2009R1122 — SK — 01.03.2011 — 002.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1122/2009

z 30. novembra 2009,

ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o krížové plnenie, moduláciu a integrovaný správny a kontrolný systém v rámci schém priamej podpory pre poľnohospodárov ustanovených uvedeným nariadením, ako aj podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o krížové plnenie v rámci schémy podpory ustanovenej pre odvetvie vinohradníctva a vinárstva







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) ( 1 ), a najmä na jeho články 85x a 103za v spojení s jeho článkom 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003, a najmä na jeho článok 142 písm. b), c), d), e), h), k), l), m), n), o), q) a s), keďže: (1) Nariadením (ES) č. 73/2009 sa zrušuje a nahrádza nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001, a zavádzajú sa viaceré úpravy režimu jednotnej platby, ako aj určitých iných schém priamych platieb. Súčasne sa ním od roku 2010 zrušujú viaceré schémy priamych platieb. Okrem toho sa uvedeným nariadením zavádzajú viaceré zmeny systému, podľa ktorých poľnohospodári, ktorí nespĺňajú určité podmienky v oblasti zdravia ľudí, zvierat a rastlín, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat („krížové plnenie“), podliehajú zníženiu priame platby alebo vylúčeniu z nároku na ňu. (2) Schémy priamych platieb sa prvýkrát zaviedli v dôsledku reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 1992 a ich ďalšie vylepšenie sa uskutočnilo v rámci následných reforiem. Na uvedené schémy sa vzťahuje integrovaný administratívny a kontrolný systém (ďalej len „integrovaný systém“). Tento systém, ako sa ustanovuje v nariadení Komisie (ES) č. 796/2004 z 24. apríla 2004, ktoré ustanovuje podrobné pravidlá na uplatňovanie krížového plnenia, modulácie a integrovaného správneho a kontrolného systému uvedeného v nariadeniach Rady (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 73/2009, ako aj podrobné pravidlá vykonávania krížového plnenia ustanoveného nariadením Rady (ES) č. 479/2008 ( 2 ), sa ukázal ako efektívny a účinný prostriedok vykonávania schém priamych platieb. Nariadenie (ES) č. 73/2009 vychádza zo základov uvedeného integrovaného systému. (3) Vzhľadom na úpravy priamych platieb vykonané podľa nariadenia (ES) č. 73/2009 je vhodné nariadenie (ES) č. 796/2004 zrušiť a nahradiť, pričom nové nariadenie by malo vychádzať zo zásad ustanovených v nariadení (ES) č. 796/2004. Súčasne následkom zahrnutia odvetvia vinohradníctva a vinárstva do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 je vhodné odkazy na nariadenie Rady (ES) č. 479/2008 ( 3 ) existujúce v nariadení (ES) č. 796/2004 nahradiť odkazmi na nariadenie (ES) č. 1234/2007. V záujme koherentnosti by sa určité ustanovenia nariadenia (ES) č. 796/2004 mali zahrnúť do nariadenia Komisie (ES) č. 1120/2009 ( 4 ), ktorým sa zrušuje a nahrádza nariadenie Komisie (ES) č. 795/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú predpisy na vykonávanie schémy jednotných platieb ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 1782/2003, ktorým sa ustanovujú spoločné predpisy pre schémy priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a určité podporné schémy pre poľnohospodárov ( 5 ). (4) Nariadením (ES) č. 73/2009 sa členským štátom ponecháva možnosť výberu, pokiaľ ide o uplatňovanie niektorých schém pomoci ustanovených v uvedenom nariadení. Týmto nariadením by sa preto mala ustanoviť správa a kontrola, ktoré majú členské štáty vykonávať s ohľadom na ich možnosť výberu, pokiaľ ide o zavedenie určitých schém pomoci. Príslušné ustanovenia tohto nariadenia by sa preto mali uplatňovať len na tie schémy, ktoré členské štáty zavedú. (5) Pokiaľ ide o udržiavanie trvalých pasienkov, v rámci podmienok krížového plnenia sa nariadením (ES) č. 73/2009 ustanovujú členským štátom, ako aj jednotlivým poľnohospodárom určité povinnosti. Je nevyhnutné ustanoviť podrobnosti na určenie pomeru trvalých pasienkov a poľnohospodárskej pôdy, ktorý sa má dodržiavať, a ustanoviť povinnosti, ktoré majú jednotliví poľnohospodári plniť v prípade, že sa zistí znižujúci sa pomer na úkor pôdy využívanej ako trvalé pasienky. (6) Aby sa umožnila efektívna kontrola a aby sa predišlo predkladaniu viacerých žiadostí o poskytnutie pomoci rôznym platobným agentúram v jednom členskom štáte, členské štáty by mali na zaznamenávanie identity poľnohospodárov predkladajúcich žiadosti o poskytnutie pomoci, ktoré sú predmetom integrovaného systému, ustanoviť jednotný systém. (7) Je potrebné ustanoviť podrobné pravidlá s ohľadom na systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, ktorý majú členské štáty prevádzkovať v súlade s článkom 17 nariadenia (ES) 73/2009. V súlade s uvedeným ustanovením sa musia využívať techniky počítačového geografického informačného systému (GIS). Je nevyhnutné vyjasniť, na akej