02013R1307 — SK — 01.03.2019 — 006.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

▼C1

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1307/2013

zo 17. decembra 2013,

▼B

ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009







HLAVA I

ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

Týmto nariadením sa ustanovujú:

a) spoločné pravidlá pre platby poskytované priamo poľnohospodárom na základe režimov podpory uvedených v prílohe I (ďalej len „priame platby“);

b) osobitné pravidlá týkajúce sa:

i) základnej platby pre poľnohospodárov (ďalej len „režim základnej platby“) a prechodného zjednodušeného režimu (ďalej len „režim jednotnej platby na plochu“);

ii) dobrovoľnej prechodnej vnútroštátnej pomoci pre poľnohospodárov;

iii) dobrovoľnej redistributívnej platby;

iv) platieb pre poľnohospodárov dodržiavajúcich poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie;

v) dobrovoľných platieb pre poľnohospodárov v oblastiach s prírodnými prekážkami;

vi) platieb pre mladých poľnohospodárov, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť;

vii) režimu dobrovoľnej viazanej podpory;

viii) osobitnej platby na bavlnu;

ix) dobrovoľného zjednodušeného režimu pre malých poľnohospodárov;

x) rámca, v ktorom Bulharsko, Chorvátsko a Rumunsko môžu doplniť priame platby.

Článok 2

Zmena prílohy I

S cieľom zabezpečiť právnu istotu je Komisia v súlade s článkom 70 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa mení zoznam režimov podpory uvedený v prílohe I, a to v takom rozsahu, ktorý je potrebný na zohľadnenie všetkých nových legislatívnych aktov o režimoch podpory, ktoré sa môžu prijať po prijatí tohto nariadenia.

Článok 3

Uplatňovanie na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori

Článok 11 sa neuplatňuje na regióny Únie uvedené v článku 349 ZFEÚ (ďalej len „najvzdialenejšie regióny“) a na priame platby poskytované na menších ostrovoch v Egejskom mori v súlade s nariadením (EÚ) č. 229/2013.

Hlavy III, IV a V tohto nariadenia sa neuplatňujú na najvzdialenejšie regióny.

Článok 4

Vymedzenie pojmov a súvisiace ustanovenia

1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

a) „poľnohospodár“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie takejto skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva, ktorej podnik sa nachádza v rámci územnej pôsobnosti zmlúv, ako je vymedzená v článku 52 ZEÚ v spojení s článkami 349 a 355 ZFEÚ, a ktorá vykonáva poľnohospodársku činnosť;

b) „podnik“ sú všetky jednotky používané na poľnohospodárske činnosti a spravované poľnohospodárom, ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu;

c) „poľnohospodárska činnosť“ je:

i) produkcia, chov alebo pestovanie poľnohospodárskych výrobkov vrátane zberu, dojenia a rozmnožovania zvierat, a chovu zvierat na poľnohospodárske účely,

▼C1

ii) udržiavanie poľnohospodárskej plochy v stave, v ktorom je vhodná na pastvu alebo pestovanie bez prípravnej činnosti nad rámec použitia bežných poľnohospodárskych postupov a techník na základe kritérií, ktoré stanovia členské štáty vychádzajúc z rámca stanoveného Komisiou, alebo

▼B

iii) vykonávanie minimálnej činnosti na poľnohospodárskych plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, pričom túto činnosť vymedzia členské štáty;

d) „poľnohospodárske výrobky“ sú produkty, s výnimkou produktov rybárstva, uvedené v prílohe I k zmluvám a bavlna;

e) „poľnohospodárska plocha“ je akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalý trávny porast a trvalé pasienky alebo trvalé plodiny;

f) „orná pôda“ je pôda obrábaná na pestovanie plodín alebo plocha vhodná na pestovanie plodín, ale ležiaca úhorom vrátane plochy vyňatej z produkcie v súlade s článkami 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999, s článkom 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005 a s článkom 28 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o pôdu v skleníkoch, alebo pod trvalými alebo mobilnými krytmi;

g) „trvalé plodiny“ sú plodiny pestované mimo osevného postupu okrem trvalého trávneho porastu a trvalých pasienkov, ktoré zaberajú pôdu päť alebo viac rokov a opakovane produkujú úrodu vrátane škôlok a mladín s krátkodobým striedaním;

▼M9

h) „trvalý trávny porast a trvalé pasienky“ (spolu ďalej len „trvalý trávny porast“) predstavujú pôdu využívanú na pestovanie tráv alebo iných rastlinných krmív (samovysiatych) alebo pestovaných (siatych), ktorá nebola zahrnutá do systému striedania plodín v podniku päť alebo viac rokov, ako aj, ak sa tak členské štáty rozhodnú, ktorá nebola preoraná päť alebo viac rokov; môžu sem patriť aj iné druhy, ako napríklad kry a/alebo stromy, ktoré sa môžu spásať, a ak sa tak členské štáty rozhodnú, iné druhy, ako napríklad kry a/alebo stromy, ktoré slúžia na výrobu krmív, pod podmienkou, že prevládajú trávy a iné rastlinné krmivá. Členské štáty sa môžu takisto rozhodnúť, že za trvalý trávny porast budú považovať:

i) pôdu, ktorú možno spásať a ktorá je súčasťou zaužívaných miestnych postupov, pri ktorých trávy a iné rastlinné krmivo tradične na spásaných plochách neprevládajú, a/alebo

ii) pôdu, ktorú možno spásať a na ktorej na spásaných plochách neprevládajú trávy a iné rastlinné krmivá alebo sa vôbec nevyskytujú;

▼B

i) „trávy alebo iné rastlinné krmivá“ sú všetky bylinné rastliny, ktoré zvyčajne rastú na prirodzených pasienkoch alebo sú bežne zahrnuté v zmesiach osiva pre pasienky alebo lúky v členskom štáte, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú využívané na spásanie zvieratami;

j) „škôlky“ sú nasledovné plochy s mladými drevnatými rastlinami, ktoré sa pestujú vonku a sú určené na presadenie:

— škôlky s viničom a vrúbľami,

— škôlky ovocných stromov a bobuľovín,

— škôlky okrasných rastlín,

— komerčné škôlky s lesnými stromami s výnimkou tých, ktoré podnik pestuje v rámci lesa pre vlastné využitie,

— škôlky so stromami a kríkmi na sadenie v záhradách, parkoch, popri cestách a na nábrežiach (napríklad rastliny na živé ploty, ružové kríky a iné okrasné kríky, okrasné ihličnany), vo všetkých prípadoch vrátane ich vrúbľov a mladých sadeníc;

k) „mladina s krátkodobým striedaním“ predstavuje plochy vysadené druhmi stromov s číselným znakom KN 0602 90 41 , ktoré vymedzia členské štáty a ktoré pozostávajú z drevnatých viacročných plodín, ktorých vrúble alebo výhonky zostávajú v zemi po zbere, pričom z nich nasledujúci rok vyrastú nové výhonky, a s maximálnym cyklom zberu, ktorý určia členské štáty;

l) „predaj“ je predaj alebo akýkoľvek iný konečný prevod vlastníctva pôdy alebo platobných nárokov; nezahŕňa predaj pôdy v prípade, že sa pôda prevádza na orgány verejnej správy alebo na použitie vo verejnom záujme, pričom prevod sa uskutočňuje na iné ako poľnohospodárske účely;

m) „prenájom“ je nájomná dohoda alebo podobná dočasná transakcia;

n) „prevod“ je prenájom alebo predaj alebo dedičstvo či predpokladané dedičstvo pôdy alebo platobných nárokov, prípadne ich akýkoľvek iný konečný prevod; nezahŕňa navrátenie nárokov po uplynutí prenájmu.

▼M9

Bez ohľadu na prvý pododsek písm. f) a h) môžu členské štáty, ktoré pred 1. januárom 2018 akceptovali pozemky pôdy ležiacej úhorom ako ornú pôdu, takéto pozemky uznávať za takúto pôdu aj po tomto dátume. Od 1. januára 2018 sa pozemky pôdy ležiacej úhorom, ktoré boli akceptované ako orná pôda podľa tohto pododseku v roku 2018, stanú v roku 2023 alebo neskôr trvalým trávnym porastom, ak sa splnia podmienky uvedené v písmene h).

▼B

2. Členské štáty:

a) stanovia kritériá, ktoré majú poľnohospodári splniť, aby dodržali povinnosť udržiavať poľnohospodársku plochu v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, ako sa uvádza v odseku 1 písm. c) bode ii);

b) pokiaľ je to v členskom štáte vhodné, vymedzia minimálnu činnosť, ktorá sa má vykonávať na poľnohospodárskych plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, ako sa uvádza v odseku 1 písm. c) bode iii);

c) vymedzia druhy stromov, ktoré možno považovať za mladinu s krátkodobým striedaním, a určia maximálny cyklus zberu pri týchto druhoch stromov, ako sa uvádza v odseku 1 písm. k).

Členské štáty môžu rozhodnúť, že pôda, ktorú možno spásať a ktorá je súčasťou zaužívaných miestnych postupov, pri ktorých trávy a iné rastlinné krmivo tradične na spásaných plochách neprevládajú, sa má považovať za trvalý trávny porast, ako sa uvádza v odseku 1 písm. h).

▼M9

Členské štáty môžu rozhodnúť, že:

a) pôda, ktorá nebola preoraná päť alebo viac rokov, sa považuje za trvalý trávny porast, ako sa uvádza v odseku 1 prvom pododseku písm. h), ak sa využíva na pestovanie tráv alebo iných rastlinných krmív (samovysiatych) alebo pestovaných (siatych) a ak nebola zahrnutá do systému striedania plodín v podniku päť alebo viac rokov;

b) medzi trvalé trávne porasty môžu patriť aj iné druhy, ako napríklad kry a/alebo stromy, ktoré slúžia na výrobu krmív, a to v oblastiach, v ktorých prevládajú trávy a iné rastlinné krmivá, a/alebo

c) pôda, ktorú možno spásať a na ktorej na spásaných plochách neprevládajú alebo sa vôbec nevyskytujú trávy a iné rastlinné krmivá, sa bude považovať za trvalý trávny porast, ako sa uvádza v odseku 1 prvom pododseku písm. h).

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že svoje rozhodnutie budú na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií uplatňovať v súlade s tretím pododsekom písm. b) a/alebo c) tohto odseku na celé svoje územie alebo na jeho časť.

Členské štáty informujú Komisiu do 31. marca 2018 o každom rozhodnutí prijatom podľa tretieho a štvrtého pododseku tohto odseku.

▼B

3. S cieľom zabezpečiť právnu istotu je Komisia v súlade s článkom 70 splnomocnená prijať delegované akty, ktorými stanoví:

a) rámec, v ktorom majú členské štáty stanoviť kritériá, ktoré majú poľnohospodári splniť, aby dodržali povinnosť zachovania poľnohospodárskej plochy v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, ako sa uvádza v odseku 1 písm. c) bode ii);

b) rámec, v ktorom členské štáty vymedzia minimálne činnosti, ktoré sa majú vykonávať na poľnohospodárskych plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, ako sa uvádza v odseku 1 písm. c) bode iii);

c) kritériá na určenie prevahy tráv a iných rastlinných krmív a kritériá na určenie zaužívaných miestnych postupov uvedených v odseku 1 písm. h).







HLAVA II

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O PRIAMYCH PLATBÁCH







KAPITOLA 1

Spoločné pravidlá pre priame platby

Článok 5

Všeobecné ustanovenia o spoločnej poľnohospodárskej politike

Nariadenie (EÚ) č. 1306/2013 a ustanovenia prijaté podľa neho sa uplatňujú na režimy ustanovené v tomto nariadení.

Článok 6

Vnútroštátne stropy

1. V prílohe II sa pre každý členský štát a na každý rok stanovia vnútroštátne stropy obsahujúce celkovú hodnotu všetkých pridelených platobných nárokov, národnej rezervy alebo regionálnych rezerv a stropov stanovených v súlade s článkami 42, 47, 49, 51 a 53.

Ak členský štát využije možnosť ustanovenú v článku 22 ods. 2, vnútroštátny strop stanovený pre tento členský štát na príslušný rok v prílohe II sa môže prekročiť o sumu vypočítanú v súlade s uvedeným odsekom.

2. Odchylne od odseku 1 sa v prílohe II pre každý členský štát, ktorý uplatňuje režim jednotnej platby na plochu, a na každý rok stanoví vnútroštátny strop zahŕňajúci stropy stanovené v súlade s článkami 36, 42, 47, 49, 51 a 53.

▼M9

Ak členský štát využije možnosť ustanovenú v článku 36 ods. 4 druhom pododseku, vnútroštátny strop stanovený v prílohe II pre tento členský štát na príslušný rok sa môže prekročiť o sumu vypočítanú v súlade s uvedeným pododsekom.

