2013D0755 — SK — 01.01.2014 — 000.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B ROZHODNUTIE RADY 2013/755/EÚ z 25. novembra 2013 o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii („rozhodnutie o pridružení zámoria“) (Ú. v. ES L 344, 19.12.2013, p.1)





Opravené a doplnené:









▼B

ROZHODNUTIE RADY 2013/755/EÚ

z 25. novembra 2013

o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii

(„rozhodnutie o pridružení zámoria“)







RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 203, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Týmto rozhodnutím sa nahrádza rozhodnutie Rady 2001/822/ES ( 1 ), ktoré sa uplatňuje do 31. decembra 2013. Podľa článku 62 rozhodnutia 2001/822/ES musí Rada určiť ustanovenia, ktoré sa majú stanoviť pre následné uplatnenie zásad stanovených v článkoch 198 až 202 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). (2) Vo svojich záveroch z 22. decembra 2009 týkajúcich sa vzťahov EÚ so zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ) Rada vyzvala Komisiu, aby predložila legislatívny návrh na preskúmanie rozhodnutia o pridružení zámoria pred júlom 2012. Rada podporila návrh Komisie, aby budúce partnerstvo medzi Úniou a ZKÚ stálo na troch kľúčových pilieroch: 1. na podpore konkurencieschopnosti; 2. na posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti a 3. na podpore spolupráce a integrácie medzi ZKÚ a ďalšími partnermi a susednými regiónmi. (3) Komisia uskutočnila verejnú konzultáciu medzi júnom a októbrom 2008 a navrhla niekoľko možných smerovaní nového rozhodnutia o pridružení. Výsledky tejto konzultácie boli zhrnuté v oznámení zo 6. novembra 2009 s názvom Prvky nového partnerstva medzi Európskou úniou a zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ). (4) ZFEÚ a sekundárne právne predpisy sa automaticky neuplatňujú na ZKÚ s výnimkou niektorých ustanovení, v ktorých sa výslovne stanovuje opak. Aj keď ZKÚ nie sú tretími krajinami, netvoria časť jednotného trhu a musia dodržiavať povinnosti ukladané tretím krajinám, pokiaľ ide o obchod, najmä pravidlá pôvodu, zdravia a normy týkajúce sa zdravia rastlín a bezpečnostné opatrenia. (5) Osobitný vzťah medzi Úniou a ZKÚ by sa mal posunúť od klasického prístupu rozvojovej spolupráce k recipročnému partnerstvu s cieľom podporiť trvalo udržateľný rast v ZKÚ. Solidarita medzi Úniou a ZKÚ by okrem toho mala vychádzať z ich jedinečného vzťahu a príslušnosti k jednej „európskej rodine“. (6) Prispievanie občianskej spoločnosti k rozvoju ZKÚ sa môže zvýšiť posilnením organizácií občianskej spoločnosti vo všetkých sférach spolupráce. (7) Vzhľadom na geografickú polohu ZKÚ by sa mala vynakladať snaha o spoluprácu medzi ZKÚ a ich susednými krajinami napriek rozdielnemu právnemu postaveniu, ktoré majú jednotliví aktéri v danej geografickej oblasti z pohľadu právnych predpisov Únie, v záujme všetkých zúčastnených strán s osobitným zameraním na oblasti spoločného záujmu a na podporu hodnôt a noriem Únie. Okrem toho by ZKÚ mohli pôsobiť ako regionálne strediská alebo centrá excelentnosti vo svojich regiónoch. (8) Únia by mala podporovať politiky a stratégie ZKÚ v oblasti spoločného záujmu na základe osobitných potrieb, potenciálu a výberu príslušnej ZKÚ. (9) Cieľom pridruženia by malo byť zabezpečenie zachovania, obnovy a trvalo udržateľného využívania biologickej diverzity a ekosystémových služieb ako kľúčového prvku pre dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja. (10) ZKÚ sú domovským územím bohatej suchozemskej a morskej biodiverzity. Zmena klímy by mohla negatívne ovplyvniť prírodné prostredie ZKÚ a predstavovať hrozbu pre ich trvalo udržateľný rozvoj. Akcie v oblasti zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb, znižovania rizika katastrof, trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a podpory trvalo udržateľnej energetiky by prispeli k prispôsobeniu sa zmene klímy a k zmierneniu jej následkov v ZKÚ. (11) Vo vzťahoch medzi Úniou a ZKÚ by mala byť uznaná významnosť úlohy, ktorú by ZKÚ mohli zohrať prispievaním k dodržiavaniu záväzkov Únie v rámci viacstranných environmentálnych dohôd. (12) Je dôležité podporovať ZKÚ v ich úsilí stať sa menej závislými od fosílnych palív, čím by sa znížila ich zraniteľnosť vzhľadom na ich prístup k palivám a na nestálosť cien, a tým prispieť k odolnejšiemu hospodárstvu, ktoré by bolo menej citlivé na vonkajšie vplyvy. (13) Únia by mohla pomôcť ZKÚ znížiť ich zraniteľnosť voči katastrofám a podporiť akcie a opatrenia, ktoré na tento účel prijímajú. (14) Keďže geografická vzdialenosť ZKÚ bráni ich konkurencieschopnosti, je preto dôležité zlepšiť prístupnosť ZKÚ. (15) Únia a ZKÚ uznávajú dôležitosť vzdelávania a odbornej prípravy ako hybnej páky pre trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ. (16) Ďalší hospodársky rozvoj ZKÚ by sa mal navzájom dopĺňať so sociálnym rozvojom v ZKÚ a ich cieľom by malo byť posilnenie konkurencieschopnosti hospodárstva ZKÚ, ako aj dosiahnutie sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia predovšetkým pre zraniteľné skupiny a osoby so zdravotným postihnutím. Na tento účel by spolupráca medzi Úniou a ZKÚ mala zahŕňať výmenu informácií a osvedčených postupov v relevantných oblastiach, a to vrátane rozvoja zručností a sociálnej ochrany, ako aj podporu práv osôb so zdravotným postihnutím, majúc na pamäti zásady Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Pridruženie medzi Úniou a ZKÚ by navyše malo prispieť k podpore dôstojnej práce vrátane osvedčeného postupu v oblasti sociálneho dialógu, ako aj k dodržiavaniu základných pracovných noriem, rovnakých príležitostí, nediskriminácie a prístupnosti v ZKÚ a v regiónoch, kde sa nachádzajú. (17) Jednou z oblastí spolupráce medzi Úniou a ZKÚ by mohol byť cestovný ruch. Cieľom spolupráce by mala byť podpora úsilia orgánov ZKÚ získať maximálny prínos z miestneho, regionálneho a medzinárodného cestovného ruchu a stimulovať súkromné finančné toky z Únie a iných zdrojov do rozvoja cestovného ruchu v ZKÚ. Osobitná pozornosť by sa mala venovať potrebe začleniť cestovný ruch do sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho života ľudí, ako aj ochrane životného prostredia. (18) Výskyt prenosných ochorení v ZKÚ, ako je horúčka dengue v Karibiku a Tichomorí a vírus chikungunya v regióne Indického oceánu, môže mať negatívny vplyv na zdravie a hospodárstvo. Okrem zníženej produktivity postihnutého obyvateľstva je pravdepodobné, že epidémie v ZKÚ veľmi negatívne ovplyvnia cestovný ruch, ktorý predstavuje hlavnú časť hospodárstiev ZKÚ. Vzhľadom na veľký počet turistov a migrujúcich pracovníkov cestujúcich do ZKÚ sú ZKÚ zraniteľné voči zavlečeniu infekčných chorôb. Naopak, veľký počet ľudí cestujúcich späť zo ZKÚ by sa mohol stať prenášačom a priniesť prenosné ochorenia do Európy. Zaistenie „bezpečného cestovného ruchu“ je preto kritickým faktorom pre dosiahnutie trvalo udržateľných hospodárstiev v tých ZKÚ, ktoré vo veľkej miere závisia od cestovného ruchu. (19) Pridruženie medzi Úniou a ZKÚ by malo zohľadniť kultúrnu rozmanitosť a identitu ZKÚ a prispieť k jej zachovaniu. (20) Únia uznáva, že je dôležité, aby sa vytvorilo aktívnejšie partnerstvo so ZKÚ, pokiaľ ide o dobrú správu vecí verejných, boj proti organizovanej trestnej činnosti, obchodovanie s ľuďmi, terorizmus a korupciu. (21) Obchod a obchodná spolupráca medzi Úniou a ZKÚ by mala prispieť k dosiahnutiu cieľa, ktorým je udržateľný hospodársky rozvoj, sociálny rozvoj, ako aj ochrana životného prostredia. (22) Globálne zmeny, odrážajúce sa v pokračujúcom procese obchodnej liberalizácie, vo veľkej miere postihujú Úniu, hlavného obchodného partnera ZKÚ, krajiny AKT, ktoré susedia so ZKÚ, a iných hospodárskych partnerov. (23) ZKÚ sú krehké ostrovné prostredia vyžadujúce primeranú ochranu, a to vrátane ochrany súvisiacej s odpadovým hospodárstvom. Pokiaľ ide o rádioaktívny odpad, táto ochrana je stanovená v článku 198 Zmluvy o Euratome a súvisiacich sekundárnych právnych predpisoch s výnimkou Grónska, na ktoré sa Zmluva o Euratome nevzťahuje. Pre ostatný odpad by malo byť špecifikované, ktoré nariadenia Únie sa majú uplatňovať so zreteľom na ZKÚ. (24) V tomto rozhodnutí by sa mali stanoviť pružnejšie pravidlá pôvodu vrátane nových možností pre kumuláciu pôvodu. Kumulácia by mala byť možná nielen v ZKÚ a v krajinách dohody o hospodárskom partnerstve, ale po splnení určitých podmienok aj pre výrobky pochádzajúce z krajín, s ktorými má Únia platnú dohodu o voľnom obchode, ako aj pre výrobky, ktoré sa dovážajú do Únie v bezcolnom a bezkvótovom režime v rámci systému všeobecných colných preferencií ( 2 ), ktorý takisto podlieha určitým podmienkam. Tieto podmienky sú nevyhnutné na to, aby sa zabránilo obchádzaniu obchodu a aby sa zabezpečilo riadne fungovanie dojednaní o kumulácii. (25) Postupy osvedčovania pôvodu ZKÚ by sa mali aktualizovať v záujme príslušných prevádzkovateľov a správnych orgánov v ZKÚ. Ustanovenia o administratívnej spolupráci medzi Úniou a ZKÚ by takisto mali byť náležite aktualizované. (26) Mali by sa stanoviť spôsoby administratívnej spolupráce a možnosť dočasne zrušiť preferenčné zaobchádzanie vzhľadom na všetky alebo niektoré výrobky pochádzajúce zo ZKÚ v prípade podvodu, nezrovnalostí alebo systematického nedodržiavania pravidiel týkajúcich sa pôvodu výrobkov alebo v prípade neposkytovania administratívnej spolupráce. Okrem toho by sa mali stanoviť dostatočne podrobné ochranné ustanovenia a ustanovenia o dohľade. To by malo príslušným orgánom ZKÚ a Únie, ako aj hospodárskym subjektom umožniť, aby sa spoľahli na jasné a transparentné pravidlá a postupy. Napokon, je vecou spoločného záujmu zabezpečiť riadne uplatňovanie postupov a dojednaní, ktoré ZKÚ umožnia vyvážať tovar do Únie v bezcolnom a bezkvótovom režime. (27) Berúc do úvahy ciele integrácie a rozvoj svetového obchodu v oblasti služieb a zriaďovania podnikov, je potrebné podporiť rozvoj trhov so službami a investičných možností zlepšením prístupu na trh so službami ZKÚ a investovaním do trhu Únie. V tejto súvislosti by Únia mala ZKÚ ponúknuť pokiaľ možno čo najlepšie zaobchádzanie, ktoré ponúka akémukoľvek inému obchodnému partnerovi prostredníctvom komplexných doložiek najvyšších výhod, a zároveň by mala zabezpečiť pružnejšie možnosti obchodných vzťahov pre ZKÚ tým, že podmienky, ktoré ZKÚ ponúkajú Únii, sa obmedzia na také, aké sa ponúkajú iným veľkým obchodným hospodárstvam. (28) Práva duševného vlastníctva sú rozhodujúcim prvkom na stimuláciu inovácií a nástrojom na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Sú prínosom pre krajiny, lebo im umožňujú chrániť ich duševné výtvory a aktíva. Ochrana a uplatňovanie týchto práv napomáha obchod, rast a zahraničné investície, ako aj v boji proti zdravotným a bezpečnostným rizikám, ktoré so sebou prináša falšovaný tovar. ZKÚ môžu profitovať z politiky týkajúcej sa práv duševného vlastníctva, a to predovšetkým v súvislosti so zachovaním biodiverzity a s technologickým rozvojom. (29) Sanitárne a fytosanitárne opatrenia a technické prekážky v obchode môžu mať vplyv na obchod a vyžadujú si spoluprácu. Obchod a obchodná spolupráca by sa mala týkať aj politiky hospodárskej súťaže a práv duševného vlastníctva, ktoré majú vplyv na spravodlivé rozdelenie ziskov z obchodu. (30) S cieľom zabezpečiť, aby sa ZKÚ mohli zúčastňovať na vnútornom trhu Únie, ako aj na regionálnych, subregionálnych a medzinárodných trhoch za čo možno najlepších podmienok, je dôležité rozvíjať kapacitu ZKÚ v relevantných oblastiach. Tieto zahŕňajú rozvoj ľudských zdrojov a zručnosti, rozvoj malých a stredných podnikov, diverzifikáciu hospodárskych odvetví a uplatňovanie náležitého právneho rámca s cieľom dosiahnuť podnikateľské prostredie, ktoré by napomáhalo investíciám. (31) Spolupráca v oblasti finančných služieb medzi Úniou a ZKÚ by mala prispieť k bezpečnejšiemu, správnejšie riadenému a transparentnejšiemu finančnému systému, ktorý je nevyhnutný na upevnenie celosvetovej finančnej stability a posilnenie trvalo udržateľného rastu. Úsilie v tejto oblasti by sa malo zamerať na dosiahnutie súladu s medzinárodne schválenými normami a na aproximáciu práva ZKÚ s acquis Únie v oblasti finančných služieb. Primeraná pozornosť by sa mala venovať posilňovaniu administratívnej kapacity orgánov ZKÚ, a to aj v oblasti dohľadu. (32) Finančná pomoc pre ZKÚ by mala byť pridelená na základe jednotných, transparentných a účinných kritérií, berúc do úvahy potreby a činnosť ZKÚ. Takéto kritériá by mali zohľadňovať počet obyvateľov, výšku hrubého domáceho produktu (HDP), výšku minulých pridelených rozpočtových prostriedkov z Európskeho rozvojového fondu (ERF) a problémy vyplývajúce z geografickej izolovanosti ZKÚ. (33) V záujme účinnosti, zjednodušenia a uznávania riadiacich kapacít orgánov ZKÚ finančné zdroje poskytované ZKÚ by mali byť riadené na základe recipročného partnerstva. Orgány ZKÚ by okrem toho mali prevziať na seba zodpovednosť za formuláciu a uskutočňovanie tých politík, na ktorých sa strany dohodnú v rámci stratégie spolupráce. (34) Postupy týkajúce sa finančnej pomoci by mali delegovať hlavnú zodpovednosť za programovanie 11. ERF a vykonávanie spolupráce najmä na ZKÚ. Spolupráca by sa mala vykonávať prevažne v súlade s územnými nariadeniami ZKÚ a mala by byť základom podpory pre sledovanie, vyhodnocovanie a audit naplánovaných činností. V procese plánovania a vykonávania by sa mali zohľadniť obmedzené administratívne a ľudské zdroje ZKÚ. Okrem toho je nevyhnutné objasniť, že ZKÚ sú oprávnené využívať rôzne zdroje financovania. (35) ZKÚ sa podľa ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ( 3 ) môžu zúčastňovať v európskych zoskupeniach územnej spolupráce (EZÚS). Regionálna spolupráca ZKÚ môže preto spočívať v ich účasti v niektorom EZÚS v súlade s dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené. ZKÚ, ktoré sú členmi niektorého EZÚS, môžu byť oprávnené na regionálne financovanie. (36) S cieľom zohľadniť technický rozvoj a zmeny v colných právnych predpisoch by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmeny dodatkov k prílohe VI. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. (37) Na základe tohto rozhodnutia by Rada mala byť v pozícii predložiť na všetky vyššie uvedené skutočnosti inovačnú odpoveď, ktorá by bola v súlade s rozmanitými situáciami a zároveň by im bola aj prispôsobená, keďže: PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:







PRVÁ ČASŤ

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRIDRUŽENIA ZÁMORSKÝCH KRAJÍN A ÚZEMÍ K ÚNII







Kapitola 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Účel

1. Týmto rozhodnutím sa zakladá pridruženie zámorských krajín a území (ZKÚ) k Únii (ďalej len „pridruženie“), ktoré predstavuje partnerstvo na základe článku 198 ZFEÚ s cieľom podporovať trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ, ako aj šíriť hodnoty a normy Únie v širšom svete.

2. Partnermi tohto pridruženia sú Únia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené.

Článok 2

Územná pôsobnosť

Pridruženie sa vzťahuje na ZKÚ uvedené v prílohe II k ZFEÚ.

Článok 3

Ciele, zásady a hodnoty

1. Pridruženie medzi Úniou a ZKÚ vychádza z cieľov, zásad a hodnôt, ktoré majú ZKÚ, členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Únia spoločné.

2. Snahou pridruženia je dosiahnuť celkové ciele stanovené v článku 199 ZFEÚ tým, že sa zvýši konkurencieschopnosť ZKÚ, posilní sa ich odolnosť, zníži ich zraniteľnosť v hospodárskej a environmentálnej sfére a podporí spolupráca medzi ZKÚ a inými partnermi.

3. Pri dosahovaní týchto cieľov pridruženie dodržiava základné zásady slobody, demokracie, ľudských práv a základných slobôd, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sú spoločné pre ZKÚ, ako aj pre členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené.

4. V oblastiach spolupráce, na ktoré sa toto rozhodnutie odvoláva, nebude diskriminácia, ktorá by sa zakladala na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženstve alebo viere, zdravotnom postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii.

5. Partneri navzájom uznávajú právo určiť svoje politiky a priority týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja, stanoviť vlastné úrovne vnútroštátnej ochrany v oblasti životného prostredia a práce a prijať alebo náležite zmeniť svoje príslušné právne predpisy a politiky v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z medzinárodne uznaných noriem a dohôd. Pri uplatňovaní týchto svojich práv sa partneri usilujú zabezpečiť vysokú úroveň ochrany v oblasti životného prostredia a práce.

6. Pri vykonávaní tohto rozhodnutia sa partneri riadia zásadou transparentnosti, subsidiarity a potrebou účinnosti a partneri sa rovnakou mierou zameriavajú na tri piliere trvalo udržateľného rastu ZKÚ: hospodársky rozvoj, sociálny rozvoj a ochranu životného prostredia.

Článok 4

Riadenie pridruženia

Riadenie pridruženia vykonáva Komisia a orgány ZKÚ a v prípade potreby členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, v súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami.

Článok 5

Spoločné záujmy, komplementarita a priority

1. Pridruženie predstavuje rámec pre politický dialóg a spoluprácu v otázkach spoločného záujmu.

2. Prioritou bude spolupráca v oblastiach spoločného záujmu, ako napríklad:

a) hospodárska diverzifikácia hospodárstiev ZKÚ, a to vrátane ich ďalšej integrácie do svetového hospodárstva a regionálnych hospodárstiev;

b) podpora environmentálne trvalo udržateľného rastu;

c) trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane zachovania a trvalo udržateľného využívania biodiverzity a ekosystémových služieb;

d) prispôsobenie sa zmene klímy a zmiernenie jej následkov;

e) podpora znižovania rizika katastrof;

f) podpora výskumu, inovácií a činností vedeckej spolupráce;

g) podpora sociálnej, kultúrnej a hospodárskej výmeny medzi ZKÚ, ich susednými krajinami a ďalšími partnermi.

3. Spolupráca v oblastiach spoločného záujmu sa zameriava na podporu samostatnosti ZKÚ a budovania kapacít v ZKÚ na formuláciu, vykonávanie a monitorovanie stratégií a politík stanovených v odseku 2.

Článok 6

Presadzovanie pridruženia

1. S cieľom upevniť vzťahy medzi Úniou a ZKÚ si obe strany želajú, aby toto pridruženie bolo pre občanov známe, a to predovšetkým vďaka presadzovaniu rozvoja vzťahov a spolupráce medzi orgánmi, akademickou obcou, občianskou spoločnosťou a podnikmi v ZKÚ na jednej strane a ich náprotivkami v Únii na strane druhej.

2. ZKÚ vyvíjajú úsilie s cieľom upevňovať a presadzovať svoje vzťahy s Úniou ako celkom. Členské štáty toto úsilie podporujú.

Článok 7

Regionálna spolupráca, regionálna integrácia a spolupráca s inými partnermi

1. S prihliadnutím na článok 3 tohto rozhodnutia cieľom pridruženia je podpora ZKÚ v ich úsilí zapojiť sa do relevantných medzinárodných, regionálnych a/alebo subregionálnych iniciatív spolupráce, ako aj do regionálnych alebo subregionálnych integračných procesov v súlade s ich vlastnými ambíciami a v súlade s cieľmi a prioritami vymedzenými príslušnými orgánmi ZKÚ.

2. Na tento účel si Únia a ZKÚ môžu vymieňať informácie a osvedčené postupy alebo stanoviť akúkoľvek inú formu úzkej spolupráce a koordinácie s inými partnermi v rámci účasti ZKÚ v regionálnych a medzinárodných organizáciách, v prípade potreby prostredníctvom medzinárodných dohôd.

3. Cieľom pridruženia je podpora spolupráce medzi ZKÚ a inými partnermi v oblastiach spolupráce stanovených v druhej a tretej časti tohto rozhodnutia. V tejto súvislosti je cieľom pridruženia presadzovanie spolupráce medzi ZKÚ a najvzdialenejšími regiónmi, na ktorú sa odkazuje v článku 349 ZFEÚ, ich susednými africkými, karibskými a tichomorskými (AKT) štátmi a štátmi, ktoré nie sú štátmi AKT. Na dosiahnutie tohto cieľa Únia zlepší koordináciu a synergiu medzi programami spolupráce, ktoré získavajú podporu z rôznych finančných nástrojov EÚ. Únia sa tiež usiluje zapojiť ZKÚ do svojich dialógov s ich susednými krajinami, či už to sú štáty AKT, alebo nie, a ak to bude vhodné, s najvzdialenejšími regiónmi.

4. Podpora účasti ZKÚ v príslušných organizáciách pre regionálnu integráciu sa zameriava predovšetkým na:

a) budovanie kapacít príslušných regionálnych organizácií a inštitúcií, ktorých sú ZKÚ členmi;

b) regionálne alebo subregionálne iniciatívy, ako je uskutočňovanie politík odvetvových reforiem týkajúcich sa oblastí spolupráce uvedených v druhej a tretej časti tohto rozhodnutia;

c) informovanosť a znalosti ZKÚ o vplyve, ktorý má regionálny integračný proces na rôzne oblasti;

d) účasť ZKÚ na rozvoji regionálnych trhov v rámci organizácií pre regionálnu integráciu;

e) cezhraničné investície medzi ZKÚ a ich susednými krajinami.

Článok 8

Účasť v európskych zoskupeniach územnej spolupráce

Pri uplatňovaní článku 7 ods. 1 až 3 tohto rozhodnutia iniciatívy spolupráce alebo iné formy spolupráce znamenajú tiež, že vládne orgány, regionálne a subregionálne organizácie, miestne orgány a prípadne iné verejné a súkromné subjekty alebo inštitúcie (vrátane poskytovateľov verejných služieb) zo ZKÚ sa môžu zúčastňovať na európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS) v rámci pravidiel a cieľov činností spolupráce tohto rozhodnutia a cieľom nariadenia (ES) č. 1082/2006 a v súlade s dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené.

Článok 9

Osobité zaobchádzanie

1. Pridruženie zohľadňuje rôznorodosť ZKÚ v zmysle hospodárskeho rozvoja a kapacity plne využívať regionálnu spoluprácu a regionálnu integráciu uvedené v článku 7.

2. Stanoví sa osobité zaobchádzanie s izolovanými ZKÚ.

3. S cieľom umožniť izolovaným ZKÚ prekonať štrukturálne a iné prekážky v ich rozvoji toto osobité zaobchádzanie zohľadní ich špecifické ťažkosti okrem iného pri stanovení objemu finančnej pomoci a s ňou spojených podmienok.

4. ZKÚ, ktoré sa považujú za izolované, sú uvedené v prílohe I.







Kapitola 2

Účastníci spolupráce

Článok 10

Všeobecný prístup

1. Pridruženie sa zakladá na širokom dialógu a konzultáciách týkajúcich sa otázok spoločného záujmu medzi ZKÚ, členskými krajinami, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Komisiou a prípadne Európskou investičnou bankou (EIB).

2. ZKÚ v prípade potreby organizujú dialóg a konzultácie s orgánmi a subjektmi, ako sú napríklad:

a) príslušné miestne a iné verejné orgány;

b) hospodárski a sociálni partneri;

c) akýkoľvek iný vhodný subjekt, ktorý zastupuje občiansku spoločnosť, partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládne organizácie a subjekty zodpovedné za podporu rovnosti medzi mužmi a ženami.

Článok 11

Účastníci spolupráce

1. Medzi účastníkov spolupráce v ZKÚ patria:

a) vládne orgány ZKÚ;

b) miestne orgány v rámci ZKÚ;

c) poskytovatelia verejnoprospešných služieb a organizácie občianskej spoločnosti, ako sú sociálne, obchodné a odborové združenia, združenia zamestnávateľov a miestne, národné alebo medzinárodné mimovládne organizácie;

d) regionálne a subregionálne organizácie.

2. Členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, informujú Komisiu do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia o vládnych a miestnych orgánoch uvedených v odseku 1 písm. a) a b).

Článok 12

Úlohy neštátnych subjektov

1. Neštátne subjekty sa môžu zúčastňovať na výmene informácií a na konzultáciách týkajúcich sa spolupráce a predovšetkým prípravy a realizácie pomoci, projektov alebo programov spolupráce. Môžu sa na ne delegovať právomoci finančného hospodárenia na realizáciu takých projektov alebo programov, ktorých účelom je podpora iniciatív miestneho rozvoja.

2. Neštátne subjekty oprávnené na decentralizované riadenie projektov alebo programov budú určené dohodou medzi orgánmi ZKÚ, Komisiou a členským štátom, s ktorým je ZKÚ spojené, berúc do úvahy dotknutý subjekt, jeho odborné znalosti a oblasť činnosti. Akt označenia sa vykoná v každej ZKÚ ako súčasť širokého dialógu a konzultácií uvedených v článku 10.

3. Cieľom pridruženia je prispieť k úsiliu ZKÚ posilniť organizácie občianskej spoločnosti, a to najmä ich vznik a rozvoj a rozvíjanie opatrení nevyhnutných na to, aby sa tieto organizácie mohli začať zúčastňovať na tvorbe, vykonávaní a hodnotení rozvojových stratégií a programov.







Kapitola 3

Inštitucionálny rámec pridruženia

Článok 13

Hlavné zásady dialógu

1. Únia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, sa pravidelne angažujú v komplexnom politickom dialógu.

2. Dialóg sa uskutočňuje za plného dodržiavania príslušných inštitucionálnych, právnych a finančných právomocí Únie, ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené. Dialóg sa vedie pružným spôsobom. Môže byť formálny alebo neformálny, na primeranej úrovni alebo v primeranom formáte a vedie sa v rámci uvedenom v článku 14.

3. Dialóg umožňuje ZKÚ plnú účasť na implementácii pridruženia.

4. Dialóg sa má okrem iného zameriavať na osobitné politické otázky spoločného záujmu alebo všeobecného významu na účely dosiahnutia spoločných cieľov pridruženia.