úrovni by mal uvedený systém pracovať a aké podrobné by mali byť informácie dostupné v rámci GIS. (8) S cieľom zabezpečiť správne vykonávanie režimu jednotnej platby, ako sa ustanovuje v hlave III nariadenia (ES) č. 73/2009, by členské štáty mali zaviesť systém identifikácie a evidencie platobných nárokov, ktorým sa zabezpečí vysledovateľnosť platobných nárokov a ktorým sa okrem iného umožní krížová kontrola medzi plochami deklarovanými na účely režimu jednotnej platby a platobnými nárokmi každého poľnohospodára, ako aj krížová kontrola medzi rôznymi platobnými nárokmi ako takými. (9) Monitorovanie dodržovania rozdielnych povinností súvisiacich s krížovým plnením vyžaduje zavedenie kontrolného systému a primeraných znížení. Na tieto účely si rozdielne orgány v členských štátoch potrebujú oznamovať informácie o žiadostiach o poskytnutie pomoci, kontrolných vzorkách, výsledkoch kontrol na mieste atď. Na zabezpečenie základných prvkov takéhoto systému by sa mali prijať určité ustanovenia. (10) V záujme zjednodušenia by mali mať členské štáty možnosť rozhodnúť, že na všetky žiadosti o poskytnutie pomoci podľa hláv III a IV nariadenia (ES) č. 73/2009 sa bude vzťahovať jednotná žiadosť. (11) Členské štáty by mali prijať požadované opatrenia, aby umožnili správne fungovanie integrovaného systému v prípade, že jeden poľnohospodár podlieha viac ako jednej platobnej agentúre. (12) Aby sa umožnila efektívna kontrola, mali by sa všetky druhy použitia plôch a príslušné schémy pomoci deklarovať naraz. Mali by sa preto prijať ustanovenia, na základe ktorých by sa podávala jednotná žiadosť o poskytnutie pomoci zahŕňajúca všetky žiadosti o poskytnutie pomoci, ktoré sa nejakým spôsobom týkajú danej plochy. Formulár jednotnej žiadosti by okrem toho mali predkladať poľnohospodári, ktorí nežiadajú o žiaden druh pomoci, ktorá je predmetom jednotnej žiadosti, pokiaľ majú k dispozícii nejakú poľnohospodársku plochu. Vhodné je však umožniť členským štátom, aby poľnohospodárov oslobodili od tejto povinnosti, ak orgány členských štátov už získali takéto informácie. (13) Členské štáty by mali určiť termín predkladania jednotnej žiadosti, ktorým by v záujme umožnenia včasného spracovania a kontroly žiadosti mal byť najneskôr 15. máj. Vzhľadom na osobitné klimatické podmienky v Estónsku, Lotyšsku, Litve, Fínsku a Švédsku by však uvedené členské štáty mali mať možnosť určiť neskorší dátum, ktorým by však mal byť najneskôr 15. jún. Okrem toho, ak by si to v budúcnosti klimatické podmienky v danom roku vyžadovali, mali by sa na rovnakom právnom základe zvažovať v jednotlivých prípadoch výnimky. (14) V jednotnej žiadosti by poľnohospodár nemal deklarovať len plochu, ktorú využíva na poľnohospodárske účely, ale aj svoje platobné nároky a všetky informácie vyžadované na určenie oprávnenosti na pomoc by sa mali vyžadovať spolu s jednotnou žiadosťou. Vhodné je však umožniť členským štátom, aby ustanovili výnimku z určitých povinností, ak platobné nároky, ktoré majú byť v danom roku pridelené, ešte nie sú určené s konečnou platnosťou. (15) S cieľom zjednodušiť postup podávania žiadostí a v súlade s článkom 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 by sa v tejto súvislosti malo ustanoviť, že členské štáty by v čo najväčšej miere mali poskytnúť poľnohospodárom vopred určené informácie. (16) Spolu s jednotnou žiadosťou alebo, ak je to kvôli povahe informácií vhodné, neskôr by sa mali vyžadovať všetky osobitné informácie o pestovaní konopy, škrupinového ovocia, škrobových zemiakov, osiva, bavlny, ovocia a zeleniny a o osobitnej podpore, na ktorú sa vzťahuje jednotná žiadosť. Malo by sa takisto ustanoviť, že vo formulári jednotnej žiadosti sa uvádzajú aj plochy, na ktoré sa nežiada žiadna pomoc. V závislosti od účelu použitia môže byť dôležité mať podrobné informácie, preto by sa určité využitia mali uvádzať oddelene, zatiaľ čo iné využitia sa môžu uvádzať v rámci spoločnej položky. Ak členské štáty už získali takéto informácie, mala by sa umožniť výnimka z uvedeného pravidla. (17) Aby sa umožnilo efektívne monitorovanie, každý členský štát by okrem toho mal určiť minimálnu veľkosť poľnohospodárskych pozemkov, ktoré môžu byť predmetom žiadosti o poskytnutie pomoci. (18) Aby sa poľnohospodárom pri plánovaní využívania plochy umožnila čo najväčšia flexibilita, mali by mať možnosť zmeniť a doplniť svoju jednotnú žiadosť do obvyklého termínu sejby za predpokladu, že všetky konkrétne požiadavky podľa rôznych schém pomoci sú splnené a že príslušný orgán zatiaľ neinformoval dotknutého poľnohospodára o chybách v jeho jednotnej žiadosti, ani neoznámil kontrolu na mieste na odhalenie nedostatkov vo vzťahu k tej časti, na ktorú sa vzťahuje zmena a doplnenie. Po zmene a doplnení by sa mala umožniť úprava príslušných podkladov alebo zmlúv, ktoré sa majú predložiť. (19) Pre efektívnu správu je včasné podanie žiadosti o zvýšenie hodnoty