▼M1

3. S cieľom zohľadniť vývoj v súvislosti s maximálnou celkovou výškou priamych platieb, ktoré je možné poskytnúť, vrátane výšky vyplývajúcej z rozhodnutí, ktoré členské štáty prijmú v súlade s článkom 136a nariadenia (ES) č. 73/2009 a článkom 14 tohto nariadenia, a výšky vyplývajúcej z uplatňovania článku 20 ods. 2 tohto nariadenia je Komisia v súlade s článkom 70 tohto nariadenia splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa upravia vnútroštátne stropy uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

▼B

Článok 7

Čisté stropy

1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 8, celková výška priamych platieb, ktoré je možné v členskom štáte poskytnúť podľa hláv III, IV a V za kalendárny rok, nepresiahne po uplatnení článku 11 zodpovedajúci strop stanovený v prílohe III.

Ak by celková výška priamych platieb, ktoré sa majú poskytnúť v členskom štáte, prekročila strop stanovený v prílohe III, uvedený členský štát lineárne zníži výšky všetkých priamych platieb s výnimkou priamych platieb poskytnutých na základe nariadenia (EÚ) č. 228/2013 a nariadenia (EÚ) č. 229/2013.

▼M12

2. Pre každý členský štát a za každý kalendárny rok sa ako podpora Únie financovaná v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) sprístupní odhadovaný výsledok zníženia platieb podľa článku 11 (ktorý predstavuje rozdiel medzi vnútroštátnym stropom stanoveným v prílohe II, ku ktorému sa pripočíta suma, ktorá je k dispozícii v súlade s článkom 58, a čistým stropom stanoveným v prílohe III).

▼B

3. S cieľom zohľadniť vývoj v súvislosti s maximálnou celkovou výškou priamych platieb, ktorú je možné poskytnúť, vrátane výšky vyplývajúcej z rozhodnutí, ktoré členské štáty prijmú podľa článku 14, je Komisia v súlade s článkom 70 splnomocnená prijať delegované akty, ktorými sa prispôsobia stropy uvedené v prílohe III.

Článok 8

Finančná disciplína

1. Miera úprav určená v súlade s článkom 26 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 sa uplatňuje len na priame platby nad 2 000 EUR, ktoré sa poľnohospodárom majú poskytnúť v príslušnom kalendárnom roku.

2. V dôsledku postupného zavedenia priamych platieb ustanoveného v článku 16 sa odsek 1 tohto článku vzťahuje na Bulharsko a Rumunsko od 1. januára 2016.

V dôsledku postupného zavedenia priamych platieb ustanoveného v článku 17 sa odsek 1 tohto článku vzťahuje na Chorvátsko od 1. januára 2022.

3. S cieľom zaručiť správne uplatňovanie úprav priamych platieb so zreteľom na finančnú disciplínu je Komisia v súlade s článkom 70 splnomocnená prijať delegované akty, ktorými sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa základu na výpočet znížení, ktoré majú členské štáty uplatňovať na poľnohospodárov podľa odseku 1 tohto článku.

4. V prípade právnickej osoby či skupiny fyzických alebo právnických osôb môžu členské štáty uplatniť mieru úprav uvedenú v odseku 1 na úrovni členov týchto právnických osôb alebo skupín, ak sa vo vnútroštátnom práve ustanovujú práva a povinnosti jednotlivých členov porovnateľné s právami a povinnosťami jednotlivých poľnohospodárov, ktorí majú postavenie najvyššieho predstaviteľa podniku, a to najmä pokiaľ ide o ich ekonomickú, sociálnu a daňovú situáciu, za predpokladu, že prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.

Článok 9

Aktívny poľnohospodár

1. Priame platby sa neposkytnú fyzickým ani právnickým osobám, ani skupinám fyzických alebo právnických osôb, ktorých poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie a ktoré na uvedených plochách nevykonávajú minimálnu činnosť, ktorú členské štáty vymedzili v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b).

2. Priame platby sa neposkytnú fyzickým ani právnickým osobám, ani skupinám fyzických alebo právnických osôb, ktoré prevádzkujú letiská, železničné služby, vodárne, realitné služby, trvalé športoviská a rekreačné plochy.

Členské štáty môžu podľa potreby na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií rozhodnúť, že doplnia zoznam uvedený v prvom pododseku o ďalšie podobné nepoľnohospodárske typy podnikania alebo činnosti, a následne sa môžu rozhodnúť ktorékoľvek z takýchto doplnení vypustiť.

Osoba alebo skupina osôb, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti prvého alebo druhého pododseku, sa však považuje za aktívneho poľnohospodára, ak vo forme požadovanej členskými štátmi poskytne overiteľný dôkaz, ktorým preukáže ktorúkoľvek z týchto skutočností:

a) že ročná výška priamych platieb je aspoň 5 % celkových príjmov, ktoré získala z nepoľnohospodárskych činností za posledné účtovné obdobie, za ktoré je takýto dôkaz k dispozícii;

b) že jej poľnohospodárske činnosti nie sú nepodstatné;

c) že jej hlavným obchodným alebo podnikateľským cieľom je výkon poľnohospodárskej činnosti.

3. Členské štáty sa okrem odsekov 1 a 2 môžu na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií rozhodnúť, že priame platby sa neposkytnú fyzickým alebo právnickým osobám, alebo skupinám fyzických alebo právnických osôb:

a) ktorých poľnohospodárska činnosť tvorí len nepodstatnú časť ich celkovej hospodárskej činnosti; a/alebo

b) ktorých hlavnou činnosťou alebo podnikateľským cieľom nie je výkon poľnohospodárskej činnosti.

▼M9

3a. Popri odsekoch 1, 2 a 3 sa členské štáty môžu rozhodnúť, že poľnohospodárom, ktorí nie sú registrovaní na svoju poľnohospodársku činnosť v národnom daňovom registri alebo v registri sociálneho zabezpečenia, neposkytnú žiadne priame platby.

▼M9

4. Odseky 2, 3 a 3a sa neuplatňujú na poľnohospodárov, ktorí v predchádzajúcom roku dostali priame platby nepresahujúce určitú sumu. O tejto sume rozhodujú členské štáty na základe objektívnych kritérií, ako napríklad ich národné alebo regionálne charakteristiky, a jej výška nesmie byť vyššia než 5 000 EUR.

▼B

5. S cieľom zaručiť ochranu práv poľnohospodárov je Komisia v súlade s článkom 70 splnomocnená prijať delegované akty, ktorými sa určia:

a) kritériá na stanovenie prípadov, keď sa poľnohospodárska plocha poľnohospodára bude považovať prevažne za plochu prirodzene ponechanú v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie;

b) kritériá na stanovenie rozlíšenia medzi príjmami z poľnohospodárskych a nepoľnohospodárskych činností;

c) kritériá na stanovenie výšky priamych platieb uvedených v odsekoch 2 a 4, ktoré sa osobitne týkajú priamych platieb v prvom roku pridelenia platobných nárokov v prípade, že hodnota platobných nárokov ešte nie je definitívne stanovená, ako aj kritériá, ktoré sa osobitne týkajú priamych platieb pre nových poľnohospodárov;

d) kritériá, ktoré majú poľnohospodári splniť, aby na účely odsekov 2 a 3 preukázali, že ich poľnohospodárske činnosti nie sú nepodstatné a že ich hlavným obchodným alebo podnikateľským cieľom je výkon poľnohospodárskej činnosti.

▼M9

6. Členské štáty oznámia Komisii do 1. augusta 2014 každé rozhodnutie uvedené v odseku 2, 3 alebo 4 a do 31. marca 2018 každé rozhodnutie uvedené v odseku 3a. Zmeny takýchto rozhodnutí oznámia členské štáty Komisii do dvoch týždňov od dátumu prijatia každého rozhodnutia o zmene.

▼M9

7. Členské štáty môžu rozhodnúť, že od roku 2018 alebo od ktoréhokoľvek nasledujúceho roka sa osoby alebo skupiny osôb, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 2 prvého a druhého pododseku, na účely preukázania, že sú aktívnymi poľnohospodármi, môžu odvolávať iba na jedno alebo dve z troch kritérií uvedených v odseku 2 treťom pododseku. Členské štáty oznámia Komisii takéto rozhodnutie do 31. marca 2018, ak sa uplatňuje od roku 2018, alebo do 1. augusta roka, ktorý predchádza jeho uplatňovaniu, ak sa uplatňuje od nasledujúceho roka.

8. Členské štáty sa môžu rozhodnúť ukončiť uplatňovanie odseku 2 od roku 2018 alebo ktoréhokoľvek nasledujúceho roka. Takéto rozhodnutie oznámia Komisii do 31. marca 2018, ak sa uplatňuje od roku 2018, alebo do 1. augusta roka, ktorý predchádza jeho uplatňovaniu, ak sa uplatňuje od nasledujúceho roka.

▼B

Článok 10

Minimálne požiadavky na získanie priamych platieb

1. Členské štáty rozhodnú, v ktorom z nasledujúcich prípadov neposkytnú priame platby poľnohospodárovi:

a) ak celková výška priamych platieb, ktoré sú požadované alebo sa majú poskytnúť pred uplatnením článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 v danom kalendárnom roku, je menej ako 100 EUR;

b) ak plocha podniku, na ktorú možno poskytnúť podporu a na ktorú sa požadujú alebo sa majú poskytnúť priame platby pred uplatnením článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, je menej ako jeden hektár.

2. S cieľom zohľadniť štruktúru svojich poľnohospodárskych sektorov môžu členské štáty upraviť prahové hodnoty stanovené v odseku 1 písm. a) a b) v rozsahu uvedenom v prílohe IV.

3. Ak sa členský štát rozhodol uplatniť prahovú hodnotu pre plochu podľa odseku 1 písm. b), písmeno a) uvedeného odseku sa bez ohľadu na to uplatní na tých poľnohospodárov, ktorým sa poskytuje viazaná podpora na zvieratá uvedená v hlave IV a ktorí majú menej hektárov, ako je prahová hodnota pre plochu.

4. Dotknuté členské štáty sa môžu rozhodnúť, že na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori neuplatnia odsek 1.

5. V Bulharsku a Rumunsku sa na rok 2015 požadovaná suma alebo suma, ktorá sa má poskytnúť, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a), vypočíta na základe príslušnej sumy stanovenej v prílohe V bode A.

V Chorvátsku sa na roky 2015 – 2021 požadovaná suma alebo suma, ktorá sa má poskytnúť, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a), vypočíta na základe sumy stanovenej v prílohe VI bode A.

Článok 11

Znižovanie platieb

1. Členské štáty znížia výšku priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť podľa hlavy III kapitoly 1 pre daný kalendárny rok najmenej o 5 % v tej časti sumy, ktorá prekračuje 150 000 EUR.

2. Pred uplatnením odseku 1 môžu členské štáty odpočítať mzdy súvisiace s poľnohospodárskou činnosťou, ktoré v predchádzajúcom kalendárnom roku poľnohospodár skutočne vyplatil a nahlásil vrátane daní a sociálnych príspevkov súvisiacich so zamestnaním, od sumy priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť v danom kalendárnom roku podľa hlavy III kapitoly 1. V prípade, že nie sú k dispozícii žiadne údaje týkajúce sa miezd, ktoré v predchádzajúcom kalendárnom roku poľnohospodár skutočne vyplatil a nahlásil, použijú sa najnovšie dostupné údaje.

3. Ak sa členský štát rozhodne poskytnúť poľnohospodárovi redistributívnu platbu podľa hlavy III kapitoly 2 a použiť na tento účel viac ako 5 % ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II, daný členský štát sa môže rozhodnúť neuplatňovať tento článok.

Ak sa členský štát rozhodne poskytnúť poľnohospodárom redistributívnu platbu podľa hlavy III kapitoly 2 a uplatňovanie maximálnych limitov stanovených v článku 41 ods. 4 mu bráni použiť na tento účel viac než 5 % z ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II, daný členský štát sa môže rozhodnúť neuplatňovať tento článok.

4. Poľnohospodárom, u ktorých sa zistilo, že po 18. októbri 2011 umelo vytvárali podmienky s cieľom vyhnúť sa účinkom tohto článku, sa neposkytnú žiadne výhody v podobe vyňatia zo znižovania platieb.

5. V prípade právnickej osoby či skupiny fyzických alebo právnických osôb môžu členské štáty uplatniť zníženie uvedené v odseku 1 na úrovni členov týchto právnických osôb alebo skupín, ak sa vo vnútroštátnom práve ustanovujú práva a povinnosti jednotlivých členov porovnateľné s právami a povinnosťami jednotlivých poľnohospodárov, ktorí majú postavenie vedúceho podniku, a to najmä pokiaľ ide o ich ekonomickú, sociálnu a daňovú situáciu, za predpokladu, že prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.

▼M9

6. Členské štáty môžu v súlade s týmto článkom každý rok prehodnotiť svoje rozhodnutia o znižovaní platieb, a to za predpokladu, že takéto prehodnotenie nebude viesť k zníženiu súm dostupných pre rozvoj vidieka.

Členské štáty oznámia Komisii rozhodnutia prijaté v súlade s týmto článkom a akýkoľvek odhadovaný výsledok znižovaní pre roky do roku 2019, a to do 1. augusta roku, ktorý predchádza roku, v ktorom sa majú takéto rozhodnutia uplatňovať, pričom posledný možný dátum pre takéto oznámenie je 1. august 2018.

▼M12

Pre rok 2020 členské štáty oznámia Komisii rozhodnutia prijaté v súlade s týmto článkom a akýkoľvek odhadovaný výsledok znižovania do 31. decembra 2019.