Článok 14

Nástroje pridruženia

1. Pridružením sa stanovujú tieto nástroje dialógu:

a) fórum pre dialóg medzi ZKÚ – EÚ (ďalej len „fórum ZKÚ – EÚ“) s každoročným stretnutím orgánov ZKÚ, zástupcov členských štátov a Komisie. Poslanci Európskeho parlamentu, zástupcovia EIB a zástupcovia najvzdialenejších regiónov sa k fóru ZKÚ – EÚ pridružia podľa vhodnosti;

b) Komisia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, pravidelne uskutočňujú trojstranné konzultácie. Tieto konzultácie sa usporiadajú najmenej štyrikrát za rok na podnet Komisie alebo na žiadosť ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené;

c) po dohode medzi ZKÚ, členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Komisiou sa vytvoria pracovné skupiny s poradnou funkciou na hodnotenie implementácie pridruženia, ktorých forma bude vhodná pre diskutované otázky. Tieto pracovné skupiny sa môžu zvolať na žiadosť Komisie, členského štátu alebo ZKÚ. Poskytujú odborné príspevky k témam, ktoré sú predmetom špecifického záujmu ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené, doplňujúc prácu vykonanú v rámci fóra ZKÚ – EÚ a/alebo trojstranných konzultácií.

2. Komisia predsedá fóru ZKÚ – EÚ, trojstranným konzultáciám a pracovným skupinám a plní úlohu ich sekretariátu.







DRUHÁ ČASŤ

OBLASTI SPOLUPRÁCE PRE DOSIAHNUTIE TRVALO UDRŽATEĽNÉHO ROZVOJA V RÁMCI PRIDRUŽENIA







Kapitola 1

Otázky životného prostredia, zmena klímy a znižovanie rizika katastrof

Článok 15

Všeobecné ciele a zásady

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a znižovania rizika katastrof môže vzťahovať na:

a) podporu úsilia ZKÚ vymedziť a realizovať politiky, stratégie, akčné plány a opatrenia;

b) podporu úsilia ZKÚ začleniť sa do regionálnych sietí a iniciatív;

c) presadzovanie udržateľného a efektívneho využívania zdrojov a podporu oddelenia hospodárskeho rastu od zhoršovania životného prostredia a

d) podporu úsilia ZKÚ fungovať ako regionálne strediská a centrá excelentnosti.

Článok 16

Trvalo udržateľné hospodárenie a zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia a zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb môže vzťahovať na:

a) podporu zriaďovania a účinnej správy morských a suchozemských chránených oblastí a dokonalejšej správy existujúcich chránených oblastí;

b) podporu trvalo udržateľného hospodárenia s morskými a suchozemskými zdrojmi, ktoré prispieva k ochrane druhov, biotopov a funkcií ekosystému mimo chránených oblastí, najmä ohrozených, zraniteľných a vzácnych druhov;

c) upevnenie zachovávania a trvalo udržateľného využívania morskej a suchozemskej biodiverzity a ekosystémov prostredníctvom: i) zamerania sa na širšiu výzvu v oblasti ekosystémov, a to na zmenu klímy zachovávaním zdravých, odolných ekosystémov a podporovaním ekologických infraštruktúr a prístupmi k prispôsobeniu sa zmene klímy a zmierňovaniu jej následkov založenými na ekosystémoch, ktoré často prinášajú viacnásobný úžitok; ii) posilňovania kapacít na miestnej, regionálnej a/alebo medzinárodnej úrovni podporovaním výmeny informácií, poznatkov a osvedčených postupov medzi všetkými zainteresovanými subjektmi, a to vrátane verejných orgánov, vlastníkov pôdy, súkromného sektora, výskumníkov a občianskej spoločnosti; iii) posilňovania existujúcich programov na ochranu prírody a súvisiaceho úsilia a v chránených oblastiach a mimo nich; iv) rozširovania vedomostnej základne a odstraňovania nedostatkov vo vedomostiach, a to vrátane vyčíslenia hodnoty funkcií ekosystému a ekosystémových služieb;

d) podporu a uľahčenie regionálnej spolupráce s cieľom riešiť problematiku invazívnych cudzích druhov, následky zmeny klímy a iné;

e) vytvorenie mechanizmov na zvýšenie zdrojov vrátane platieb za ekosystémové služby.

Článok 17

Trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného obhospodarovania lesov môže vzťahovať na podporu zachovávania a trvalo udržateľného obhospodarovania lesov, a to vrátane ich úlohy pri ochrane životného prostredia pred eróziou a v rámci kontroly rozširovania púští vrátane zalesňovania a riadenia vývozov dreva.

Článok 18

Integrovaný manažment pobrežnej zóny

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti integrovaného manažmentu pobrežnej zóny môže vzťahovať na:

a) podporu úsilia ZKÚ pri dosahovaní účinného trvalo udržateľného manažmentu morských a pobrežných zón prostredníctvom vymedzenia strategického a integrovaného prístupu k plánovaniu a manažmentu morských a pobrežných zón;

b) dosiahnutie vyrovnania hospodárskych a spoločenských činností, ako je rybolov a akvakultúra, cestovný ruch, námorná doprava a poľnohospodárstvo, s potenciálom morských a pobrežných zón, pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, suroviny, a za súčasného zohľadnenia následkov zmeny klímy a ľudskej činnosti.

Článok 19

Námorné záležitosti

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti námorných záležitostí môže vzťahovať na:

a) posilňovanie dialógu o otázkach spoločného záujmu v tejto oblasti;

b) podporu poznatkov a biotechnológií v námornej oblasti, podporu energie oceánu, námorného dozoru, manažmentu pobrežnej zóny a ekosystémového riadenia;

c) podporu integrovaných prístupov na medzinárodnej úrovni.

Článok 20

Trvalo udržateľné riadenie zásob rýb

1. V kontexte pridruženia je spolupráca v oblasti trvalo udržateľného riadenia zásob rýb založená na týchto zásadách:

a) záväzok zodpovedného rybného hospodárstva a zodpovedných rybolovných praktík;

b) vyhýbanie sa opatreniam alebo činnostiam, ktoré nie sú v súlade so zásadami trvalo udržateľného využívania zdrojov rybného hospodárstva;

c) bez toho, aby to malo vplyv na existujúce alebo budúce dvojstranné partnerské dohody v oblasti rybného hospodárstva medzi Úniou a ZKÚ, Únia a ZKÚ sa usilujú o pravidelné vzájomné konzultácie týkajúce sa ochrany živých morských zdrojov a hospodárenia s nimi a o výmenu informácií o vývoji stavu zdrojov v kontexte relevantných nástrojov pridruženia stanovených v článku 14.

2. Spolupráca v oblasti uvedenej v odseku 1 sa môže vzťahovať na:

a) aktívne presadzovanie dobrej správy vecí verejných, osvedčených postupov a zodpovedného rybného hospodárstva pri ochrane a trvalo udržateľnom riadení zásob rýb, a to vrátane zásob rýb spoločného záujmu, ako aj tých, ktoré sú riadené regionálnymi organizáciami rybného hospodárstva;

b) dialóg a spoluprácu týkajúcu sa ochrany zásob rýb vrátane opatrení na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a na účinnú spoluprácu s regionálnymi organizáciami na riadenie rybného hospodárstva a v rámci týchto organizácií. Dialóg a spolupráca zahŕňajú kontrolné a inšpekčné schémy, podnety a záväzky na účinnejšie riadenie rybného hospodárstva a pobrežného životného prostredia v dlhodobom horizonte.

Článok 21

Trvalo udržateľné hospodárenie s vodou

1. V kontexte pridruženia Únia a ZKÚ môžu spolupracovať v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia s vodou prostredníctvom vodohospodárskej stratégie a rozvojom inštitúcií, ochrany vodných zdrojov, zásobovania vodou vo vidieckych a mestských oblastiach na domáce, priemyselné alebo poľnohospodárske účely, skladovania, rozvodu a riadenia vodných zdrojov a zaobchádzania s komunálnymi odpadovými vodami.

2. V oblasti zásobovania vodou a v sektore hygieny, ktorými sa priamo prispieva k rozvoju ľudských zdrojov zlepšovaním zdravotného stavu ľudí a zvyšovaním ich produktivity, sa osobitná pozornosť venuje prístupu k zásobovaniu pitnou vodou a poskytovaniu hygienických služieb v nedostatočne zásobovaných regiónoch a v tých regiónoch, ktoré sú obzvlášť vystavené prírodným katastrofám.

3. Spolupráca v týchto oblastiach sa riadi zásadou, že pretrvávajúca potreba rozšíriť poskytovanie základných služieb v oblasti vodného zásobovania a hygieny tak pre mestské, ako aj vidiecke obyvateľstvo sa musí riešiť trvalo udržateľnými spôsobmi, pokiaľ ide o životné prostredie.

Článok 22

Odpadové hospodárstvo

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti odpadového hospodárstva môže vzťahovať na podporu používania najlepších environmentálnych postupov pri všetkých činnostiach súvisiacich s odpadových hospodárstvom, a to vrátane znižovania tvorby odpadu, recyklovania alebo iných procesov obnovy, napr. obnovy energie a zneškodnenia odpadu.

Článok 23

Energetika

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľnej energie môže vzťahovať na:

a) výrobu a distribúciu energie a prístup k nej, predovšetkým na rozvoj, presadzovanie, využívanie a skladovanie udržateľnej energie z obnoviteľných zdrojov;

b) politiky a právne predpisy v oblasti energetiky, predovšetkým na formuláciu politík a prijímanie právnych predpisov, ktorými sa majú zabezpečiť dostupné a trvalo udržateľné energetické tarify;

c) energetickú účinnosť, a to najmä na vytvorenie a zavedenie noriem energetickej účinnosti a implementáciu opatrení pre energetickú účinnosť v rôznych odvetviach (priemysel, obchod, verejný sektor a domácnosti), ako aj na sprevádzajúce výchovno-vzdelávacie činnosti a činnosti na zvýšenie informovanosti;

d) dopravu, predovšetkým na rozvoj, presadzovanie a využívanie ekologickejších spôsobov verejnej a súkromnej dopravy, ako sú hybridné a elektrické vozidlá alebo vozidlá s vodíkovým pohonom, programy pre spoločnú jazdu jedným autom (tzv. carpooling) a bicyklovú dopravu;

e) plánovanie a výstavbu miest, predovšetkým na podporu a zavedenie prísnych environmentálnych noriem a vysokej energetickej hospodárnosti v rámci plánovania a výstavby miest, a

f) cestovný ruch, a to najmä na podporu energeticky sebestačných (v dôsledku energie z obnoviteľných zdrojov) a/alebo ekologických turistických infraštruktúr.

Článok 24

Zmena klímy

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti zmeny klímy zameriava na podporu iniciatív ZKÚ týkajúcich sa zmiernenia následkov zmeny klímy a prispôsobenia sa nepriaznivým účinkom zmeny klímy a môže zahŕňať:

a) získavanie dôkazov, určovanie kľúčových rizík a územných, regionálnych a/alebo medzinárodných akcií, plánov alebo opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy alebo na zmiernenie jej nepriaznivých účinkov;

b) začlenenie tematiky prispôsobenia sa zmene klímy a zmierňovania jej následkov do verejných politík a stratégií;

c) vypracovanie a stanovenie štatistických údajov a ukazovateľov, nástrojov nevyhnutných na tvorbu politiky a jej implementáciu a

d) podporu účasti ZKÚ na regionálnom a medzinárodnom dialógu s cieľom napomáhať spoluprácu vrátane výmeny poznatkov a skúseností.

Článok 25

Znižovanie rizika katastrof

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti znižovania rizika katastrof môže vzťahovať na:

a) rozvoj alebo zdokonalenie systémov vrátane infraštruktúr na predchádzanie katastrofám a pripravenosť vrátane systémov predpovede a systémov včasného varovania s cieľom zmierniť následky katastrof;

b) získavanie podrobných znalostí o riziku katastrof a o súčasných kapacitách v oblasti reakcie na katastrofy v ZKÚ a ich okolitých regiónoch;

c) posilňovanie existujúcich opatrení na prevenciu katastrof a pripravenosť na miestnej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni;

d) zvýšenie kapacity v oblasti reakcie na katastrofy dotknutých subjektov, aby boli koordinovanejšie, účinnejšie a efektívnejšie;

e) zvyšovanie povedomia a informovanosti obyvateľov, pokiaľ ide o mieru rizika, prevenciu, pripravenosť a reakciu na katastrofu v prípade, že k nej príde, pričom patričnú pozornosťou treba venovať osobitným potrebám osôb so zdravotným postihnutím;

f) posilňovanie spolupráce medzi kľúčovými subjektmi zapojenými do civilnej ochrany a

g) podporu účasti ZKÚ na regionálnych, európskych a/alebo medzinárodných nástrojoch s cieľom umožniť pravidelnejšiu výmenu informácií a užšiu spoluprácu medzi rozličnými partnermi v prípade katastrofy.







Kapitola 2

Prístupnosť

Článok 26

Všeobecné ciele

1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti prístupnosti zameriava na:

a) zabezpečenie väčšieho prístupu ZKÚ k svetovým dopravným sieťam a

b) zabezpečenie väčšieho prístupu ZKÚ k informačným a komunikačným technológiám a službám.

2. Spolupráca v oblastiach uvedených v odseku 1 môže zahŕňať:

a) tvorbu politík a rozvoj inštitúcií;

b) cestnú, železničnú, vzdušnú, námornú dopravu alebo dopravu vnútrozemskými vodnými cestami a

c) skladovacie zariadenia v prístavoch a na letiskách.

Článok 27

Námorná doprava

1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti námornej dopravy zameriava na rozvoj a presadzovanie nákladovo efektívnych a účinných služieb námornej dopravy v ZKÚ a môže sa vzťahovať na:

a) podporovanie účinnej lodnej prepravy nákladu pri hospodársky a komerčne výhodných sadzbách;

b) uľahčovanie väčšej účasti ZKÚ na medzinárodných službách lodnej prepravy;

c) podporu regionálnych programov;

d) zvýšenie zapojenia miestneho súkromného sektora do činností v oblasti lodnej prepravy a

e) rozvoj infraštruktúry.