alebo pridelenie platobných nárokov v rámci režimu jednotnej platby rozhodujúce. Členské štáty by preto mali určiť termín podania žiadosti, ktorým by mal byť najneskôr 15. máj. Na zjednodušenie postupu by sa členským štátom malo umožniť rozhodnúť, že žiadosť sa môže podávať v tom istom čase ako jednotná žiadosť. Z uvedeného dôvodu by sa však Estónsku, Lotyšsku, Litve, Fínsku a Švédsku malo umožniť určiť neskorší dátum, ktorým by však mal byť najneskôr 15. jún. (20) V prípade, že si členský štát vyberie uplatňovanie rôznych schém pomoci na chov dobytka, by sa mali prijať spoločné ustanovenia, pokiaľ ide o podrobnosti, ktoré sa majú zahrnúť do žiadostí o poskytnutie pomoci na chov dobytka. (21) V súlade s článkom 117 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa prémie na základe schémy pomoci na chov hovädzieho dobytka môžu vyplácať len na zvieratá, ktoré sú riadne identifikované a registrované v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 zo 17. júla 2000, ktorým sa zriaďuje systém identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka, o označovaní hovädzieho mäsa a výrobkov z hovädzieho mäsa, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 820/97 ( 6 ). Poľnohospodári, ktorí predkladajú svoje žiadosti podľa príslušných schém pomoci, by mali dostať príslušné informácie včas. (22) Pomoc pestovateľom cukrovej repy a cukrovej trstiny, osobitná platba na cukor a osobitná platba na ovocie a zeleninu nie sú z dôvodu ich charakteru platbami na plochu, a preto sa ustanovenia o jednotnej žiadosti na uvedené platobné schémy neuplatňujú. Z uvedeného dôvodu by sa mal ustanoviť primeraný postup podávania žiadostí. (23) Podľa článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009 by sa mali ustanoviť ďalšie požiadavky na podávanie žiadostí o osobitnú podporu inú, ako sú platba na plochu alebo platba na dobytok. V dôsledku možnej rôznorodosti opatrení v súvislosti s osobitnou podporou je dôležité najmä to, aby poľnohospodár predložil všetky informácie vyžadované na určenie oprávnenosti. Z praktických dôvodov by sa členským štátom malo umožniť, aby podklady vyžadovali k neskoršiemu dňu ako ku dňu, ktorý by sa mal určiť na podávanie žiadostí. (24) V prípade uplatňovania článku 68 ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 73/2009 príjemcami nie sú poľnohospodári ale vzájomné fondy, z ktorých sa kompenzovali farmárom ich hospodárske straty. Mali by sa určiť osobitné požiadavky na žiadosti o podporu do vzájomných fondov, ktoré by zahŕňali informácie potrebné na určenie oprávnenosti na platbu. (25) Mal by sa ustanoviť všeobecný rámec na zavedenie zjednodušených postupov, pokiaľ ide o komunikáciu medzi poľnohospodárom a orgánmi členských štátov. Týmto rámcom by sa mala poskytnúť najmä možnosť využívania elektronických prostriedkov. Musí sa však najmä zaručiť, že takto spracované údaje budú úplne spoľahlivé a takéto postupy budú v činnosti bez akejkoľvek diskriminácie medzi poľnohospodármi. V záujme zjednodušenia správy pre poľnohospodárov, ako aj pre vnútroštátne orgány by sa ďalej malo umožniť, aby vnútroštátne orgány vyžadovali podklady potrebné na overenie oprávnenosti určitých platieb priamo zo zdroja informácií, nie od poľnohospodárov. (26) Ak žiadosti o poskytnutie pomoci obsahujú zrejmé chyby, malo by byť možné ich kedykoľvek upraviť. (27) Mali by sa zaviesť pravidlá na riešenie situácií, keď termín na predkladanie rôznych žiadostí, dokladov alebo zmien a doplnení pripadá na štátny sviatok, sobotu alebo nedeľu. (28) Aby sa príslušným orgánom členských štátov umožnilo naplánovať a následne efektívne vykonať kontroly správnosti žiadostí o poskytnutie pomoci, je nevyhnutné dodržať lehoty na predkladanie žiadostí o poskytnutie pomoci, na zmenu a doplnenie žiadostí o poskytnutie pomoci na plochu a na predkladanie akýchkoľvek podkladov, zmlúv alebo prehlásení. Mali by sa preto prijať ustanovenia ohľadom najneskorších lehôt, v rámci ktorých je predkladanie žiadostí ešte akceptovateľné. S cieľom povzbudiť poľnohospodárov pri dodržiavaní lehôt by sa okrem toho malo uplatňovať zníženie. (29) S ohľadom na včasné určenie platobných nárokov je pre členské štáty nevyhnutné, aby poľnohospodári podávali žiadosti o platobné nároky načas. Neskoré predkladanie takýchto žiadostí by sa preto malo povoliť len v rámci rovnakej dodatočnej lehoty, aká sa určila na neskoré predkladanie žiadostí o poskytnutie akejkoľvek inej pomoci. Okrem toho by sa mala uplatňovať aj odrádzajúca znížená sadzba, pokiaľ dôvodom oneskorenia nie sú prípady vyššej moci alebo mimoriadne okolnosti. (30) Poľnohospodári by mali mať právo kedykoľvek stiahnuť svoje žiadosti o poskytnutie pomoci alebo ich časti za predpokladu, že príslušný orgán ešte poľnohospodára neinformoval o žiadnych chybách v predloženej žiadosti o poskytnutie pomoci ani mu neoznámil prípadnú kontrolu na mieste. (31) Súlad s ustanoveniami o schémach pomoci riadených v rámci integrovaného systému by sa mal efektívne monitorovať. Z uvedeného dôvodu a z dôvodu harmonizácie úrovne monitorovania vo všetkých členských štátoch je nevyhnutné stanoviť podrobné kritériá a technické postupy na vykonávanie administratívnych kontrol a kontrol na mieste s ohľadom na kritériá oprávnenosti ustanovené pre schémy pomoci, ako aj povinnosti súvisiace s krížovým plnením. Pre monitorovanie je nevyhnutné, aby sa kontroly na mieste mohli vykonať. Žiadosti by sa preto mali zamietnuť, ak by poľnohospodár bránil vykonávaniu uvedených kontrol. (32) Ohlásenie kontrol na mieste zameraných na kontrolu oprávnenosti alebo krížového plnenia by sa malo povoliť len v prípade, ak sa tým neohrozí vykonanie kontrol, a v každom prípade by sa mali stanoviť vhodné lehoty. Okrem toho, ak sa v osobitných odvetvových pravidlách pre akty alebo normy v rámci krížového plnenia ustanovuje, že kontroly na mieste sa nemajú ohlasovať, tieto pravidlá by sa mali dodržiavať. (33) Malo by sa ustanoviť, že v prípade vhodnosti by členské štáty mali rôzne uvedené druhy kontrol kombinovať. (34) S ohľadom na efektívne zisťovanie nezrovnalostí v administratívnych kontrolách by sa mal ustanoviť najmä obsah krížových kontrol. Následná kontrola nezrovnalostí by sa mala vykonávať akýmkoľvek vhodným postupom. (35) Častou chybou pri vykonávaní krížových kontrol je menšie nadhodnotenie pri deklarovaní celkovej poľnohospodárskej plochy v rámci referenčnej parcely. V záujme zjednodušenia by sa členským štátom malo poskytnúť oprávnenie ustanoviť pomerné zníženie dotknutých plôch v prípade, že referenčná parcela je predmetom žiadosti o poskytnutie pomoci dvoch alebo viacerých poľnohospodárov, ktorí žiadajú o poskytnutie pomoci v rámci tej istej schémy pomoci, a v prípade, že celková deklarovaná plocha presahuje poľnohospodársku plochu s rozdielom, ktorý je v tolerancii vymedzenej pre merania poľnohospodárskych parciel. Dotknutí poľnohospodári by však mali mať oprávnenie sa proti takýmto rozhodnutiam odvolať. (36) Ak členský štát využije možnosť ustanovenú v článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009 a poskytne platby na plochy alebo dobytok, je vhodné uplatniť rovnakú mieru kontrol ako v prípade iných platieb na plochu alebo dobytok. V prípade iných opatrení v súvislosti s osobitnou podporou by sa príjemcovia mali považovať za oddelenú skupinu a mala by sa na nich vzťahovať osobitná minimálna miera kontrol. (37) Mal by sa stanoviť minimálny počet poľnohospodárov, ktorí sa majú skontrolovať na mieste v rámci rôznych schém pomoci. V prípade, že si členské štáty vyberú uplatňovanie rôznych schém pomoci na chov dobytka, vo vzťahu k poľnohospodárom, ktorí požiadali o poskytnutie pomoci v rámci uvedených schém, by sa mal ustanoviť integrovaný prístup na základe poľnohospodárskeho podniku. (38) S cieľom zistiť významné nezrovnalosti a nesúlad a dosiahnuť prijateľnú úroveň zabezpečenia správnosti príslušných žiadostí o poskytnutie pomoci by sa mala zvýšiť úroveň kontrol na mieste počas aktuálneho a/alebo následného roku. Rozšírenie vzorky by sa, pokiaľ ide o krížové plnenie, malo zamerať na príslušné akty a normy. (39) Kontroly na mieste vzťahujúce sa na poľnohospodárov, ktorí predložili žiadosti o poskytnutie pomoci, sa nemusia nevyhnutne vykonať v prípade každého jednotlivého zvieraťa ani každej poľnohospodárskej parcely. V určitých prípadoch sa kontroly môžu uskutočniť na vzorke. Ak sa to však umožní, vzorka by sa mala rozšíriť do takej miery, aby sa zabezpečila spoľahlivá a reprezentatívna úroveň istoty. V niektorých prípadoch môže dôjsť k tomu, že sa vzorka musí rozšíriť na úplnú kontrolu. Členské štáty by mali určiť kritériá výberu vzoriek, ktoré sa majú skontrolovať. (40) Vzorka reprezentujúca minimálnu mieru kontrol na mieste by sa mala vyberať čiastočne na základe analýzy rizika a čiastočne na základe náhodného výberu. Rizikové faktory by mal určiť príslušný orgán, keďže je v lepšej pozícii, pokiaľ ide o výber relevantných rizikových faktorov. S cieľom zabezpečiť relevantnú a účinnú analýzu rizika, by sa účinnosť analýzy rizika mala posudzovať a aktualizovať každý rok, pričom by sa mala zohľadniť relevantnosť každého rizikového faktora, mali by sa porovnať výsledky náhodných vzoriek a vzoriek vybraných na základe analýzy rizika, ako aj špecifické pomery v členských štátoch. (41) Aby bola kontrola na mieste efektívna, je pre pracovníkov vykonávajúcich kontroly dôležité, aby boli informovaní o dôvode výberu dotknutého miesta na kontrolu. Členské štáty by mali viesť záznamy o takýchto informáciách. (42) V určitých prípadoch je relevantné vykonať kontroly na mieste predtým, ako sa príjmu všetky prihlášky, a členským štátom by sa preto malo umožniť uskutočniť čiastočný výber kontrolnej vzorky pred koncom obdobia prijímania žiadostí. (43) Aby sa orgánom členského štátu, ako aj