▼B

Článok 12

Viacero nárokov

Plocha zodpovedajúca počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, v súvislosti s ktorou podal poľnohospodár žiadosť o základnú platbu podľa hlavy III kapitoly 1, môže byť predmetom žiadosti o akúkoľvek ďalšiu priamu platbu, ako aj o akúkoľvek ďalšiu pomoc, na ktorú sa toto nariadenie nevzťahuje, ak nie je v tomto nariadení výslovne ustanovené inak.

Článok 13

Štátna pomoc

Odchylne od článku 211 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 ( 1 ) sa na platby, ktoré uskutočnili členské štáty v súlade s týmto nariadením, neuplatňujú články 107, 108 a 109 ZFEÚ.

Článok 14

Pružnosť medzi piliermi

1. Členské štáty môžu do 31. decembra 2013 rozhodnúť, že ako dodatočnú podporu sprístupnia až do výšky 15 % svojich vnútroštátnych ročných stropov na kalendárny rok 2014 stanovených v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 73/2009 a svojich vnútroštátnych ročných stropov na kalendárne roky 2015 až 2019 stanovených v prílohe II k tomuto nariadeniu na opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka financovaných z EPFRV, ako je uvedené v nariadení (EÚ) č. 1305/2013. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude k dispozícii na poskytovanie priamych platieb.

Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa Komisii oznámi do 31. decembra 2013. V rozhodnutí sa stanoví percentuálny podiel uvedený v uvedenom pododseku, ktorý môže byť v jednotlivých kalendárnych rokoch rozdielny.

Členské štáty, ktoré neprijmú rozhodnutie uvedené v prvom pododseku s ohľadom na kalendárny rok 2014, môžu do 1. augusta 2014 prijať uvedené rozhodnutie, pokiaľ ide o kalendárne roky 2015 až 2019. Členské štáty Komisii oznámia každé takéto rozhodnutie do uvedeného dátumu.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že prehodnotia rozhodnutia uvedené v tomto odseku s účinnosťou od kalendárneho roku 2018. Výsledkom akékoľvek rozhodnutia založeného na takomto prehodnotení nesmie byť zníženie percentuálneho podielu oznámeného Komisii v súlade s prvým, druhým a tretím pododsekom. Všetky rozhodnutia založené na takomto prehodnotení oznámia členské štáty Komisii do 1. augusta 2017.

▼M9

Členské štáty môžu rozhodnúť o prehodnotení rozhodnutí uvedených v tomto odseku s účinnosťou od kalendárneho roka 2019, pričom do 1. augusta 2018 oznámia Komisii akékoľvek rozhodnutie založené na takomto prehodnotení. Výsledkom akékoľvek rozhodnutia založeného na takomto prehodnotení nesmie byť zníženie percentuálneho podielu oznámeného Komisii v súlade s prvým, druhým, tretím a štvrtým pododsekom.

▼M12

Do 31. decembra 2019 sa členské štáty môžu rozhodnúť, že ako dodatočnú podporu financovanú v rámci EPFRV v rozpočtovom roku 2021 sprístupnia až 15 % svojich ročných vnútroštátnych stropov na kalendárny rok 2020 stanovených v prílohe II k tomuto nariadeniu. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude k dispozícii na poskytovanie priamych platieb. Uvedené rozhodnutie sa Komisii oznámi do 31. decembra 2019 a stanoví sa v ňom zvolený percentuálny podiel.

▼B

2. Členské štáty, ktoré neprijmú rozhodnutie uvedené v odseku 1, sa môžu do 31. decembra 2013 rozhodnúť, že ako priame platby sprístupnia až 15 %, alebo v prípade Bulharska, Estónska, Španielska, Lotyšska, Litvy, Poľska, Portugalska, Rumunska, Slovenska, Fínska, Švédska a Spojeného kráľovstva až 25 % sumy vyčlenenej na podporu opatrení v rámci programov rozvoja vidieka financovaných z EPFRV v období 2015 – 2020, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. 1305/2013. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude k dispozícii na podporné opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka.

Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa Komisii oznámi do 31. decembra 2013. V uvedenom rozhodnutí sa stanoví percentuálny podiel uvedený v uvedenom pododseku, ktorý môže byť rozdielny v jednotlivých kalendárnych rokoch.

Členské štáty, ktoré neprijmú rozhodnutie uvedené v prvom pododseku na rozpočtový rok 2015, môžu do 1. augusta 2014 prijať uvedené rozhodnutie, pokiaľ ide o rozpočtové roky 2016 až 2020. Všetky takéto rozhodnutia oznámia členské štáty Komisii do uvedeného dátumu.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že prehodnotia rozhodnutia uvedené v tomto odseku s účinnosťou pre rozpočtové roky 2019 a 2020. Výsledkom každého rozhodnutia založeného na takomto prehodnotení nesmie byť zvýšenie percentuálneho podielu oznámeného Komisii v súlade s prvým, druhým a tretím pododsekom. Všetky rozhodnutia založené na takomto prehodnotení oznámia členské štáty Komisii do 1. augusta 2017.

▼M9

Členské štáty môžu rozhodnúť o prehodnotení rozhodnutí uvedených v tomto odseku s účinnosťou od kalendárneho roka 2019, pričom do 1. augusta 2018 oznámia Komisii akékoľvek rozhodnutie založené na takomto prehodnotení. Výsledkom každého rozhodnutia založeného na takomto prehodnotení nesmie byť zvýšenie percentuálneho podielu oznámeného Komisii v súlade s prvým, druhým, tretím a štvrtým pododsekom.

▼M12

Do 31. decembra 2019 sa členské štáty môžu rozhodnúť, že ako priame platby sprístupnia až 15 % alebo v prípade Bulharska, Estónska, Španielska, Lotyšska, Litvy, Poľska, Portugalska, Rumunska, Slovenska, Fínska a Švédska až 25 % sumy vyčlenenej na podporu financovanú v rámci EPFRV v rozpočtovom roku 2021 na základe právnych predpisov Únie prijatých po prijatí príslušného nariadenia Radou podľa článku 312 ods. 2 ZFEÚ. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude k dispozícii na podporu financovanú v rámci EPFRV. Uvedené rozhodnutie sa Komisii oznámi do 31. decembra 2019 a stanoví sa v ňom zvolený percentuálny podiel.

▼B

Článok 15

Preskúmanie

Režimy podpory uvedené v prílohe I sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté prípadné preskúmanie, ktoré sa realizuje kedykoľvek na základe hospodárskeho vývoja a rozpočtovej situácie. Toto preskúmanie môže viesť k prijatiu legislatívnych aktov, delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ alebo vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ.







KAPITOLA 2

Ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na Bulharsko, Chorvátsko a Rumunsko

Článok 16

Postupné zavádzanie priamych platieb v Bulharsku a Rumunsku

Pre Bulharsko a Rumunsko sa stropy stanovené v súlade s článkami 42, 47, 49, 51, 53 a 65 na rok 2015 stanovia na základe sumy stanovenej v prílohe V bode A.

Článok 17

Postupné zavádzanie priamych platieb v Chorvátsku

V Chorvátsku sa priame platby zavedú v súlade s týmto harmonogramom prírastkov vyjadrených ako percentuálny podiel zodpovedajúcej výšky priamych platieb, ako sa bude uplatňovať od roku 2022:

25 % v roku 2013,

30 % v roku 2014,

35 % v roku 2015,

40 % v roku 2016,

50 % v roku 2017,

60 % v roku 2018,

70 % v roku 2019,

80 % v roku 2020,

90 % v roku 2021,

100 % od roku 2022.

Článok 18

Doplnkové vnútroštátne priame platby a priame platby v Bulharsku a Rumunsku

1. V roku 2015 môžu Bulharsko a Rumunsko využívať vnútroštátne priame platby s cieľom doplniť platby poskytnuté v rámci režimu základných platieb uvedeného v hlave III kapitole 1 oddieloch 1, 2 a 3. Celková výška uvedených platieb neprekročí príslušnú sumu stanovenú v prílohe V bode B.

2. V roku 2015 môže Bulharsko využívať vnútroštátne priame platby s cieľom doplniť platby poskytnuté v rámci režimu osobitnej platby na bavlnu uvedeného v hlave IV kapitole 2. Celková výška uvedených platieb neprekročí sumu stanovenú v prílohe V bode C.

3. Doplnkové vnútroštátne priame platby sa udeľujú v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže.

Článok 19

Doplnkové vnútroštátne priame platby pre Chorvátsko

1. Chorvátsko môže v prípade potreby doplniť akýkoľvek režim podpory zo zoznamu v prílohe I pod podmienkou, že to schváli Komisia.

2. Suma doplnkových vnútroštátnych priamych platieb, ktorá sa môže poskytnúť v určitom roku a na určitý režim podpory, je obmedzená konkrétnym finančným krytím. Toto finančné krytie sa stanoví ako rozdiel medzi:

a) výškou priamej podpory, ktorá je k dispozícii pre dotknutý režim podpory po úplnom zavedení priamych platieb v súlade s článkom 17 na kalendárny rok 2022, a

b) výškou priamej podpory, ktorá je v príslušnom kalendárnom roku k dispozícii pre dotknutý režim podpory na základe uplatňovania harmonogramu prírastkov v súlade s článkom 17.

3. Celková výška poskytnutých doplnkových vnútroštátnych priamych platieb nepresahuje strop stanovený v prílohy VI bode B na zodpovedajúci kalendárny rok.

4. Na základe objektívnych kritérií a po schválení Komisiou môže Chorvátsko rozhodnúť o výške doplnkových vnútroštátnych priamych platbách, ktoré poskytne.

5. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa schvália platby podľa tohto článku, uvedú príslušné režimy podpory a vymedzí výšku, do akej sa doplnkové vnútroštátne priame platby môžu vyplatiť.

Pokiaľ ide o doplnkové vnútroštátne priame platby, ktoré majú doplniť dobrovoľnú viazanú podporu uvedenú v hlave IV kapitole 1, vo vykonávacích aktoch sa uvádzajú aj konkrétne typy hospodárenia alebo konkrétne poľnohospodárske sektory uvedené v článku 52 ods. 3, na ktoré sa doplnkové vnútroštátne priame platby môžu vzťahovať.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú bez uplatnenia postupu uvedeného v článku 71 ods. 2 alebo 3.

6. Podmienky oprávnenosti na doplnkové vnútroštátne priame platby pre Chorvátsko sú rovnaké ako podmienky oprávnenosti na podporu v rámci zodpovedajúceho režimu podpory v súlade s týmto nariadením.

7. Na doplnkové vnútroštátne priame platby pre Chorvátsko sa vzťahujú všetky úpravy, ktoré môžu byť na základe vývoja SPP potrebné. Poskytujú sa v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže.

8. Chorvátsko predloží správu s informáciami o opatreniach na vykonanie doplnkových vnútroštátnych priamych platieb do 30. júna roka, ktorý nasleduje po ich vykonaní. V správe uvedie aspoň:

a) akékoľvek zmeny situácie, ktoré majú vplyv na doplnkové vnútroštátne priame platby;

b) pre každú doplnkovú vnútroštátnu priamu platbu počet prijímateľov a celkovú sumu poskytnutých doplnkových vnútroštátnych priamych platieb, ako aj údaje o hektároch a počte zvierat alebo iných jednotkách, na ktoré sa uvedená doplnková vnútroštátna priama platba poskytla;

c) správu o kontrolných opatreniach uplatňovaných v súvislosti s poskytnutými doplnkovými vnútroštátnymi priamymi platbami.

Článok 20

Osobitná národná odmínovacia rezerva pre Chorvátsko

1. Od roku 2015 Chorvátsko každoročne do 31. januára informuje Komisiu o oblastiach, ktoré sa určia v súlade s článkom 57a ods. 10 nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktoré sa v predchádzajúcom kalendárnom roku začali opätovne využívať na poľnohospodárske činnosti.

Chorvátsko takisto oznamuje Komisii počet platobných nárokov, ktoré sú k dispozícii pre poľnohospodárov k 31. decembru predchádzajúceho kalendárneho roka, ako aj sumu, ktorá sa k tomuto rovnakému dátumu z osobitnej národnej odmínovacej rezervy ešte nevyužila.

Oznámenia stanovené v prvom a druhom pododseku sa prípadne predkladajú za jednotlivé regióny vymedzené v súlade s článkom 23 ods. 1 tohto nariadenia.

2. Pri úprave prílohy II podľa článku 6 ods. 3 Komisia každoročne vypočíta sumu, ktorá sa má pripočítať k sumám stanoveným pre Chorvátsko v uvedenej prílohe, s cieľom financovať podporu, ktorá sa má poskytovať v rámci režimov uvedených v prílohe I pre oblasti uvedené v odseku 1 tohto článku. Táto suma sa vypočíta na základe údajov, ktoré Chorvátsko oznámi v súlade s odsekom 1 tohto článku, a odhadovaného priemeru priamych platieb na hektár v Chorvátsku za príslušný rok.

Maximálna suma, ktorá sa pripočíta v súlade s prvým pododsekom na základe všetkých oblastí, ktoré Chorvátsko oznámi v súlade s odsekom 1 tohto článku do roku 2022, je 9 600 000 EUR a podlieha harmonogramu zavádzania priamych platieb v súlade s článkom 17. Výsledné maximálne ročné sumy sa uvádzajú v prílohe VII.

3. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanoví časť sumy, ktorá sa má pripočítať v súlade s odsekom 2 a ktorú Chorvátsko zahrnie do osobitnej národnej odmínovacej rezervy s cieľom prideliť platobné nároky pre oblasti uvedené v odseku 1. Táto časť sa vypočíta na základe pomeru medzi stropom pre režim základných platieb a vnútroštátnym stropom stanoveným v prílohe II pred zvýšením vnútroštátneho stropu v súlade s odsekom 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 71 ods. 2.

4. V období rokov 2015 až 2022 Chorvátsko využíva osobitnú národnú odmínovaciu rezervu na prideľovanie platobných nárokov poľnohospodárom na základe odmínovanej pôdy, ktorú poľnohospodári v danom roku nahlásili, ak:

a) takáto pôda sa skladá z hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu v zmysle článku 32 ods. 2 až 5;

b) predmetná pôda sa opätovne začala využívať na poľnohospodárske činnosti počas predchádzajúceho kalendárneho roka; a

c) táto pôda sa Komisii oznámila v súlade s odsekom 1 tohto článku.

5. Hodnota platobných nárokov stanovených na základe tohto článku zodpovedá priemernej vnútroštátnej alebo regionálnej hodnote platobných nárokov v roku pridelenia v rámci sumy, ktorá je k dispozícii v osobitnej národnej odmínovacej rezerve.

6. S cieľom zohľadniť dôsledky opätovného využívania odmínovanej pôdy na poľnohospodárske činnosti, ktoré Chorvátsko v súlade s týmto článkom oznámilo, Komisia je v súlade s článkom 70 splnomocnená prijať delegované akty, ktorými sa prispôsobia sumy stanovené v prílohe VI.







HLAVA III

REŽIM ZÁKLADNÝCH PLATIEB, REŽIM JEDNOTNEJ PLATBYNA PLOCHU A SÚVISIACE PLATBY







KAPITOLA 1

Režim základných platieb a režim jednotnej platby na plochu







Oddiel 1

Vytvorenie režimu základných platieb

Článok 21

Platobné nároky

1. Podpora v rámci režimu základných platieb je dostupná pre poľnohospodárov, ktorí:

a) získajú platobné nároky podľa tohto nariadenia prostredníctvom pridelenia podľa článku 20 ods. 4, prostredníctvom prvého pridelenia podľa článku 24 alebo článku 39, prostredníctvom pridelenia z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv podľa článku 30 alebo prostredníctvom prevodu podľa článku 34; alebo

b) spĺňajú podmienky článku 9 a sú prostredníctvom vlastníctva alebo prenájmu držiteľmi platobných nárokov v členskom štáte, ktorý sa v súlade s odsekom 3 rozhodol ponechať si svoje existujúce platobné nároky.

2. Platnosť platobných nárokov získaných v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 a nariadením (ES) č. 73/2009 uplynie 31. decembra 2014.

3. Odchylne od odseku 2 sa môžu členské štáty, ktoré zaviedli režim jednotnej platby v súlade s hlavou III kapitolou 5 oddielom I alebo hlavou III kapitolou 6 nariadenia (ES) č. 1782/2003, alebo hlavou III kapitolou 3 nariadenia (ES) č. 73/2009, od 1. augusta 2014 rozhodnúť ponechať si existujúce platobné nároky. Všetky takéto rozhodnutia oznámia členské štáty Komisii do uvedeného dátumu.

4. Pokiaľ ide o členské štáty, ktoré prijmú rozhodnutie uvedené v odseku 3, ak počet platobných nárokov prostredníctvom vlastníctva alebo prenájmu stanovený v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 a nariadením (ES) č. 73/2009, ktorých je poľnohospodár držiteľom ku konečnému dátumu pre podanie žiadostí, ktorý sa stanoví súlade s článkom 78 prvý pododsek písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, je vyšší ako počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré poľnohospodár nahlási vo svojej žiadosti o pomoc v súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 na rok 2015 a ktoré má k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom, ktorý však nie je neskorší ako dátum stanovený v tomto členskom štáte na zmenu tejto žiadosti o pomoc, platnosť počtu platobných nárokov prevyšujúcich počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, uplynie v uvedený deň stanovený členským štátom na zmenu žiadosti.

Článok 22

Strop režimu základných platieb

1. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanoví pre každý členský štát ročný vnútroštátny strop pre režim základných platieb odpočítaním stropov stanovených v súlade s článkami 42, 47, 49, 51 a 53, z ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 71 ods. 2.

2. Suma vypočítaná pre každý členský štát v súlade s odsekom 1 tohto článku sa môže zvýšiť o maximálne 3 % príslušného ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II, po odpočítaní sumy vyplývajúcej z uplatnenia článku 47 ods. 1 pre príslušný rok. Ak členský štát uplatní takéto zvýšenie, Komisia uvedené zvýšenie vezme na vedomie pri stanovovaní ročného vnútroštátneho stropu pre režim základných platieb podľa odseku 1 tohto článku. Členské štáty na tento účel Komisii do 1. augusta 2014 oznámia ročné percentuálne podiely, o ktoré sa má suma vypočítaná podľa odseku 1 tohto článku zvýšiť.

3. Členské štáty môžu každoročne prehodnotiť svoje rozhodnutie uvedené v odseku 2 a Komisiu o každom rozhodnutí založenom na takomto prehodnotení informujú do 1. augusta roku predchádzajúceho jeho uplatňovaniu.

4. Pre každý členský štát a za každý rok sa celková hodnota všetkých platobných nárokov a národnej rezervy alebo regionálnych rezerv rovná príslušnému ročnému vnútroštátnemu stropu, ktorý Komisia stanovila podľa odseku 1.

▼M12

5. Ak je strop pre členský štát stanovený Komisiou podľa odseku 1 tohto článku iný ako strop z predchádzajúceho roka v dôsledku akéhokoľvek rozhodnutia prijatého uvedeným členským štátom v súlade s odsekom 3 tohto článku, článkom 14 ods. 1 alebo 2, článkom 42 ods. 1, článkom 49 ods. 1 druhým pododsekom, článkom 51 ods. 1 druhým pododsekom alebo článkom 53, uvedený členský štát lineárne zníži alebo zvýši hodnotu všetkých platobných nárokov s cieľom zabezpečiť súlad s odsekom 4 tohto článku.

▼B

Článok 23

Regionálne prideľovanie vnútroštátnych stropov

1. Členské štáty sa môžu do 1. augusta 2014 rozhodnúť, že budú uplatňovať režim základných platieb na regionálnej úrovni. V takom prípade vymedzia regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ako sú napríklad ich poľnohospodárske a sociálno-ekonomické vlastnosti, ich regionálny poľnohospodársky potenciál alebo ich inštitucionálna či administratívna štruktúra.

Členské štáty uplatňujúce článok 36 môžu do 1. augusta roka, ktorý predchádza prvému roku vykonávania režimu základnej platby, prijať rozhodnutie uvedené v prvom pododseku.

2. Členské štáty rozdelia ročné vnútroštátne stropy pre režim základných platieb uvedené v článku 22 ods. 1 medzi regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.

Členské štáty, ktoré neuplatňujú článok 30 ods. 2, uskutočnia toto rozdelenie po lineárnom znížení ustanovenom v článku 30 ods. 1.

3. Členské štáty môžu rozhodnúť, že tieto regionálne stropy budú podliehať postupným ročným úpravám podľa vopred určených každoročných krokov a v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ako je napríklad poľnohospodársky potenciál alebo environmentálne kritériá.

4. V rozsahu nevyhnutnom na dodržanie platných regionálnych stropov určených v súlade s odsekom 2 alebo 3 členské štáty lineárne znížia alebo zvýšia hodnotu platobných nárokov vo všetkých príslušných regiónoch.

5. Členské štáty uplatňujúce odsek 1 sa môžu rozhodnúť, že prestanú uplatňovať režim základných platieb na regionálnej úrovni od dátumu, ktorý stanovia.

6. Členské štáty uplatňujúce prvý pododsek odseku 1 oznámia Komisii do 1. augusta 2014 rozhodnutie uvedené v uvedenom pododseku a opatrenia prijaté na účely uplatňovania odsekov 2 a 3.

Členské štáty uplatňujúce druhý pododsek odseku 1 oznámia Komisii do 1. augusta príslušného roka každé rozhodnutie uvedené v uvedenom pododseku a opatrenia prijaté na účely uplatňovania odsekov 2 a 3.

Členské štáty uplatňujúce odsek 1 oznámia Komisii každé rozhodnutie uvedené v odseku 5 do 1. augusta roka, ktorý predchádza prvému roku uplatňovania uvedeného rozhodnutia.

Článok 24

Prvé pridelenie platobných nárokov

1. Platobné nároky sa pridelia poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9 tohto nariadenia, ak:

a) požiadajú o pridelenie platobných nárokov v rámci režimu základných platieb do konečného dátumu pre podanie žiadostí v roku 2015, ktorý sa stanoví v súlade s článkom 78 prvým pododsekom písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, s výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností, a

b) boli oprávnení získať platby pred akýmkoľvek znížením či vylúčením stanoveným v hlave II kapitole 4 nariadenia (ES) č. 73/2009 v súvislosti so žiadosťou o priame platby, prechodnú vnútroštátnu pomoc alebo o doplnkové vnútroštátne priame platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009 na rok 2013.

Prvý pododsek sa neuplatňuje v členských štátoch uplatňujúcich článok 21 ods. 3 tohto nariadenia.

Členské štáty môžu prideliť platobné nároky poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9 tohto nariadenia a ktorí spĺňajú podmienku ustanovenú v písmene a) prvého pododseku a:

a) ktorí nedostali platby na rok 2013 v súvislosti so žiadosťou o pomoc, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, a ktorí v deň stanovený dotknutým členským štátom v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1122/2009 ( 2 ) na rok nároku 2013:

i) v členských štátoch uplatňujúcich režim jednotnej platby:

— produkovali ovocie, zeleninu, konzumné zemiaky, sadivo zemiakov alebo okrasné rastliny na minimálnej ploche vyjadrenej v hektároch, ak sa dotknutý členský štát rozhodne prijať takúto požiadavku, alebo

— ktorí pestovali vinič; alebo

ii) v členských štátoch uplatňujúcich režim jednotnej platby na plochu mali iba poľnohospodársku pôdu, ktorá nebola k 30. júnu 2003 v dobrom poľnohospodárskom stave, ako je ustanovené v článku 124 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009;

b) ktorým sa v roku 2014 pridelia platobné nároky z národnej rezervy v rámci režimu jednotnej platby podľa článku 41 alebo 57 nariadenia (ES) č. 73/2009; alebo

c) ktorí nikdy neboli držiteľmi platobných nárokov prostredníctvom vlastníctva alebo prenájmu ustanovených podľa nariadenia (ES) č. 73/2009 alebo nariadenia (ES) č. 1782/2003 a ktorí predložia overiteľné dôkazy, že v deň stanovený členským štátom v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1122/2009 na rok nároku 2013 produkovali, pestovali poľnohospodárske výrobky okrem iného prostredníctvom zberu alebo chovali okrem iného prostredníctvom dojenia, rozmnožovania zvierat a chovu zvierat na poľnohospodárske účely. Členské štáty môžu stanoviť vlastné dodatočné objektívne a nediskriminujúce kritériá oprávnenosti pre túto kategóriu poľnohospodárov, a to pokiaľ ide o primerané zručnosti, skúsenosti alebo vzdelanie.

2. S výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností sa počet platobných nárokov pridelených na poľnohospodára v roku 2015 rovná počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré poľnohospodár nahlási vo svojej žiadosti o pomoc v súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 na rok 2015 a ktoré má k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom. Tento dátum nie je neskorší ako dátum stanovený v danom členskom štáte na zmenu takejto žiadosti o pomoc.

3. Členské štáty môžu uplatniť na počet platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť podľa odseku 2, jedno alebo viacero z obmedzení stanovených v odsekoch 4 až 7.

4. Členské štáty môžu rozhodnúť, že počet platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť, sa buď rovná počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré poľnohospodár nahlásil v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 v roku 2013, alebo počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedených v odseku 2 tohto článku, a to podľa toho, ktoré číslo je nižšie. V súvislosti s Chorvátskom sa využitie tejto možnosti uplatňuje bez toho, aby bolo dotknuté pridelenie platobných nárokov na odmínované hektáre v súlade s článkom 20 ods. 4 tohto nariadenia.

5. V prípade, že celkový počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedených v odseku 2 tohto článku a nahlásených v členskom štáte by predstavoval zvýšenie o viac ako 35 % celkového počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v súlade s článkom 35 nariadenia (ES) č. 73/2009 v roku 2009, alebo v prípade Chorvátska v roku 2013, členské štáty môžu obmedziť počet platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť v roku 2015, buď na minimálnu hodnotu 135 %, alebo 145 % celkového počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v roku 2009, alebo v prípade Chorvátska celkový počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v roku 2013, v súlade s článkom 35 nariadenia (ES) č. 73/2009.

Členské štáty pri využití tejto možnosti pridelia poľnohospodárom znížený počet platobných nárokov. Tento počet sa vypočíta uplatnením pomerného zníženia na dodatočný počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených každým poľnohospodárom v roku 2015 v porovnaní s počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009, ktoré uvedený poľnohospodár uviedol vo svojej žiadosti o pomoc v roku 2011, alebo v prípade Chorvátska v roku 2013, a to bez toho, aby boli dotknuté odmínované hektáre, na ktoré sa majú prideliť platobné nároky v súlade s článkom 20 ods. 4 tohto nariadenia.

6. Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatniť na účely stanovenia počtu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť poľnohospodárovi, koeficient zníženia na tie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedené v odseku 2, ktoré pozostávajú z trvalého trávneho porastu situovaného v oblastiach s náročnými klimatickými podmienkami, najmä z dôvodu ich nadmorskej výšky a iných prírodných prekážok, akými sú napríklad zlá kvalita pôdy, strmosť a zásobovanie vodou.

7. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že počet platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť poľnohospodárovi, sa rovná počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedených v odseku 2 tohto článku, ktoré v deň stanovený členským štátom podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1122/2009 na rok nároku 2013 neboli hektármi vinohradov, ani hektármi ornej pôdy v trvalých skleníkoch.

8. Fyzické alebo právnické osoby spĺňajúce podmienky odseku 1 tohto článku môžu v prípade predaja alebo prenájmu svojho podniku alebo jeho časti previesť prostredníctvom zmluvy podpísanej pred konečným dátumom pre podanie žiadostí v roku 2015, ktorý sa stanoví v súlade s článkom 78 prvým pododsekom písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, právo dostávať platobné nároky v súlade s odsekom 1 tohto článku, na jedného alebo viacerých poľnohospodárov pod podmienkou, že títo poľnohospodári spĺňajú podmienky stanovené v článku 9 tohto nariadenia.

9. Členský štát sa môže rozhodnúť, že stanoví minimálnu veľkosť na podnik vyjadrenú v hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu, a v súvislosti s ktorými poľnohospodár môže podať žiadosť o pridelenie platobných nárokov. Táto minimálna veľkosť nepresiahne prahovú hodnotu stanovenú v článku 10 ods. 1 písm. b) v spojení s odsekom 2 uvedeného článku.

10. Členské štáty v príslušných prípadoch oznámia Komisii rozhodnutia uvedené v tomto článku do 1. augusta 2014.

11. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými ustanoví pravidlá týkajúce sa žiadostí o pridelenie platobných nárokov, ktoré sa podávajú v roku pridelenia platobných nárokov, v prípade sa že uvedené platobné nároky ešte nemôžu definitívne stanoviť a že uvedené prideľovanie ovplyvňujú osobitné okolnosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 71 ods. 2.

Článok 25

Hodnota platobných nárokov a konvergencia

1. V roku 2015 členské štáty vypočítajú jednotkovú hodnotu platobných nárokov vydelením pevného percentuálneho podielu vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II pre každý príslušný rok počtom platobných nárokov v roku 2015 na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, s výnimkou tých platobných nárokov, ktoré sa v roku 2015 pridelili z národnej rezervy alebo regionálnych rezerv.

Pevný percentuálny podiel uvedený v prvom pododseku sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu pre režim základnej platby, ktorý sa stanoví v súlade článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 tohto nariadenia na rok 2015, po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1, alebo prípadne v článku 30 ods. 2, vnútroštátnym stropom na rok 2015 stanoveným v prílohe II. Platobné nároky sa vyjadria číslom, ktoré zodpovedá počtu hektárov.

2. Odchylne od metódy výpočtu uvedenej v odseku 1 môžu členské štáty rozhodnúť rozlíšiť hodnotu platobných nárokov v roku 2015 pre každý príslušný rok na základe ich pôvodnej jednotkovej hodnoty vypočítanej v súlade článkom 26 s výnimkou tých platobných nárokov, ktoré boli v roku 2015 pridelené z národnej rezervy alebo regionálnych rezerv.

3. Všetky platobné nároky v členskom štáte alebo v prípade uplatňovania článku 23 v regióne majú najneskôr od roku nároku 2019 rovnakú jednotkovú hodnotu.

4. Odchylne od odseku 3 môže členský štát rozhodnúť, že jednotková hodnota platobných nárokov s pôvodnou jednotkovou hodnotou vypočítanou v súlade s článkom 26, ktorá je nižšia ako 90 % vnútroštátnej alebo regionálnej jednotkovej hodnoty v roku 2019, sa zvýši aspoň o jednu tretinu rozdielu medzi ich pôvodnou jednotkovou hodnotou a 90 % vnútroštátnej alebo regionálnej jednotkovej hodnoty v roku 2019, a to najneskôr pre rok nároku 2019.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť stanoviť percentuálny podiel uvedený v prvom pododseku na vyššiu úroveň ako 90 %, ale nie viac ako 100 %.

Členské štáty okrem toho ustanovia, že žiadny platobný nárok nemá nižšiu jednotkovú hodnotu ako 60 % vnútroštátnej alebo regionálnej jednotkovej hodnoty v roku 2019, a to najneskôr pre rok nároku 2019, pokiaľ v členských štátoch, ktoré uplatňujú prahovú hodnotu uvedenú v odseku 7, nie je dôsledkom toho maximálne zníženie prekračujúce uvedenú prahovú hodnotu. V takýchto prípadoch sa stanoví minimálna jednotková hodnota na úrovni potrebnej pre dodržanie uvedenej prahovej hodnoty.

5. Vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota v roku 2019 uvedená v odseku 4 sa vypočíta vydelením pevného percentuálneho podielu vnútroštátneho stropu, stanoveného v prílohe II, alebo regionálneho stropu pre kalendárny rok 2019, počtom platobných nárokov v roku 2015 v príslušnom členskom štáte alebo regióne, s výnimkou tých, ktoré sa pridelili v roku 2015 z národnej rezervy alebo regionálnych rezerv. Tento pevný percentuálny podiel sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu režimu základných platieb, ktorý sa stanoví na rok 2015 v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2, po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1 alebo prípadne článku 30 ods. 2, vnútroštátnym stropom na rok 2015 stanoveným v prílohe II alebo regionálnym stropom na rok 2015.

6. Regionálne stropy uvedené v odseku 5 sa vypočítajú uplatnením pevného percentuálneho podielu na vnútroštátny strop na rok 2019 stanovený v prílohe II. Tento pevný percentuálny podiel sa vypočíta vydelením príslušných regionálnych stropov stanovených na rok 2015 v súlade s článkom 23 ods. 2 vnútroštátnym stropom, ktorý sa stanoví na rok 2015 v súlade s článkom 22 ods. 1, a to po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1 v prípade uplatnenia článku 23 ods. 2 druhého pododseku.

7. Na účely financovania zvýšení hodnôt platobných nárokov uvedených v odseku 4, ak majú platobné nároky vyššiu pôvodnú jednotkovú hodnotu, ako je vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota v roku 2019, rozdiel medzi ich pôvodnou jednotkovou hodnotou a vnútroštátnou alebo regionálnou jednotkovou hodnotou v roku 2019 sa zníži na základe objektívnych a nediskriminujúcich kritérií, ktoré stanovia členské štáty. Súčasťou takýchto kritérií môže byť stanovenie maximálneho zníženia pôvodnej jednotkovej hodnoty o 30 %.

8. Pri uplatňovaní odseku 2 tohto článku sa prechod medzi pôvodnou jednotkovou hodnotou platobných nárokov vypočítanou v súlade s článkom 26 na ich konečnú jednotkovú hodnotu v roku 2019 stanovenú v súlade s odsekom 3 alebo odsekmi 4 až 7 tohto článku vykoná rovnomernými krokmi, počínajúc rokom 2015.

V záujme zabezpečenia dodržania pevne stanoveného percentuálneho podielu uvedeného v odseku 1 tohto článku na každý rok sa upraví hodnota platobných nárokov, ktorých pôvodná jednotková hodnota v roku 2019 presahuje vnútroštátnu alebo regionálnu jednotkovú hodnotu.

9. Odchylne od odseku 8 tohto článku, ak členské štáty ktoré sa v súlade s článkom 21 ods. 3 rozhodnú ponechať si existujúce platobné nároky uplatnia odsek 2 tohto článku, prechod medzi pôvodnou jednotkovou hodnotou platobných nárokov stanovenou v súlade s článkom 26 ods. 5 na ich konečnú jednotkovú hodnotu v roku 2019 stanovenú v súlade s odsekom 5 alebo odsekmi 4 až 7 tohto článku sa prípadne vykoná krokmi rozhodnutými na vnútroštátnej úrovni v súlade s článkom 63 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1782/2003.

S cieľom zabezpečiť dodržiavanie pevného percentuálneho podielu uvedeného v odseku 1 tohto článku na každý rok, hodnota všetkých platobných nárokov sa lineárne upraví.

10. Členské štáty v roku 2015 informujú poľnohospodárov o hodnote ich platobných nárokov vypočítanej v súlade s týmto článkom a článkami 26 a 27 pre každý rok obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

Článok 26

Výpočet pôvodnej jednotkovej hodnoty

1. Pôvodná jednotková hodnota platobných nárokov uvedená v článku 25 ods. 2 v členských štátoch uplatňujúcich režim jednotnej platby v kalendárnom roku 2014, a ktoré sa nerozhodli ponechať svoje existujúce platobné nároky v súlade s článkom 21 ods. 3, sa stanoví na základe jednej z metód stanovených v odseku 2 alebo 3.

2. Vydelením pevného percentuálneho podielu platieb, ktoré poľnohospodár dostal na rok 2014 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009, a to pred uplatnením znížení a vylúčení ustanovených v hlave II kapitole 4 uvedeného nariadenia, počtom platobných nárokov, ktoré sa mu pridelia v roku 2015, s výnimkou tých, ktoré sa mu pridelili v roku 2015 z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv.

Tento pevný percentuálny podiel sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu režimu základných platieb, ktorý sa stanoví na rok 2015 v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 tohto nariadenia, po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1 alebo prípadne v článku 30 ods. 2 tohto nariadenia, sumou platieb na rok 2014 v rámci režimu jednotnej platby v príslušnom členskom štáte alebo regióne pred uplatnením znížení a vylúčení ustanovených v hlave II kapitole 4 nariadenia (ES) č. 73/2009.

3. Vydelením pevného percentuálneho podielu hodnoty platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktorých bol poľnohospodár držiteľom k dátumu podania žiadosti na rok 2014 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009, počtom platobných nárokov, ktoré sa mu pridelili v roku 2015, s výnimkou tých, ktoré sa mu pridelili v roku 2015 z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv.

Tento pevný percentuálny podiel sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu režimu základných platieb, ktorý sa stanoví na rok 2015 v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 tohto nariadenia, po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1 alebo prípadne článku 30 ods. 2 tohto nariadenia, celkovou hodnotou všetkých platobných nárokov v príslušnom členskom štáte alebo regióne na rok 2014 v rámci režimu jednotnej platby vrátane osobitných nárokov.

Na účely tohto odseku sa rozumie, že poľnohospodár je držiteľom platobných nárokov k dátumu podania žiadosti na rok 2014, keď mu boli k tomuto dátumu platobné nároky pridelené alebo definitívne prevedené.

4. Členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu v kalendárnom roku 2014 vypočítajú pôvodnú jednotkovú hodnotu platobných nárokov uvedenú v článku 25 ods. 2 tohto nariadenia vydelením pevného percentuálneho podielu celkovej hodnoty pomoci, ktorú poľnohospodár dostal na rok 2014 v rámci režimu jednotnej platby na plochu v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009 a podľa článkov 132 a 133a uvedeného nariadenia, a to pred uplatnením znížení a vylúčení ustanovených v hlave II kapitole 4 uvedeného nariadenia, počtom platobných nárokov, ktoré sa mu pridelili v roku 2015, s výnimkou tých, ktoré sa mu pridelili v roku 2015 z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv.

Tento pevný percentuálny podiel sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu režimu základných platieb, ktorý sa stanoví na rok 2015 v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 tohto nariadenia, po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1 alebo prípadne článku 30 ods. 2 tohto nariadenia, celkovou hodnotou podpory poskytnutej v rámci režimu jednotnej platby na plochu v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009 a podľa článkov 132 a 133a uvedeného nariadenia na rok 2014 v dotknutom členskom štáte alebo regióne, a to pred uplatnením znížení a vylúčení ustanovených v hlave II kapitole 4 uvedeného nariadenia.

5. Členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby v kalendárnom roku 2014 a ktoré sa v súlade s článkom 21 ods. 3 tohto nariadenia rozhodnú ponechať si svoje existujúce platobné nároky, vypočítajú pôvodnú jednotkovú hodnotu platobných nárokov uvedenú v článku 25 ods. 2 tohto nariadenia vynásobením jednotkovej hodnoty nárokov pevným percentuálnym podielom. Tento pevný percentuálny podiel sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu režimu základných platieb, ktorý sa stanoví na rok 2015 v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 tohto nariadenia, po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1 alebo prípadne článku 30 ods. 2 tohto nariadenia, sumou platieb na rok 2014 v rámci režimu jednotnej platby v príslušnom členskom štáte alebo regióne, a to pred uplatnením znížení a vylúčení ustanovených v hlave II kapitole 4 nariadenia (ES) č. 73/2009.

6. Na účely metód výpočtu stanovených v tomto článku a za predpokladu, že príslušné sektory nedostanú žiadnu dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia, môžu členské štáty zohľadniť aj podporu poskytnutú na kalendárny rok 2014 v rámci jedného alebo viacerých režimov podľa článku 52, článku 53 ods. 1, článku 68 ods. 1 písm. a) a b) nariadenia (ES) č. 73/2009 a pokiaľ ide o členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009, podľa článku 68 ods. 1 písm. c), článkov 126, 127 a 129 uvedeného nariadenia.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatňovať dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia, môžu pri uplatnení metódy výpočtu ustanovenej v tomto článku zohľadniť rozdiely medzi úrovňou podpory pridelenej v kalendárnom roku 2014 a úrovňou podpory, ktorá sa má prideliť v súlade s hlavou IV tohto nariadenia, pod podmienkou, že:

a) dobrovoľná viazaná podpora podľa hlavy IV tohto nariadenia sa poskytne sektoru, ktorému bola poskytnutá podpora v kalendárnom roku 2014 podľa článku 52, článku 53 ods. 1, článku 68 ods. 1 písm. a) a b) a, v prípade členských štátov uplatňujúcich režim jednotnej platby na plochu, podľa článku 68 ods. 1 písm. c) a článkov 126, 127 a 129 nariadenia (ES) č. 73/2009; a

b) suma na jednotku dobrovoľnej viazanej podpory je nižšia ako suma na jednotku podpory v roku 2014.

▼M1

Na účely výpočtových metód stanovených v tomto článku a za predpokladu, že sa neposkytuje redistributívna platba podľa článku 41, členské štáty v plnej miere zohľadňujú podporu poskytnutú za kalendárny rok 2014 podľa článkov 72a a 125a nariadenia (ES) č. 73/2009.

▼B

Článok 27

Zahrnutie osobitnej národnej odmínovacej rezervy

Pokiaľ ide Chorvátsko, každý odkaz na národnú rezervu v článkoch 25 a 26 sa vykladá tak, že zahŕňa aj osobitnú národnú odmínovaciu rezervu uvedenú v článku 20.

Okrem toho sa suma vyplývajúca z osobitnej národnej odmínovacej rezervy odpočíta od stropov režimu základných platieb uvedených v článku 25 ods. 1 druhom pododseku, v odsekoch 5 a 6 uvedeného článku a v článku 26.

Článok 28

Neočakávaný zisk

Na účely článku 25 ods. 4 až 7 a článku 26 môže členský štát na základe objektívnych kritérií stanoviť, aby sa v prípade predaja alebo postúpenia poľnohospodárskej plochy alebo uplynutia platnosti celkového alebo čiastočného prenájmu poľnohospodárskej plochy po dátume stanovenom podľa článku 35 alebo článku 124 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 a pred dátumom stanoveným podľa článku 33 ods. 1 tohto nariadenia zvýšenie alebo čiastočné zvýšenie hodnoty platobných nárokov, ktoré by sa pridelili príslušnému poľnohospodárovi, previedlo späť do národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv, ak by toto zvýšenie predstavovalo pre príslušného poľnohospodára neočakávaný zisk.

Tieto objektívne kritériá sa stanovujú tak, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, pričom obsahujú aspoň:

a) minimálne trvanie prenájmu; a

b) časť prijatej platby, ktorá sa prevedie späť do národnej rezervy alebo do regionálnych rezerv.

Článok 29

Oznámenia týkajúce sa hodnoty platobných nárokov a konvergencie

Členské štáty v oznámia Komisii akékoľvek rozhodnutie uvedené v článkoch 25, 26 a 28 do 1. augusta 2014.







Oddiel 2

Národná rezerva a regionálne rezervy

Článok 30

Zriadenie a využívanie národnej rezervy alebo regionálnych rezerv

1. Každý členský štát zriadi národnú rezervu. S týmto cieľom pristúpia členské štáty v prvom roku vykonávania režimu základných platieb k lineárnemu percentnému znižovaniu stropu režimu základných platieb na vnútroštátnej úrovni.

2. Odchylne od odseku 1 môžu členské štáty, ktoré uplatňujú možnosť uvedenú v článku 23 ods. 1, zriadiť regionálne rezervy. S týmto cieľom pristúpia členské štáty v prvom roku vykonávania režimu základných platieb k lineárnemu percentuálnemu zníženiu stropu režimu príslušných základných platieb na regionálnej úrovni podľa článku 23 ods. 2 prvého pododseku.

3. Zníženie uvedené v odsekoch 1 a 2 neprekročí 3 %, pokiaľ sa nevyžaduje vyšší percentuálny podiel na pokrytie potrieb súvisiacich s prideľovaním podľa odseku 6 alebo odseku 7 písm. a) a b) na rok 2015, alebo, v prípade členských štátov uplatňujúcich článok 36, pre prvý rok vykonávania režimu základných platieb.

4. Členské štáty pridelia platobné nároky zo svojej národnej alebo regionálnej rezervy v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby zabezpečili rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniam trhu a hospodárskej súťaže.

5. Platobné nároky uvedené v odseku 4 sa pridelia len poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9.

6. Členské štáty používajú svoju národnú rezervu alebo regionálne rezervy na prioritné prideľovanie platobných nárokov mladým poľnohospodárom a poľnohospodárom, ktorí začínajú s åpoľnohospodárskou činnosťou.

7. Členské štáty môžu svoju národnú rezervu alebo regionálne rezervy využívať na:

a) prideľovanie platobných nárokov poľnohospodárom s cieľom zabrániť opúšťaniu pôdy, a to aj v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú programy reštrukturalizácie alebo rozvoja súvisiace s určitou formou verejnej intervencie;

b) prideľovanie platobných nárokov poľnohospodárom s cieľom kompenzovať ich za osobitné nevýhody;

c) prideľovanie platobných nárokov poľnohospodárom, ktorým nebolo možné prideliť platobné nároky v súlade s touto kapitolou v dôsledku vyššej moci alebo výnimočných okolností;

d) prideľovanie platobných nárokov v prípadoch, ak uplatňujú článok 21 ods. 3 tohto nariadenia, poľnohospodárom, ktorých počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré nahlásili v roku 2015 v súlade s článkom 72 ods. 1 prvý pododsek písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 a ktoré majú k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom, ktorý však nie je neskorší ako dátum stanovený v členskom štáte na zmenu takejto žiadosti o pomoc, prevyšuje počet platobných nárokov prostredníctvom vlastníctva alebo prenájmu ustanovených v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003 a nariadením (ES) č. 73/2009, ktorých sú držiteľmi ku konečnému dátumu na podanie žiadostí, ktorý sa stanoví súlade s článkom 78 prvým pododsekom písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;

e) lineárne trvalé zvyšovanie hodnoty všetkých platobných nárokov v rámci režimu základných platieb na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ak príslušná národná alebo regionálna rezerva prekročí 0,5 % ročného vnútroštátneho alebo regionálneho stropu pre režim základných platieb za predpokladu, že zostane dostatočná suma na prideľovanie podľa odseku 6, podľa písmen a) a b) tohto odseku a podľa odseku 9 tohto článku;

f) pokrytie ročných potrieb na platby, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s článkom 51 ods. 2 a článkom 65 ods. 1, 2 a 3 tohto nariadenia.

Na účely tohto odseku členské štáty rozhodnú o prioritách, pokiaľ ide o uvedené rôzne využitia.

8. Pri uplatňovaní odseku 6 a odseku 7 písm. a), b) a d) členské štáty stanovia hodnotu platobných nárokov prideľovaných poľnohospodárom na vnútroštátnej alebo regionálnej priemernej hodnote platobných nárokov v roku pridelenia.

Vnútroštátna alebo regionálna priemerná hodnota sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu pre režim základných platieb stanoveného v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 pre rok pridelenia, okrem výšky národnej rezervy alebo regionálnych rezerv a v prípade Chorvátska osobitnej národnej odmínovacej rezervy, počtom pridelených platobných nárokov.

Členské štáty určia kroky pre postupné ročné úpravy hodnoty platobných nárokov pridelených z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv, a to so zreteľom na úpravy vnútroštátneho alebo regionálneho stropu pre režim základných platieb stanoveného v článku 22 ods. 1 a článku 23 ods. 2, ktoré vyplývajú z kolísania úrovne vnútroštátnych stropov stanovených v prílohe II.

9. Keď je poľnohospodár oprávnený získať platobné nároky alebo zvýšiť hodnotu existujúcich nárokov na základe definitívneho rozhodnutia súdu alebo na základe definitívneho administratívneho aktu príslušného orgánu členského štátu, získa počet a hodnotu platobných nárokov stanovených v uvedenom rozhodnutí alebo akte k dátumu, ktorý stanoví členský štát. Tento dátum však nesmie byť neskorší ako posledný dátum na podanie žiadosti v rámci režimu základných platieb, ktorý nasleduje po dátume rozhodnutia súdu alebo administratívneho aktu, pričom sa zohľadňuje uplatňovanie článkov 32 a 33.

10. Členské štáty môžu pri uplatňovaní odseku 6, odseku 7 písm. a) a b) a odseku 9 buď prideliť nové platobné nároky, alebo zvýšiť jednotkovú hodnotu všetkých existujúcich platobných nárokov poľnohospodára a to až do výšky národnej alebo regionálnej priemernej hodnoty.

11. Na účely tohto článku sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

►C1 a) „mladí poľnohospodári“ sú poľnohospodári spĺňajúci podmienky ustanovené v článku 50 ods. 2 a prípadne ◄ podmienky uvedené v článku 50 ods. 3 a 11;

b) „poľnohospodári, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť“ sú fyzické alebo právnické osoby, ktoré počas obdobia piatich rokov pred začatím vykonávania poľnohospodárskej činnosti nevykonávali žiadnu poľnohospodársku činnosť vo svojom mene a na vlastné riziko, ani nemali kontrolu nad právnickou osobou vykonávajúcou poľnohospodársku činnosť. V prípade právnickej osoby fyzická osoba či fyzické osoby, ktoré majú kontrolu nad právnickou osobou, nesmeli vo svojom vlastnom mene a na vlastné riziko vykonávať žiadnu poľnohospodársku činnosť, ani nesmeli mať kontrolu nad právnickou osobou vykonávajúcou poľnohospodársku činnosť počas obdobia piatich rokov pred začatím vykonávania poľnohospodárskej činnosti touto právnickou osobou; členské štáty môžu ustanoviť ich vlastné dodatočné objektívne a nediskriminujúce kritériá oprávnenosti pre túto kategóriu poľnohospodárov, pokiaľ ide o primerané zručnosti, skúsenosti alebo vzdelanie.

Článok 31

Dopĺňanie národnej rezervy alebo regionálnych rezerv

1. Národná rezerva alebo regionálne rezervy sa dopĺňajú sumami, ktoré vyplývajú z:

a) platobných nárokov, ktoré neposkytujú právo na platby počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov z dôvodu uplatňovania:

i) článku 9;

ii) článku 10 ods. 1; alebo

iii) článku 11 ods. 4 tohto nariadenia;

b) počtu platobných nárokov zodpovedajúcich celkovému počtu platobných nárokov, ktoré poľnohospodári neaktivovali v súlade s článkom 32 tohto nariadenia v období dvoch po sebe nasledujúcich rokov, okrem prípadu ak ich aktivácii zabránila vyššia moc alebo výnimočné okolnosti; pri stanovovaní platobných nárokov prostredníctvom vlastníctva alebo prenájmu, ktorých je poľnohospodár držiteľom a ktoré sa prevedú späť do národnej rezervy alebo do regionálnych rezerv, sa uprednostnia nároky s najnižšou hodnotou;

c) platobných nárokov, ktoré poľnohospodári dobrovoľne vrátili;

d) uplatnenia článku 28 tohto nariadenia;

e) neoprávnene pridelených platobných nárokov v súlade s článkom 63 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;

f) lineárneho zníženia hodnoty platobných nárokov v rámci režimu základných platieb na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ak národná rezerva alebo regionálne rezervy nepostačujú na pokrytie prípadov uvedených v článku 30 ods. 9 tohto nariadenia;

▼M9

g) keď to členské štáty považujú za potrebné, lineárneho zníženia hodnoty platobných nárokov v rámci režimu základných platieb na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni s cieľom pokryť prípady uvedené v článku 30 ods. 6 tohto nariadenia. Okrem toho môžu členské štáty, ktoré už uvedené lineárne zníženie využívajú, v tom istom roku požiadať aj o lineárne zníženie hodnoty platobných nárokov v rámci režimu základných platieb na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni s cieľom pokryť prípady uvedené v článku 30 ods. 7 prvom pododseku písm. a) a b) tohto nariadenia;

▼B

h) uplatnenia článku 34 ods. 4 tohto nariadenia.

2. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa ustanovia opatrenia týkajúce sa vrátenia neaktivovaných platobných nárokov do národnej rezervy alebo do regionálnych rezerv. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 71 ods. 2.







Oddiel 3

Vykonávanie režimu základných platieb

Článok 32

Aktivácia platobných nárokov

1. Podpora v rámci režimu základných platieb sa poskytuje poľnohospodárom po aktivácii platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, v členskom štáte, v ktorom bol pridelený, prostredníctvom nahlásenia v súlade s článkom 33 ods. 1. Aktivované platobné nároky poskytujú právo na ročnú platbu súm, ktoré sú v ňom stanovené, a to bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie finančnej disciplíny, znižovanie platieb v súlade s článkom 11 a lineárne znižovanie v súlade s článkom 7, článkom 51 ods. 2 a článkom 65 ods. 2 písm. c) tohto nariadenia a uplatňovanie článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.

2. Na účely tejto hlavy je „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“:

a) akákoľvek poľnohospodárska plocha podniku vrátane plôch, ktoré neboli k 30. júnu 2003 v dobrom poľnohospodárskom stave v členských štátoch, ktoré k Únii pristúpili 1. mája 2004 a ktoré sa pri pristúpení rozhodli uplatňovať režim jednotnej platby na plochu, ktorá sa využíva na poľnohospodársku činnosť, alebo ak sa plocha využíva aj na nepoľnohospodárske činnosti, je plocha, ktorá sa využíva prevažne na poľnohospodárske činnosti; alebo

b) akákoľvek plocha, ktorá oprávňovala poľnohospodára na platby v roku 2008 v rámci režimu jednotnej platby alebo režimu jednotnej platby na plochu ustanovených v hlave III a v hlave IVA nariadenia (ES) č. 1782/2003 a ktorá:

i) už nezodpovedá vymedzeniu pojmu „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“ podľa písmena a) v dôsledku vykonávania smernice 92/43/EHS, smernice 2000/60/ES a smernice 2009/147/ES;

ii) je počas trvania príslušného záväzku konkrétneho poľnohospodára zalesnená podľa článku 31 nariadenia (ES) č. 1257/1999 alebo podľa článku 43 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 alebo podľa vnútroštátneho režimu, ktorého podmienky sú v súlade s článkom 43 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013; alebo

iii) je počas trvania príslušného záväzku konkrétneho poľnohospodára vyňatá z produkcie podľa článkov 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999, článku 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo článku 28 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.

3. Na účely odseku 2 písm. a):

a) ak sa poľnohospodárska plocha podniku využíva aj na nepoľnohospodársku činnosť, takáto plocha sa považuje za plochu využívanú prevažne na poľnohospodársku činnosť v prípade, že sa poľnohospodárska činnosť môže vykonávať bez toho, aby ju intenzita, povaha, trvanie a časové rozvrhnutie nepoľnohospodárskej činnosti významne obmedzovali;

b) členské štáty môžu vypracovať zoznam plôch, ktoré sa využívajú prevažne na nepoľnohospodársku činnosť.

Členské štáty stanovia kritériá na vykonávanie tohto odseku na svojom území.

4. Plochy sa považujú za hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, iba ak zodpovedajú vymedzeniu pojmu „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“ po celý kalendárny rok, s výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností.

5. Na účely určenia „hektára, na ktorý možno poskytnúť podporu“, členské štáty, ktoré prijmú rozhodnutie, ako sa uvádza v článku 4 ods. 2 druhom pododseku, môžu uplatniť koeficient zníženia v záujme premeny dotknutých hektárov na hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu.

6. Plochy využívané na pestovanie konope sa považujú za hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, len ak obsah tetrahydrokanabinolu používaných odrôd nepresahuje 0,2 %.

Článok 33

Nahlásenie hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu

1. Na účely aktivácie platobných nárokov ustanovenej v článku 32 ods. 1 poľnohospodár v súvislosti s každým platobným nárokom nahlási pozemky zodpovedajúce hektárom, na ktoré možno poskytnúť podporu. Okrem prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností musia byť nahlásené pozemky poľnohospodárovi k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom, ktorý však nie je neskorší ako dátum stanovený v danom členskom štáte na zmenu žiadosti o pomoc uvedenej v článku 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.

2. Členské štáty môžu za riadne odôvodnených okolností povoliť poľnohospodárovi, aby zmenil svoje nahlásenie pod podmienkou, že zachová aspoň počet hektárov zodpovedajúci jeho platobným nárokom a dodrží podmienky stanovené na poskytnutie platby v rámci režimu základných platieb na príslušnú plochu.

Článok 34

Prevod platobných nárokov

1. Platobné nároky sa môžu previesť len na poľnohospodára oprávneného získať priame platby v súlade s článkom 9 usadeného v tom istom členskom štáte, okrem prípadu prevodu prostredníctvom dedičstva alebo predpokladaného dedičstva.

Platobné nároky, a to aj v prípade dedičstva alebo predpokladaného dedičstva, sa môžu aktivovať len v členskom štáte, kde sa pridelili.

2. Ak členské štáty uplatňujú možnosť uvedenú v článku 23 ods. 1, platobné nároky sa môžu previesť alebo aktivovať len v rámci toho istého regiónu, okrem prípadu dedičstva alebo predpokladaného dedičstva.

Platobné nároky, a to aj v prípade dedičstva alebo predpokladaného dedičstva, sa môžu aktivovať len v regióne, kde boli pridelené.

3. Členské štáty, ktoré neuplatňujú možnosť uvedenú v článku 23 ods. 1, môžu rozhodnúť, že sa platobné nároky môžu previesť alebo aktivovať len v rámci toho istého regiónu, okrem prípadu dedičstva alebo predpokladaného dedičstva.

Takéto regióny sa vymedzia na vhodnej územnej úrovni v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže.

4. Ak sa platobné nároky prevádzajú bez pôdy, členské štáty môžu, konajúc v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie, rozhodnúť, že časť prevedených platobných nárokov sa prevedie späť do národnej rezervy alebo do regionálnych rezerv alebo že sa ich jednotková hodnota zníži v prospech národnej rezervy alebo regionálnych rezerv. Takéto zníženie sa môže uplatniť na jeden alebo viac typov prevodu.

5. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa ustanovia podrobné pravidlá, podľa ktorých poľnohospodári oznamujú prevod platobných nárokov na vnútroštátne orgány, a lehoty, v rámci ktorých sa také oznámenie má uskutočniť. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 71 ods. 2.

Článok 35

Delegované právomoci

1. S cieľom zabezpečiť právnu istotu a objasniť špecifické situácie, ktoré môžu vzniknúť pri uplatňovaní režimu základných platieb, je Komisia v súlade s článkom 70 splnomocnená prijať delegované akty, ktoré sa týkajú:

a) pravidiel oprávnenosti a prístupu poľnohospodárov k režimu základných platieb v prípade dedičstva a predpokladaného dedičstva, dedičstva, ktoré je v prenájme, zmeny právneho postavenia alebo názvu, prevodu platobných nárokov, zlúčenia alebo rozdelenia podniku a uplatňovania zmluvnej doložky uvedenej v článku 24 ods. 8;

b) pravidiel výpočtu hodnoty a počtu alebo zníženia či zvýšenia hodnoty platobných nárokov v súvislosti s pridelením platobných nárokov na základe akéhokoľvek ustanovenia tejto hlavy vrátane pravidiel:

i) týkajúcich sa možnosti stanoviť predbežnú hodnotu a počet alebo predbežné zvýšenie platobných nárokov pridelených na základe žiadosti poľnohospodára;

ii) týkajúcich sa podmienok stanovenia predbežnej a definitívnej hodnoty a počtu platobných nárokov;

iii) týkajúcich sa prípadov, v ktorých môže zmluva o predaji alebo o nájme ovplyvniť pridelenie platobných nárokov;

c) pravidiel stanovenia a výpočtu hodnoty a počtu platobných nárokov získaných z národnej rezervy alebo regionálnych rezerv;

d) pravidiel zmeny jednotkovej hodnoty platobných nárokov v prípade častí platobných nárokov a v prípade prevodu platobných nárokov, ako sa uvádza v článku 34 ods. 4;

e) kritérií uplatňovania možností podľa článku 24 ods. 1 tretieho pododseku písm. a), b) a c);

f) kritérií uplatňovania obmedzení počtu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť, v súlade s článkom 24 ods. 4 až 7;

g) kritérií prideľovania platobných nárokov podľa článku 30 ods. 6 a 7;

h) kritérií na stanovenie koeficientu zníženia uvedeného v článku 32 ods. 5.

2. V záujme zabezpečenia riadneho hospodárenia s platobnými nárokmi sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 70 ustanovujúce pravidlá pre obsah nahlásenia a pre požiadavky na aktiváciu platobných nárokov.

3. V záujme ochrany verejného zdravia je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 70 ustanovujúce pravidlá podmieňujúce poskytnutie platby používaním certifikovaných osív určitých odrôd konope a postup určovania odrôd konope a overovania obsahu tetrahydrokanabinolu v nich podľa článku 32 ods. 6.







Oddiel 4

Režim jednotnej platby na plochu

Článok 36

Režim jednotnej platby na plochu

1. Členské štáty, ktoré v roku 2014 uplatňujú režim jednotnej platby na plochu ustanovený v hlave V kapitole 2 nariadenia (ES) č. 73/2009, môžu za podmienok stanovených v tomto nariadení rozhodnúť naďalej uplatňovať tento režim najneskôr do 31. decembra 2020. Komisiu do 1. augusta 2014 informujú o svojom rozhodnutí, ako aj o konečnom dátume uplatňovania uvedeného režimu.

Počas obdobia uplatňovania režimu jednotnej platby na plochu sa na tieto členské štáty neuplatňujú oddiely 1, 2 a 3 tejto kapitoly s výnimkou článku 23 ods. 1 druhého pododseku, článku 23 ods. 6, ako aj článku 32 ods. 2 až 6.

2. Jednotná platba na plochu sa poskytuje na ročnom základe pre každý hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý poľnohospodár nahlásil v súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013. Každoročne sa vypočíta vydelením ročného finančného krytia stanoveného v súlade s odsekom 4 tohto článku celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v dotknutom členskom štáte v súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.

3. Odchylne od odseku 2 tohto článku členské štáty, ktoré sa rozhodnú najneskôr od 1. januára 2018 uplatňovať článok 38 tohto nariadenia, môžu v období, počas ktorého uplatňujú tento článok, použiť až 20 % ročného finančného krytia uvedeného v odseku 2 tohto článku na rozlíšenie jednotnej platby na plochu na hektár.

Členské štáty pritom zohľadnia podporu poskytnutú na kalendárny rok 2014 v rámci jedného alebo viacerých režimov podľa článku 68 ods. 1 písm. a), b) a c) a článkov 126, 127 a 129 nariadenia (ES) č. 73/2009.

V prípade Cypru sa pomoc môže rozlišovať s prihliadnutím na finančné krytia pre jednotlivé sektory stanovené v prílohe XVIIa k nariadeniu (ES) č. 73/2009, pričom sa zníži o každú pomoc poskytnutú tomu istému sektoru podľa článku 37 tohto nariadenia.

▼M1

V záujme diferenciácie režimu jednotnej platby na plochu a za predpokladu, že sa neposkytuje redistributívna platba podľa článku 41, členské štáty v plnej miere zohľadňujú podporu poskytnutú za kalendárny rok 2014 podľa článku 125a nariadenia (ES) č. 73/2009.

▼B

4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa ustanoví pre každý členský štát ročný vnútroštátny strop pre režim jednotnej platby na plochu odpočítaním stropov, ktoré sa stanovia v súlade s článkami 42, 47, 49, 51 a 53, z ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 71 ods. 2.

▼M9

Suma vypočítaná pre každý členský štát v súlade s prvým pododsekom tohto odseku sa môže zvýšiť o maximálne 3 % príslušného ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II, po odpočítaní sumy vyplývajúcej z uplatnenia článku 47 ods. 1 pre príslušný rok. Ak členský štát uplatní takéto zvýšenie, Komisia uvedené zvýšenie vezme na vedomie pri stanovovaní ročného vnútroštátneho stropu pre režim jednotnej platby na plochu podľa prvého pododseku tohto odseku. Členské štáty na tento účel oznámia Komisii do 31. januára 2018 ročné percentuálne podiely, o ktoré sa má suma vypočítaná podľa odseku 1 tohto článku každý kalendárny rok od roku 2018 zvýšiť.

Členské štáty môžu každoročne prehodnotiť svoje rozhodnutie uvedené v druhom pododseku tohto odseku a Komisiu o každom rozhodnutí založenom na takomto prehodnotení informujú do 1. augusta roku predchádzajúceho jeho uplatňovaniu.

▼B

5. S výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností sú hektáre uvedené v odseku 2 poľnohospodárovi k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom, ktorý však nie je neskorší ako dátum stanovený v danom členskom štáte na zmenu žiadosti o pomoc, ako sa uvádza v článku 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.

6. Komisia je splnomocnená prijať v súlade s článkom 70 delegované akty, ktoré sa týkajú pravidiel oprávnenosti a prístupu poľnohospodárov k režimu jednotnej platby na plochu.

Článok 37

Prechodná vnútroštátna pomoc

1. Členské štáty, ktoré uplatňujú režim jednotnej platby na plochu v súlade s článkom 36, sa môžu rozhodnúť poskytovať v období rokov 2015 – 2020 prechodnú vnútroštátnu pomoc.

2. Prechodná vnútroštátna pomoc sa môže poskytnúť poľnohospodárom v sektoroch, v súvislosti s ktorými sa táto pomoc, alebo v prípade Bulharska a Rumunska doplnkové vnútroštátne priame platby, poskytovali v roku 2013.

3. Podmienky poskytnutia prechodnej vnútroštátnej pomoci sú rovnaké ako podmienky, ktorými sa povoľuje poskytnutie platieb podľa článku 132 ods. 7 alebo článku 133a nariadenia (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o rok 2013, s výnimkou znižovania platieb v dôsledku uplatňovania článku 132 ods. 2 v spojení s článkami 7 a 10 uvedeného nariadenia.

4. Celková výška prechodnej vnútroštátnej pomoci, ktorú možno poskytnúť poľnohospodárom v ktoromkoľvek zo sektorov uvedených v odseku 2, sa obmedzuje na tento percentuálny podiel odvetvových finančných krytí, ktoré schválila Komisia v roku 2013 v súlade s článkom 132 ods. 7 alebo článkom 133a ods. 5 nariadenia (ES) č. 73/2009:

— 75 % v roku 2015,

— 70 % v roku 2016,

— 65 % v roku 2017,

— 60 % v roku 2018,

— 55 % v roku 2019,

— 50 % v roku 2020.

V prípade Cypru sa percentuálny podiel vypočíta na základe finančných krytí jednotlivých sektorov stanovených v prílohe XVIIa k nariadeniu (ES) č. 73/2009.

5. Odseky 2 a 3 sa neuplatňujú na Cyprus.

6. Členské štáty oznámia každé rozhodnutie uvedené v odseku 1 Komisii do 31. marca každého roku. Oznámenie zahŕňa tieto informácie:

a) odvetvové finančné krytie;

b) podľa potreby maximálnu sadzbu prechodnej vnútroštátnej pomoci.

7. Členské štáty môžu na základe objektívnych kritérií a v rámci limitov stanovených v odseku 4 rozhodnúť o výške prechodnej vnútroštátnej pomoci, ktorá sa poskytne.







Oddiel 5

Vykonávanie režimu základných platieb v členských štátoch, ktoré uplatňovali režim jednotnej platby na plochu

Článok 38

Zavedenie režimu základných platieb v členských štátoch, ktoré uplatňovali režim jednotnej platby na plochu

Pokiaľ sa v tomto oddiele neustanovuje inak, táto hlava sa uplatňuje na členské štáty, ktoré uplatňovali režim jednotnej platby na plochu stanovený v oddiele 4 tejto kapitoly.

Články 24 až 29 sa neuplatňujú v uvedených členských štátoch.

Článok 39

Prvé pridelenie platobných nárokov

1. Platobné nároky sa prideľujú poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9 tohto nariadenia, ak:

a) požiadajú o pridelenie platobných nárokov v rámci režimu základných platieb do konečnému dátumu na podanie žiadostí, ktorý sa stanoví v súlade s článkom 78 prvým pododsekom písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 v prvom roku vykonávania režimu základných platieb, s výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností; a

b) ak boli oprávnení získať platby pred akýmkoľvek znížením alebo vylúčením ustanoveným v hlave II kapitole 4 nariadenia (ES) č. 73/2009 v súvislosti so žiadosťou o pomoc na rok 2013 týkajúcou sa priamych platieb, prechodnej vnútroštátnej pomoci či doplnkových vnútroštátnych priamych platieb v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009.

Členské štáty môžu prideliť platobné nároky poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení na udelenie priamych platieb v súlade s článkom 9 tohto nariadenia, ktorí spĺňajú podmienku stanovenú v písmene a) prvého pododseku, ktorým na rok 2013 neboli poskytnuté platby v súvislosti so žiadosťou o pomoc uvedenou v písmene b) prvého pododseku tohto odseku a ktorí mali v deň stanovený dotknutým členským štátom v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1122/2009 na rok nároku 2013 len poľnohospodársku pôdu, ktorá nebola k 30. júnu 2003 v dobrom poľnohospodárskom stave, ako je ustanovené v článku 124 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009.

2. S výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností sa počet platobných nárokov pridelených na poľnohospodára v prvom roku vykonávania režimu základných platieb rovná počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré poľnohospodár nahlási vo svojej žiadosti o pomoc v súlade s článkom 72 ods. 1 prvý pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 na prvý rok vykonávania režimu základných platieb a ktoré má k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom. Uvedený dátum však nesmie byť neskôr ako deň stanovený v danom členskom štáte na zmenu takejto žiadosti o pomoc.

3. Komisia je v súlade s článkom 70 splnomocnená prijať delegované akty, ktorými sa stanovia ďalšie pravidlá týkajúce sa zavedenia režimu základných platieb v členských štátoch, ktoré uplatňovali režim jednotnej platby na plochu.

4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými ustanoví pravidlá týkajúce sa žiadostí o pridelenie platobných nárokov, ktoré sa podávajú v roku pridelenia platobných nárokov, v prípade, že sa tieto platobné nároky ešte nemôžu definitívne stanoviť a že uvedené prideľovanie ovplyvňujú osobitné okolnosti.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 71 ods. 2.

Článok 40

Hodnota platobných nárokov

1. Členské štáty v prvom roku vykonávania režimu základných platieb vypočítajú jednotkovú hodnotu platobných nárokov vydelením pevného percentuálneho podielu vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II pre každý príslušný rok počtom platobných nárokov v prvom roku vykonávania režimu základných platieb s výnimkou tých platobných nárokov, ktoré sa pridelili z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv.

Pevný percentuálny podiel uvedený v prvom pododseku sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu pre režim základných platieb, ktorí sa stanoví v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 tohto nariadenia na prvý rok vykonávania režimu základných platieb po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1, alebo prípadne v článku 30 ods. 2, vnútroštátnym stropom stanoveným v prílohe II na prvý rok vykonávania režimu základných platieb. Platobné nároky sa vyjadria číslom, ktoré zodpovedá počtu hektárov.

2. Odchylne od metódy výpočtu uvedenej v odseku 1 môžu členské štáty rozhodnúť rozlíšiť hodnotu platobných nárokov v prvom roku vykonávania režimu základných platieb pre každý príslušný rok na základe ich pôvodnej jednotkovej hodnoty s výnimkou tých platobných nárokov, ktoré boli pridelené z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv.

3. Pôvodná jednotková hodnota platobných nárokov uvedená v odseku 2 sa stanoví vydelením pevného percentuálneho podielu celkovej hodnoty pomoci s výnimkou pomoci podľa článkov 41, 43, 48 a 50 a hlavy IV tohto nariadenia, ktorá sa poľnohospodárovi poskytla v súlade s týmto nariadením na kalendárny rok predchádzajúci vykonávanie režimu základných platieb, a to pred uplatnením článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, počtom platobných nárokov, ktoré boli danému poľnohospodárovi pridelené v prvom roku vykonávania režimu základných platieb s výnimkou tých platobných nárokov, ktoré boli pridelené z národnej rezervy alebo z regionálnych rezerv.

Tento pevný percentuálny podiel sa vypočíta vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu režimu základných platieb, ktorý sa stanoví na prvý rok uplatňovania režimu základných platieb v súlade s článkom 22 ods. 1 alebo článkom 23 ods. 2 tohto nariadenia, po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 30 ods. 1 alebo prípadne článku 30 ods. 2, celkovou hodnotou pomoci s výnimkou typov pomoci podľa článkov 41, 43, 48 a 50 a hlavy IV tohto nariadenia poskytnutou na kalendárny rok predchádzajúci vykonávaniu režimu základných platieb v dotknutom členskom štáte alebo regióne, a to pred uplatnením článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.

4. Pri uplatňovaní odseku 2 členské štáty, konajúc v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie, sa usilujú o priblíženie hodnoty platobných nárokov na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Členské štáty na tento účel stanovia kroky, ktoré sa majú prijať, a metódu výpočtu, ktorá sa má použiť, a oznámia ich Komisii do 1. augusta roka predchádzajúceho vykonávanie režimu základných platieb. K týmto krokom patria ročné postupné úpravy pôvodnej hodnoty platobných nárokov, ako sa uvádza v odseku 3, v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, počínajúc prvým rokom vykonávania režimu základných platieb.

Členské štáty v prvom roku vykonávania režimu základných platieb informujú poľnohospodárov o hodnote svojich nárokov vypočítaných v súlade s týmto článkom pre každý rok obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

5. Na účely odseku 3 môže členský štát na základe objektívnych kritérií stanoviť, že v prípade predaja alebo darovania poľnohospodárskej plochy alebo uplynutia platnosti celkového alebo čiastočného prenájmu poľnohospodárskej plochy po dátume stanovenom podľa článku 36 ods. 5 a pred dátumom stanoveným podľa článku 33 ods. 1 sa zvýšenie alebo čiastočné zvýšenie hodnoty platobných nárokov, ktoré by sa pridelili príslušnému poľnohospodárovi, vracia do národnej rezervy alebo do regionálnych rezerv, ak by toto zvýšenie predstavovalo pre príslušného poľnohospodára neočakávaný zisk.

Uvedené objektívne kritériá sa stanovujú tak, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, pričom obsahujú aspoň:

a) minimálne trvanie prenájmu;

b) časť prijatej platby, ktorá sa má previesť späť do národnej rezervy alebo do regionálnych rezerv.







KAPITOLA 2

Redistributívne platby

Článok 41

Všeobecné pravidlá

1. Členské štáty sa môžu do 1. augusta ktoréhokoľvek príslušného roku rozhodnúť, že od nasledujúceho roku poskytnú ročnú platbu poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platbu v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1 oddieloch 1, 2, 3 a 5 alebo v rámci režimu jednotnej platby na plochu uvedeného v kapitole 1 oddiele 4 (ďalej len „redistributívna platba“).

Členské štáty oznámia každé takéto rozhodnutie Komisii do dátumu uvedeného v prvom pododseku.

2. Členské štáty, ktoré sa rozhodli uplatňovať režim základných platieb na regionálnej úrovni v súlade s článkom 23, môžu uplatňovať redistributívnu platbu na regionálnej úrovni.

3. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie finančnej disciplíny, znižovanie platieb v súlade s článkom 11, lineárne zníženia uvedené v článku 7 tohto nariadenia a uplatňovanie článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, sa redistributívna platba poskytuje ročne potom, ako poľnohospodár aktivuje platobné nároky, alebo v členských štátoch uplatňujúcich článok 36 tohto nariadenia potom, ako nahlási hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu.

4. Redistributívnu platbu vypočítajú členské štáty každý rok vynásobením čísla, ktoré stanoví členský štát a ktoré nepresiahne 65 % vnútroštátnej alebo regionálnej priemernej platby na hektár, počtom platobných nárokov aktivovaných poľnohospodárom v súlade s článkom 33 ods. 1 alebo počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených poľnohospodárom v súlade s článkom 36 ods. 2. Počet takýchto platobných nárokov alebo takýchto hektárov nepresiahne maximum, ktoré stanovia členské štáty a ktoré nesmie byť vyššie ako 30 hektárov alebo priemerná veľkosť poľnohospodárskych podnikov, ►C1 ako sa ustanovuje v prílohe VIII, ak v dotknutom členskom štáte táto priemerná veľkosť presahuje 30 hektárov. ◄

5. Za predpokladu, že sa dodržia maximálne limity stanovené v odseku 4, členské štáty môžu na vnútroštátnej úrovni zaviesť odstupňovanie počtu hektárov stanoveného v súlade s uvedeným odsekom, ktoré sa uplatňuje na všetkých poľnohospodárov rovnako.

6. Vnútroštátnu priemernú platbu na hektár uvedenú v odseku 4 tohto článku stanovia členské štáty na základe vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II na kalendárny rok 2019 a počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sa v roku 2015 nahlásili v súlade s článkom 33 ods. 1 alebo článkom 36 ods. 2.

Regionálnu priemernú platbu na hektár uvedenú v odseku 4 tohto článku stanovia členské štáty na základe podielu vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II na kalendárny rok 2019 a počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sa nahlásili v danom regióne v súlade s článkom 33 ods. 1 v roku 2015. Pre každý región sa tento podiel vypočíta vydelením príslušného regionálneho stropu stanoveného v súlade s článkom 23 ods. 2, vnútroštátnym stropom stanoveným v súlade s článkom 22 ods. 1, po lineárnom znížení ustanovenom v článku 30 ods. 1, ak sa neuplatňuje článok 30 ods. 2.

7. Členské štáty zabezpečia, aby sa poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že po 18. októbri 2011 rozdelili svoj podnik s jediným zámerom využívať redistributívnu platbu, neposkytne žiadna výhoda poskytovaná podľa tejto kapitoly. Uplatňuje sa to aj na poľnohospodárov, ktorých podniky sú výsledkom uvedeného rozdelenia.

8. V prípade právnickej osoby či skupiny fyzických alebo právnických osôb môžu členské štáty uplatniť maximálny počet platobných n