2. Únia a ZKÚ podporia bezpečnosť lodnej prepravy, bezpečnosť posádok a zabránenie znečisťovaniu z lodí.

Článok 28

Letecká doprava

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti leteckej dopravy môže vzťahovať na:

a) reformu a modernizáciu priemyslu leteckej dopravy v ZKÚ;

b) podporovanie obchodnej životaschopnosti a konkurencieschopnosti priemyslu leteckej dopravy v ZKÚ;

c) uľahčenie investovania a účasti súkromného sektora a

d) presadzovanie výmeny poznatkov a osvedčených podnikateľských postupov.

Článok 29

Bezpečnosť leteckej dopravy

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti bezpečnosti leteckej dopravy zameriava na podporu úsilia ZKÚ dosiahnuť súlad s príslušnými medzinárodnými normami a okrem iného sa môže vzťahovať na:

a) implementáciu systémov pre bezpečnosť leteckej prevádzky;

b) implementáciu bezpečnostnej ochrany letísk a posilňovanie schopnosti orgánov civilného letectva riadiť všetky stránky prevádzkovej bezpečnosti spadajúce pod ich kontrolu a

c) rozvoj infraštruktúry a ľudských zdrojov.

Článok 30

Služby v oblasti informačných a komunikačných technológií

V kontexte pridruženia sa spolupráca týkajúca sa služieb v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT) zameriava na podnecovanie inovácií, hospodárskeho rastu a zlepšenia v bežnom živote občanov a podnikov v ZKÚ, a to vrátane presadzovania prístupnosti osobám so zdravotným postihnutím. Spolupráca sa orientuje predovšetkým na zvýšenie regulačnej kapacity ZKÚ a môže podporiť rozšírenie sietí a služieb IKT prostredníctvom týchto opatrení:

a) vytvorenie predvídateľného regulačného prostredia, ktoré drží krok s technickým rozvojom, stimuluje rast a inovácie a podnecuje hospodársku súťaž a ochranu spotrebiteľa;

b) dialóg o rôznych aspektoch politiky podpory a monitorovania informačnej spoločnosti;

c) výmena informácií o normách a otázkach interoperability;

d) podpora spolupráce v oblasti výskumu IKT a v oblasti výskumných infraštruktúr založených na IKT;

e) rozvoj služieb a aplikácií v oblastiach, ktoré majú veľký vplyv na spoločnosť.







Kapitola 3

Výskum a inovácie

Článok 31

Spolupráca v oblasti výskumu a inovácie

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti výskumu a inovácie môže vzťahovať na vedu a techniku vrátane informačných a komunikačných technológií s cieľom prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju ZKÚ a podporiť úlohu ZKÚ ako regionálnych stredísk a centier excelentnosti, ako aj konkurencieschopnosť ich priemyslu. Spolupráca sa môže vzťahovať najmä na:

a) dialóg, koordináciu a vytvorenie synergií medzi politikami ZKÚ a Únie a na iniciatívy týkajúce sa vedy, techniky a inovácií;

b) tvorbu politík a rozvoj inštitúcií v rámci ZKÚ a spoločné akcie na miestnej, vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni s cieľom rozvíjať vedecké, technické a inovačné aktivity a ich aplikáciu v praxi;

c) spoluprácu medzi právnymi subjektmi zo ZKÚ, z Únie, členských štátov a tretích krajín;

d) účasť jednotlivých výskumníkov ZKÚ, výskumných ústavov a právnych subjektov zo ZKÚ v rámci spolupráce týkajúcej sa programov pre výskum a inovácie v Únii a Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) a

e) odbornú prípravu a medzinárodnú mobilitu a výmenu výskumníkov zo ZKÚ.







Kapitola 4

Mládež, vzdelávanie, odborná príprava, zdravie, zamestnanosť a sociálna politika

Článok 32

Mládež

1. Únia zabezpečí, aby sa všetky fyzické osoby zo ZKÚ v zmysle vymedzenia v článku 50 mohli zúčastňovať na iniciatívach Únie týkajúcich sa mládeže na rovnakom základe ako občania členských štátov.

2. Cieľom pridruženia je upevňovanie väzieb medzi mladými ľuďmi žijúcimi v ZKÚ a Únii okrem iného aj presadzovaním mobility na vzdelávacie účely pre mládež zo ZKÚ a podnecovaním vzájomného porozumenia medzi mladými ľuďmi.

Článok 33

Vzdelávanie a odborná príprava

1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy môže vzťahovať na:

a) poskytovanie vysokokvalitného inkluzívneho vzdelávania na základnom, strednom a vyššom stupni a v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a

b) podporu ZKÚ pri vymedzení a implementácii politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

2. Únia zabezpečí, aby sa všetky fyzické osoby zo ZKÚ v zmysle vymedzenia v článku 50 mohli zúčastňovať na vzdelávacích iniciatívach a iniciatívach Únie v oblasti odbornej prípravy na rovnakom základe ako občania členských štátov.

3. Únia zabezpečí, aby sa vzdelávacie subjekty a inštitúcie zo ZKÚ mohli zúčastňovať na iniciatívach Únie týkajúcich sa spolupráce v oblasti vzdelávania na rovnakom základe ako vzdelávacie subjekty a inštitúcie a subjekty a inštitúcie v oblasti odborného vzdelávania z členských štátov.

Článok 34

Zamestnanosť a sociálna politika

1. Únia a ZKÚ udržiavajú dialóg v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky s cieľom prispieť k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju ZKÚ a k presadzovaniu dôstojnej práce v ZKÚ a v ich okolitých regiónoch. Tento dialóg sa zameriava tiež na podporu úsilia orgánov ZKÚ rozvíjať politiky a právne predpisy v tejto oblasti.

2. Dialóg pozostáva predovšetkým z výmeny informácií a osvedčených postupov týkajúcich sa politík a právnych predpisov v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky, ktoré sú spoločným záujmom Únie a ZKÚ. V tejto súvislosti sa zohľadnia aj oblasti, ako je rozvoj zručností, sociálna ochrana, sociálny dialóg, rovnaké príležitosti, nediskriminácia a prístupnosť osobám so zdravotným postihnutím, zdravie a bezpečnosť pri práci a ostatné pracovné normy.

Článok 35

Verejné zdravie

V kontexte pridruženia sa spolupráca v sektore verejného zdravia zameriava na posilňovanie kapacity ZKÚ v oblasti dohľadu, včasného zistenia a reakcie na prepuknutie prenosných ochorení prostredníctvom opatrení, ku ktorým patria:

a) akcie na posilnenie kapacity v oblasti pripravenosti a reakcie na cezhraničné zdravotné ohrozenia, ako sú infekčné ochorenia, ktoré by sa zakladali na existujúcich štruktúrach a zameriavali by sa na mimoriadne udalosti;

b) budovanie kapacít upevňovaním sietí verejného zdravia na regionálnej úrovni, uľahčenie výmeny informácií medzi odborníkmi a podpora primeranej odbornej prípravy;

c) rozvoj nástrojov a komunikačných platforiem, ako aj programov elektronického vzdelávania prispôsobených osobitným potrebám ZKÚ.







Kapitola 5

Kultúra

Článok 36

Kultúrna výmena a dialóg

1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti kultúrnej výmeny a dialógu môže vzťahovať na:

a) samostatný rozvoj ZKÚ, keďže ide o proces zameraný na samotných ľudí a zakorenený v kultúre všetkých národov;

b) podporu plánov a opatrení prijatých príslušnými orgánmi ZKÚ na rozvoj vlastných ľudských zdrojov, zvýšenie vlastných tvorivých možností a podporu kultúrnych identít;

c) účasť obyvateľstva v procese rozvoja;

d) rozvoj vzájomného porozumenia a zlepšenú výmenu informácií o kultúrnych a audiovizuálnych témach prostredníctvom dialógu.

2. Únia a ZKÚ sa vo vzájomnej spolupráci snažia stimulovať kultúrne výmeny medzi sebou, a to:

a) spoluprácou medzi kultúrnymi a kreatívnymi odvetviami všetkých partnerov;

b) podporovaním šírenia kultúrnych a kreatívnych diel a subjektov na oboch stranách;

c) politickou spoluprácou s cieľom podnecovať rozvoj politiky, inovácie, získavanie a udržiavanie publika a nové obchodné modely.

Článok 37

Spolupráca v audiovizuálnej oblasti

1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v audiovizuálnej oblasti zameriava na vzájomnú podporu audiovizuálnej výroby a môže sa vzťahovať na tieto akcie:

a) spoluprácu a výmenu medzi vysielacími priemyslami jednotlivých partnerov;

b) podporovanie výmeny audiovizuálnych diel;

c) výmenu informácií a názorov, pokiaľ ide o politiku vysielania a audiovizuálnu politiku a regulačný rámec medzi príslušnými orgánmi;

d) podporovanie návštev a účasti na medzinárodných podujatiach, ktoré sa konajú na území partnerov, ako aj v tretích krajinách.

2. Koprodukčné audiovizuálne diela sú oprávnené využívať akúkoľvek schému pomoci na podporu miestnych alebo regionálnych kultúrnych obsahov vytvorených v Únii, ZKÚ a členských štátoch, s ktorými sú ZKÚ spojené.

Článok 38

Divadelné umenie

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti divadelného umenia môže vzťahovať na:

a) uľahčenie častejších kontaktov medzi aktérmi divadelného umenia v oblastiach, ako sú profesionálne výmeny a odborná príprava vrátane účasti na konkurzoch, vytváranie sietí a podpora budovania sietí;

b) podporu koprodukcií medzi producentmi jedného alebo viacerých členských štátov Únie a jednej alebo viacerých ZKÚ a

c) podporu rozvoja medzinárodných noriem v oblasti divadelnej technológie a používanie značenia divadelnej scény aj prostredníctvom príslušných normalizačných orgánov.

Článok 39

Ochrana kultúrneho dedičstva a historických pamiatok

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva a historických pamiatok zameriava na podporu výmeny odborných poznatkov a osvedčených postupov, a to prostredníctvom:

a) uľahčovania výmenných pobytov odborníkov;

b) spolupráce v oblasti odbornej prípravy;

c) zvyšovania povedomia miestnej verejnosti a

d) poradenstva v oblasti ochrany historických pamiatok a pamiatkových zón, ako aj v oblasti právnych predpisov a vykonávania opatrení týkajúcich sa ochrany dedičstva, najmä jeho integrácie do miestneho života.







Kapitola 6

Boj proti organizovanej trestnej činnosti

Článok 40

Boj proti organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí, sexuálnemu vykorisťovaniu, terorizmu a korupcii

1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti môže vzťahovať na:

a) vytváranie inovatívnych a účinných spôsobov policajnej a justičnej spolupráce vrátane spolupráce s inými zainteresovanými subjektmi, ako je občianska spoločnosť, na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí, sexuálnemu vykorisťovaniu, terorizmu a korupcii a v boji proti nim a

b) podporu s cieľom zvýšiť účinnosť politík v ZKÚ na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí, sexuálnemu vykorisťovaniu, terorizmu a korupcii a v boji proti nim, ako aj výroby a distribúcie všetkých druhov omamných a psychotropných látok a obchodovania s nimi a na prevenciu a znižovanie užívania drog a škôd spôsobených drogami, zohľadňujúc prácu, ktorú už v tejto oblasti vykonali medzinárodné orgány okrem iného prostredníctvom: i) odbornej prípravy a budovania kapacít na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti a v boji proti nej vrátane obchodovania s ľuďmi, sexuálneho zneužívania detí, sexuálneho vykorisťovania, terorizmu a korupcie; ii) prevencie vrátane výcvikov, vzdelávania a podpory zdravotníctva a rehabilitácie závislých užívateľov drog spolu s projektmi na opätovné začlenenie závislých užívateľov drog do pracovného a sociálneho prostredia; iii) tvorby účinných vykonávacích opatrení; iv) technickej, finančnej a administratívnej pomoci pri tvorbe účinných politík a právnych predpisov v oblasti obchodovania s ľuďmi, predovšetkým prostredníctvom kampaní na zvyšovanie informovanosti, mechanizmov pre obete obchodovania s ľuďmi a systémy na ochranu obetí, ktoré by zahŕňali všetkých zainteresovaných aktérov a občiansku spoločnosť; v) technickej, finančnej a administratívnej pomoci týkajúcej sa prevencie, zaobchádzania a znižovania škôd spôsobených zneužívaním drog; vi) technickej pomoci na podporu tvorby právnych predpisov a politiky zameranej proti sexuálnemu zneužívaniu detí a sexuálnemu vykorisťovaniu a vii) technickej pomoci a odbornej prípravy na podporu budovania kapacít a podnecovanie dodržiavania medzinárodných protikorupčných noriem, najmä noriem stanovených v Dohovore OSN proti korupcii.

2. V kontexte pridruženia spolupracujú ZKÚ s Úniou, pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí a financovanie terorizmu, v súlade s článkami 70 a 71.







Kapitola 7

Cestovný ruch

Článok 41

Cestovný ruch

V kontexte pridruženia môže spolupráca v oblasti cestovného ruchu zahŕňať:

a) opatrenia zamerané na vymedzenie, prispôsobenie a vypracovanie udržateľných politík v oblasti cestovného ruchu;

b) opatrenia a operácie na rozvoj a podporu udržateľného cestovného ruchu;

c) opatrenia zamerané na začlenenie udržateľného cestovného ruchu do sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho života občanov ZKÚ.