akýmkoľvek príslušným orgánom Spoločenstva umožnilo nadviazať na kontroly vykonané na mieste, mali by sa podrobnosti kontrol zaznamenať do správy z kontroly. Poľnohospodárovi alebo príslušnému zástupcovi by sa mala poskytnúť možnosť túto správu podpísať. V prípade kontrol na mieste prostredníctvom diaľkového snímania by sa však členským štátom malo umožniť ustanoviť toto právo len pre prípady, keď sa kontrolou odhalia nezrovnalosti. Bez ohľadu na druh kontroly vykonanej na mieste by sa poľnohospodárovi v prípade zistenia nezrovnalostí mala doručiť kópia správy. (44) Aby sa zabezpečilo riadne monitorovanie, kontroly schém pomoci na základe plochy by sa mali vzťahovať na všetky deklarované poľnohospodárske parcely. Na účely zjednodušenia by sa však malo umožniť, aby sa skutočné určovanie parciel obmedzilo na vzorku o veľkosti 50 % parciel. Vzorka by však mala byť spoľahlivá a reprezentatívna a v prípade anomálií by sa mala zväčšiť. Výsledky vzorky by sa mali extrapolovať na zvyšok populácie. Je vhodné takisto špecifikovať, že členské štáty môžu na účely kontrol na mieste využiť určité technické nástroje. (45) Na zabezpečenie kvality merania, ktorá je rovnocenná s kvalitou vyžadovanou podľa technických noriem ustanovených na úrovni Spoločenstva, by sa mali ustanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa určenia plôch a metód merania, ktoré sa majú použiť. (46) Zo skúseností vyplýva, že pokiaľ ide o stanovenie plochy poľnohospodárskych parciel oprávnených na platby na plochu je nevyhnutné vymedziť prijateľnú šírku určitých prvkov polí, najmä živých plotov, priekop a stien. S ohľadom na osobitné environmentálne potreby by sa mala zaistiť určitá flexibilita v rámci limitov, ktoré sa zohľadnili pri určení regionálnych výnosov. (47) Malo by sa ustanoviť, za akých podmienok by sa mali poľnohospodárske parcely so stromami považovať za oprávnené na schémy pomoci na základe plochy. Vhodné je aj ustanoviť administratívny postup, podľa ktorého sa má postupovať v prípade plôch so všeobecným využitím. (48) Mali by sa ustanoviť podmienky využívania diaľkového snímania na kontrolu na mieste a malo by sa prijať ustanovenie pre fyzické kontroly v prípadoch, v ktorých fotointerpretácia nevedie k jasným výsledkom. V dôsledku napríklad poveternostných podmienok sa môžu vyskytnúť prípady, v ktorých sa už dodatočné kontroly po zvýšení miery kontrol na mieste nemôžu vykonať prostredníctvom diaľkového snímania. V tom prípade by sa mali vykonať tradičnými prostriedkami. (49) Poľnohospodárom s osobitnými nárokmi sa môže poskytnúť podpora v rámci režimu jednotnej platby, ak splnia určitú požiadavku činnosti. V záujme efektívneho overovania uvedenej požiadavky by členské štáty mali ustanoviť postupy kontrol poľnohospodárov s osobitnými nárokmi na mieste. (50) Vzhľadom na osobitosti schém pomoci na osivo, bavlnu a cukor by sa v súlade s oddielmi 5, 6 a 7 kapitoly 1 hlavy IV nariadenia (ES) č. 73/2009 mali prijať osobitné kontrolné ustanovenia. (51) Článkom 39 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa ustanovuje, že obsah tetrahydrokanabinolu (THC) používaných odrôd konopy nesmie presiahnuť 0,2 %, aby boli tieto odrody oprávnené na priame platby. S ohľadom na vykonávanie uvedeného pravidla, by sa mal ustanoviť systém, ktorý majú členské štáty používať na overovanie THC v konope. (52) Okrem toho je nevyhnutné ustanoviť obdobie, počas ktorého sa konopa pestovaná na vlákno nesmie zbierať po období kvitnutia, aby sa umožnilo efektívne splnenie kontrolných povinností ustanovených pre tieto plodiny. (53) V prípade, že si členský štát vyberie uplatňovanie rôznych schém pomoci na chov dobytka a že sa o poskytnutie pomoci žiada podľa týchto schém pomoci, by sa mal špecifikovať časový harmonogram a minimálny obsah kontrol na mieste. S cieľom efektívne skontrolovať správnosť deklarovaní v žiadostiach o poskytnutie pomoci a oznámeniach pre počítačovú databázu hovädzieho dobytka je podstatné vykonať hlavnú časť takých kontrol na mieste v čase, keď sa zvieratá ešte musia držať v poľnohospodárskom podniku na základe retenčnej povinnosti. (54) V prípade, že si členský štát vyberie uplatňovanie rôznych schém pomoci na chov hovädzieho dobytka, ktorých podmienkou oprávnenosti podľa článku 117 nariadenia (ES) č. 73/2009 je riadna identifikácia a registrácia hovädzieho dobytka, malo by sa zabezpečiť, že pomoc Spoločenstva sa poskytne len na zvieratá riadne identifikované a označené. Takéto kontroly by sa takisto mali vzťahovať na hovädzí dobytok, na ktorý sa ešte nepodala žiadosť, ale ktorý môže byť predmetom žiadosti o poskytnutie pomoci, pretože na takéto zvieratá sa v dôsledku existencie niekoľkých schém pomoci na chov hovädzieho dobytka v mnohých prípadoch podávajú žiadosti o poskytnutie pomoci po tom, ako opustia poľnohospodársky podnik. (55) V prípade oviec a kôz by sa kontrolami na mieste mali overovať najmä dodržiavanie retenčného obdobia a správnosť položiek v registri. (56) V prípade, že si členský štát vyberie uplatňovanie prémie za zabitie, mali by sa prijať osobitné ustanovenia pre kontroly na mieste, ktoré sa majú uskutočňovať na bitúnkoch s cieľom skontrolovať, že zvieratá, na ktoré sa žiada pomoc sú oprávnené a že informácie v počítačovej databáze sú správne. Členské štáty by mali byť oprávnené vyberať bitúnky pre takéto kontroly na dvoch rôznych základoch. (57) Pokiaľ ide o prémiu za zabitie poskytovanú po vývoze hovädzieho dobytka, v dôsledku rozdielov v účeloch kontroly sú popri kontrolných ustanoveniach Spoločenstva týkajúcich sa vývozu všeobecne potrebné aj osobitné ustanovenia. (58) Na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1082/2003 z 23. júna 2003, ktoré stanovuje podrobné pravidlá na vykonanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ( 7 ), sa zaviedli osobitné kontrolné ustanovenia, pokiaľ ide o minimálnu úroveň kontrol, ktoré sa majú vykonať v rámci systému na identifikáciu a registráciu hovädzieho dobytka. Ak sa vykonávajú kontroly podľa uvedeného nariadenia, výsledky by sa mali zahrnúť do správy z kontroly na účely integrovaného systému. (59) Okrem toho je potrebné prijať ustanovenia o správe z kontroly v prípade kontrol bitúnkov na mieste alebo v prípade, že sa prémia poskytuje po vývoze. Na účely koherentnosti by sa takisto malo ustanoviť, že v prípade nesúladu s ustanoveniami hlavy I nariadenia (ES) č. 1760/2000 alebo nariadenia Rady (ES) č. 21/2004 zo 17. decembra 2003, ktorým sa ustanovuje systém na identifikáciu a registráciu oviec a kôz a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003 a smernice 92/102/EHS a 64/432/EHS ( 8 ), by sa kópie správ z kontrol mali zaslať orgánom zodpovedným za uplatňovanie uvedených nariadení. (60) V prípade, že členský štát využije možnosť poskytnúť osobitnú podporu, ako sa ustanovuje v článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009, ustanovenia o kontrolách prijaté týmto nariadením by sa mali uplatňovať v najväčšom možnom rozsahu. Ak sa uvedené opatrenia nemôžu uplatňovať, členské štáty by mali zabezpečiť rovnocennú úroveň kontrol. Mali by sa ustanoviť osobitné požiadavky na kontrolu žiadostí o platbu prostredníctvom vzájomných fondov a na investície. (61) Nariadením (ES) č. 73/2009 sa pre poľnohospodárov, ktorí dostávajú platby podľa všetkých schém priamych platieb uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu, zaviedla povinnosť krížového plnenia a ustanovil systém znížení a vylúčení v prípadoch, keď uvedená povinnosť nie je splnená. Tento systém sa takisto uplatňuje na platby podľa článkov 85p, 103q a 103r nariadenia (ES) č. 1234/2007. Podrobnosti tohto systému by sa mali ustanoviť. (62) Mali by sa ustanoviť podrobnosti o tom, ktoré orgány členských štátov vykonajú kontroly dodržiavania krížového plnenia. (63) V určitých prípadoch môže byť pre členské štáty užitočné vykonať administratívne kontroly dodržiavania krížového plnenia. Takéto kontrolné nástroje by však pre členské štáty nemali byť povinné. (64) Musí sa ustanoviť minimálna miera kontrol dodržiavania krížového plnenia. Táto miera by sa mala stanoviť ako 1 % poľnohospodárov, na ktorých sa vzťahuje krížové plnenie v oblasti kompetencie každého kontrolného orgánu, a výber by sa mal zakladať na vhodnej analýze rizika. (65) Členským štátom by sa malo umožniť splniť minimálnu mieru kontrol na úrovni každého príslušného kontrolného orgánu, na úrovni platobnej agentúry alebo na úrovni aktu alebo normy alebo skupiny aktov alebo noriem. (66) Ak sa osobitnými právnymi predpismi uplatniteľnými na akt a normy stanovuje minimálna miera kontrol, členské štáty by mali túto mieru dodržiavať. Členským štátom by sa však malo umožniť uplatňovať jednotnú mieru kontrol v prípade kontroly krížového plnenia na mieste. Ak si členské štáty vyberú túto možnosť, mal by sa každý výskyt nesúladu zistený počas kontrol na mieste podľa právnych predpisov odvetvia oznámiť a následne skontrolovať v rámci krížového plnenia. (67) Pravidlá, podľa ktorých sa v niektorých prípadoch vyžaduje, aby príslušný orgán vykonal následnú kontrolu, či poľnohospodár prijal nápravné opatrenie, sa ustanovujú v nariadení (ES) č. 73/2009. Aby sa zabránilo oslabovaniu kontrolného systému, najmä v súvislosti so vzorkovaním na kontroly krížového plnenia na mieste, malo by sa objasniť, že takéto následné kontroly by sa nemali brať do úvahy pri určovaní minimálnej kontrolovanej vzorky. (68) Kontrolná vzorka na krížové plnenie by sa mala vyberať buď na základe vzoriek poľnohospodárov vybraných na kontrolu na mieste, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti, alebo z celkového počtu poľnohospodárov, ktorí predložili žiadosti o priame platby. V druhom prípade by sa mali povoliť určité ďalšie možnosti. (69) Vzorkovanie v rámci kontrol krížového plnenia na mieste sa môže vylepšiť tým, že sa pri analýze rizika umožní zohľadniť účasť poľnohospodárov v poľnohospodárskom poradenskom systéme ustanovenom v článku 12 nariadenia (ES) č. 73/2009, ako aj účasť poľnohospodárov v príslušných certifikačných systémoch. Ak sa však takáto účasť zohľadňuje, malo by sa preukázať, že poľnohospodári zúčastňujúci sa uvedených systémov predstavujú menšie riziko ako poľnohospodári, ktorí sa uvedených systémov nezúčastňujú. (70) Kontroly krížového plnenia na mieste by vo všeobecnosti vyžadovali niekoľko návštev v tom istom poľnohospodárskom podniku. Aby sa znížila záťaž súvisiaca s kontrolami pre poľnohospodárov, ako aj správy, kontroly sa môžu obmedziť na jednu návštevu. Časový harmonogram tejto návštevy by sa mal ujasniť. Členské štáty by však mali zabezpečiť, aby sa reprezentatívna a efektívna kontrola plnenia požiadaviek a noriem vykonala v rámci toho istého kalendárneho roku. (71) Aby sa kontroly krížového plnenia na mieste zjednodušili a aby sa lepšie využili existujúce kontrolné kapacity, malo by sa ustanoviť, že ak majú kontroly aspoň takú efektivitu ako je efektivita dosiahnutá v prípade kontrol na mieste, kontroly na úrovni poľnohospodárskeho podniku by sa mali nahradiť administratívnymi kontrolami alebo kontrolami na úrovni podnikov. (72) Členským štátom by sa okrem toho malo umožniť, aby využívali objektívne indikátory špecifické pre určité požiadavky alebo normy v prípade kontrol krížového plnenia na mieste. Takéto indikátory by však mali priamo súvisieť s požiadavkami alebo normami, ktoré reprezentujú, a mali by sa vzťahovať na všetky prvky, ktoré sa majú skontrolovať. (73) Je potrebné ustanoviť pravidlá na vypracovanie podrobných a špecifických správ z kontrol krížového plnenia. Špecializovaní kontrolóri v teréne by mali uviesť všetky zistenia, ako aj stupeň závažnosti týchto zistení s cieľom umožniť platobnej agentúre stanoviť príslušné zníženia alebo, pokiaľ sa taký prípad vyskytne, rozhodnúť o vylúčeniach z poskytovania priamych platieb. (74) Poľnohospodárov by mali informovať o každom možnom nesúlade zistenom po kontrole na mieste. Je vhodné ustanoviť určitú lehotu, do kedy by poľnohospodári mali túto informáciu dostať. Prekročenie tejto lehoty by však nemalo dotknutých poľnohospodárov oprávňovať na to, aby sa vyhli dôsledkom, ktoré by inak zo zisteného nesúladu vyplynuli. (75) Zníženia a vylúčenia by sa mali stanoviť s ohľadom na zásadu proporcionality a osobitné problémy spojené s prípadmi vyššej moci, ako aj mimoriadnych a prirodzených okolností. V prípade povinností súvisiacich s krížovým plnením sa zníženia a vylúčenia môžu uplatňovať len vtedy, ak poľnohospodár konal z nedbanlivosti alebo úmyselne. Zníženia a vylúčenia by sa mali stupňovať podľa závažnosti zavinených nezrovnalostí a mali by viesť až k úplnému vylúčeniu z jednej alebo niekoľkých schém pomoci na špecifikované obdobie. S ohľadom na kritériá oprávnenosti by sa nimi mali zohľadniť osobitosti rôznych schém pomoci. (76) S cieľom umožniť členským štátom vykonávať kontroly efektívnym spôsobom, najmä kontroly dodržiavania krížového plnenia, poľnohospodári deklarujú v súlade s článkom 19 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009 všetky plochy, ktoré majú k dispozícii, bez ohľadu na to, či na tieto plochy žiadajú o poskytnutie pomoci alebo nie. Je nevyhnutné ustanoviť mechanizmus na zabezpečenie toho, aby poľnohospodári plnili túto povinnosť. (77) V záujme určenia plôch a výpočtu znížení je nevyhnutné vymedziť plochy, na ktoré sa vzťahuje rovnaká skupina plodín. Určitá plocha by sa mala zohľadniť niekoľkokrát, ak je deklarovaná na účely pomoci v rámci viac ako jednej schémy pomoci. (78) Platba pomoci v rámci režimu jednotnej platby vyžaduje rovnaký počet platobných nárokov a oprávnených hektárov. Na účely tejto schémy je preto vhodné ustanoviť, že výpočet platby v prípade rozporu medzi deklarovanými platobnými nárokmi a deklarovanou plochou by sa mal zakladať na menšom údaji. Aby sa predišlo výpočtu založenému na neexistujúcich nárokoch, malo by sa ustanoviť, že počet platobných nárokov použitých na výpočet by nemal presiahnuť počet platobných nárokov, ktoré má poľnohospodár k dispozícii. (79) V prípade žiadostí o poskytnutie pomoci na plochu sa nezrovnalosti zvyčajne týkajú častí plôch. Nadhodnotenia pri deklarovaní, pokiaľ ide o jednu parcelu, sa preto môžu započítať voči podhodnoteniam pri deklarovaní iných parciel tej istej skupiny plodín. V rámci určitej tolerancie by sa malo predpokladať, že žiadosti o poskytnutie pomoci sa upravujú len vzhľadom na už určenú plochu a zníženia sa začínajú uplatňovať až po prekročení tejto tolerancie. (80) Okrem toho v prípade žiadostí o platby na plochu sú rozdiely medzi celkovou plochou deklarovanou v žiadosti a celkovou plochou určenou za oprávnenú často bezvýznamné. S cieľom vyhnúť sa veľkému počtu menších úprav žiadostí by sa malo ustanoviť, že žiadosť o poskytnutie pomoci by sa nemala upravovať vzhľadom na zistenú plochu, pokiaľ množstvo rozdielov nepresiahne určitú úroveň. (81) Na zohľadnenie osobitostí žiadostí o poskytnutie pomoci v rámci schém pomoci na pestovanie škrobových zemiakov, osiva a bavlny sú nevyhnutné osobitné ustanovenia. (82) V prípade, že k nadhodnoteniu pri deklarovaní došlo úmyselne, mali by sa uplatňovať osobitné pravidlá znižovania. (83) Mali by sa ustanoviť vykonávacie predpisy pre výpočet prémií na dobytok. (84) Poľnohospodárom by sa malo umožniť nahradiť hovädzí dobytok, ovce alebo kozy za určitých podmienok a v rozsahu povolenom podľa príslušných pravidiel odvetvia. (85) Pokiaľ ide o žiadosti o poskytnutie pomoci na chov dobytka, nezrovnalosti vedú k neoprávnenosti príslušného zvieraťa. So zníženiami by sa malo počítať od prvého zvieraťa, u ktorého sa zistili nezrovnalosti, ale bez ohľadu na úroveň zníženia platieb by mali existovať menej prísne sankcie tam, kde sa nezrovnalosti zistia u troch alebo menej zvierat. Vo všetkých ostatných prípadoch by tvrdosť sankcie mala závisieť od percentuálneho počtu zvierat, u ktorých sa zistili nezrovnalosti. (86) Pokiaľ ide o ovce a kozy, v dôsledku osobitostí tohto odvetvia by sa mali prijať osobitné ustanovenia. (87) Zníženia a vylúčenia by sa nemali uplatňovať v prípade, že v dôsledku prirodzených okolností poľnohospodár nie je schopný splniť retenčné povinnosti podľa pravidiel odvetvia. (88) V prípade, že si členský štát vyberie uplatňovanie prémie za zabitie, by sa v dôsledku významu bitúnkov pre riadne fungovanie niektorých schém pomoci na chov hovädzieho dobytka mali prijať ustanovenia pre prípady, keď bitúnky hrubou nedbanlivosťou alebo úmyselne vydajú nesprávne certifikáty alebo vyhlásenia. (89) V prípade, že sa osobitná podpora, ako sa ustanovuje v článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009, poskytuje ako platba na plochu alebo dobytok, ustanovenia o zníženiach a vylúčeniach, ktoré sa majú prijať týmto nariadením by sa mali v najväčšom možnom rozsahu uplatňovať mutatis mutandis. V iných prípadoch by členské štáty mali pre každé opatrenie v rámci osobitnej podpory ustanoviť rovnocenné zníženia a vylúčenia. (90) Informácie o výsledkoch kontrol krížového plnenia by sa mali sprístupniť všetkým platobným agentúram zodpovedným za správu rôznych platieb, na ktoré sa vzťahuje krížové plnenie, a to tak, aby sa mohli uplatniť vhodné zníženia, ak sú odôvodnené na základe zistení. (91) Ak členský štát okrem toho využije možnosť neuplatňovať žiadne zníženie za menej závažný nesúlad alebo neuplatňovať zníženia vo výške 100 EUR alebo menej, ako sa ustanovuje v článku 23 ods. 2 alebo článku 24 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009, mali by sa určiť pravidlá pre prípad, že poľnohospodári neprijmú nápravné opatrenia, ktoré sa od nich vyžadujú. (92) S ohľadom na povinnosti súvisiace s krížovým plnením by sa okrem odstupňovania znížení alebo vylúčení s ohľadom na zásadu proporcionality malo ustanoviť, že od určitého momentu by sa opakované porušenia tej istej povinnosti súvisiacej s krížovým plnením mali po predchádzajúcom varovaní poľnohospodára považovať za úmyselný nesúlad. (93) Zníženia a vylúčenia s ohľadom na kritériá oprávnenosti by sa vo všeobecnosti nemali uplatňovať v prípade, že poľnohospodár predložil fakticky správne informácie, alebo že môže inak preukázať, že nie je vinný. (94) Na poľnohospodárov, ktorí príslušným vnútroštátnym orgánom kedykoľvek oznámia chyby v žiadostiach o poskytnutie pomoci, by sa nemali vzťahovať žiadne zníženia ani vylúčenia bez ohľadu na dôvod výskytu chyby za predpokladu, že poľnohospodár nebol informovaný o zámere príslušného orgánu uskutočniť kontrolu na mieste a orgán ešte neinformoval poľnohospodára o žiadnej nezrovnalosti v podanej žiadosti. (95) To isté by sa malo uplatňovať v prípade nesprávnych údajov v počítačovej databáze, pokiaľ ide o hovädzí dobytok, na ktorý sa požaduje pomoc a v prípade ktorého sa takéto nezrovnalosti nepovažujú len za nedodržanie povinností súvisiacich s krížovým plnením, ale aj za porušenie kritéria oprávnenosti, ako aj pokiaľ ide o hovädzí dobytok, na ktorý sa nepožaduje pomoc, v prípade ktorého sú tieto nezrovnalosti relevantné len v rámci povinností súvisiacich s krížovým plnením. (96) Prípady vyššej moci alebo mimoriadnych okolností, ktoré majú členské štáty uznať, sa vymedzujú v článku 31 nariadenia (ES) č. 73/2009. V prípade, že v dôsledku vyššej moci alebo mimoriadnych okolností poľnohospodár nie je schopný splniť svoje povinnosti, nemal by stratiť svoje právo na platbu pomoci. Lehota, do kedy má poľnohospodár oznámiť takýto prípad, by sa však mala stanoviť. (97) Správa malých súm je úloha, ktorá predstavuje záťaž pre príslušné orgány členských štátov. Je preto vhodné oprávniť členské štáty, aby nevyplácali pomoc, ktorej výška nedosahuje určitú sumu. (98) