16 ods. 3, písm. e) — článok 8 ods. 5 článok 16 ods. 8 — článok 8 ods. 6, prvý pododsek článok 17 ods. 1 a článok 17 ods. 2, písm. b) — článok 8 ods. 6, druhý pododsek článok 17 ods. 3, druhá veta — článok 8 ods. 7, prvý pododsek — — článok 8 ods. 7, druhý pododsek článok 16 ods. 2, druhá veta — článok 8 ods. 7, tretí pododsek článok 16 ods. 9 — článok 8 ods. 7, štvrtý pododsek článok 16 ods. 11 — článok 8 ods. 7, piaty pododsek — — článok 8 ods. 8 článok 16 ods. 10 — článok 8 ods. 9, písm. a) článok 16 ods. 12 — článok 8 ods. 9, písm. b) článok 16 ods. 13 článok 9 — článok 16 ods. 2 — článok 9 článok 18 článok 10 — článok 19 ods. 3 — článok 10 článok 28 článok 11 — — — článok 11 článok 29 článok 12 ods. 1 — článok 27 ods. 1 článok 12 ods. 2 — — článok 12 ods. 3 — — článok 12 ods. 4 — — článok 12 ods. 5 — — — článok 12 ods. 1 článok 32 ods. 1, písm. e) — článok 12 ods. 2 článok 32 ods. 1, písm. a) — článok 12 ods. 3 článok 32 ods. 1, písm. b) — článok 12 ods. 4 článok 32 ods. 1, písm. c) — článok 12 ods. 5 článok 32 ods. 1, písm. h) — článok 12 ods. 6 článok 32 ods. 1, písm. d) — článok 12 ods. 7 — — článok 12 ods. 8 — — článok 12 ods. 9 článok 32 ods. 1, druhá časť písmena a) článok 13 článok 13 článok 33 článok 14 — článok 19 článok 15 článok 14 článok 34 — článok 15 článok 36 článok 16 — článok 37, druhá veta článok 17 článok 16 článok 38