2003R1725 — SK — 12.09.2006 — 008.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1725/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 261, 13.10.2003, p.1)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1725/2003

z 29. septembra 2003,

ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002

(Text s významom pre EHP)







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných štandardov ( 1 ), najmä na jeho článok 3 ods. 3, keďže: (1) Nariadenie (ES) č. 1606/2002 vyžaduje, aby verejne obchodované spoločnosti, ktoré sa riadia právom členského štátu, zostavili podľa určitých podmienok na každý rozpočtový rok začínajúci 1. januára 2005 a neskôr konsolidované účtovné závierky v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi podľa článku 2 uvedeného nariadenia. (2) Komisia, po zvážení rady, ktorú poskytol Technický výbor pre účtovníctvo, dospela k záveru, že medzinárodné účtovné štandardy existujúce k 14. septembru 2002 spĺňajú kritérium prijatia stanovené v článku 3 nariadenia (ES) č. 1606/2002. (3) Komisia taktiež zvažovala súčasné projekty zlepšenia, ktoré navrhujú zmeniť a doplniť mnohé existujúce štandardy. O prijatí medzinárodných účtovných štandardov, ktoré budú výsledkom finalizácie týchto návrhov, sa bude uvažovať, akonáhle budú tieto štandardy konečné. Existencia týchto navrhnutých zmien a doplnkov existujúcich štandardov nemá vplyv na rozhodnutie Komisie podporiť existujúce štandardy, s týmito výnimkami: IAS 32, Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia, IAS 39, Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie a niekoľko interpretácií týchto štandardov, SIC – 5 Klasifikácia finančných nástrojov – ustanovenia o podmienenom vyrovnaní, SIC – 16 Akciový kapitál – znovuzískané vlastné majetkové nástroje (vlastné akcie) a SIC – 17 Vlastné imanie – náklady na transakcie s vlastným imaním. (4) Existencia vysokokvalitných štandardov týkajúcich sa finančných nástrojov vrátane derivátov, je dôležitá pre kapitálový trh spoločenstva. V prípade IAS 32 a IAS 39 môžu byť však zmeny a doplnky zvažované v súčasnosti natoľko rozsiahle, že nie je primerané prijať tieto štandardy v tomto okamžiku. Akonáhle sa súčasný projekt zlepšenia ukončí a zrevidované štandardy sa vydajú, bude Komisia prioritne zvažovať prijatie zrevidovaných štandardov na základe nariadenia (ES) č. 1606/2002. (5) Všetky medzinárodné účtovné štandardy existujúce k 14. septembru 2002 okrem IAS 32, IAS 39 a súvisiacich interpretácií by sa mali podľa toho prijať. (6) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre účtovné predpisy, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







Článok 1

Medzinárodné účtovné štandardy stanovené v prílohe sa prijímajú.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA

MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY IAS 1: Prezentácia účtovnej závierky IAS 2: Zásoby IAS 7: Výkazy peňažných tokov (revidovaný 1992) IAS 8: Účtovné politiky, zmeny v bilančnej politike a chyby IAS 10: Udalosti po súvahovom dni IAS 11: Zákazková výroba (revidovaný 1993) IAS 12: Dane z príjmov (revidovaný 2000) IAS 14: Vykazovanie o segmentoch (revidovaný 1997) IAS 16: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia IAS 17: Lízingy IAS 18: Výnosy z bežnej činnosti (revidovaný 1993) IAS 19: Zamestnanecké požitky (revidovaný 2002) IAS 20: Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci (prepracovaný 1994) IAS 21: Účinky zmien v kurzoch cudzích mien IFRS 3: Podnikové kombinácie IFRS 4: Poistné zmluvy IAS 23: Náklady na prijaté úvery a pôžičky (revidovaný 1993) IAS 24: Zverejnenia o spriaznených osobách IAS 26: Účtovanie a vykazovanie penzijných programov (prepracovaný 1994) IAS 27: Konsolidovaná a samostatná účtovná závierka IAS 28: Investície do pridružených podnikov IAS 29: Účtovné vykazovanie v hyperinflačných hospodárstvach (prepracovaný 1994) IFRS 7: Finančné nástroje: Poskytovanie informácií IAS 31: Podiely na spoločnom podnikaní IAS 32: Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia IAS 33: Zisk na akciu IAS 34: Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka (1998) IFRS 5: Viazané aktíva držané na predaj a prerušené operácie IAS 36: Znehodnocovanie aktív IAS 37: Rezervy, podmienené záväzky a podmienené pohľadávky (1998) IAS 38: Nehmotné aktíva IAS 39: Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie s výnimkou ustanovení o používaní možnosti objektívnej hodnoty a určitých ustanovení súvisiacich s účtovaním hedgingu ►M9 , s doplnenými ustanoveniami o používaní možnosti oceňovania reálnou hodnotou ◄ IAS 40: Investičný majetok IAS 41: Poľnohospodárstvo (2001) IFRS 2: Platba na základe podielov IFRS 6: Prieskum a posudzovanie ložísk nerastných surovín INTERPRETÁCIE STÁLEHO INTERPRETAČNÉHO VÝBORU SIC-7: Zavedenie meny euro MŠFV 1: Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva SIC-10: Štátna pomoc – bez konkrétneho vzťahu k prevádzkovým činnostiam SIC-12: Konsolidácia – subjekty na zvláštny účel. ▼M8 Zmena a doplnenie sa SIC 12 Rozsah pôsobnosti SIC 12; Konsolidácia – Účelové subjekty ▼B SIC-13: Spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné príspevky spoločníkov SIC-15: Operatívny nájom – stimuly SIC-21: Dane z príjmov – úhrada precenených neodpisovateľných majetku SIC-25: Dane z príjmov – zmeny daňovej situácie podniku alebo jeho akcionárov SIC-27: Posudzovanie podstaty transakcií, ktoré obsahujú právne formy nájmu SIC-29: Zverejňovanie – dojednania o koncesiách na poskytovanie služieb SIC-31: Výnosy – výmenné obchody zahŕňajúce reklamné služby SIC-32: Nehmotný majetok – náklady na internetovú stránku IFRIC 1: Zmeny v existujúcom vyraďovaní majetku z prevádzky, reštitučných a podobných pasívach IFRIC 2: Členské podiely v družstvách a podobné nástroje IFRIC 4: Určenie, či je obsahom dohody aj lízing IFRIC 5: Práva na podiely vyplývajúce z fondov likvidácie, obnovy a životného prostredia IFRIC 6 Záväzky vyplývajúce z pôsobenia na osobitnom trhu — odpad elektrických a elektronických zariadení IFRIC 7 Interpretácia 7 výboru IFRIC Uplatňovanie metódy prepracovania a opätovného vykazovania podľa štandardu IAS 29 Finančné výkazníctvo v hyperinflačných ekonomikách IFRIC 8: Interpretácia 8 IFRIC Rozsah štandardu IFRS 2 IFRIC 9: Interpretácia 9 IFRIC Prehodnocovanie vložených derivátov

Poznámka: Akékoľvek dodatky k týmto štandardom a interpretáciám sa nepovažujú za súčasť týchto štandardov a interpretácií a nie je možné ich preto reprodukovať.

Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP s výnimkou práva reprodukovania na účely osobného použitia alebo iného riadneho nakladania. Ďalšie informácie možno získať od IASB na adrese: www.iasb.org

▼M5

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 1

Prezentácia účtovnej závierky

OBSAH Cieľ Rozsah Účel účtovnej závierky Súčasti účtovnej závierky Definície Všeobecné úvahy Verný a pravdivý obraz a súlad s IFRS Nepretržitá činnosť Akruálny princíp účtovníctva Konzistentnosť prezentácie Významnosť a zoskupovanie Kompenzovanie Porovnateľné informácie Štruktúra a obsah Úvod Identifikácia účtovnej závierky Obdobie vykazovania Súvaha Rozlišovanie medzi obežným a neobežným Obežný majetok Obežné záväzky Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnej súvahe Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnej súvahe, alebo v poznámkach Výkaz ziskov a strát Zisk alebo strata za obdobie Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnom výkaze ziskov a strát Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnom výkaze ziskov a strát, alebo v poznámkach Výkaz o zmenách vo vlastnom imaní Výkaz o peňažných tokoch Poznámky Štruktúra Zverejňovanie účtovných metód Najvýznamnejšie príčiny neistoty v odhadoch Ostatné zverejnenia Dátum účinnosti Stiahnutie IAS 1 (prepracovaný z roku 1997)

Tento aktualizovaný štandard nahrádza IAS 1 (stav z roku 1997), Prezentácia účtovnej uzávierky a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

1. Cieľom tohto štandardu je stanoviť zásady prezentácie riadnej účtovnej závierky v snahe zabezpečiť porovnateľnosť účtovných závierok jednotky s účtovnými závierkami minulých období a s účtovnými závierkami iných jednotiek. Na dosiahnutie tohto cieľa stanovuje tento štandard všeobecné požiadavky na prezentáciu účtovnej závierky, spôsob jej členenia a minimálne požiadavky na obsah účtovnej závierky. Vykazovaním, oceňovaním a zverejňovaním konkrétnych transakcií a udalostí sa zaoberajú iné štandardy a interpretácie.

ROZSAH

2. Tento štandard sa vzťahuje na všetky riadne účtovné závierky zostavované a prezentované v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného vykazovania (IFRSs).

3. Riadna účtovná závierka uspokojuje potreby tých používateľov, ktorí z rôznych dôvodov nemajú prístup k výkazom osobitne zostaveným tak, aby zohľadňovali špecifické informačné potreby týchto používateľov. Riadna účtovná závierka môže byť prezentovaná buď samostatne alebo v rámci iných zverejňovaných dokumentov, ako je výročná správa alebo prospekt. Tento štandard sa nevzťahuje na členenie a obsah stručných výkazov v priebehu finančného roka, ktoré sa pripravujú v súlade s IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka. Na takúto účtovnú závierku sa však vzťahujú články 13 až 41 tohto štandardu. Tento štandard sa vzťahuje rovnako na všetky jednotky bez ohľadu na to, či sú v zmysle IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, povinné spracovávať konsolidovanú alebo individuálnu účtovnú závierku.

▼M12 —————

▼M5

5. Použitá terminológia v tomto štandarde je vhodná pre jednotky, vrátane obchodných jednotiek verejného sektora vyvíjajúcich komerčné činnosti. Neziskové súkromné, verejné a štátne jednotky, ktoré majú v úmysle uplatňovať tento štandard, by si mali podľa potreby upraviť použité opisy pri niektorých riadkových položkách v účtovnej závierke a v účtovnej závierke ako takej.

6. Podobne jednotky bez vlastného imania v zmysle IAS 32 Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia (napr. nejaké spoločné fondy), ako aj jednotky, ktorých akciový kapitál nie je klasifikovaný ako vlastné imanie (napr. niektoré partnerské subjekty), by si mali podľa potreby upraviť v účtovnej závierke prezentáciu podielov členov resp. jednotlivých vlastníkov.

ÚČEL ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY

7. Účtovná závierka je štruktúrovaná prezentácia finančnej pozície a finančnej výkonnosti jednotky. Cieľom riadnej účtovnej závierky je poskytovať informácie o finančnej pozícii, finančnej výkonnosti a peňažných tokoch jednotky pre potreby širokého okruhu používateľov pri prijímaní ekonomických rozhodnutí. Účtovná závierka informuje tiež o výsledkoch spravovania zverených zdrojov manažmentom. Na splnenie tohto cieľa poskytuje účtovná závierka v súvislosti s jednotkou informácie o: (a) majetku; (b) záväzkoch; (c) vlastnom imaní; (d) nákladoch a výnosoch, vrátane ziskov a strát; (e) iných zmenách vo vlastnom imaní; a o (f) peňažných tokoch. Tieto informácie, spolu s ďalšími, ktoré sú uvedené v poznámkach, napomáhajú používateľom účtovnej závierky pri predikcii budúcich peňažných tokov jednotky, predovšetkým o ich časovom priebehu a pravdepodobnosti.

SÚČASTI ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY

8. Úplná účtovná závierka obsahuje tieto súčasti: (a) súvahu; (b) výkaz ziskov a strát; (c) výkaz o zmenách vo vlastnom imaní zahŕňajúci buď: (i) všetky zmeny vo vlastnom iman; alebo (ii) zmeny vo vlastnom imaní okrem tých, ktoré sú výsledkom transakcií s majiteľmi vlastného imania v ich spôsobilosti ako majiteľov vlastného imania; (d) výkaz o peňažných tokoch; a (e) poznámky so zhrnutím uplatňovaných účtovných zásad a iné vysvetľujúce poznámky.

9. Mnohé jednotky prezentujú okrem účtovnej závierky tiež finančný prehľad vypracovaný manažmentom, ktorý opisuje a vysvetľuje hlavné črty finančnej výkonnosti a finančnej pozície jednotky, ako aj hlavné neistoty, ktorým jednotka čelí. Súčasťou takejto správy môže byť aj prehľad o: (a) hlavných faktoroch a vplyvoch podmieňujúcich finančnú výkonnosť, vrátane zmien v prostredí, v ktorom jednotka vykonáva svoje činnosti, o reakcii jednotky na tieto zmeny a ich účinkoch, ako aj o investičnej stratégii jednotky na udržanie a zlepšenie finančnej výkonnosti, vrátane metód uplatňovaných v oblasti dividend, (b) zdrojoch financovania jednotky a o cieľovom pomere záväzkov k vlastnému imaniu, (c) zdrojoch jednotky, ktoré nie sú zahrnuté do súvahy v zmysle IFRS.

10. Mnohé jednotky prezentujú okrem účtovnej závierky tiež správy a výkazy, ako napríklad správy o stave životného prostredia a výkazy o pridanej hodnote, najmä v odvetviach, v ktorých sa kladie zvýšený dôraz na environmentálne faktory, a kde zamestnanci tvoria dôležitú skupinu používateľov. Na výkazy a správy, ktoré nie sú súčasťou účtovnej závierky sa nevzťahujú IFRS.

DEFINÍCIE

11. Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch: Nevykonateľný znamená, že požiadavka sa považuje za nevykonateľnú, ak ju jednotka, aj napriek všestrannému úsiliu, nemôže uplatniť. Štandardy medzinárodného finančného vykazovania (IFRS) sú štandardy a interpretácie, ktoré uplatňuje výbor pre Medzinárodné účtovné štandardy. Tieto štandardy zahŕňajú: (a) Štandardy medzinárodného finančného vykazovania, (b) Medzinárodné účtovné štandardy, a (c) interpretácie výboru pre Interpretáciu medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC) alebo predchádzajúceho Stáleho interpretačného výboru (SIC). Významné odchýlky alebo chybné uvedenia položiek sa považujú za významné vtedy, ak môžu, či už jednotlivo alebo kolektívne, ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov vychádzajúce z účtovnej závierky. Významnosť závisí od veľkosti a charakteru vynechania alebo chybného uvedenia posudzovaného v konkrétnych podmienkach. Rozhodujúcim faktorom pri posudzovaní významnosti môže byť veľkosť položky, jej charakter alebo kombinácia oboch aspektov. Poznámky obsahujú dodatočné informácie k údajom v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch. Poznámky obsahujú popisy alebo členenia položiek zverejnených v uvedených výkazoch a informácie o položkách, ktoré nie sú požadovanou súčasťou vykazovania v uvedených výkazoch.

12. Pri posudzovaní toho, či vynechanie alebo chybné uvedenie môže ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov, a teda ho možno považovať za významné, je potrebné zohľadniť vlastnosti týchto používateľov. V odseku 25 Rámcovej osnovy pre zostavovanie a prezentáciu účtovnej závierky sa uvádza, že sa „predpokladajú primerané znalosti používateľov v obchodných a ekonomických činnostiach a v oblasti účtovníctva a ochota preštudovať si informácie s primeranou svedomitosťou“. Preto je pri posudzovaní potrebné zvážiť, do akej miery môžu byť takto definovaní používatelia ovplyvnení pri prijímaní ekonomických rozhodnutí.

VŠEOBECNÉ ÚVAHY

Verný a pravdivý obraz a súlad s IFRS

13. Účtovná závierka by mala verne prezentovať finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky. Verný a pravdivý obraz si vyžaduje presnú prezentáciu účinkov transakcií, iných udalostí a podmienok v súlade s definíciami a kritériami vykazovania majetku, záväzkov, nákladov a výnosov, ako ich stanovuje Rámcová osnova. Pri uplatňovaní IFRS, v prípade potreby s dodatočným zverejnením, by mala byť výsledkom účtovná závierka spĺňajúca kritériá verného a pravdivého obrazu.

14. Jednotka, ktorej účtovná závierka je v súlade s požiadavkami IFRS, je povinná pripraviť výslovné a neobmedzené prehlásenie o súlade v poznámkach. Prehlásenie o súlade účtovnej závierky s požiadavkami IFRS možno predložiť len vtedy, ak účtovná závierka vyhovuje všetkým požiadavkám IFRS.

15. Dodržaním uplatniteľných požiadaviek IFRS možno prakticky vždy dosiahnuť verný a pravdivý obraz. Predpokladom verného a pravdivého obrazu je tiež, aby jednotka: (a) zavádzala a uplatňovala účtovné metódy v súlade s IAS 8 Účtovné metódy, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. IAS 8 stanovuje poradie, v ktorom manažment uplatňuje referenčné dokumenty v prípadoch, ak sa na konkrétnu položku priamo nevzťahuje žiadny štandard ani interpretácia; (b) prezentovala údaje, vrátane účtovných metód, takým spôsobom, ktorý poskytuje relevantné, spoľahlivé, porovnateľné a zrozumiteľné informácie; a (c) zabezpečila dodatočné zverejnenia, v prípade, že súlad so špecifickými požiadavkami IFRS nie je na dostatočnej úrovni, aby umožňoval používateľom porozumieť účinkom konkrétnych transakcií, iných udalostí a podmienok finančnej pozície a finančnej výkonnosti jednotky.

16. Nevhodné účtovné metódy sa nedajú napraviť ani zverejnením použitých účtovných metód, ani poznámkami alebo vysvetľujúcim materiálom.

17. Ak by vo výnimočných prípadoch manažment dospel k záveru, že dodržanie súladu s niektorým štandardom alebo interpretáciou by bolo v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, jednotka sa od takejto požiadavky odchýli spôsobom stanoveným v odseku 18, v prípade, že to vyžaduje resp. umožňuje príslušný regulačný rámec.

18. V prípade odchýlky od ľubovoľnej požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie v súlade s článkom 17 jednotka zverejní: (a) že manažment dospel k záveru, že účtovná závierka verne prezentuje finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky; (b) že okrem odchýlky od predmetnej požiadavky v snahe dosiahnuť verný a pravdivý obraz, inak vo všetkých aspektoch dodržala požiadavky príslušných štandardov a interpretácií; (c) názov štandardu alebo interpretácie, od ktorej sa jednotka odchýlila, charakter odchýlky, vrátane postupu inak vyžadovaného štandardom alebo interpretáciou, dôvod, prečo by bol postup za daných okolností zavádzajúci do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky stanoveným v Rámcovej osnove a s charakterom prijatej úpravy; a (d) pre každé prezentované obdobie finančné dopady odchýlky pre každú položku účtovnej závierky, ktoré by boli inak vykázané v súlade s požiadavkou.

19. Ak v predchádzajúcom období došlo k odchýlke od požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie zo strany jednotky a táto odchýlka má vplyv na sumy vykazované v účtovnej závierke za aktuálne obdobie, urobí jednotka zverejnenia v zmysle bodov (c) a (d) odseku 18.

20. Odsek 19 sa uplatňuje napríklad vtedy, ak došlo zo strany jednotky v predchádzajúcom období k odchýlke od požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie v súvislosti s ocenením majetku alebo záväzkov a táto odchýlka má vplyv na ocenenie zmien v majetku a záväzkoch vykazovaných v účtovnej závierke za aktuálne obdobie.

21. Ak by vo výnimočných prípadoch manažment dospel k záveru, že dodržanie požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie by bolo natoľko zavádzajúce, že by bolo v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, avšak príslušný regulačný rámec neumožňuje odchýlku od tejto požiadavky, je jednotka povinná, v čo najvyššej možnej miere, obmedziť vnímané zavádzajúce účinky dodržania tejto požiadavky zverejnením: (a) názvu príslušného štandardu alebo interpretácie, charakter predmetnej požiadavky a dôvod, prečo by bolo dodržanie tejto požiadavky podľa záveru manažmentu zavádzajúce do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova; a (b) úprav jednotlivých položiek v účtovnej závierke, ktoré sú podľa manažmentu potrebné na dosiahnutie verného a pravdivého obrazu za každé prezentované obdobie.

22. Pre účely odsekov 17-21 je položka informácií v rozpore s cieľom účtovnej závierky vtedy, ak neverne prezentuje transakcie, iné udalosti a podmienky, ktoré má za cieľ prezentovať alebo sa očakáva, že by mala prezentovať, v dôsledku čoho môže dôjsť pravdepodobne k ovplyvneniu ekonomických rozhodnutí používateľov účtovnej závierky. Pri posudzovaní toho, či by bol súlad s určitou požiadavkou niektorého štandardu alebo interpretácie zavádzajúci do tej miery, že by bol v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, zvažuje manažment nasledovné: (a) čo je príčinou toho, že za daných okolností nedochádza k splneniu cieľov účtovnej závierky; a (b) nakoľko sa situácia jednotky líši od situácie iných jednotiek, ktoré dodržiavajú danú požiadavku. Ak iné jednotky za porovnateľných okolností dodržiavajú danú požiadavku, existuje vyvrátiteľný predpoklad, že dodržanie tejto požiadavky jednotkou by nebolo zavádzajúce do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova.

Nepretržitá činnosť

23. Pri zostavovaní účtovnej závierky manažment zhodnotí, či je jednotka schopná pokračovať v nepretržitej činnosti. Účtovná závierka by mala byť zostavená za predpokladu nepretržitej činnosti, okrem prípadov, ak manažment zamýšľa buď likvidovať jednotku, alebo sa vzdať obchodovania, alebo ak nemá žiadnu inú reálnu alternatívu než jeden z týchto krokov. Ak manažment pri príprave svojho hodnotenia dospeje k záveru, že existujú významné neistoty súvisiace s udalosťami alebo podmienkami, ktoré môžu viesť k významným pochybnostiam o schopnosti jednotky pokračovať v nepretržitej činnosti, budú tieto neistoty zverejnené. Ak účtovná závierka nie je zostavená s predpokladom pokračovania v nepretržitej činnosti, tento fakt bude zverejnený spolu s predpokladmi, z ktorých sa vychádzalo pri zostavení účtovnej závierky a príčinou, prečo sa jednotka nepovažuje za nepretržitú činnosť.

24. Pri posudzovaní, či je predpoklad nepretržitej činnosti jednotky správny, berie manažment do úvahy všetky dostupné informácie pre najbližšie obdobie, ktorého dĺžka nie je ohraničená, mala by však byť najmenej 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Dôkladnosť posudzovania závisí od konkrétnych okolností v jednotlivých prípadoch. Ak bola jednotka v minulosti prevažne zisková a mala dobrý prístup k finančným zdrojom, je aj bez detailnej analýzy oprávnený záver, že v účtovníctve možno vychádzať z nepretržitej činnosti. V ostatných prípadoch môže manažment považovať za potrebné zvážiť množstvo faktorov týkajúcich sa súčasnej a očakávanej ziskovosti, splátkových kalendárov dlhov a potenciálnych zdrojov náhradného financovania predtým než sa uistí, že používanie predpokladu nepretržitej činnosti je správne.

Akruálny princíp účtovníctva

25. S výnimkou údajov o peňažných tokoch zostaví jednotka svoju účtovnú závierku podľa akruálneho princípu účtovníctva.

26. Pri uplatnení akruálneho princípu účtovníctva sa položky vykazujú či už ako majetok, záväzky, vlastné imanie, náklady a výnosy (prvky účtovnej závierky) vtedy, ak vyhovujú definíciám a kritériám vykazovania týchto prvkov v Rámcovej osnove.

Konzistentnosť prezentácie

27. Spôsob prezentácie a klasifikácie položiek účtovnej závierky by sa medzi jednotlivými obdobiami nemal meniť, okrem týchto výnimiek: (a) ak je na základe podstatnej zmeny predmetu činnosti jednotky alebo previerky jeho účtovnej závierky zrejmé, že vzhľadom na kritériá IAS 8 týkajúce sa výberu a uplatňovania účtovných metód by bol pre jednotku vhodnejší iný spôsob prezentácie alebo klasifikácie; alebo (b) ak si úpravu prezentácie vyžaduje niektorý štandard alebo interpretácia.

28. Potreba úprav v prezentácii účtovnej závierky môže vyplynúť z významnej akvizície alebo vyradenia alebo z previerky prezentácie účtovnej závierky. Zmena spôsobu prezentácie účtovnej závierky jednotky je vhodná len vtedy, ak sú výsledkom novej prezentácie spoľahlivé a užitočnejšie informácie pre používateľov účtovnej závierky a nie sú pochybnosti o dlhodobej stálosti zmenenej štruktúry, čo znamená, že porovnateľnosť nie je znehodnotená. V rámci takýchto zmien spôsobu prezentácie vykoná jednotka opätovnú klasifikáciu porovnateľných informácií v súlade s odsekmi 38 a 39.

Významnosť a zoskupovanie

29. V účtovnej závierke je potrebné osobitne prezentovať každú významnú skupinu podobných položiek. Položky odlišného charakteru alebo funkcie je potrebné prezentovať oddelene, s výnimkou málo významných položiek.

30. Účtovná závierka je výsledkom spracovania veľkého množstva transakcií alebo iných udalostí, ktoré sú zoskupované do tried podľa ich charakteru alebo funkcie. Výsledkom procesov zoskupovania a klasifikácie je prezentácia súhrnných a klasifikovaných údajov, ktoré tvoria riadkové položky či už priamo v súvahe, vo výkaze ziskov a strát, vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch alebo v poznámkach. Ak riadková položka nie je významná samostatne, zoskupí sa, či už v samotných výkazoch alebo v poznámkach, s inými položkami. Položka, ktorá nie je dostatočne významná na osobitnú prezentáciu priamo vo výkazoch, môže byť aj napriek tomu dostatočne významná na osobitnú prezentáciu v poznámkach.

31. Uplatňovanie princípu významnosti znamená, že konkrétnu požiadavku niektorého štandardu alebo interpretácie na zverejnenie nie je potrebné dodržať, ak sa nejedná o významnú informáciu.

Kompenzovanie

32. Majetok a záväzky, ako aj náklady a výnosy sa nekompenzujú, pokiaľ to výslovne nevyžaduje alebo nedovoľuje príslušný štandard alebo interpretácia.

33. Je dôležité, aby boli majetok a záväzky, ako aj náklady a výnosy vykazované osobitne. Kompenzovanie vo výkaze ziskov a strát alebo v súvahe, okrem prípadov, keď kompenzovanie objasňuje charakter danej transakcie alebo udalosti, znižuje schopnosť používateľov porozumieť transakciám, iným udalostiam a podmienkam, ktoré nastali, a zhodnotiť budúce peňažné toky jednotky. Oceňovanie majetku v čistej hodnote zníženej o príspevky - napríklad príspevky na zastaralé zásoby a príspevky na pochybné pohľadávky - sa nepovažuje za kompenzovanie.

34. IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti definuje termín výnos a vyžaduje, aby bol oceňovaný reálnou hodnotou s ohľadom na prijaté alebo očakávané príjmy, berúc pritom do úvahy všetky obchodné zľavy a objemové rabaty, ktoré jednotka poskytuje. V rámci svojich bežných činností vykonáva jednotka iné transakcie, ktoré sa nepodieľajú na tvorbe výnosu, avšak súvisia s hlavnými činnosťami generujúcimi tento výnos. Výsledky takýchto transakcií sa prezentujú, keď táto prezentácia odráža podstatu danej transakcie alebo inej udalosti, priradením súvisiacich nákladov výnosu vynaložených na tú istú transakciu. Napríklad: (a) zisky a straty z vyradenia dlhodobého majetku, vrátane investícií a prevádzkového majetku, sa vykazujú tak, že sa od výnosov z vyradenia odpočíta účtovná hodnota majetku a súvisiaca odbytová réžia; (b) výdavky v súvislosti s rezervou, ktorá je vykazovaná v zmysle IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetoka je refundovaná na základe zmluvnej dohody s treťou stranou (napríklad. záručná zmluva s dodávateľom), možno kompenzovať príslušnou náhradou.

35. Okrem toho, zisky a straty zo skupiny podobných transakcií sa vykazujú podľa čistého základu, ako príklady možno uviesť kurzové zisky a straty alebo zisky a straty týkajúce sa finančných nástrojov držaných na obchodovanie. Ak sú však takéto zisky a straty významné, vykazujú sa osobitne.

Porovnateľné informácie

36. Okrem prípadov, keď to príslušný štandard alebo interpretácia umožňuje alebo inak vyžaduje, mali by sa ku všetkým sumám vykazovaným v účtovnej závierke zverejňovať porovnateľné informácie za predchádzajúce obdobie. Ak je to pre zrozumiteľnosť účtovnej závierky za bežné obdobie dôležité, mali by byťsúčasťou porovnateľných informácií aj slovné opisy a priblíženia.

37. V niektorých prípadoch sú takéto slovné opisy v účtovnej závierke alebo závierkach za predchádzajúce obdobie(a) relevantné aj pre bežné obdobie. Napríklad v bežnom období sú zverejnené údaje o právnom spore, ktorého výsledok bol k poslednému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, stále neistý a ešte je v procese riešenia. Takáto informácia o tom, že k poslednému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha existovala neistota a o opatreniach, ktoré boli počas tohto obdobia podniknuté na jej odstránenie, môže byť pre používateľov užitočná.

38. Ak sa zmenil spôsob prezentácie alebo klasifikácie položiek účtovnej závierky, je potrebné opätovne klasifikovať porovnateľné sumy, okrem prípadov, keď je to prakticky neuskutočniteľné. Pri opätovnej klasifikácii porovnateľných súm jednotka zverejní: (a) charakter opätovnej klasifikácie; (b) sumu každej položky alebo skupiny položiek, ktoré sú predmetom opätovnej klasifikácie; a (c) dôvod opätovnej klasifikácie; a

39. Ak je opätovná klasifikáciu porovnateľných položiek prakticky neuskutočniteľná, jednotka zverejní: (a) dôvod, prečo sa neuskutočnila opätovná klasifikácia súm; a (b) charakter úprav, ktoré by sa boli uskutočnili na základe opätovnej klasifikácie súm.

40. Zvýšenie vzájomnej porovnateľnosti údajov medzi jednotlivými obdobiami napomáha používateľom pri prijímaní ekonomických rozhodnutí predovšetkým tým, že umožňuje zhodnotenie trendov vo finančných informáciách na prediktívne účely. Za určitých okolností sa môže opätovná klasifikácia porovnateľných informácií za konkrétne predchádzajúce obdobie na zabezpečenie porovnateľnosti s bežným obdobím ukázať ako prakticky neuskutočniteľná. Napríklad údaje za minulé obdobie alebo obdobia nemuseli byť zhromaždené spôsobom, ktorý umožňuje opätovnú klasifikáciu, pričom sa nedajú znovu vytvoriť.

41. Požadované úpravy porovnateľných informácií požadované v prípade zmien účtovných metód jednotky pri oprave chyby sú predmetom IAS 8.

ŠTRUKTÚRA A OBSAH

Úvod

42. Tento štandard vyžaduje konkrétne zverejnenia priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát a vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vyžaduje zverejnenie ďalších riadkových položiek buď priamo v týchto výkazoch alebo v poznámkach. Požiadavky na prezentáciu výkazu o peňažných tokoch stanovuje IAS 7.

43. V tomto štandarde sa termín „zverejnenie“ občas používa v širokom slova zmysle zahrňujúc položky prezentované jednak priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch, vrátane poznámok. Požiadavky na zverejnenie sú obsahom aj ďalších štandardov a interpretácií. Ak tento alebo iný štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak, sú tieto zverejnenia prezentované buď priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní resp. vo výkaze o peňažných tokoch (podľa toho, čo platí) alebo v poznámkach.

Identifikácia účtovnej závierky

44. Účtovná závierka by mala byť jasne identifikovaná a odlíšená od ostatných informácií zverejnených v tom istom dokumente.

45. IFRS platia len pre účtovnú závierku, a teda sa nevzťahujú na iné informácie prezentované vo výročnej správe alebo v inom dokumente. Vzhľadom na to je dôležité, aby boli používatelia schopní rozlíšiť informácie, ktoré sú pripravované na základe IFRS od ostatných informácií, ktoré môžu byt' užitočné pre používateľov, ale nie sú predmetom týchto požiadaviek.

46. Všetky súčasti účtovnej závierky by mali byť jasne identifikované. Navyše, ak je to pre správne pochopenie prezentovaných informácií potrebné, mali by byť výrazným spôsobom uvedené nasledujúce informácie: (a) názov vykazujúcej jednotky alebo iné identifikačné údaje a prípadné zmeny týchto informácií od predchádzajúceho dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; (b) či sa jedná o účtovnú závierku individuálnej jednotky alebo skupiny jednotiek; (c) dátum, ku ktorému je zostavená súvaha alebo obdobie, na ktoré sa vzťahuje účtovná závierka, podľa toho, čo je relevantné pre príslušnú súčasť účtovnej závierky; (d) mena prezentácie v zmysle IAS 21 Účinky zmien v devízových kurzoch; a (e) stupeň zaokrúhľovania používaný pri prezentácii súm v účtovnej závierke.

47. Požiadavky odseku 46 sú zvyčajne splnené uvádzaním názvov strán a skrátených názvov stĺpcov na každej strane účtovnej závierky. Je potrebné zvážiť a rozhodnúť sa pre najlepší spôsob prezentácie takýchto informácií. Ak je, napríklad, účtovná závierka prezentovaná v elektronickej podobe, nie vždy je rozdelená na samostatné strany; vyššie uvedené prvky sa v takom prípade uvádzajú s takou frekvenciou, aby bolo zabezpečené primerané pochopenie informácií zahrnutých v účtovnej závierke.

48. Účtovná závierka je často zrozumiteľnejšia, ak sa informácie uvádzajú v tisíckach alebo miliónoch jednotiek meny prezentácie. Toto je prijateľné v prípade, že je zverejnený stupeň zaokrúhľovania v prezentácii a nedochádza k opomenutiu významných informácií.

Obdobie vykazovania

49. Účtovná závierka by mala byť prezentovaná aspoň raz ročne. Ak dôjde k zmene dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a ročná účtovná závierka sa vzťahuje na obdobie dlhšie alebo kratšie ako jeden rok, zverejní jednotka, okrem obdobia, ktoré je predmetom účtovnej závierky: (a) dôvod, prečo sa uplatňuje dlhšie alebo kratšie obdobie; a (b) skutočnosť, že porovnateľné sumy pre výkaz ziskov a strát, výkaz o zmenách vo vlastnom imaní, výkaz o peňažných tokoch a súvisiacich poznámok k výkazom nie sú plne porovnateľné.

50. Za bežných okolností sa účtovná závierka zostavuje vždy za obdobie jedného roka. Niektoré jednotky však z praktických dôvodov dávajú prednosť vykazovaniu, napríklad za obdobie 52 týždňov. Keďže je v takýchto prípadoch nepravdepodobné, že by sa výsledná účtovná závierka významne líšila od závierky za obdobie jedného roka, nie sú voči tomuto postupu z hľadiska tohto štandardu žiadne obmedzenia.

Súvaha

Rozlišovanie medzi obežným a neobežným

51. V zmysle odsekov 57-67 uvádza jednotka v súvahe obežný a dlhodobý majetok, ako aj obežné a neobežné záväzky ako oddelené klasifikácie vo svojej účtovnej závierke s výnimkou prípadov, keď prezentácia vychádzajúca z likvidity poskytuje spoľahlivé a relevantnejšie informácie. Ak sa uplatňuje táto výnimka, všetok majetok a záväzky sa uvádzajú všeobecne v poradí ich likvidity.

52. Nezávisle od zvoleného spôsobu prezentácie zverejní jednotka pri každej riadkovej položke majetku a záväzkov obsahujúcej kombináciu súm, ktoré majú byť navrátené alebo uhradené (a) do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a (b) neskôr ako do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, očakávanú sumu, ktorá má byť navrátená alebo uhradená po viac ako 12 mesiacoch.

53. Ak jednotka dodáva tovar alebo služby v rámci jasne vymedziteľného prevádzkového cyklu, poskytuje oddelená klasifikácia obežného a dlhodobého majetku a záväzkov v súvahe užitočné informácie rozlíšením majetku v zostatkovej hodnote, ktorý nepretržite obieha v podobe prevádzkového kapitálu, od toho, ktorý jednotka využíva vo svojich dlhodobých operáciách. Takáto klasifikácia tiež zvýrazňuje majetok, ktorý bude podľa očakávania zrealizovaný v rámci bežného prevádzkového cyklu a záväzky so splatnosťou v tom istom období.

54. Pri niektorých jednotkách, ako sú napríklad finančné inštitúcie, poskytuje prezentácia majetku a záväzkov vo vzostupnom alebo zostupnom poradí ich likvidity spoľahlivé a významnejšie informácie ako prezentácia s klasifikáciou na obežné a neobežné vzhľadom na fakt, že jednotka nedodáva tovar alebo služby v rámci jasne vymedziteľného prevádzkového cyklu.

55. V rámci uplatňovania odseku 51 môže jednotka uvádzať niektorý svoj majetok a záväzky aj s použitím klasifikácie na obežné a neobežné a iné v poradí ich likvidity, ak sú týmto výsledné informácie spoľahlivé a relevantnejšie. Potreba kombinovaného spôsobu prezentácie môže byť relevantná pre jednotky s rôznorodými operáciami.

56. Informácie o predpokladaných termínoch zrealizovania majetku a záväzkov sú užitočné pri hodnotení likvidity a solventnosti jednotky. ►M12 IFRS 7 Finančné nástroje: Zverejňovanie ◄ vyžaduje zverejňovanie termínov splatnosti finančného majetku a finančných záväzkov. Finančný majetok zahŕňa pohľadávky z obchodného styku a ostatné pohľadávky, zatiaľ čo finančné záväzky zahŕňajú záväzky z obchodného styku a ostatné záväzky. Užitočné sú tiež informácie o očakávaných termínoch návratnosti a úhrad nepeňažného majetku a záväzkov, ako sú napríklad zásoby a rezervy, či už sú tieto majetky a záväzky klasifikované ako obežné a neobežné alebo nie. Napríklad jednotka zverejní hodnotu zásob, ktorých návratnosť sa očakáva za viac ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

Obežný majetok

57. Majetok sa klasifikuje ako obežný, ak spĺňa nasledujúce kritériá: (a) očakáva sa, že bude zrealizovaný alebo určený na predaj alebo spotrebu v rámci bežného prevádzkového cyklu jednotky; (b) je primárne držaný na obchodovanie; (c) očakáva sa jeho zrealizovanie do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; alebo (d) jedná sa o peniaze alebo peňažný ekvivalent (v zmysle IAS 7 Výkazy o peňažných tokoch), s výnimkou prípadov, ak sú tieto prostriedky po dobu najmenej dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, obmedzené na nákup cudzej meny resp. úhradu záväzkov. Všetok ostatný majetok sa považuje za dlhodobý.

58. Tento štandard používa termín „neobežný“ na hmotný, nehmotný a finančný majetok dlhodobého charakteru. Nevylučuje sa používanie alternatívnych opisov, za predpokladu, že ich zmysel jednoznačne vyplýva z kontextu.

59. Prevádzkový cyklus jednotky je čas medzi obstaraním majetku za účelom spracovania a jeho zrealizovaním vo forme peňazí alebo peňažných ekvivalentov. V prípadoch, kedy nemožno presne vymedziť bežný prevádzkový cyklus jednotky, je jeho dĺžka stanovená na dvanásť mesiacov. Obežný majetok zahŕňa majetok (ako sú zásoby a pohľadávky z obchodného styku), ktoré sú predané, spotrebované alebo zrealizované v rámci bežného prevádzkového cyklu, a to aj vtedy, ak sa neočakáva ich zrealizovanie do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Obežný majetok ďalej zahŕňa majetok primárne určený na obchodovanie (finančný majetok v tejto kategórii je klasifikovaný ako držaný na obchodovanie v súlade s IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie) a aktuálnu časť dlhodobého finančného majetku.

Obežné záväzky

60. Záväzok sa klasifikuje ako obežný, ak spĺňa nasledujúce kritériá: (a) očakáva sa jeho úhrada v rámci bežného prevádzkového cyklu jednotky; (b) je primárne držaný na obchodovanie; (c) splatnosť záväzku je do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; alebo (d) jednotka nemá bezvýhradnú právomoc odložiť úhradu daného záväzku na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Všetky ostatné záväzky sa považujú za neobežné.

61. Niektoré obežné záväzky, ako napríklad záväzky z obchodného styku a časové rozlíšenie nákladov na zamestnancov a ostatné prevádzkové náklady, tvoria súčasť prevádzkového kapitálu využívaného v bežnom prevádzkovom cykle jednotky. Takéto prevádzkové položky sú klasifikované ako obežné záväzky, a to aj vtedy, ak ich splatnosť pripadá na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Z určenej dĺžky bežného prevádzkového cyklu sa vychádza aj pri klasifikácii majetku a záväzkov jednotky. V prípadoch, kde nemožno jasne vymedziť bežný prevádzkový cyklus jednotky, je jeho dĺžka stanovená na dvanásť mesiacov.

62. Ostatné obežné záväzky sa neuhrádzajú v rámci bežného prevádzkového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, alebo sú primárne držané na obchodovanie. Ako príklady možno uviesť finančné záväzky, ktoré sú na základe IAS 39 klasifikované ako držané na obchodovanie, kontokorentné úvery, splatná časť neobežných finančných záväzkov, splatné dividendy, dane z príjmov a iné neobchodné záväzky. Finančné záväzky, ktorých účelom je dlhodobé financovanie (t.j. nie sú súčasťou pracovného kapitálu používaného v bežnom prevádzkovom cykle jednotky), a ktoré nie sú splatné do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, nie sú neobežné záväzky a vzťahujú sa na ne odseky 65 a 66.

63. Jednotka klasifikuje svoje finančné záväzky ako obežné vtedy, ak sú splatné do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a to aj vtedy, ak: (a) ich pôvodná lehota bola dlhšia než dvanásť mesiacov; a (b) po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha a pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie došlo k uzavretiu dlhodobej zmluvy o refinancovaní alebo o úprave termínov splatnosti.

64. Ak jednotka očakáva refinancovanie, na základe vlastného uváženia, alebo obnovenie záväzku na najmenej dvanásť mesiacov po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha na základe exitujúceho úveru, klasifikuje tento záväzok ako neobežný, a to aj vtedy, ak by bol inak splatný v skoršom termíne. Ak však refinancovanie resp. obnovenie záväzku nie je na základe vlastného uváženia jednotky (napríklad neexistuje žiadna zmluva o refinancovaní), možnosť refinancovania sa nezohľadňuje a záväzok je klasifikovaný ako obežný.

65. Ak jednotka poruší záväzok dlhodobej úverovej zmluvy k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha alebo pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha, pričom dôsledkom tohto porušenia je splatnosť záväzku pri predložení, je tento záväzok klasifikovaný ako obežný, a to aj vtedy, ak veriteľ, po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha a pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, súhlasil, že takúto úhradu v dôsledku porušenia zmluvy nebude vyžadovať. Takýto záväzok je klasifikovaný ako obežný z toho dôvodu, že jednotka nemá k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha bezvýhradnú právomoc odložiť úhradu tohto záväzku na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

66. Ak však veriteľ súhlasil k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, s poskytnutím tolerančného obdobia v dĺžke aspoň dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ktorého cieľom je umožniť jednotke nápravu stavu, a počas ktorého nemôže veriteľ vyžadovať bezodkladnú úhradu, je daný záväzok klasifikovaný ako neobežný.

67. Ak v súvislosti s úvermi, ktoré sú klasifikované ako obežné záväzky, dôjde v období medzi dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha a autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie k nasledujúcim udalostiam, považujú sa tieto v zmysle IAS 10 Udalosti po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha za udalosti vyžadujúce si zverejnenie ako udalosti nevyžadujúce si úpravu: (a) dlhodobé refinancovanie; (b) náprava porušenia dlhodobej úverovej zmluvy; a (c) potvrdenie veriteľa o poskytnutí tolerančného obdobia na nápravu porušenia dlhodobej úverovej zmluvy, a to v dĺžke aspoň dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnej súvahe

68. V súvahe by mali byť zahrnuté aspoň riadkové položky, ktoré prezentujú nasledujúce sumy: (a) nehnuteľnosti, stroje a zariadenia; (b) investičný majetok; (c) nehmotný majetok; (d) finančný majetok (okrem súm uvedených v bodoch (e), (h) a (i)); (e) investície účtované s použitím metódy vlastného imania; (f) biologický majetok; (g) zásoby; (h) pohľadávky z obchodného styku a ostatné pohľadávky; (i) peniaze a peňažné ekvivalenty; (j) záväzky z obchodného styku a ostatné záväzky; (k) rezervy; (l) finančné záväzky (okrem súm uvedených v bodoch (j) a (k)), (m) záväzky a majetok pre splatnú daň v zmysle IAS 12 Dane z príjmov; (n) odložené daňové záväzky a odložené daňové pohľadávky v zmysle IAS 12; (o) menšinový podiel prezentovaný v rámci vlastného imania; a (p) upísané základné imanie a rezervy pripisované majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti.

69. Dodatočné riadkové položky, názvy a medzisúčty by mali byť prezentované priamo v súvahe vtedy, ak takáto prezentácia napomáha pochopeniu finančnej pozície jednotky.

70. Ak jednotka prezentuje v súvahe obežný a dlhodobý majetok, ako aj obežné a neobežné záväzky ako oddelené klasifikácie, medzi obežný majetok (záväzky) nemožno zaradiť odložené daňové pohľadávky (záväzky).

71. Tento štandard nepredpisuje poradie alebo formu, v ktorej majú byť položky prezentované. V tejto súvislosti sa v odseku 68 uvádza len zoznam položiek natoľko rozdielnych, čo do charakteru alebo funkcie, že ich možno v súvahe prezentovať oddelene. Ďalej: (a) riadkové položky možno zahrnúť vtedy, ak je veľkosť, charakter alebo funkcia položky alebo zoskupenia podobných položiek taká, že oddelená prezentácia je vhodnejšia na pochopenie finančnej pozície jednotky; (b) použité opisy a poradie položiek alebo zoskupenia podobných položiek možno zmeniť podľa charakteru jednotky a jej transakcií tak, aby poskytovali informácie, ktoré sú dôležité pre pochopenie finančnej pozície jednotky. ►M12 Finančná inštitúcia môže napríklad zmeniť a doplniť uvedené opisy s cieľom poskytnúť informácie, ktorá sú relevantné pre operácie finančných inštitúcií. ◄

72. Pri posúdení toho, či sa majú dodatočné položky prezentovať oddelene, je potrebné vychádzať z: (a) charakteru a likvidity majetku; (b) funkcie majetku v rámci jednotky; a zo (c) súm, charakteru a načasovania distribúcie záväzkov.

73. Používanie rôznych spôsobov oceňovania pre rôzne skupiny majetku poukazuje na rôznosť ich charakteru alebo funkcie, a preto by sa mali v súvahe prezentovať ako samostatné riadkové položky. Napríklad rôzne triedy nehnuteľností, strojov a zariadení možno v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia účtovať v obstarávacej cene alebo v hodnote po precenení.

Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnej súvahe, alebo v poznámkach

74. Jednotka zverejní, či už priamo v súvahe alebo v poznámkach, podrobnejšiu subklasifikáciu prezentovaných riadkových položiek klasifikovaných spôsobom, ktorý vhodne odráža operácie jednotky.

75. Miera podrobnejšej subklasifikácie závisí od požiadaviek IFRS a od veľkosti, charakteru a funkcie príslušných súm. Pri určení základu pre podrobnejšiu subklasifikáciu sa vychádza tiež z faktorov uvedených v odseku 72. Zverejnenia jednotlivých položiek sa líšia, napríklad (a) nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa členia do tried v súlade s IAS 16; (b) pohľadávky sa členia na sumy pohľadávok od obchodných zákazníkov, pohľadávky od spriaznených osôb, preddavky a ostatné sumy; (c) zásoby sú v súlade s IAS 2 Zásoby subklasifikované na skupiny ako tovar, výrobné dodávky, materiály, nedokončená výroba a hotové výrobky; (d) rezervy sa členia na rezervy na požitky zamestnancov a ostatné položky; a (e) základné imanie a rezervy sa členia do rôznych tried, ako sú napríklad splatený kapitál, emisné ážio a rezervy.

76. Jednotka zverejní buď priamo v súvahe alebo v poznámkach: (a) pre každú triedu akciového kapitálu: (i) počet autorizovaných akcií; (ii) počet emitovaných a úplne splatených akcií a počet emitovaných a nie úplne splatených akcií; (iii) nominálnu hodnotu akcie alebo skutočnosť, že akcie nemajú žiadnu nominálnu hodnotu; (iv) porovnanie počtu nesplatených akcií na začiatku a na konci obdobia; (v) práva, preferencie a obmedzenia vzťahujúce sa na danú triedu, vrátane obmedzení týkajúcich sa rozdelenia dividend a splatenia kapitálu, (vi) akcie v jednotke, ktoré má v držbe jednotka alebo jej dcérske spoločnosti alebo pridružené podniky; a (vii) akcie rezervované na emisiu podľa opcií a zmlúv o predaji, vrátane termínov a súm; a (b) opis charakteru a účelu každej rezervy v rámci vlastného imania.

77. Jednotka bez akciového kapitálu, ako napríklad partnerstvo alebo trust, zverejní informácie ekvivalentné tým, ktoré vyžaduje odsek 76(a), ukazujúce zmeny počas obdobia v každej kategórii podielov na vlastnom imaní, a tiež práva, preferencie a obmedzenia náležiace každej kategórii podielov na vlastnom imaní.

Výkaz ziskov a strát

Zisk alebo strata za obdobie

78. Pri určovaní zisku alebo straty je potrebné zahrnúť všetky vykázané položky výnosov a nákladov za obdobie, pokiaľ niektorý štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak.

79. Pri určovaní zisku alebo straty sa zvyčajne zohľadňujú všetky vykázané položky nákladov a výnosov za obdobie. To zahŕňa tiež účinky zmien v účtovných odhadoch. Za určitých okolností však možno zo zisku alebo straty za bežné obdobie vylúčiť určité položky. IAS 8 sa vzťahuje na dva druhy takýchto okolností: opravu chýb a účinok zmien v účtovných metódach.

80. Ďalšie štandardy sa zaoberajú položkami, ktoré môžu napĺňať definíciu výnosov alebo nákladov v Rámcovej osnove, ale obvykle sú vylúčené zo zisku alebo straty. Ako príklady možno uviesť prebytky z prehodnotenia (pozri IAS 16), najmä zisky a straty z prepočtu účtovnej závierky prevádzky v zahraničí (pozri IAS 21) a zisky alebo straty z opätovného ocenenia finančného majetku k dispozícii na predaj (pozri IAS 39).

Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnom výkaze ziskov a strát

81. Vo výkaze ziskov a strát by mali byť zahrnuté aspoň riadkové položky, ktoré prezentujú nasledujúce sumy za obdobie: (a) výnosy; (b) finančné náklady; (c) podiel na zisku a strate pridružených podnikov a spoločných podnikov účtovaný podľa metódy vlastného imania; (d) zisk alebo strata pred zdanením vykázaný pri vyradení majetku alebo vyrovnanie záväzkov, ktoré súvisia s ukončovanými výrobami; (e) daňové náklady; a (f) zisk alebo strata.

82. Priamo vo výkaze ziskov a strát je potrebné ako rozvrhnutia zisku alebo straty za obdobie uvádzať nasledujúce položky: (a) zisk alebo strata priraditeľná menšinovému podielu; a (b) zisk alebo strata priraditeľná majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti.

83. Dodatočné riadkové položky, názvy a medzisúčty sú prezentované vo výkaze ziskov a strát vtedy, ak takáto prezentácia napomáha pochopeniu finančnej výkonnosti jednotky.

84. Keďže sa účinky rôznych činností, transakcií a iných udalostí jednotky líšia ohľadom frekvencie, potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídateľnosti, zverejnenie zložiek finančnej výkonnosti napomáha porozumeniu dosiahnutej finančnej výkonnosti a pri spracovávaní výhľadov budúcich výsledkov. Ak je potrebné vysvetliť prvky finančnej výkonnosti, sú do výkazu ziskov a strát zahrnuté dodatočné riadkové položky a je potrebné zmeniť opisy a poradie položiek. Faktory, ktoré je potrebné vziať do úvahy, zahŕňajú významnosť, charakter a funkciu zložiek výnosov a nákladov. ►M12 Finančná inštitúcia môže napríklad zmeniť a doplniť opisy s cieľom poskytnúť informácie, ktorá sú relevantné pre operácie finančných inštitúcií. ◄ Pokiaľ nie sú splnené kritériá odseku 32, nie je možná kompenzácia nákladov a výnosov.

85. Jednotka nebude prezentovať žiadne položky nákladov a výnosov ako mimoriadne položky, či už v samotnom výkaze ziskov a strát alebo v poznámkach.

Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnom výkaze ziskov a strát, alebo v poznámkach

86. Charakter a sumy významných položiek nákladov a výnosov sa zverejňujú samostatne.

87. Okolnosti, v dôsledku ktorých môže byť potrebné samostatné zverejnenie položiek výnosov a nákladov, sú: (a) zníženie ceny zásob na čistú realizačnú hodnotu alebo nehnuteľností, strojov a zariadení na spätne získateľnú sumu, ako aj zrušenia týchto znížení ceny; (b) reštrukturalizácia činností jednotky a zrušenia všetkých rezerv nákladov na reštrukturalizáciu; (c) vyradenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadení; (d) vyradenie investícií; (e) ukončované výroby; (f) dohody o urovnaní sporov; a (g) ostatné zrušenia rezerv.

88. Jednotka zverejní analýzu nákladov na základe klasifikácie vychádzajúcej buď z charakteru nákladov alebo ich funkcie v rámci jednotky, podľa toho, ktorý prístup vedie vo výsledku k informáciám, ktoré sú spoľahlivé a relevantnejšie.

89. Jednotkám sa odporúča prezentovať analýzu v zmysle odseku 88 v samotnom výkaze ziskov a strát.

90. Náklady sú predmetom subklasifikácie kvôli zvýrazneniu tých položiek finančnej výkonnosti, ktoré sa prípadne líšia z hľadiska frekvencie, potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídateľnosti. Túto analýzu možno vykonať jedným z dvoch nasledujúcich spôsobov.

91. Prvým spôsobom analýzy je metóda charakteru nákladov. V jej rámci sa náklady vo výkaze ziskov a strát zoskupujú podľa ich charakteru (napríklad odpisovanie, nákupy materiálu, náklady na dopravu, zamestnanecké požitky a náklady na reklamu) a neprerozdeľujú sa medzi rôzne funkcie jednotky. Túto metódu možno uplatňovať pomerne jednoducho, pretože nie je potrebné vykonávať priraďovanie nákladov funkčným klasifikáciám. Príklad klasifikácie s využitím metódy charakteru nákladov je nasledovný:



Výnos X Iný príjem X Zmena zásob hotovej výroby a nedokončenej výroby X Základné suroviny a spotrebný materiál X Náklady na zamestnanecké požitky X Náklady na odpisovanie a amortizácia X Ostatné náklady X Celkové náklady (X) Zisk X

92. Druhou formou analýzy je metóda funkcie nákladov alebo metóda „nákladov na predaj“ a klasifikuje náklady podľa ich funkcie, ako súčasť nákladov na predaj alebo napríklad náklady na distribúciu alebo administratívne činnosti. Pri uplatňovaní tejto metódy zverejňuje jednotka oddelene od ostatných nákladov aspoň svoje náklady na predaj. Tento spôsob prezentácie poskytuje používateľom často relevantnejšie informácie ako klasifikácia nákladov podľa ich charakteru, avšak priraďovanie nákladov funkciám môže vyžadovať ľubovoľné priraďovanie a vyžaduje si precízny úsudok. Príklad klasifikácie s využitím metódy funkcie nákladov je nasledovný:



Výnos X Náklady na predaj (X) Hrubý zisk X Iný príjem X Náklady na distribúciu (X) Administratívne náklady (X) Iné náklady (X) Zisk X

93. Jednotky, ktoré klasifikujú náklady podľa funkcie, zverejnia dodatočné informácie o charaktere nákladov, vrátane nákladov na odpisovanie a amortizáciu a zamestnanecké požitky.

94. Voľba medzi metódou funkcie nákladov a metódou charakteru nákladov závisí tak od historických a priemyselných faktorov, ako aj od charakteru jednotky. Obe metódy naznačujú, u ktorých nákladov možno potenciálne očakávať pohyby v priamej alebo nepriamej závislosti od úrovne predaja alebo výroby jednotky. Keďže každá z oboch metód má svoje výhody pre rôzne typy jednotiek, tento štandard vyžaduje od manažmentu výber najvhodnejšej a najspoľahlivejšej prezentácie. Pri používaní klasifikácie funkcie nákladov sa však vzhľadom na to, že informácie o charaktere nákladov sú užitočné pri predpovedaní budúcich peňažných tokov, vyžaduje dodatočné zverejnenie. Termín „zamestnanecké požitky“ v odseku 93 má rovnaký význam ako v IAS 19 Zamestnanecké požitky.

95. Jednotka zverejní, či už priamo vo výkaze ziskov a strát resp. vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach, sumu dividend vykazovaných ako rozdelenia majiteľom vlastného imania počas obdobia a príslušnú hodnotu na akciu.

Výkaz o zmenách vo vlastnom imaní

96. Jednotka prezentuje výkaz o zmenách vo vlastnom imaní, pričom výkaz zahŕňa: (a) zisk alebo stratu za obdobie; (b) každú položku nákladov a výnosov za obdobie, ktoré sa v súlade s požiadavkami iných štandardov alebo interpretácií vykazuje priamo vo vlastnom imaní a tiež celkové sumy týchto položiek; (c) celkové výnosy a náklady za obdobie (súčet bodov (a) a (b)), s osobitnou prezentáciou celkových súm priraditeľných majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a súm menšinových podielov; (d) pre každú položku vlastného imania, účinky zmien účtovných metód a opráv chýb vykazovaných v súlade s IAS 8. Výkaz o zmenách vo vlastnom imaní, ktorý obsahuje iba tieto položky, sa označuje ako Výkaz vykázaných výnosov a nákladov.

97. Jednotka ďalej prezentuje, či už priamo vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach: (a) sumy transakcií s majiteľmi vlastného imania z funkcie majiteľov vlastného imania s oddeleným vykazovaním súm, ktoré boli rozdelené medzi majiteľov vlastného imania; (b) zostatok nerozdelených ziskov (t.j. akumulovaného zisku alebo straty) na začiatku obdobia a k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a zmeny počas obdobia; a (c) porovnanie účtovnej hodnoty každej triedy vloženého vlastného imania a každej rezervy na začiatku a na konci obdobia, s osobitným zverejnením každej zmeny.

98. Zmeny vlastného imania jednotky medzi dvoma dátumami, ku ktorým je zostavená súvaha odzrkadľujú zvýšenie alebo zníženie jej majetku v zostatkovej hodnote počas obdobia. S výnimkou zmien v dôsledku transakcií s majiteľmi vlastného imania, ktorí konajú z funkcie majiteľov vlastného imania (ako sú vklady vlastného imania, spätné nadobudnutie vlastných majetkových nástrojov a dividend jednotky) a s tým priamo súvisiacich transakčných nákladov je celková zmena výšky vlastného imania počas obdobia súčtom nákladov a výnosov, vrátane ziskov a strát, z činnosti jednotky v tomto období (či už sa tieto položky nákladov a výnosov vykazujú v ziskoch a stratách alebo priamo ako zmeny vlastného imania).

99. Pokiaľ niektorý iný štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak, je v zmysle tohto štandardu potrebné vykázať všetky položky výnosov a nákladov za obdobie, vrátane zisku a straty. Iné štandardy vyžadujú, aby sa niektoré položky ziskov a strát (ako je zvýšenie alebo zníženie hodnoty v dôsledku vykonaného precenenia, špecifické kurzové rozdiely, zisky alebo straty z opätovného ocenenia finančného majetku k dispozícii na predaj a príslušné sumy splatnej dane a odloženej dane) vykazovali priamo ako zmeny vlastného imania. Pretože pri hodnotení zmien vo finančnej pozícii jednotky medzi dvoma dátumami, ku ktorým je zostavená súvaha, je dôležité zohľadniť všetky položky výnosov a nákladov, vyžaduje tento štandard prezentáciu výkazu o zmenách vo vlastnom imaní, ktorý zvýrazňuje celkové náklady a výnosy jednotky, vrátane tých, ktoré sa vykazujú priamo vo vlastnom imaní.

100. IAS 8 vyžaduje tam, kde je to prakticky uskutočniteľné, vykonanie zmien účtovných metód spätnými úpravami, s výnimkou prípadov, keď si to prechodné ustanovenia iného štandardu alebo interpretácie vyžadujú inak. Ďalej IAS 8 vyžaduje, aby sa tam, kde je to prakticky uskutočniteľné, vykonávali so spätnou platnosťou aj prehodnotenia zamerané na opravy chýb. Spätné úpravy a spätné prehodnotenia sa vykonávajú v zostatku nerozdelených ziskov, s výnimkou prípadov, keď si niektorý štandard alebo interpretácia vyžaduje spätnú úpravu iného prvku vlastného imania. V zmysle bodu (d) odseku 96 sa vyžaduje, aby sa vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní zverejnila celková úprava jednotlivých prvkov vlastného imania vyplývajúca, oddelene, zo zmien účtovných metód a opráv chýb. Tieto úpravy sa zverejňujú za každé predchádzajúce obdobie a k začiatku obdobia.

101. Požiadavky odsekov 96 a 97 možno splniť viacrými spôsobmi. Riešením môže byť napríklad stĺpcový formát, ktorý porovnáva počiatočný a koncový stav každého prvku vlastného imania v rámci jednotky. Alternatívne možno vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní uvádzať len položky, ktoré vyžaduje odsek 96. V takom prípade sú položky, ktoré vyžaduje odsek 97, začlenené do poznámok.

Výkaz o peňažných tokoch

102. Informácie o peňažných tokoch poskytujú používateľom účtovnej závierky podklad na zhodnotenie schopnosti jednotky vytvárať peniaze a peňažné ekvivalenty a potrieb jednotky tieto peňažné toky využívať. Požiadavky na prezentáciu výkazu o peňažných tokoch a súvisiace zverejnenia stanovuje IAS 7 Výkazy o peňažných tokoch.

Poznámky

Štruktúra

103. Účelom poznámok je: (a) informovať o spôsobe zostavovania účtovnej závierky a špecifických účtovných metódach v súlade s odsekmi 108-115; (b) zverejňovať informácie, ktoré vyžadujú IFRS, a ktoré nie sú súčasťou samotnej súvahy, výkazu ziskov a strát, výkazu o zmenách vo vlastnom imaní a výkazu o peňažných tokoch; a (c) poskytovať dodatočné informácie, ktoré nie sú prezentované v samotnej súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a výkaze o peňažných tokoch, avšak sú dôležité pre pochopenie týchto výkazov.

104. Poznámky by mali mať, pokiaľ je to možné, systematické členenie. Každá položka v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch by mala mať krížové odkazy na všetky s ňou súvisiace informácie v poznámkach.

105. Poznámky majú zvyčajne nasledujúce členenie, ktoré napomáha používateľom porozumieť účtovnej závierke a umožňuje jej porovnanie s účtovnými závierkami iných jednotiek: (a) prehlásenie o súlade so IFRS (pozri odsek 14); (b) prehľad významných uplatňovaných účtovných metód (pozri odsek 108); (c) doplňujúce informácie k položkám prezentovaným priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a výkaze o peňažných tokoch v takom poradí, v akom je prezentovaný každý výkaz a každá riadková položka; a (d) ostatné zverejnenia, vrátane: (i) podmienených záväzkov (pozri IAS 37) a nevykazovaných zmluvných záväzkov, a (ii) nefinančné zverejnenia, napr. ciele a metódy jednotky v oblasti riadenia finančných rizík (pozri ►M12 IFRS 7 ◄ ).

106. Za určitých okolností môže byť potrebné alebo vhodné zmeniť poradie jednotlivých položiek v poznámkach. Napríklad informácie o zmenách reálnej hodnoty vykazované ako zisk alebo strata možno skombinovať s informáciami o splatnosti finančných nástrojov, hoci prvé zverejnenia súvisia s výkazom ziskov a strát a druhé so súvahou. Napriek tomu je potrebné, pokiaľ je to možné, dodržiavať systematické členenie poznámok.

107. Poznámky poskytujúce informácie o spôsobe zostavenia účtovnej závierky a špecifických účtovných metódach môžu byť prezentované ako osobitná súčasť účtovnej závierky.

Zverejňovanie účtovných metód

108. V prehľade významných účtovných metód jednotka zverejní: (a) základ (základy) oceňovania, z ktorých sa vychádzalo pri zostavovaní účtovnej závierky; a (b) iné použité účtovné metódy, ktoré sú dôležité pre pochopenie účtovnej závierky.

109. Pre používateľov je dôležité, aby boli oboznámení so základom (základmi) oceňovania použitým v účtovnej závierke (napríklad historické náklady, bežné náklady, realizačná hodnota, reálna hodnota alebo spätne získateľná suma), pretože základ, podľa ktorého je zostavená účtovná závierka, má pri jej analýze zásadný význam. Keď' sa v účtovnej závierke uplatňuje viac ako jeden spôsob ocenenia, napríklad pri precenení určitých skupín majetku, stačí uviesť označenie kategórií majetku a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú jednotlivé spôsoby ocenenia.

110. Pri rozhodovaní, či by mala byť zverejnená konkrétna účtovná metóda, berie manažment do úvahy, nakoľko by bolo zverejnenie prospešné pre používateľov pri pochopení spôsobu, akým sa vo vykazovanej finančnej výkonnosti a finančnej pozícii odrážajú transakcie, iné udalosti a podmienky. Zverejnenie konkrétnych účtovných metód je pre užívateľov užitočné najmä vtedy, ak sú tieto metódy vybrané z alternatív umožnených v štandardoch a interpretáciách. Príkladom môže byť zverejnenie toho, či spoločník vykazuje svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke s využitím metódy podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania (pozri IAS 31 Podiely v spoločných podnikoch). Niektoré štandardy výslovne vyžadujú zverejňovanie konkrétnych účtovných metód, vrátane manažmentom uplatneného spôsobu výberu medzi ich prípustnými variantmi. Napríklad IAS 16 vyžaduje zverejnenie základov pre oceňovanie používaných pre jednotlivé triedy nehnuteľností, strojov a zariadení. IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery vyžaduje zverejnenie toho, či sa náklady na prijaté pôžičky a úvery vykazujú okamžite ako náklady, alebo či sa kapitalizujú v rámci nákladov na kvalifikovateľný majetok.

111. Každá jednotka zvažuje charakter svojich operácií a metód, zverejnenie ktorých používatelia pravdepodobne očakávajú pre daný typ jednotky. Napríklad pre jednotku, ktorá podlieha dani z príjmu, by sa očakávalo zverejnenie jej účtovných metód pre dane z príjmov, vrátane metód vzťahujúcich sa na odložené daňové záväzky a daňové pohľadávky. Pre jednotku s významnými prevádzkami v zahraničí alebo transakciami v cudzích menách by sa očakávalo zverejnenie účtovných metód vykazovania kurzových ziskov a strát. Ak došlo k podnikovým kombináciám, sú zverejnené metódy ocenenia goodwillu a menšinového podielu.

112. Účtovná metóda môže byť dôležitá vzhľadom na charakter operácií jednotky, a to aj vtedy, ak sumy, na ktoré sa vzťahuje, nie sú významné v bežnom ani v minulých obdobiach. Je tiež vhodné zverejniť všetky významné účtovné metódy, ktoré výslovne nevyžadujú IFRS, avšak sú zvolené a uplatňované v súlade s IAS 8.

113. Jednotka v prehľade významných účtovných metód alebo v iných poznámkach zverejní rozhodnutia, okrem tých, ktoré zahŕňajú odhady (pozri odsek 116), uskutočnené manažmentom pri uplatňovaní účtovných metód, ktoré v najvýznamnejšej miere určujú sumy vykazované v účtovnej závierke.

114. V rámci uplatňovania účtovných metód jednotky prijíma manažment rôzne rozhodnutia, okrem tých, ktoré zahŕňajú odhady, ktoré môžu vo významnej miere ovplyvniť sumy vykazované v účtovnej závierke. Rozhodnutia manažmentu napríklad zahŕňajú: (a) či sa má finančný majetok považovať za investície držané do dátumu splatnosti; (b) kedy sa všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom finančného majetku a prenajímaného majetku vo významnej miere prevedú na iné jednotky; (c) či sú konkrétne predaje tovaru v zásade dohody o financovaní, a teda nevytvárajú zisk; a (d) či podstata vzťahu medzi jednotkou a jednotkou špeciálneho účelu nasvedčuje tomu, že jednotka špeciálneho účelu je kontrolovaná jednotkou.

115. Niektoré zo zverejnení v zmysle odseku 113 vyžadujú aj iné štandardy. Napríklad IAS 27 vyžaduje, aby jednotka zverejnila dôvody, prečo jej majetkový podiel na jednotke nezakladá kontrolu, ohľadom investovaného podniku, ktorý nie je dcérskou spoločnosťou aj napriek tomu, že nadpolovičný podiel na hlasovacích alebo potenciálnych hlasovacích právach je priamo alebo nepriamo vlastnený prostredníctvom dcérskych spoločností. IAS 40 vyžaduje, aby sa v prípadoch problematickej klasifikácie majetku zverejnili kritériá, ktoré jednotka uplatňuje pri rozlišovaní investičného majetku od nehnuteľnosti používanej vlastníkom a od nehnuteľnosti držanej na predaj v bežnom podnikaní.

Najvýznamnejšie príčiny neistoty v odhadoch

116. Jednotka zverejní v poznámkach informácie o kľúčových predpokladoch budúceho vývoja, ako aj ostatné kľúčové príčiny neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ktoré sa spájajú s vysokým rizikom významných úprav účtovných hodnôt majetku a záväzkov v nasledujúcom hospodárskom roku. Vzhľadom na tento majetok a záväzky by mali poznámky obsahovať: (a) ich charakter; a (b) ich účtovnú hodnotu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

117. Stanovenie účtovnej hodnoty niektorého majetku a záväzkov si vyžaduje vykonanie odhadu účinkov neistých budúcich udalostí na tento majetok a záväzky k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Ak napríklad nie sú na ocenenie nasledujúceho majetku a záväzkov k dispozícii aktuálne trhové ceny, je potrebné pri ocenení spätne získateľnej sumy nehnuteľností, strojov a zariadenia, účinkov technologického zastarania zásob, rezerv, ktoré sú predmetom výsledku prebiehajúcich sporov a dlhodobých záväzkov v súvislosti so zamestnaneckými požitkami, ako sú starobné dôchodky, zohľadniť budúce odhady. Tieto odhady zahŕňajú predpoklady o takých položkách ako sú úprava rizika pre peňažné toky alebo uplatňované zľavy, budúce úpravy platov a budúce úpravy cien vplývajúce na výšku nákladov.

118. Kľúčové predpoklady a iné kľúčové zdroje neistoty v odhadoch, ktorých zverejnenie sa vyžaduje v zmysle odseku 116, sa vzťahujú na také odhady, ktoré vyžadujú od manažmentu uplatňovať pri rozhodovaní tie najprísnejšie, subjektívne alebo komplexné kritériá. Vzhľadom na rastúci počet premenných a predpokladov týkajúcich sa možného budúceho riešenia neistôt je toto rozhodovanie čoraz subjektívnejšie a komplexnejšie, s čím zároveň zvyčajne rastie pravdepodobnosť následnej významnej úpravy účtovných hodnôt majetku a záväzkov.

119. Zverejnenia v zmysle odseku 116 sa nevyžadujú v prípade majetku a záväzkov s vysokým rizikom významnej zmeny ich účtovných hodnôt v budúcom finančnom roku, ak sú k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha ocenené reálnou hodnotou na základe aktuálnych trhových cien (ich reálne hodnoty sa môžu v budúcom finančnom roku významne zmeniť, avšak tieto zmeny by neboli výsledkom predpokladov alebo iných zdrojov neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha).

120. Zverejnenia v zmysle odseku 116 sú prezentované spôsobom, ktorý napomáha používateľom účtovnej závierky porozumieť rozhodnutiam manažmentu v súvislosti s budúcim vývojom a s najdôležitejšími zdrojmi neistoty v odhadoch. Charakter a rozsah týchto informácií sa môže meniť v závislosti od charakteru predpokladu a iných okolností. Môže byť tak potrebné zverejniť napríklad tieto druhy informácií: (a) charakter predpokladu alebo iného zdroja neistoty v odhadoch; (b) citlivosť účtovných hodnôt na metódy, predpoklady a odhady, ktoré sa uplatňujú pri ich výpočte, vrátane príčin tejto citlivosti; (c) očakávané vyriešenie neistoty a rozsah možných účinkov na účtovné hodnoty príslušného majetku a záväzkov v budúcom finančnom roku; a (d) ak neistota pretrváva, vysvetlenie úprav minulých odhadov týkajúcich sa tohto majetku a záväzkov.

121. V rámci zverejnení v odseku 116 nie je potrebné zverejňovať rozpočtové informácie ani prognózy.

122. Ak je z určitého dôvodu zverejnenie rozsahu možných účinkov kľúčových predpokladov alebo iného kľúčového zdroja neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha neuskutočniteľné, zverejní jednotka informáciu, že je na základe jestvujúcich údajov pravdepodobné, že možné dopady v budúcom finančnom roku, ktoré budú odlišné od predpokladov si vyžiadajú významnú úpravu účtovnej hodnoty príslušného majetku alebo záväzkov. V každom prípade, jednotka zverejní charakter a účtovnú hodnotu konkrétneho majetku alebo záväzku (alebo triedy aktív alebo záväzkov), ktorých sa daný predpoklad týka.

123. Zverejnenie konkrétnych kritérií, ktorými sa manažment riadil pri uplatňovaní účtovných metód jednotky v odseku 113, sa nevzťahuje na zverejnenia kľúčových zdrojov neistoty v odhadoch v odseku 116.

124. Zverejnenie určitých kľúčových predpokladov, ktoré by bolo inak potrebné v zmysle odseku 116, sa vyžaduje na základe niektorých iných štandardov. Napríklad IAS 37 vyžaduje, aby sa za presne definovaných okolností zverejňovali kľúčové predpoklady o budúcich udalostiach ovplyvňujúcich triedy rezerv. ►M12 IFRS 7 ◄ vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov, z ktorých sa vychádza pri odhadoch reálnych hodnôt finančného majetku a finančných záväzkov, ktoré sa účtujú v reálnej hodnote. IAS 16 vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov, z ktorých sa vychádza pri odhadoch reálnej hodnoty precenených nehnuteľností, strojov a zariadení.

▼M12

Kapitál

124A. Jednotka uvedie informácie, ktoré umožňujú užívateľom finančných výkazov posúdiť ciele, politiky a postupy spravovania kapitálu danej jednotky.

124B. Na účely dodržania odseku 124A, jednotka uvádza toto: (a) kvalitatívne informácie o svojich cieľoch, politikách a postupoch spravovania kapitálu, vrátane (ale nie s obmedzením na): (i) opis toho, čo spravuje ako kapitál; (ii) keď jednotka podlieha externe stanoveným kapitálovým požiadavkám, povahu týchto požiadaviek a to, ako sú tieto požiadavky zapracované do spravovania kapitálu; a (iii) ako napĺňa svoje ciele pre spravovanie kapitálu. (b) zhrnutie kvantitatívnych údajov o tom, čo spravuje ako kapitál. Niektoré jednotky považujú niektoré finančné záväzky (napr. niektoré formy podriadeného dlhu) za súčasť kapitálu. Podľa iných jednotiek sa za kapitál nepovažujú niektoré časti vlastného majetku (napr. časti pochádzajúce z hedgingu peňažných tokov). (c) akékoľvek zmeny v (a) a (b) z predchádzajúceho obdobia. (d) či počas obdobia boli dodržané akékoľvek externe stanovené kapitálové požiadavky, ktorým podlieha. (e) keď jednotka nedodržala takéto externe stanovené kapitálové požiadavky, dôsledky takéhoto nedodržania. Tieto údaje sa zakladajú na informáciách poskytnutých interne kľúčovým riadiacim pracovníkom jednotky.

124C. Jednotka môže spravovať kapitál niekoľkými spôsobmi a podliehať viacerým rôznym kapitálovým požiadavkám. Napríklad konglomerát môže zahŕňať jednotky, ktoré vykonávajú poistnú činnosť a bankovú činnosť a tieto jednotky môžu tiež fungovať v niekoľkých jurisdikciách. Keď súhrnné údaje o kapitálových požiadavkách a o tom, ako je kapitál spravovaný, nezabezpečia užitočné informácie alebo narušia chápanie užívateľa finančného výkazu týkajúceho sa kapitálových zdrojov jednotky, jednotka predloží osobitné informácie pre každú kapitálovú požiadavku, ktorej daná jednotka podlieha.

▼M5

Ostatné zverejnenia

125. V poznámkach jednotka zverejní: (a) navrhované alebo oznámené sumy dividend pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, avšak nevykázané ako sumy rozdelené počas obdobia majiteľom vlastného imania, a príslušnú sumu na akciu; a (b) sumu všetkých výsledných prioritných dividend, ktoré neboli vykázané.

126. Ak nie sú súčasťou iných zverejnených informácií publikovaných s účtovnou závierkou, zverejní jednotka nasledovné: (a) sídlo a právna forma jednotky, krajina založenia alebo sídla a adresa sídla (alebo hlavného miesta podnikania, ak je iné ako sídlo); (b) opis charakteru činnosti jednotky a jej hlavných činností; a (c) názov materskej spoločnosti a rozhodujúcej materskej spoločnosti skupiny.

DÁTUM ÚČINNOSTI

127. Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce dňom 1. január 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE IAS 1 (PREPRACOVANÝ Z ROKU 1997)

128. Tento štandard nahrádza IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky, prepracovaný z roku 1997.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Úpravy v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

A1. V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, sa s účinnosťou od decembra 2003: (a) menia odkazy na „čistý zisk alebo stratu“ na „zisk alebo stratu“; (b) menia odkazy na „poznámky k účtovnej závierke“ na „poznámky“; a (c) menia odkazy na „základné imanie“ na „vložené vlastné imanie“.

A2. [Zmena sa netýka samotných štandardov]

A3. Rušia sa odseky 69 a 70 v IAS 12 Dane z príjmov.

A4. Znenie odseku 23 v IAS 19 Zamestnanecké požitky sa mení nasledovne: 23. Hoci tento štandard nepožaduje osobitné zverejnenia o krátkodobých zamestnaneckých požitkoch, iné štandardy môžu tieto zverejnenia požadovať. Napríklad IAS 24 Zverejnenia spriaznených osôb, vyžaduje zverejnenia o zamestnaneckých požitkoch pre kľúčový riadiaci personál. IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky vyžaduje zverejnenie nákladov na zamestnanecké požitky.

A5. [Zmena sa netýka samotných štandardov]

A6. IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka sa mení nasledovne: Znenie odseku 5 sa mení nasledovne: 5. IAS 1 definuje úplnú účtovnú závierku, ktorá obsahuje nasledujúce súčasti: (a) súvahu; (b) výkaz ziskov a strát; (c) výkaz o zmenách vo vlastnom imaní zahŕňajúci buď: (i) všetky zmeny vo vlastnom imaní; alebo (ii) zmeny vo vlastnom imaní okrem tých, ktoré sú výsledkom transakcií s majiteľmi vlastného imania z ich funkcie majiteľov vlastného imania; (d) výkaz o peňažných tokoch; a (e) poznámky so zhrnutím významných účtovných metód a s ďalšími vysvetlivkami. Znenie odseku 12 sa mení nasledovne: 12. IAS 1 obsahuje pokyny týkajúce sa štruktúry účtovnej závierky. Návod na implementáciu k IAS 1 objasňuje možné spôsoby prezentácie súvahy, výkazu ziskov a strát a výkazu o zmenách vo vlastnom imaní. Znenie odseku 13 sa mení nasledovne: 13. IAS 1 vyžaduje, aby sa výkaz o zmenách vo vlastnom imaní prezentoval ako samostatná súčasť účtovnej závierky jednotky a umožňuje, aby informácie o zmenách vo vlastnom imaní, ktoré vyplývajú z transakcií s majiteľmi vlastného imania z ich funkcie majiteľov vlastného imania (vrátane rozdeľovania majiteľom vlastného imania), boli uvedené buď v samotnej závierke alebo v poznámkach. Vo výkazoch v priebehu účtovného roka uvádza jednotka zmeny vo vlastnom imaní v rovnakom formáte, aký bol použitý v poslednom ročnom výkaze.

A7. Znenie odsekov 39 a 40 IAS 35 Ukončované výroby sa mení nasledovne: 39. Zverejnenia, ktoré si vyžadujú odseky 27-37, okrem zverejnenia sumy zisku alebo straty pred zdanením vykázaného pri vyradení majetku alebo vyrovnaní záväzkov priraditeľných ukončovanej výrobe v súlade s bodom (a) odseku 31, môžu byť predkladané buď v poznámkach alebo v samotnej súvahe, výkaze ziskov a strát alebo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní. 40. IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky vyžaduje, aby bol každý zisk alebo strata pred zdanením, ktorá sa vykáže pri vyraďovaní majetku alebo vyrovnávaní záväzkov priraditeľných ukončovaným výrobám, prezentovaný priamo vo výkaze ziskov a strát. Odporúča sa, aby boli požadované zverejnenia v zmysle bodov (f) a (g) odseku 27 predkladané priamo vo výkaze ziskov a strát a vo výkaze o peňažných tokoch v tomto poradí.

A8. [Zmena sa netýka samotných štandardov]

A9. Znenie IAS 41 Poľnohospodárstvo sa mení nasledovne: Ruší sa odsek 39. Znenie odseku 53 sa mení nasledovne: 53. Poľnohospodárska činnosť je často vystavená poveternostným, zdravotným a ostatným prírodným rizikám. Ak dôjde k udalosti, ktorej dôsledkom je vznik významnej položky nákladov alebo výnosov, zverejní sa v zmysle IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky charakter a suma tejto položky. Príkladmi takejto udalosti sú epidémia nákazlivej choroby, povodeň, veľké sucho alebo silný mraz a mor spôsobeným hmyzom.

A10. [Zmena sa netýka samotných štandardov]

A11. Znenie odseku 5 SIC 32 Nehmotný majetok - náklady na internetovú stránku sa mení nasledovne: 5. Táto interpretácia sa nevzťahuje na výdavky na nákup, vývoj a prevádzkový hardvér (napr. internetové servery, staging servery, production servery a zariadenia zabezpečujúce pripojenie na Internet) v súvislosti s internetovou stránkou. Takéto výdavky sa účtujú v súlade s IAS 16. Okrem toho, ak vzniknú jednotke výdavky na poskytovateľa internetových služieb, ktorý je hostiteľom internetovej stránky jednotky, vykazujú sa tieto výdavky v zmysle IAS 1.78 a Rámcovej osnovy po prijatí týchto služieb.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 2

Zásoby

OBSAHOdsek Cieľ Rozsah Definície Oceňovanie zásob Obstarávacia cena zásob Náklady na nákup Náklady na zmenu Ostatné náklady Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb Náklad na poľnohospodársku výrobu z biologického majetku Techniky oceňovania nákladov Oceňovacie vzorce Realizačná hodnota Vykázané ako náklad Zverejňovanie Dátum účinnosti Stiahnutie existujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 2 (stav z roku 1993), Zásoby, a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

1. Cieľom tohto štandardu je stanoviť spôsob účtovania zásob. Kľúčovou otázkou pri účtovaní zásob je výška nákladov, ktoré sa majú vykazovať ako majetok a prenášať do budúceho obdobia, pokiaľ nie sú vykázané súvisiace výnosy. Tento štandard vysvetľuje postupy určenia obstarávacej ceny zásob a jej následného vykázania v rámci nákladov, vrátane prípadných znížení hodnoty na realizačnú hodnotu. Ďalej vysvetľuje tiež oceňovacie vzorce, ktoré sa používajú na určenie obstarávacej ceny zásob.

ROZSAH

2. Tento štandard platí pre všetky druhy zásob, s týmito výnimkami: a) nedokončená výroba k zákazkám na zhotovenie, vrátane priamo súvisiacich servisných zmlúv (pozri IAS 11 Zákazková výroba), (b) finančné nástroje, a (c) biologický majetok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou a poľnohospodárskou výrobou v období zberu úrody (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo).

3. Tento štandard sa nevzťahuje na oceňovanie zásob vo vlastníctve: a) výrobcov poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov, poľnohospodárskej výroby po zbere úrody, nerastných surovín a výrobkov z nich v rozsahu ich oceňovania v realizačnej hodnote v súlade so zavedenými postupmi v týchto odvetviach; ak sú tieto zásoby oceňované v realizačnej hodnote, vykazujú sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata za účtovné obdobie, v ktorom k týmto zmenám došlo, (b) maklérov na trhu s komoditami uplatňujúcich oceňovanie zásob v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja. Ak sú tieto zásoby oceňované v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, vykazujú sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata za obdobie, v ktorom k týmto zmenám došlo.

4. Zásoby uvedené v bode (a) odseku 3 sú oceňované v realizačnej hodnote v určitých fázach výroby. To môže byť napríklad po zbere poľnohospodárskej úrody alebo po vyťažení nerastnej suroviny, keď sa ďalší predaj zabezpečuje forwardovou zmluvou alebo štátnou zárukou, alebo keď existuje aktívny trh so zanedbateľným rizikom nepredajnosti. Na tieto zásoby sa nevzťahujú len tie ustanovenia tohto štandardu, ktoré sa týkajú požiadaviek oceňovania.

5. Ako makléri na trhu s komoditami sa označujú subjekty, ktoré vo vlastnej réžii vykonávajú nákup alebo predaj komodít v prospech iných osôb. Zásoby uvedené v bode (b) odseku 3 sú v zásade nakupované za účelom predaja v blízkej budúcnosti a tvorby zisku z pohybov cien alebo z obchodnej marže maklérov na trhu s komoditami. Ak sa tieto zásoby oceňujú v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, nevzťahujú sa na ne len tie ustanovenia tohto štandardu, ktoré sa týkajú požiadaviek oceňovania.

DEFINÍCIE

6. Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch: Zásoby sú majetok: a) skladovaný na predaj v bežnom podnikaní, (b) vo výrobnom procese s cieľom takéhoto predaja, alebo (c) vo forme materiálu alebo spotrebného tovaru určeného na zužitkovanie vo výrobnom procese alebo pri poskytovaní služieb. Realizačná hodnota je odhadovaná predajná cena v bežnom podnikaní po odpočítaní odhadovaných nákladov na dokončenie výroby alebo na uskutočnenie predaja položky. Reálna hodnota je suma, za ktorú možno vymeniť majetok, alebo vyrovnať záväzok v nezávislej transakcii medzi informovanými súhlasiacimi stranami.

7. Realizačná hodnota je čistá suma, v ktorej jednotka očakáva realizáciu predaja zásob v bežnom podnikaní. Reálna hodnota je suma, za ktorú môžu byť tieto zásoby vymenené medzi informovanými súhlasiacimi kupujúcimi a informovanými súhlasiacimi predávajúcimi na trhu. Realizačná hodnota je na rozdiel od reálnej hodnoty špecifická hodnota jednotky. Realizačná hodnota zásob sa môže líšiť od ich reálnej hodnoty zníženej o náklady predaja.

8. Zásoby zahŕňajú tovar obstaraný a držaný pre ďalší predaj, vrátane tovaru obstaraného maloobchodníkom a skladovaného pre ďalší predaj alebo pozemky a iné nehnuteľnosti držané pre ďalší predaj. Zásobami sú aj vyrobené hotové výrobky a nedokončená výroba jednotky, a zahŕňajú tiež materiál a spotrebný tovar určený na použitie vo výrobnom procese. U poskytovateľov služieb zahŕňajú zásoby náklady na danú službu v zmysle odseku 19, za ktorú jednotka ešte nevykázala súvisiaci výnos (pozri IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti).

OCEŇOVANIE ZÁSOB

9. Zásoby sú oceňované vo výške obstarávacích nákladov a v realizačnej hodnote, podľa toho, ktorá z týchto dvoch hodnôt je nižšia.

Obstarávacia cena zásob

10. Obstarávacia cena zásob zahŕňa všetky obstarávacie náklady, náklady na zmenu a ostatné náklady vynaložené na premenu zásob do ich súčasnej podoby a na ich presun na súčasné miesto uloženia.

Náklady na nákup

11. Náklady na nákup v súvislosti so zásobami zahŕňajú nákupnú cenu, dovozné clá a ostatné dane (iné ako dane následne získateľné jednotkou späť od daňových úradov), dopravu, manipulačné poplatky a ostatné náklady priamo súvisiace s obstarávaním hotových výrobkov, materiálov a služieb. Obchodné zľavy, rabaty a podobne predstavujú pri určovaní nákladov na nákup odpočítateľné položky.

Náklady na zmenu

12. Náklady na zmenu zásob zahŕňajú náklady priamo súvisiace s výrobnými jednotkami, ako napríklad priama práca. Ďalej zahŕňajú aj systematické rozvrhnutie pevnej sadzby výrobnej réžie a variabilných výrobných réžií, ktoré sú vynakladané v súvislosti so spracovaním materiálu do podoby hotových výrobkov. Pevnú sadzbu výrobnej réžie tvoria tie nepriame náklady na výrobu, ktoré zostávajú relatívne stále nezávislé od zmien v objeme výroby, ako napríklad odpisy a údržba továrenských budov a zariadení a náklady na riadenie a administratívu závodu. Variabilné výrobné réžie predstavujú tie nepriame náklady na výrobu, ktoré sa menia v priamej alebo takmer priamej závislosti od objemu výroby, ako napríklad nepriame materiály a nepriama práca.

13. Rozvrhnutie pevnej sadzby výrobnej réžie v rámci nákladov na zmenu vychádza z normálnej kapacity výrobných zariadení. Normálna kapacita je v priemere očakávaný objem výroby za viacero období alebo sezón za bežných okolností so zohľadnením zníženia kapacity v dôsledku plánovanej údržby. Je možné vychádzať aj zo skutočného objemu výroby, ak sa približuje k normálnej kapacite. Nízky objem výroby ani odstávky nemajú vplyv na zvýšenie čiastok pevnej sadzby výrobnej réžie priradených jednotlivým výrobným jednotkám. Nepriradená výrobná réžia sa vykazuje ako náklady za obdobie, v ktorom boli vynaložené. V obdobiach s neobvykle vysokým objemom výroby je potrebné čiastky pevnej sadzby výrobnej réžie na jednotlivé výrobné jednotky znížiť, aby neboli zásoby oceňované vyššou hodnotou ako sú náklady. Pri priraďovaní variabilných výrobných réžií jednotlivým výrobným jednotkám sa vychádza zo skutočného využitia výrobných zariadení.

14. Výsledkom výrobného procesu môže byť výroba viac ako jedného výrobku súčasne. To sa týka napríklad výroby združených výrobkov, alebo ak existuje hlavný a vedľajší výrobok. Ak nie je možné oddelene identifikovať náklady na zmenu jednotlivých výrobkov, tieto sú rozvrhnuté medzi výrobky na základe racionálnej a konzistentnej úvahy. Rozvrhnutie nákladov môže vychádzať napríklad z relatívnej predajnej hodnoty jednotlivých výrobkov buď v tom štádiu výrobného procesu, keď začnú byť jednotlivo identifikovateľné, alebo po ich dokončení. Väčšina vedľajších výrobkov má nehmotný charakter. V takom prípade sú vedľajšie výrobky často oceňované v realizačnej hodnote, ktorá sa odpočíta od nákladov na hlavný výrobok. Účtovná hodnota hlavného výrobku sa tak vo výsledku významne nelíši od nákladov s ním spojených.

Ostatné náklady

15. Ostatné náklady sú zahrnuté do obstarávacej ceny zásob len do výšky čiastky, ktorá bola vynaložená na premenu zásob do ich súčasnej podoby a na ich presun na súčasné miesto uloženia. Napríklad obstarávacia cena zásob môže zahŕňať nevýrobné výrobné réžie alebo náklady na návrhy výrobkov pre konkrétnych zákazníkov.

16. Príkladmi nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny zásob a vykazujú sa ako náklady za obdobie, v ktorom sú vynložené, zahŕňajú: a) náklady na zvýšený objem materiálového odpadu a zvýšené mzdové alebo iné výrobné náklady, (b) náklady na skladovanie, pokiaľ nie sú súčasťou výrobného procesu pred ďalším spracovaním, (c) administratívne režijné náklady, ktoré priamo nesúvisia s premenou zásob do ich súčasnej podoby ani ich presunom na súčasné miesto uloženia, (d) náklady na predaj.

17. IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery definuje okolnosti, za ktorých možno zahrnúť náklady na prijaté pôžičky a úvery do obstarávacej ceny zásob.

18. Pri obstaraní zásob si môže jednotka dojednať platobnú podmienku s odloženým termínom úhrady. Ak takéto dohody efektívne zakladajú financovanie jednotky, vykazujú sa čiastky tohto financovania, napríklad rozdiel medzi nákupnou cenou za bežných platobných podmienok a skutočnou zaplatenou sumou, ako úrokové náklady za obdobie, v ktorom bolo toto financovanie poskytnuté.

Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb

19. Prípadné zásoby u poskytovateľov služieb sú oceňované vo výške nákladov na ich výrobu. Tieto náklady zahŕňajú predovšetkým mzdové a iné náklady na personál, ktorý sa priamo podieľa na poskytovaní danej služby, vrátane vedúcich pracovníkov a príslušné režijné náklady. Mzdové a iné náklady na predaj a na administratívny personál nie sú zahrnuté, ale vykazujú sa ako náklady za obdobie, v ktorom boli vynaložené. Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb nezahŕňa obchodnú maržu ani nepriraditeľné režijné náklady, ktoré sa často premietajú do cien účtovaných poskytovateľmi služieb.

Náklad na poľnohospodársku výrobu z biologického majetku

20. V súlade s IAS 41 Poľnohospodárstvo platí pre zásoby poľnohospodárskej výroby, ktoré jednotka získala z biologického majetku, východiskové ocenenie v reálnej hodnote v období zberu úrody zníženej o stanovené náklady predaja. Táto hodnota predstavuje obstarávaciu cenu zásob k danému termínu pre potreby uplatnenia tohto štandardu.

Techniky oceňovania nákladov

21. Ak sa výsledky približne zhodujú s obstarávacími nákladmi, je možné na oceňovanie obstarávacej ceny zásob kvôli zjednodušeniu používať, napríklad, metódu štandardných nákladov alebo maloobchodnú metódu. Štandardné náklady zahŕňajú bežnú spotrebu materiálu a spotrebného tovaru, bežné mzdové náklady pri štandardnej efektivite práce a štandardnom využití kapacít. Výška štandardných nákladov je predmetom pravidelných previerok a v prípade potreby sa aktualizuje tak, aby zohľadňovala meniace sa podmienky.

22. Maloobchodná metóda sa často používa v maloobchode na oceňovanie zásob veľkého počtu rýchlo sa meniacich položiek, ktoré majú podobné marže, a pri ktorých je nepraktické použiť iné metódy na výpočet nákladov. Obstarávacia cena zásob sa určuje odčítaním príslušného percenta hrubej marže od predajnej hodnoty zásob. V prípade, že boli zásoby precenené na hodnotu nižšiu ako bola pôvodná predajná cena, je základom pre výpočet čiastky z percentuálnej sadzby táto znížená cena. Často sa pre každú maloobchodnú jednotku uplatňuje priemerná percentuálna sadzba.

Oceňovacie vzorce

23. Pri určení obstarávacej ceny zásob položiek, ktoré nie sú navzájom bežne zameniteľné, a tovaru alebo služieb spoločne priradených konkrétnym zákazkám sa vychádza zo špecifickej identifikácie nákladov na jednotlivé položky.

24. Špecifická identifikácia nákladov znamená, že zisteným položkám zásob sú priradené konkrétne náklady. Tento postup je vhodný pre položky vydelené pre konkrétne zákazky nezávisle od toho, či boli získané nákupom alebo sa jedná o vlastné výrobky. Špecifická identifikácia nákladov, naopak, nie je vhodná tam, kde existuje veľký počet položiek zásob, ktoré sú navzájom bežne zameniteľné. V takých prípadoch možno na zistenie výsledných účinkov na zisk alebo stratu použiť metódu výberu tých položiek, ktoré zostávajú v zásobách.

25. Obstarávacia cena zásob okrem tých, ktoré sú predmetom odseku 23, sa určuje s využitím vzorca podľa metódy FIFO (first-in, first-out) alebo na základe váženého priemeru z obstarávacích cien. Na oceňovanie zásob položiek podobného charakteru a určenia pre jednotku, používa jednotka rovnakú metódu. Naopak pre zásoby položiek s odlišným charakterom a určením môže byť vhodné použiť rôzne oceňovacie vzorce.

26. Napríklad zásoby používané v jednom segmente podnikania môžu mať v jednotke odlišné určenie ako zásoby toho istého druhu v inom segmente podnikania. Na druhej strane však geografické rozlíšenie zásob samo osebe (ani z toho vyplývajúce rozdiely napr. v uplatňovaných daňových predpisoch) neposkytuje oprávnenie na použitie rôznych oceňovacích vzorcov.

27. Pri metóde FIFO sa predpokladá, že prednostne sa predávajú tie položky zásob, ktoré boli nakúpené alebo vyrobené skôr, a teda zásoby ku koncu obdobia predstavujú nedávno nakúpené alebo vyrobené položky. V rámci vzorca váženého priemeru z obstarávacích cien sa náklady na každú položku určujú z váženého priemeru z obstarávacích cien na podobné položky k začiatku obdobia, a nákladov na podobné nakúpené alebo vyrobené položky počas obdobia. V závislosti od situácie jednotky je možné určiť aritmetický priemer za určité obdobie alebo vždy so zohľadnením každej ďalšej dodávky.

Realizačná hodnota

28. Návratnosť obstarávacej ceny zásob môže byť ohrozená v prípade ich poškodenia, celkového alebo čiastočného morálneho zastarania, alebo ak došlo k poklesu ich predajnej ceny. Ďalej môže byť návratnosť obstarávacej ceny zásob ohrozená tiež v prípadoch, keď sa zvýšili odhadované náklady na dokončenie alebo na uskutočnenie predaja. Prax znižovania hodnoty zásob pod ich realizačnú hodnotu vyplýva z názoru, že majetok by sa nemal účtovať v sumách vyšších, než sú očakávané príjmy z jeho predaja alebo použitia.

29. Zníženie hodnoty zásob na realizačnú hodnotu sa obvykle vykonáva po jednotlivých položkách. Za určitých okolností však môže byť vhodné zoskupovať pritom podobné alebo navzájom súvisiace položky. To sa týka napríklad položiek zásob vzťahujúcich sa k výrobkom s podobným účelom alebo konečným použitím, ktoré sa vyrábajú a predávajú v rovnakej zemepisnej oblasti a z praktických dôvodov ich nemožno ohodnotiť oddelene od ostatných výrobkov danej skupiny výrobkov. Nie je vhodné vykonávať zníženie hodnoty zásob podľa ich jednotlivých kategórií, napríklad iba hotové výrobky alebo iba všetky zásoby v určitej oblasti činnosti alebo pre určitú zemepisnú oblasť. Poskytovatelia služieb zvyčajne zlučujú náklady na jednotlivé služby, za ktoré je účtovaná samostatná predajná cena. Preto sa každá takáto služba považuje za samostatnú položku.

30. Odhady realizačnej hodnoty vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných indícií očakávateľných čiastok z realizácie zásob v čase odhadu. Pri týchto odhadoch sa berú do úvahy pohyby cien alebo nákladov priamo súvisiacich s udalosťami po skončení účtovného obdobia do tej miery, v akej sú tieto udalosti potvrdením existujúceho stavu ku koncu obdobia.

31. V odhadoch realizačnej hodnoty sa zohľadňuje tiež účel skladovaných zásob. Napríklad pri určení realizačnej hodnoty množstva zásob na zabezpečenie pevných predajných alebo servisných zmlúv sa vychádza zo zmluvnej ceny. Ak sú tieto predajné zmluvy na nižšie množstvá ako sú skladové zásoby, pri určení realizačnej hodnoty prebytku sa vychádza z bežných predajných cien. Z pevných predajných zmlúv, ktoré presahujú množstvo zásob na sklade, a z pevných nákupných zmlúv môže vyplynúť potreba tvorby rezerv. Postupy v súvislosti s takýmito rezervami stanovuje IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok.

32. Hodnota materiálu a spotrebného tovaru skladovaného na použitie vo výrobe zásob sa neznižuje pod obstarávacie náklady, ak sa očakáva, že hotové výrobky, ktorých súčasťou bude tento materiál, sa budú predávať za cenu rovnakú alebo vyššiu ako tieto náklady. Ak však dôjde k zníženiu ceny materiálov, v dôsledku ktorého ocenenie hotových výrobkov prevýši realizačnú hodnotu, zníži sa hodnota materiálov na realizačnú hodnotu. V takých prípadoch bývajú najlepším indikátorom realizačnej hodnoty materiálov ich reprodukčné náklady.

33. Realizačná hodnota sa prehodnocuje vždy v každom nasledujúcom období. Ak prestanú existovať okolnosti, na základe ktorých sa znížila hodnota zásob pod ich obstarávaciu cenu, alebo ak existujú jednoznačné dôkazy o tom, že realizačná hodnota sa zvýšila v dôsledku zmien v ekonomickom prostredí, zníženie hodnoty sa stornuje (t.j. výška storna môže zodpovedať najviac čiastke pôvodného zníženia hodnoty), takže nová účtovná hodnota vo výsledku zodpovedá buď obstarávacej cene alebo upravenej realizačnej hodnote, podľa toho, ktorá z týchto dvoch čiastok je nižšia. To môže nastať napríklad vtedy, ak určitá položka zásob, ktorá je účtovaná v realizačnej hodnote, pretože sa znížila jej predajná cena, je ešte k dispozícii v nasledujúcom období a jej predajná cena sa zvýšila.

VYKÁZANÉ AKO NÁKLAD

34. V prípade predaja zásob je účtovná hodnota týchto zásob vykázaná ako náklad za obdobie, v ktorom je príslušný výnos vykázaný. Čiastky prípadných znížení hodnôt zásob na realizačnú hodnotu a všetky straty zásob sú vykázané ako náklad za obdobie, v ktorom dochádza k zníženiu hodnoty alebo k strate. Všetky čiastky, ktorými sa stornuje zníženie hodnoty zásob na základe zvýšenia realizačnej hodnoty, sú vykazované ako zníženie hodnoty zásob v rámci nákladov za obdobie, v ktorom sa storno uplatňuje.

35. Niektoré zásoby je možné priradiť iným účtom majetku, napríklad zásoby použité na tvorbu resp. ako súčasť nehnuteľností, strojov a zariadení postavených vo vlastnej réžii. Zásoby priradené týmto spôsobom inému majetku sú vykázané ako náklad počas obdobia životnosti tohto majetku.

ZVEREJŇOVANIE

36. Súčasťou účtovnej závierky by mali byť tieto informácie: a) uplatňované účtovné metódy oceňovania zásob, vrátane použitých oceňovacích vzorcov, (b) celková účtovná hodnota zásob a účtovné hodnoty vo vhodnom členení pre danú jednotku, (c) účtovná hodnota zásob účtovaných v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, (d) hodnota zásob vykázaných ako náklad za obdobie, (e) sumy, o ktoré sa prípadne znížila hodnota zásob, vykázané ako náklad v súlade s odsekom 34 za obdobie, (f) sumy, ktorými sa stornovali vykonané zníženia hodnoty zásob, vykázané ako zníženie v hodnote zásob vykázané v súlade s odsekom 34 ako náklad za obdobie, (g) okolnosti alebo udalosti, na základe ktorých sa stornovali vykonané zníženia hodnoty zásob v súlade s odsekom 34, (h) účtovná hodnota zásob poskytnutých do zálohy ako záruka za záväzky.

37. Informácie o účtovných hodnotách jednotlivých druhov zásob a o pohyboch tohto majetku sú užitočné pre používateľov účtovnej závierky. Zásoby sa zvyčajne delia na tovar, polotovary vlastnej výroby, materiál, nedokončenú výrobu a hotové výrobky. Zásoby u poskytovateľa služieb možno klasifikovať ako nedokončenú výrobu.

38. Hodnota zásob vykázaných ako náklad za obdobie, tiež označované ako náklady na predaj, pozostáva z nákladov, ktoré boli predtým zahrnuté do ocenenia predaných zásob, nerozdelených výrobných režijných nákladov a mimoriadnych výrobných nákladov na zásoby. V závislosti od situácie jednotky môže byť vhodné zahrnúť aj iné sumy, ako napríklad distribučné náklady.

39. Niektoré jednotky používajú odlišný formát výkazu ziskov a strát, výsledkom ktorého sú odlišné zverejnené sumy bez obstarávacej ceny zásob vykázanej ako náklad za obdobie. V rámci tohto formátu prezentuje jednotka analýzu nákladov s členením podľa charakteru nákladov. V tomto prípade sa náklady vykazujú s členením na suroviny a spotrebný materiál, mzdové náklady a ostatné náklady spolu s čiastkou čistej zmeny stavu zásob za obdobie.

DÁTUM ÚČINNOSTI

40. Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE EXISTUJÚCICH DOKUMENTOV

41. Tento štandard nahrádza revidovaný IAS 2 Zásoby (stav z roku 1993).

42. Tento štandard nahrádza SIC-1 Konzistentnosť - rôzne oceňovacie vzorce pre zásoby.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

A1. Znenie odseku 22 v IAS 14, Vykazovanie segmentu, sa mení nasledovne: 22. Pokyny na rozvrhnutie nákladov sú čiastočne predmetom ostatných štandardov. Napríklad odseky 11 až 20 v IAS 2 Zásoby (stav z roku 2003), obsahujú pokyny na priradenie nákladov zásobám a ich rozvrhnutie medzi ne a odseky 16 až 21 v IAS 11 Zákazková výroba, obsahujú pokyny na priradenie nákladov zákazkám a ich rozvrhnutie medzi ne. Tieto pokyny môžu byť užitočné pri priraďovaní nákladov segmentom a ich rozvrhovaní medzi segmenty.

A2. [Zmena sa netýka samotných štandardov]

A3. [Zmena sa netýka samotných štandardov]

▼B

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 7

(REVIDOVANÝ 1992)

Výkazy peňažných tokov

Tento revidovaný medzinárodný účtovný štandard nahrádza IAS 7, Výkaz zmien vo finančnej situácii, schválený predsedníctvom v októbri 1977, revízia nadobudla účinnosť pre účtovné závierky zahrňujúce obd