TRETIA ČASŤ

OBCHOD A OBCHODNÁ SPOLUPRÁCA







HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 42

Všeobecné ciele

Všeobecnými cieľmi obchodu a obchodnej spolupráce medzi Úniou a ZKÚ sú:

a) podpora hospodárskeho a sociálneho rozvoja ZKÚ vytváraním úzkych hospodárskych vzťahov medzi nimi a Úniou ako celkom;

b) povzbudenie účinnej integrácie ZKÚ do regionálnych a svetových hospodárstiev a rozvoj obchodu s tovarom a službami;

c) podpora ZKÚ pri vytváraní priaznivého investičného prostredia, ktoré by podnecovalo sociálny a hospodársky rozvoj ZKÚ;

d) presadzovanie stability, integrity a transparentnosti svetového finančného systému a dobrá správa v oblasti daní;

e) podpora diverzifikačných procesov v hospodárstvach ZKÚ;

f) zvyšovanie kapacít ZKÚ na formuláciu a vykonávanie politík nevyhnutných na rozvoj ich obchodu s tovarom a službami;

g) podpora vývozu ZKÚ a ich obchodných kapacít;

h) podpora úsilia ZKÚ zosúladiť alebo priblížiť ich miestne právne predpisy k právnych predpisom Únie v potrebných prípadoch;

i) poskytovanie možností pre cielenú spoluprácu a dialóg s Úniou v obchode a oblastiach týkajúcich sa obchodu.







HLAVA II

DOJEDNANIA PRE OBCHOD S TOVAROM A SLUŽBAMI A ZRIAĎOVANIE PODNIKOV







Kapitola 1

Dojednania pre obchod s tovarom

Článok 43

Voľná prístupnosť tovaru s pôvodom

1. Výrobky s pôvodom v ZKÚ sa dovážajú do Únie bez dovozného cla.

2. Vymedzenie výrobkov s pôvodom a spôsobov administratívnej spolupráce, ktorá sa na ne vzťahuje, je stanovené v prílohe VI.

Článok 44

Kvantitatívne obmedzenia a opatrenia s rovnakým účinkom

1. Únia nebude uplatňovať na dovozy výrobkov s pôvodom v ZKÚ žiadne kvantitatívne obmedzenia alebo opatrenia s rovnakým účinkom.

2. Odsekom 1 sa nevylučujú zákazy ani obmedzenia na dovozy, vývozy alebo tranzit odôvodnené na základe verejnej morálky alebo verejného poriadku, ochrany zdravia a života ľudí, zvierat a rastlín, ochrany národného kultúrneho dedičstva umeleckej, historickej alebo archeologickej hodnoty, zachovania vyčerpateľných prírodných zdrojov alebo na základe ochrany priemyselného a obchodného vlastníctva.

Zákazy alebo obmedzenia uvedené v prvom pododseku v žiadnom prípade nepredstavujú prostriedky svojvoľnej alebo neospravedlniteľnej diskriminácie alebo skrytého obmedzovania obchodu všeobecne.

Článok 45

Opatrenia prijaté zámorskými krajinami a územiami

1. Orgány ZKÚ si v súvislosti s dovozmi výrobkov s pôvodom v Únii môžu ponechať alebo zaviesť také clá alebo kvantitatívne obmedzenia, aké budú pokladať za potrebné z hľadiska ich potrieb rozvoja.

2. V oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ZKÚ uplatňujú v styku s Úniou aspoň také priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie uplatňované na akékoľvek hlavné obchodné hospodárstvo v zmysle vymedzenia v odseku 4.

3. Odsekom 2 sa nebráni ZKÚ, aby poskytla určitým iným ZKÚ alebo iným rozvojovým krajinám priaznivejšie zaobchádzanie, než aké je poskytované Únii.

4. Na účely tejto hlavy pojem „hlavné obchodné hospodárstvo“ znamená akúkoľvek rozvinutú krajinu alebo akúkoľvek krajinu, ktorej podiel na svetových vývozoch tovaru tvorí viac ako jedno percento, alebo (bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 3) akúkoľvek skupinu krajín konajúcich jednotlivo, spoločne alebo prostredníctvom dohody o hospodárskej integrácii, ktorej podiel na svetových vývozoch tovaru tvorí viac ako 1,5 %. Na tento výpočet sa používajú najnovšie dostupné oficiálne údaje WTO o vedúcich vývozcoch v rámci svetového obchodu s tovarom (okrem obchodu v rámci Únie).

5. Orgány ZKÚ oznámia Komisii do 2. apríla 2014 colné sadzobníky a zoznamy kvantitatívnych obmedzení, ktoré uplatňujú v súlade s týmto rozhodnutím.

Orgány ZKÚ takisto oznámia Komisii akékoľvek dodatočné zmeny takýchto opatrení, ktoré prijmú.

Článok 46

Nediskriminácia

1. Únia nediskriminuje jednotlivé ZKÚ a ZKÚ nediskriminujú jednotlivé členské štáty.

2. V súlade s článkom 65 vykonávanie osobitných ustanovení tohto rozhodnutia, a to predovšetkým jeho článku 44 ods. 2, článkov 45 a 48, 49, 51 a článku 59 ods. 3, sa nepovažuje za diskrimináciu.

Článok 47

Podmienky týkajúce sa pohybov odpadu

1. Pohyby odpadu medzi členskými štátmi a ZKÚ sa kontrolujú v súlade s medzinárodným právom a právom Únie. Únia podporuje nadviazanie a rozvoj účinnej medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti s cieľom ochrany prostredia a verejného zdravia.

2. Únia zakáže všetok priamy alebo nepriamy vývoz odpadu do ZKÚ s výnimkou vývozov odpadu, ktorý nie je nebezpečný, určeného na činnosti týkajúce sa obnovy, zatiaľ čo orgány ZKÚ zároveň zakážu priamy alebo nepriamy dovoz takéhoto odpadu z Únie alebo akejkoľvek inej tretej krajiny na svoje územie bez toho, aby boli dotknuté osobitné medzinárodné záväzky týkajúce sa týchto oblastí, ktoré boli prijaté alebo sa môžu prijať v budúcnosti na príslušných medzinárodných fórach.

3. Pokiaľ ide o tie ZKÚ, ktoré kvôli svojmu ústavnému postaveniu nie sú zmluvnou stranou Bazilejského dohovoru, ich príslušné orgány urýchlia prijatie potrebných vnútroštátnych právnych predpisov a správnych opatrení na vykonávanie ustanovení Bazilejského dohovoru v týchto ZKÚ.

4. Členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, navyše presadzujú, aby ZKÚ prijali potrebné vnútroštátne právne predpisy a správne opatrenia na vykonávanie týchto aktov:

a) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ( 4 ) v zmysle: — článku 40 týkajúceho sa vývozu odpadu do zámorských krajín alebo území, — článku 46 týkajúceho sa dovozu odpadu zo zámorských krajín alebo území;

b) nariadenie Komisie (ES) č. 1418/2007 ( 5 ) a

c) smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/59/ES ( 6 ) podliehajúca časovým obmedzeniam pre transpozíciu stanoveným v jej článku 16.

5. Jedna alebo viaceré ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, môžu uplatňovať vlastné postupy týkajúce sa vývozu odpadu zo ZKÚ do daného členského štátu.

6. V takom prípade členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené, oznámi Komisii platné právne predpisy do 2. júla 2014, ako aj akékoľvek budúce príslušné vnútroštátne právne predpisy a všetky následné zmeny takýchto právnych predpisov.

Článok 48

Dočasné zrušenie preferencií

V prípade, že sa Komisia domnieva, že existujú dostatočné dôvody pochybovať o správnom vykonávaní tohto rozhodnutia, Komisia začne konzultácie so ZKÚ a členským štátom, s ktorým má ZKÚ osobitný vzťah, s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie tohto rozhodnutia. V prípade, že konzultácie nevedú k vzájomne prijateľnému spôsobu vykonávania tohto rozhodnutia, Únia môže dočasne zrušiť preferencie vzťahujúce sa na dotknutú ZKÚ v súlade s prílohou VII.

Článok 49

Ochranné opatrenia a opatrenia dohľadu

S cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie tohto rozhodnutia Únia môže prijať ochranné opatrenia a opatrenia dohľadu stanovené v prílohe VIII.







Kapitola 2

Dojednania pre obchod so službami a pre zriaďovanie podnikov

Článok 50

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto kapitoly:

a) „fyzická osoba zo ZKÚ“ je osoba so zvyčajným miestom pobytu v ZKÚ, ktorá je občanom členského štátu alebo ktorá má právne postavenie špecifické pre niektorú ZKÚ. Toto vymedzenie nemá vplyv na práva udelené na základe občianstva Únie v zmysle ZFEÚ;

b) „právnická osoba zo ZKÚ“ je právnická osoba zo ZKÚ zriadená v súlade s platným právom v danej ZKÚ, ktorej registrovaná kancelária, ústredné riadenie alebo hlavné miesto podnikania je na území tejto ZKÚ. Ak právnická osoba má svoju registrovanú kanceláriu alebo ústredné riadenie iba v ZKÚ, nepovažuje sa za právnickú osobu zo ZKÚ, pokiaľ sa neangažuje v činnosti, ktorá predstavuje skutočné a neustále spojenie s hospodárstvom tejto krajiny alebo územia;

c) príslušné vymedzenia stanovené v dohodách o hospodárskej integrácii, na ktoré sa odkazuje v článku 51 ods. 1, sa uplatňujú na zaobchádzanie dohodnuté medzi Úniou a ZKÚ.

Článok 51

Najpriaznivejšie zaobchádzanie

1. V súvislosti s akýmikoľvek opatreniami, ktoré majú vplyv na obchod so službami a zriaďovanie podnikov vykonávajúcich hospodársku činnosť:

a) Únia udelí fyzickým a právnickým osobám zo ZKÚ aspoň také priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie, aké Únia uplatňuje na fyzické a právnické osoby z akejkoľvek tretej krajiny, s ktorou Únia uzatvára alebo už uzatvorila dohodu o hospodárskej integrácii;

b) ZKÚ udelí fyzickým a právnickým osobám z Únie aspoň také priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie, aké ZKÚ uplatňuje na fyzické a právnické osoby z akéhokoľvek hlavného obchodného hospodárstva, s ktorým ZKÚ uzatvorila dohodu o hospodárskej integrácii po 1. januára 2014.

2. Povinnosti stanovené v odseku 1 tohto článku sa neuplatňujú na zaobchádzanie poskytnuté:

a) v rámci vnútorného trhu, na ktorom sa od strán vyžaduje, aby významne aproximovali svoje právne predpisy s cieľom odstrániť nediskriminačné prekážky v zriaďovaní podnikov a v obchode so službami;

b) v rámci opatrení stanovujúcich uznávanie kvalifikácií, licencií alebo opatrení obozretnosti v súlade s článkom VII Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) alebo jej prílohou o finančných službách. Nemá to vplyv na osobitné opatrenia ZKÚ podľa tohto článku;

c) v rámci akejkoľvek medzinárodnej dohody alebo dojednaní, ktoré sa týkajú výlučne alebo hlavne zdaňovania;

d) v rámci opatrení, na ktoré sa vzťahuje výnimka z doložky najvyšších výhod uvedená v súlade s článkom II ods. 2 GATS.

3. Orgány ZKÚ môžu s cieľom podporovania alebo napomáhania miestnej zamestnanosti prijať nariadenia na pomoc svojim fyzickým osobám a miestnym činnostiam. V takom prípade budú orgány ZKÚ informovať Komisiu o nariadeniach, ktoré prijmú, aby mohla o tom informovať členské štáty.

Článok 52

Odborná kvalifikácia

Pokiaľ ide o profesie ako lekár, dentista, pôrodná asistentka, nešpecializovaná ošetrovateľka, lekárnik a veterinár, Rada prijme v súlade s článkom 203 ZFEÚ zoznam odborných kvalifikácií charakteristických pre ZKÚ, ktoré sa majú uznávať v členských štátoch.







HLAVA III

OBLASTI SÚVISIACE S OBCHODOM







Kapitola 1

Obchod a trvalo udržateľný rozvoj

Článok 53

Všeobecný prístup

Cieľom obchodu a obchodnej spolupráce v rámci pridruženia je prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju v hospodárskom, sociálnom a environmentálnom rozmere. V tomto kontexte domáce zákony a iné právne predpisy v ZKÚ v oblasti životného prostredia alebo práce nesmú znížiť požiadavky s cieľom podporiť obchod alebo investície.

Článok 54

Normy týkajúce sa životného prostredia a zmeny klímy v obchode

1. Cieľom obchodu a obchodnej spolupráce v rámci pridruženia je upevniť vzájomný podporný vzťah medzi politikami a záväzkami v oblasti obchodu a životného prostredia. Obchod a obchodná spolupráca v rámci pridruženia zohľadňuje zásady medzinárodnej environmentálnej správy a viacstranných environmentálnych dohôd.

2. Sleduje sa hlavný cieľ Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a jeho Kjótskeho protokolu. Spolupráca sa zakladá na vypracovaní budúcej právne záväznej medzinárodnej dohody zahŕňajúcej záväzky všetkých strán týkajúce sa zmiernenia dôsledkov zmeny klímy v súlade s vykonávaním rozhodnutí vyplývajúcich z konferencií strán dohovoru UNFCCC.

3. Opatrenia na vykonávanie viacstranných environmentálnych dohôd sa neuplatňujú spôsobom, ktorý by znamenal svojvoľnú alebo bezdôvodnú diskrimináciu medzi partnermi alebo skryté obmedzovanie obchodu.

Článok 55

Pracovné normy v obchode

1. Cieľom pridruženia je podporovať obchod takým spôsobom, ktorý prispieva k plnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práci pre všetkých.

2. Medzinárodne uznávané základné pracovné normy, ako sú vymedzené príslušnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce, sa dodržiavajú a uplatňujú v právnych predpisoch a v praxi. Tieto pracovné normy zahŕňajú predovšetkým dodržiavanie slobody združovania, práva na kolektívne vyjednávanie, odstránenie všetkých foriem nútenej alebo povinnej práce, odstránenie najhorších foriem detskej práce, dodržiavanie minimálneho veku pre vstup do zamestnania a nediskriminácie v súvislosti so zamestnaním.

3. Nedodržanie základných pracovných noriem sa nemôže považovať za legitímnu komparatívnu výhodu ani žiadnym spôsobom použiť ako legitímna komparatívna výhoda. Tieto normy sa nesmú použiť na protekcionistické účely.

Článok 56

Trvalo udržateľný obchod s produktmi rybného hospodárstva

S cieľom podporovať trvalo udržateľné riadenie zásob rýb môže byť súčasťou pridruženia spolupráca v oblasti boja proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a s ním súvisiacemu obchodu. Spolupráca v tejto oblasti sa zameriava na:

a) presadzovanie vykonávania opatrení na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a s ním súvisiacemu obchodu v ZKÚ;

b) uľahčenie spolupráce medzi ZKÚ a regionálnymi organizáciami rybného hospodárstva, a to predovšetkým vzhľadom na rozvoj a účinné vykonávanie kontrolných a inšpekčných systémov, podnetov a opatrení na účinné dlhodobé rybné hospodárstvo a hospodárenie s morskými ekosystémami.

Článok 57

Trvalo udržateľný obchod s drevom

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti obchodu s drevom zameriava na podporu obchodu s legálne ťaženým drevom. Takáto spolupráca môže zahŕňať dialóg týkajúci sa regulačných opatrení, ako aj výmenu informácií o trhovo založených alebo dobrovoľných opatreniach, ako je certifikácia lesov alebo ekologická politika obstarávania.

Článok 58

Trvalo udržateľný rozvoj v obchode

1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v obchode môže zamerať na:

a) uľahčenie a podporu obchodu s environmentálnym tovarom a službami, a to aj prostredníctvom vypracovania a vykonania miestnych právnych predpisov, ako aj s tým tovarom, ktorý prispieva k zlepšeniu sociálnych podmienok v ZKÚ, a investícií do nich;

b) uľahčenie odstránenia prekážok v obchode s tovarom alebo službami, ktoré majú osobitný význam pre zmiernenie následkov zmeny klímy alebo prekážok v investovaní do nich, ako je napríklad udržateľná energia z obnoviteľných zdrojov a energeticky účinné výrobky a služby, a to vrátane prijatia politického rámca, ktorý by prispel k využitiu najlepších dostupných technológií, a presadzovania noriem, ktoré zodpovedajú environmentálnym a hospodárskym potrebám a ktoré minimalizujú technické prekážky v obchode;

c) podporu obchodu s tovarom, ktorý prispieva k lepším sociálnym podmienkam a praxi nepoškodzujúcej životné prostredie, vrátane tovaru, na ktorý sa vzťahujú dobrovoľné schémy zaručujúce udržateľné hospodárstvo, ako sú napríklad schémy spravodlivého a etického obchodovania, schémy environmentálnych značiek a certifikačné schémy pre výrobky z prírodných zdrojov;

d) podporu medzinárodne uznávaných zásad a usmernení v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a povzbudzovanie podnikov pôsobiacich na území ZKÚ, aby ich uplatňovali;

e) výmenu informácií a osvedčených postupov v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov.

2. Pri tvorbe a vykonávaní opatrení zameraných na ochranu životného prostredia alebo pracovných podmienok, ktoré môžu mať vplyv na obchod alebo investície, Únia a ZKÚ zohľadnia dostupné vedecko-technické poznatky a medzinárodné normy, usmernenia alebo odporúčania vrátane zásady predbežnej opatrnosti.

3. Únia a ZKÚ uplatňujú plnú transparentnosť pri tvorbe, zavádzaní a vykonávaní akýchkoľvek opatrení zameraných na ochranu životného prostredia a pracovných podmienok, ktoré majú vplyv na obchod alebo investície.







Kapitola 2

Ostatné oblasti súvisiace s obchodom

Článok 59

Bežné platby a pohyby kapitálu

1. Na platby vo voľne prevoditeľnej mene na bežný účet platobnej bilancie medzi osobami s pobytom v Únii a ZKÚ neukladajú strany žiadne obmedzenia.

2. Pokiaľ ide o transakcie na kapitálový účet platobnej bilancie, členské štáty a orgány ZKÚ neuložia obmedzenia na voľný pohyb kapitálu pre priame investície v spoločnostiach vytvorených v súlade so zákonmi hostiteľského členského štátu, krajiny alebo územia a na zabezpečenie repatriácie aktív vytvorených týmito investíciami a akéhokoľvek z nich pochádzajúceho zisku.

3. Únia a ZKÚ sú oprávnené prijímať opatrenia uvedené v článkoch 64, 65, 66, 75 a 215 ZFEÚ v súlade s podmienkami stanovenými v nej mutatis mutandis.

4. Orgány ZKÚ, dotknuté členské štáty alebo Únia sa okamžite navzájom informujú o všetkých takýchto opatreniach a čo najskôr predložia časový rozpis na ich odstránenie.

Článok 60

Politika hospodárskej súťaže

S patričným zreteľom na rozdielne úrovne rozvoja a hospodárskych potrieb každej ZKÚ sa pri odstraňovaní narušení hospodárskej súťaže uplatňujú miestne, vnútroštátne alebo regionálne pravidlá a postupy zahŕňajúce kontrolu a za určitých podmienok zákaz dohôd medzi podnikmi, rozhodnutí prijatých združeniami podnikov a zosúladených postupov medzi podnikmi, ktoré majú za cieľ alebo následok vylúčenie, obmedzovanie alebo narušenie hospodárskej súťaže. Tento zákaz sa takisto vzťahuje na zneužitie dominantného postavenia jedným alebo viacerými podnikmi na území Únie alebo ZKÚ.

Článok 61

Ochrana práv duševného vlastníctva

1. Dostatočná a účinná úroveň ochrany práv duševného vlastníctva vrátane prostriedkov na presadzovanie takýchto práv sa zabezpečí v súlade s najvyššími medzinárodnými normami a v prípade potreby s cieľom obmedziť prekážky v dvojstrannom obchode a jeho narušenia.

2. V kontexte pridruženia sa spolupráca v tejto oblasti týka prípravy zákonov a iných právnych predpisov na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva, prevenciu zneužívania takýchto práv ich držiteľmi a porušenia takýchto práv zo strany konkurencie a na podporu regionálnych organizácií práv duševného vlastníctva zúčastňujúcich sa na presadzovaní a chránení týchto práv, a to vrátane odbornej prípravy zamestnancov.

Článok 62

Technické prekážky v obchode

Pridruženie môže zahŕňať spoluprácu pri technickej regulácii v oblasti tovaru, normalizácie, posudzovania zhody, akreditácie, dohľadu nad trhom a zabezpečenia kvality s cieľom odstrániť zbytočné technické prekážky v obchode medzi Úniou a ZKÚ a odstrániť rozdiely v týchto oblastiach.

Článok 63

Spotrebiteľská politika, ochrana zdravia spotrebiteľa a obchod

V kontexte pridruženia môže spolupráca v oblasti spotrebiteľskej politiky, ochrany zdravia spotrebiteľa a obchodu zahŕňať prípravu zákonov a iných právnych predpisov a v oblasti spotrebiteľskej politiky a ochrany zdravia spotrebiteľa s cieľom predchádzať zbytočným prekážkam v obchode.

Článok 64

Sanitárne a fytosanitárne opatrenia

V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení zameriava na:

a) uľahčenie obchodu medzi Úniou a ZKÚ ako celkom a medzi ZKÚ a tretími krajinami pri súčasnom zachovaní zdravia alebo života ľudí, zvierat a rastlín v súlade s Dohodou WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (ďalej len „dohoda WTO o SPS“);

b) riešenie problémov vyplývajúcich zo sanitárnych a fytosanitárnych opatrení;

c) zabezpečenie transparentnosti, pokiaľ ide o sanitárne a fytosanitárne opatrenia v obchode medzi Úniou a ZKÚ;

d) presadzovanie harmonizácie opatrení s medzinárodnými normami v súlade s dohodou WTO o SPS;

e) podporu účinnej účasti ZKÚ v organizáciách, ktoré stanovujú medzinárodné sanitárne a fytosanitárne normy;

f) podporu konzultácií a výmeny medzi ZKÚ a európskymi ústavmi a laboratóriami;

g) vybudovanie a zvyšovanie technickej kapacity ZKÚ na vykonávanie a monitorovanie sanitárnych a fytosanitárnych opatrení;

h) presadzovanie transferu technológií v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení.

Článok 65

Zákaz protekcionistických opatrení

Ustanovenia kapitoly 1 a 2 sa nepoužijú ako prostriedok svojvoľnej diskriminácie alebo skrytého obmedzovania obchodu.







Kapitola 3

Menové a daňové otázky

Článok 66

Vyňatie daní

1. Bez toho, aby to malo vplyv na ustanovenia článku 67, udeľovanie doložky najvyšších výhod poskytnutej v súlade s týmto rozhodnutím sa neuplatňuje na daňové výhody, ktoré členské štáty alebo orgány ZKÚ poskytujú alebo môžu poskytovať v budúcnosti na základe dohôd s cieľom zabrániť dvojitému zdaneniu alebo na základe iných daňových dojednaní alebo platných domácich daňových právnych predpisov.

2. Nič v tomto rozhodnutí sa nesmie vykladať tak, aby to bránilo prijatiu alebo vykonávaniu akéhokoľvek opatrenia zameraného na predchádzanie daňovým podvodom a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam v súlade s daňovými ustanoveniami zmlúv o zabránení dvojitému zdaneniu alebo iných daňových dojednaní, alebo platných domácich daňových právnych predpisov.

3. Nič v tomto rozhodnutí sa nevykladá tak, aby to bránilo príslušným orgánom jednotlivých krajín rozlišovať pri uplatňovaní relevantných ustanovení ich daňových právnych predpisov medzi daňovníkmi, ktorí nie sú v rovnakej situácii, najmä pokiaľ ide o ich miesto pobytu, alebo pokiaľ ide o miesto, kde je investovaný ich kapitál.

Článok 67

Daňové a colné dojednania pre zmluvy financované Úniou

1. ZKÚ uplatňujú na zmluvy financované Úniou daňové a colné dojednania, ktoré nie sú menej priaznivé ako dojednania uplatňované na členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené, alebo na štáty, ktorým je udelená doložka najvyšších výhod, alebo na medzinárodné rozvojové organizácie, s ktorými majú vzťahy, podľa toho, ktoré zaobchádzanie je najpriaznivejšie.

2. S výhradou odseku 1 sa na zmluvy financované Úniou vzťahujú nasledujúce dojednania:

a) zmluva nepodlieha kolkovým ani registračným poplatkom alebo fiškálnym poplatkom s rovnakým účinkom v oprávnenej ZKÚ, či už takéto poplatky existujú, alebo sa iba pripravujú v budúcnosti; avšak takéto zmluvy sa zaregistrujú v súlade so zákonmi platnými v ZKÚ, a preto možno účtovať poplatok zodpovedajúci poskytnutým službám;

b) zisky a/alebo príjmy vyplývajúce z plnenia zmlúv sú zdaniteľné podľa vnútorných fiškálnych opatrení príslušných ZKÚ za predpokladu, že fyzická alebo právnická osoba, ktorá takýto zisk a/alebo príjem dosiahla, má svoje stále miesto podnikania v tejto ZKÚ alebo plnenie zmluvy trvá dlhšie ako šesť mesiacov;

c) podniky, ktoré musia dovážať zariadenia na vykonanie zákaziek na uskutočnenie stavebných prác, ak o to požiadajú, využívajú režim dočasného použitia, ako je to stanovené právnymi predpismi oprávnenej ZKÚ s ohľadom na toto zariadenie;

d) profesionálne zariadenie potrebné na vykonávanie úloh definovaných v zákazke na poskytnutie služieb bude dočasne vpustené do oprávnenej ZKÚ bez fiškálnych, dovozných poplatkov a ciel a iných poplatkov s rovnakým účinkom tam, kde tieto clá a poplatky netvoria náhradu za poskytnuté služby;

e) dovozy v rámci zákaziek na dodanie tovaru sa vpustia do oprávnenej ZKÚ bez ciel, dovozných ciel, daní alebo fiškálnych poplatkov s rovnakým účinkom. Zákazka na dodanie tovaru s pôvodom v dotknutých ZKÚ sa uzatvára na základe cien tovaru zo závodu, ku ktorým možno pridať také vnútorné fiškálne poplatky, ktoré môžu byť uplatniteľné na tieto dodávky v ZKÚ;

f) palivá, mazivá a uhľovodíkové spojivá a všetky materiály používané pri plnení zákaziek na uskutočnenie stavebných prác sa považujú za zakúpené na miestnom trhu a podliehajú fiškálnym pravidlám podľa platných vnútroštátnych právnych predpisov v oprávnenej ZKÚ;

g) tovar osobnej potreby a úžitkový tovar dovážaný na používanie inými fyzickými osobami, ako sú miestne najaté osoby zapojené do vykonávania úloh formulovaných v zákazke na poskytnutie služieb a členovia ich rodín, sú oslobodené od ciel alebo dovozného cla, daní a iných fiškálnych poplatkov s rovnakým účinkom v rámci obmedzení právnych predpisov oprávnenej ZKÚ.

3. Akákoľvek záležitosť týkajúca sa zmluvy nezahrnutá do odsekov 1 a 2 naďalej podlieha právnym predpisom príslušnej ZKÚ.







Kapitola 4

Rozvoj obchodnej kapacity

Článok 68

Všeobecný prístup

Na zabezpečenie toho, aby ZKÚ maximálne využili výhody plynúce z ustanovení tohto rozhodnutia a aby sa mohli za najlepších možných podmienok zúčastňovať na vnútornom trhu Únie, ako aj na regionálnych, subregionálnych a medzinárodných trhoch, cieľom pridruženia je prispievať k rozvoju obchodnej kapacity ZKÚ týmto spôsobom:

a) zvyšovaním konkurencieschopnosti ZKÚ, samostatnosti a hospodárskej pružnosti prostredníctvom diverzifikácie rozsahu obchodu s tovarom a službami ZKÚ a zvyšovaním jeho hodnoty a objemu a posilňovaním schopnosti ZKÚ prilákať súkromných investorov do rôznych odvetví hospodárskej činnosti;

b) zlepšením spolupráce v obchode s tovarom, službách a pri zriaďovaní podnikov medzi ZKÚ a susednými krajinami.

Článok 69

Obchodný dialóg, spolupráca a rozvoj kapacít

V kontexte pridruženia môžu iniciatívy v oblasti obchodného dialógu, spolupráce a rozvoja kapacít zahŕňať:

a) zvyšovanie kapacít ZKÚ na formuláciu a vykonávanie politík nevyhnutných pre rozvoj ich obchodu s tovarom a službami;

b) podporu úsilia ZKÚ prijať náležité právne, regulačné a inštitucionálne rámce, ako aj potrebné správne postupy;

c) podporu rozvoja miestneho súkromného sektora, najmä podporu MSP;

d) uľahčovanie rozvoja v oblasti trhu a výrobkov vrátane zvyšovania kvality výrobkov;

e) prispievanie k rozvoju ľudských zdrojov a odborných zručností relevantných pre obchod s tovarom a službami;

f) zvyšovanie kapacity sprostredkovateľských organizácií poskytovať podnikom ZKÚ služby náležité pre ich vývoznú činnosť, ako je napríklad poskytovanie informácií o trhu;

g) prispenie k vytvoreniu podnikateľského prostredia, ktoré napomáha investíciám.







Kapitola 5

Spolupráca v oblasti finančných služieb a daňových záležitostí

Článok 70

Spolupráca v oblasti medzinárodných finančných služieb

S cieľom presadzovať stabilitu, integritu a transparentnosť svetového finančného systému môže pridruženie zahŕňať spoluprácu v oblasti medzinárodných finančných služieb. Takáto spolupráca sa môže vzťahovať na:

a) poskytovanie účinnej a primeranej ochrany investorom a iným spotrebiteľom finančných služieb;

b) predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boj proti nim;

c) presadzovanie spolupráce medzi rôznymi aktérmi finančného systému vrátane regulátorov a orgánov dohľadu;

d) zriadenie nezávislého a účinného mechanizmu pre dohľad nad finančnými službami.

Článok 71

Zosúladenie právnych predpisov v oblasti finančných služieb

Únia a ZKÚ presadzujú konvergenciu právnych predpisov s uznávanými medzinárodnými normami pre reguláciu a dohľad v oblasti finančných služieb, a to vrátane týchto noriem: Základné zásady pre efektívny bankový dohľad Bazilejského výboru, Základné zásady a metodika poisťovníctva Medzinárodného združenia orgánov dohľadu nad poistením, Ciele a zásady regulácie cenných papierov Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere, Dohoda o výmene informácií o daňových záležitostiach Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“), Vyhlásenie o transparentnosti a výmene informácií na daňové účely G20, Kľúčové atribúty účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie Rady pre finančnú stabilitu a Medzinárodné normy boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a šíreniu zbraní – odporúčania FATF Finančnej akčnej skupiny.

Ak je to vhodné, alebo na žiadosť dotknutej ZKÚ, môže Únia a ZKÚ vyvinúť úsilie s cieľom presadzovať väčšiu mieru zosúladenia právnych predpisov ZKÚ s právnymi predpismi Únie v oblasti finančných služieb.

Článok 72

Spolupráca medzi regulačnými a dozornými orgánmi

Únia a ZKÚ podporujú spoluprácu medzi príslušnými regulačnými a dozornými orgánmi vrátane výmeny informácií, odborných poznatkov o finančných trhoch a iných opatrení na tento účel. Osobitná pozornosť sa venuje posilňovaniu administratívnej kapacity týchto orgánov okrem iného prostredníctvom výmeny personálu a spoločných odborných výcvikov.

Článok 73

Spolupráca v daňových záležitostiach

Únia a ZKÚ presadzujú spoluprácu v daňovej oblasti s cieľom uľahčiť výber oprávnených daňových príjmov a prijať opatrenia na účinné vykonávanie zásad dobrej správy v oblasti daní, a to vrátane transparentnosti, výmeny informácií a spravodlivej daňovej súťaže.







ŠTVRTÁ ČASŤ

NÁSTROJE PRE TRVALO UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ







Kapitola 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 74

Všeobecné ciele

Únia prispieva k dosiahnutiu celkových cieľov pridruženia poskytovaním:

a) adekvátnych finančných zdrojov a primeranej technickej pomoci v záujme posilňovania kapacity ZKÚ na formuláciu a vykonávanie strategických a regulačných rámcov;

b) dlhodobého financovania na podporu rastu súkromného sektora.

Článok 75

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto časti sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

a) „programovateľná pomoc“ znamená nenávratnú pomoc v rámci Európskeho rozvojového fondu vyčlenenú pre ZKÚ s cieľom financovať územné alebo regionálne stratégie a priority stanovené v programovacích dokumentoch;

b) „programovanie“ znamená proces organizácie, rozhodovania a prideľovania predbežných finančných zdrojov, ktorým sa majú vykonávať akcie v jednej z oblastí uvedených v druhej časti tohto rozhodnutia na viacročnom základe na dosiahnutie cieľov pridruženia pre trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ;

c) „programovací dokument“ znamená dokument, v ktorom sa stanovuje stratégia, priority a dojednania ZKÚ a ktorý premieta ciele a úlohy ZKÚ v oblasti ich trvalo udržateľného rozvoja tak, aby sa účinným a efektívnym spôsobom dali sledovať ciele pridruženia;

d) „plány rozvoja“ uvedené v článku 83 znamenajú súvislý súbor operácií definovaných a financovaných výhradne zo strany ZKÚ v rámci ich vlastných politík a stratégií rozvoja a operácií schválených ZKÚ a členským štátom, s ktorými sú ZKÚ spojené;

e) „prostriedky pridelené na územnom základe“ znamenajú sumu pridelenú na programovateľnú pomoc jednotlivým ZKÚ v rámci Európskeho rozvojového fondu s cieľom financovať regionálne stratégie a priority stanovené v programovacích dokumentoch;

f) „regionálne pridelené prostriedky“ znamenajú sumu pridelenú na programovateľnú pomoc v rámci Európskeho rozvojového fondu s cieľom financovať regionálne stratégie spolupráce alebo tematické priority spoločné pre viaceré ZKÚ stanovené v programovacích dokumentoch;

g) „rozhodnutie o financovaní“ znamená akt prijatý Komisiou, v ktorom sa uvádzajú všetky podrobné údaje o finančnom príspevku Únie a ktorým sa schvaľuje poskytnutie finančnej pomoci z Európskeho rozvojového fondu.

Článok 76

Zásady finančnej spolupráce

1. Finančná pomoc Únie vychádza zo zásady partnerstva, zodpovednosti, zosúladenia územných systémov, komplementarity a subsidiarity.

2. Operácie financované v rámci tohto rozhodnutia sa môžu uskutočniť vo forme programovateľnej alebo neprogramovateľnej pomoci.

3. Finančná pomoc Únie:

a) sa uskutočňuje s náležitým ohľadom na geografické, sociálne a kultúrne vlastnosti jednotlivých ZKÚ, ako aj ich osobitný potenciál;

b) zabezpečuje, aby sa zdrojové toky poskytovali na predvídateľnom a pravidelnom základe;

c) je flexibilná a prispôsobená situácii v každej ZKÚ a

d) sa vykonáva v úplnom súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami každého z partnerov.

4. Príslušné orgány ZKÚ zodpovedajú za uskutočňovanie operácií bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie zamerané na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia pri využívaní prostriedkov Únie.







Kapitola 2

Finančné zdroje

Článok 77

Zdroje financovania

ZKÚ sú oprávnené získať prostriedky z týchto zdrojov financovania:

a) zdroje pridelené ZKÚ v rámci vnútornej dohody medzi členskými štátmi Únie, ktorou sa stanovuje 11. Európsky rozvojový fond (ERF);

b) programy a nástroje Únie stanovené v rámci všeobecného rozpočtu Únie a

c) fondy spravované EIB v rámci vlastných zdrojov EIB a zdroje vyčlenené na investičný nástroj ERF v súlade s podmienkami vnútornej dohody medzi členskými štátmi Únie, ktorou sa stanovuje 11. ERF ( 7 ) (ďalej len „vnútorná dohoda o 11. ERF“).







Kapitola 3

Osobitné ustanovenia týkajúce sa finančnej pomoci v rámci 11. ERF

Článok 78

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

V rámci stratégie a priorít stanovených dotknutými ZKÚ na miestnej alebo regionálnej úrovni a bez toho, aby to malo vplyv na humanitárnu a núdzovú pomoc, sa finančná podpora môže poskytnúť týmto činnostiam pomáhajúcim dosiahnuť ciele stanovené v tomto rozhodnutí:

a) sektorové politiky a reformy, ako aj projekty, ktoré sú s nimi spojené;

b) inštitucionálny rozvoj, budovanie kapacít a začlenenie environmentálnych aspektov;

c) technická spolupráca a

d) dodatočná pomoc v prípade výkyvov vo výnosoch z vývozu tovaru a služieb uvedených v článku 82.

Článok 79

Humanitárna a núdzová pomoc

1. Humanitárna a núdzová pomoc sa poskytuje ZKÚ, ktoré čelia vážnym hospodárskym a sociálnym ťažkostiam výnimočnej povahy vyplývajúcim z prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených ľudskou činnosťou alebo mimoriadnych okolností s porovnateľnými účinkami. S poskytovaním humanitárnej a núdzovej pomoci sa pokračuje tak dlho, ako je potrebné na vyriešenie naliehavých problémov vznikajúcich v takých situáciách.

Humanitárna a núdzová pomoc sa poskytuje výlučne na základe potrieb a záujmov obetí katastrof.

2. Cieľom humanitárnej a núdzovej pomoci je:

a) zachraňovať ľudské životy, zabraňovať utrpeniu a zmierňovať ho a zachovávať ľudskú dôstojnosť v krízových situáciách a v situáciách po skončení krízy;

b) prispievať k financovaniu a dodávke humanitárnej pomoci a priamemu prístupu k tejto pomoci zo strany určených príjemcov všetkými dostupnými logistickými prostriedkami;

c) vykonávať krátkodobú obnovu a rekonštrukciu, aby sa obetiam umožnila minimálna socioekonomická integrácia a aby sa čo najskôr vytvorili podmienky pre opätovné pokračovanie rozvoja na základe dlhodobých cieľov;

d) zaoberať sa potrebami vyplývajúcimi z presídlenia ľudí, ako sú utečenci, presídlené osoby a navrátilci po prírodnej katastrofe alebo katastrofe spôsobenej človekom, tak aby sa počas nevyhnutného času mohli uspokojiť všetky potreby utečencov a presídlených osôb bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú, a aby sa uľahčili kroky pre ich dobrovoľnú repatriáciu a opätovné začlenenie v ich krajine pôvodu, a

e) pomôcť ZKÚ pri vytváraní krátkodobých mechanizmov predchádzania katastrofám a pripravenosti na ne, ako aj systémov predpovede a včasného varovania s cieľom zmierniť následky katastrof.

3. Pomoc poskytovaná podľa tohto článku môže byť poskytnutá aj ZKÚ, ktoré poskytnú prístrešie utečencom alebo navrátilcom s cieľom pokryť naliehavé potreby, na ktoré sa nevzťahuje núdzová pomoc.

4. Pomoc stanovená týmto článkom sa financuje zo všeobecného rozpočtu Únie. Okrem financovania z príslušných rozpočtových riadkov však môže byť výnimočne financovaná z pridelených prostriedkov stanovených v prílohe II.

5. Operácie humanitárnej a núdzovej pomoci sa uskutočňujú na žiadosť postihnutých ZKÚ, Komisie, členského štátu, s ktorým je ZKÚ spojená, medzinárodných organizácií alebo miestnych alebo medzinárodných mimovládnych organizácií. Takáto pomoc sa spravuje a uskutočňuje podľa postupov, ktoré uľahčujú rýchle, pružné a účinné operácie.

Článok 80

Budovanie kapacít

1. Finančná pomoc môže prispieť okrem iného na podporu ZKÚ pri budovaní potrebných kapacít na vymedzenie, vykonávanie a monitorovanie územných a/alebo regionálnych stratégií a akcií s cieľom dosiahnuť všeobecné ciele v oblastiach spolupráce uvedených v druhej a tretej časti.

2. Pokiaľ ide o tieto oblasti, Únia podporuje úsilie ZKÚ v rozvíjaní spoľahlivých štatistických údajov o uvedených oblastiach.

3. Únia môže podporovať ZKÚ v ich úsilí zlepšiť porovnateľnosť ich makroekonomických ukazovateľov.

Článok 81

Technická pomoc

1. Na podnet Komisie možno financovať výskumné štúdie alebo opatrenia technickej pomoci s cieľom zaistiť prípravu, monitorovanie, hodnotenie a dohľad potrebný na implementáciu a celkové hodnotenie tohto rozhodnutia. Technická pomoc poskytnutá na miestnej úrovni sa vykonáva vo všetkých prípadoch v súlade s pravidlami platnými pre decentralizované finančné hospodárenie.

2. Na podnet ZKÚ možno financovať štúdie alebo opatrenia technickej pomoci v súvislosti s implementáciou činností obsiahnutých v programovacích dokumentoch. Komisia môže rozhodnúť o financovaní takejto akcie buď z programovateľnej pomoci, alebo z prostriedkov vyčlenených na opatrenia technickej spolupráce.

Článok 82

Dodatočná pomoc v prípade výkyvov vo výnosoch z vývozu

1. S cieľom zmierniť nepriaznivé účinky akýchkoľvek krátkodobých výkyvov vo výnosoch z vývozu, a to najmä v poľnohospodárskom, rybárskom a ťažobnom odvetví, ktoré by mohli ohroziť dosiahnutie rozvojových cieľov dotknutých ZKÚ, zavedie sa systém dodatočnej pomoci v rámci finančného prídelu uvedeného v prílohe II.

2. Pomoc v prípade krátkodobých výkyvov vo výnosoch z vývozu sa zameria na ochranu makroekonomických a odvetvových reforiem a politík, ktoré sú ohrozené v dôsledku poklesu vo výnosoch a na odstránenie nepriaznivých účinkov nestability výnosov z vývozu, a to najmä poľnohospodárskych a ťažobných výrobkov.

Závislosť hospodárstiev ZKÚ od vývozu najmä v poľnohospodárskom a ťažobnom odvetví sa berie do úvahy pri rozdeľovaní zdrojov uvedených v prílohe V. V tomto kontexte sa v súlade s podmienkami stanovenými v prílohe V bude zaobchádzať priaznivejšie s izolovanými ZKÚ uvedenými v prílohe I.

3. Dodatočné zdroje sa poskytnú v súlade s osobitnými modalitami podporného mechanizmu, ako je vysvetlené v prílohe V.

4. Únia poskytne pomoc aj trhovo založeným poistným schémam vytvoreným pre ZKÚ, ktoré sa snažia chrániť pred rizikom výkyvov vo výnosoch z vývozu.

Článok 83

Programovanie

1. Na účely tohto rozhodnutia sa programovateľná pomoc zakladá na programovacom dokumente.

2. V programovacom dokumente sa môžu zohľadniť plány rozvoja územia alebo iné plány schválené ZKÚ a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené.

3. Podľa článku 10 preberajú orgány ZKÚ primárnu zodpovednosť za formuláciu stratégií, priorít a dojednaní tým, že pripravujú programovacie dokumenty v koordinácii s Komisiou a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené.

4. Orgány ZKÚ zodpovedajú za:

a) stanovenie svojich priorít, na ktorých sa stratégia bude zakladať, a

b) formuláciu návrhov na projekty a programy, ktoré sa predložia Komisii a ktoré Komisia preskúma.

Článok 84

Vypracovanie, vyhodnotenie a schválenie programovacieho dokumentu

1. Príslušný územný povoľovací úradník, alebo v prípade regionálnych programov regionálny povoľovací úradník, vypracuje návrh programovacieho dokumentu po konzultáciách s čo najširšou škálou zainteresovaných strán a využije získané poznatky a osvedčené postupy.

2. Každý návrh programovacieho dokumentu sa prispôsobí potrebám a konkrétnym okolnostiam každého ZKÚ. Uvedú sa v ňom hlavné odvetvia vybrané na financovanie zo strany Únie, konkrétne ciele, očakávané výsledky, ukazovatele výkonnosti, pomocou ktorých sa bude posudzovať a hodnotiť, a orientačné pridelené finančné prostriedky. Podporuje miestnu zodpovednosť za programy spolupráce.

3. Návrh programovacieho dokumentu je predmetom výmeny názorov medzi ZKÚ a dotknutým členským štátom a Komisiou od skorých štádií programovacieho procesu s cieľom podporovať komplementárnosť a jednotnosť medzi ich príslušnými činnosťami spolupráce.

4. Komisia vyhodnotí návrh programovacieho dokumentu s cieľom určiť, či obsahuje všetky požadované prvky a či je v súlade s cieľmi tohto rozhodnutia a príslušnými politikami Únie. Komisia sa o návrhu programovacieho dokumentu radí s Európskou investičnou bankou.

5. ZKÚ poskytuje všetky potrebné informácie vrátane výsledkov všetkých štúdií uskutočniteľnosti s cieľom čo najviac zefektívniť hodnotenie programovacieho dokumentu Komisiou.

▼C1

6. Orgány ZKÚ a Komisia sú spoločne zodpovedné za schválenie programovacieho dokumentu. Komisia schváli programovací dokument podľa postupu stanoveného v článku 87.

▼B

Článok 85

Vykonávanie

1. Komisia prijme rozhodnutie o financovaní zodpovedajúce programovaciemu dokumentu v súlade s normami uvedenými v nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF, a v súlade s postupom stanoveným v článku 87.

2. Komisia poskytuje prostriedky ZKÚ v rámci 11. ERF akýmkoľvek spôsobom stanoveným v nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF, a v súlade s podmienkami stanovenými v tomto rozhodnutí a vo vykonávacích opatreniach tohto rozhodnutia. Na tento účel uzatvorí dohody o financovaní s príslušnými orgánmi ZKÚ.

3. Orgány ZKÚ zodpovedajú za:

a) pripravovanie, prerokovanie a uzatváranie zmlúv;

b) implementáciu a riadenie projektov a programov a

c) pokračovanie na projektoch a programoch a zabezpečenie ich udržateľnosti.

4. Príslušné orgány ZKÚ a Komisia sú spoločne zodpovedné za:

a) zabezpečenie rovnosti podmienok pre účasť na výzvach na predkladanie ponúk a na zadávanie zákaziek;

b) monitorovanie a vyhodnotenie účinkov a výsledkov projektov a programov a

c) zabezpečenie riadneho, včasného a účinného uskutočňovania projektov a programov.

5. S cieľom uľahčiť výmenu názorov sa najmenej raz za rok konajú technické stretnutia medzi územnými povoľovacími úradníkmi, dotknutými členskými štátmi a zástupcami Komisie zapojenými do plánovania, a to najmä prostredníctvom využívania moderných technológií alebo podľa možnosti ako súčasť dialógu v rámci fóra ZKÚ – EÚ.

6. Akcie financované v rámci 11. ERF sa môžu vykonávať súbežným alebo spoločným spolufinancovaním v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF.

Článok 86

Územní a regionálni povoľovací úradníci

1. Vláda každej ZKÚ vymenuje územného povoľovacieho úradníka, ktorý ju zastupuje pri všetkých činnostiach financovaných zo zdrojov 11. ERF spravovaných Komisiou a Európskou investičnou bankou. Územný povoľovací úradník vymenuje jedného alebo viacerých zástupcov územného povoľovacieho úradníka, ktorí ho nahradia v prípade, že nemôže vykonávať svoje povinnosti, a o tomto vymenovaní informuje Komisiu. Ak sú splnené podmienky týkajúce sa inštitucionálnej kapacity a riadneho finančného hospodárenia, územný povoľovací úradník môže delegovať svoje funkcie súvisiace s vykonávaním príslušných programov a projektov na orgán zodpovedný v rámci príslušného orgánu ZKÚ. Územný povoľovací úradník vopred informuje Komisiu o každom takomto delegovaní.

Keď Komisia zistí problémy vo vykonávaní postupov týkajúcich sa hospodárenia so zdrojmi z 11. ERF, v spolupráci s územným povoľovacím úradníkom nadviaže všetky kontakty potrebné na nápravu situácie a prijme prípadné vhodné opatrenia. Územný povoľovací úradník preberá finančnú zodpovednosť iba za výkonné úlohy, ktoré mu boli zverené.

V prípade, že sa so zdrojmi z 11. ERF hospodári nepriamo, a v závislosti od prípadných ďalších právomocí, ktoré môže udeliť Komisia, územný povoľovací úradník:

a) je zodpovedný za koordináciu, plánovanie, pravidelné monitorovanie a preskúmanie vykonávania spolupráce a za koordináciu s darcami;

b) v úzkej spolupráci s Komisiou je zodpovedný za vypracovanie, predloženie a hodnotenie programov a projektov.

2. V prípade, že sa so zdrojmi z 11. ERF hospodári nepriamo, a v závislosti od prípadných ďalších právomocí, ktoré môže udeliť Komisia, príslušný územný povoľovací úradník pôsobí ako verejný obstarávateľ pre programy vykonávané prostredníctvom tendrov alebo výzev na predkladanie návrhov, pod kontrolou ex-ante Komisie.

3. Územný povoľovací úradník počas výkonu činností a vzhľadom na povinnosť informovať Komisiu rozhoduje:

a) o technických úpravách a modifikáciách programov a projektov, pokiaľ tieto neovplyvňujú prijaté technické riešenie a zostávajú v medziach rezervy na úpravy stanovené v dohode o financovaní;

b) o zmenách miesta programov a projektov s viacerými jednotkami v prípadoch, keď je to odôvodnené technickými, hospodárskymi alebo sociálnymi dôvodmi;

c) o uložení alebo odpustení pokút z omeškania;

d) o aktoch vyplatenia ručiteľov;

e) o uzatváraní subdodávateľských zmlúv;

f) o záverečnom preberacom konaní za predpokladu, že Komisia schválila príslušnú zápisnicu, a v prípade potreby je prítomný pri záverečnom preberacom konaní, najmä v prípadoch, keď rozsah výhrad zaznamenaných v predbežnom preberacom konaní si vyžaduje značnú dodatočnú prácu, a o najímaní konzultantov a iných odborníkov v oblasti technickej pomoci.

4. V prípade regionálnych programov orgány zúčastnených ZKÚ vymenujú spomedzi aktérov spolupráce uvedených v článku 11 regionálneho povoľovacieho úradníka. Povinnosti regionálneho povoľovacieho úradníka zodpovedajú mutatis mutandis povinnostiam územného povoľovacieho úradníka.

Článok 87

Výbor ERF – ZKÚ

1. Komisii v prípade potreby pomáha výbor zriadený v rámci vnútornej dohody o 11. ERF.

2. Pri uplatňovaní právomocí, ktoré sa mu udelia týmto rozhodnutím, sa výbor označuje ako „výbor ERF – ZKÚ“. Na výbor ERF – ZKÚ sa uplatňujú postupy výboru stanovené vo vnútornej dohode o 11. ERF a vo vykonávacom nariadení vzťahujúcom sa na 11. ERF. Do nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa uplatňujú postupy stanovené v nariadení Rady (ES) č. 617/2007 ( 8 ).

3. Výbor zameriava svoju prácu na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZKÚ a na regionálnej úrovni. V záujme súdržnosti, koordinácie a komplementarity monitoruje vykonávanie programovacích dokumentov.

4. Výbor vyjadruje svoje stanovisko k:

a) návrhu programovacích dokumentov a akýmkoľvek dodatkom k nim a

b) rozhodnutiam o financovaní týkajúcich sa vykonávania tejto časti rozhodnutia.

Článok 88

Úloha delegácií Únie

1. Ak je Únia zastúpená delegáciou pod vedením vedúceho delegácie, uplatňujú sa ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF, týkajúce sa poverených povoľujúcich úradníkov a účtovníkov.

2. Územný a/alebo regionálny povoľovací úradník spolupracuje a pôsobí v úzkom spojení s vedúcim delegácie, ktorý je hlavnou kontaktnou osobou pre rôznych aktérov spolupráce v príslušnej ZKÚ.

Článok 89

Pravidlá pre ZKÚ o štátnej príslušnosti a pôvode na účely verejného obstarávania, udeľovania grantov a ostatných postupov zadávania zákaziek

1. Všeobecné pravidlá týkajúce sa oprávnenosti:

a) Účasť na zadávaní verejných zákaziek, grantov a ostatných postupov zadávania zákaziek na akcie financované na základe tohto rozhodnutia v prospech tretích strán je otvorená pre všetky fyzické osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi oprávnenej krajiny alebo územia, a pre všetky právnické osoby, ktoré majú skutočné sídlo v oprávnenej krajine alebo na oprávnenom území, ako sú vymedzené v odseku 2, ako aj pre medzinárodné organizácie.

b) V prípade akcií spolufinancovaných s partnerom alebo iným darcom alebo opatrení vykonávaných členským štátom prostredníctvom zdieľaného hospodárenia alebo prostredníctvom trustového fondu zriadeného Komisiou, krajiny, ktoré sú oprávnené podľa pravidiel tohto partnera, iného darcu alebo členského štátu alebo určené v akte, ktorým sa zriaďuje trustový fond, sú tiež oprávnené. V prípade akcií vykonávaných prostredníctvom poverených subjektov, ako sú napríklad členské štáty alebo ich agentúry, alebo Európska investičná banka, alebo prostredníctvom medzinárodných organizácií alebo ich agentúr sú rovnako oprávnené fyzické a právnické osoby podľa pravidiel daného povereného orgánu, tak ako sa to uvádza v dohodách uzatvorených so spolufinancujúcim alebo vykonávajúcim orgánom.

c) V prípade akcií financovaných podľa tohto rozhodnutia a okrem toho z ďalšieho nástroja v oblasti vonkajšej činnosti vrátane Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanej v Cotonou 23. júna 2000 ( 9 ), naposledy zmenenej v Ouagadougou 22. júna 2010 ( 10 ), sa na účely uvedených opatrení za oprávnené považujú aj krajiny, ktoré sú uvedené v ktoromkoľvek z týchto nástrojov. V prípade akcií globálnej, regionálnej alebo cezhraničnej povahy financovaných na základe tohto rozhodnutia sa fyzické a právnické osoby z krajín, území a regiónov, na ktoré sa takáto akcia vzťahuje, môžu zúčastňovať na postupoch, ktorými sa takéto akcie vykonávajú.

d) Všetky dodávky zakúpené na základe zmluvy o verejnom obstarávaní alebo dohody o grante, financované podľa tohto rozhodnutia, pochádzajú z oprávnenej krajiny alebo z oprávneného územia. Môžu však pochádzať z ktorejkoľvek inej krajiny alebo územia v prípade, že množstvo kupovaného tovaru je pod prahovou hodnotou na použitie súťažného rokovacieho konania. Na účely tohto článku je výraz „pôvod“ vymedzený v článkoch 23 a 24 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 ( 11 ) a v príslušných právnych predpisoch Únie upravujúcich nepreferenčný pôvod.

e) Pravidlá uvedené v tomto článku sa nevzťahujú na fyzické osoby, ktoré sú zamestnané oprávnenými dodávateľmi, prípadne subdodávateľmi, alebo ktoré majú s nimi zákonne uzavreté iné zmluvy a nepredstavujú pre ne obmedzenia týkajúce sa štátnej príslušnosti.

f) Oprávnenosť, ako je vymedzená v tomto článku, sa môže obmedziť, pokiaľ ide o štátnu príslušnosť, lokalizáciu alebo povahu žiadateľov, keď si to vyžaduje povaha a ciele akcie a keď je to nevyhnutné na účely jeho efektívneho vykonávania.

g) Fyzické a právnické osoby, ktorým boli udelené zákazky, dodržiavajú príslušné právne predpisy v oblasti životného prostredia vrátane mnohostranných dohôd o životnom prostredí, ako aj medzinárodne dohodnuté základné pracovné normy.

2. O financovanie na základe tohto rozhodnutia sa môžu uchádzať uchádzači, žiadatelia a záujemcovia z týchto krajín a území:

a) z členských štátov, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín uznaných Úniou a z členských krajín Európskeho hospodárskeho priestoru;

b) zo ZKÚ;

c) z rozvojových krajín a území, ktoré sú uvedené v zozname príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci Výboru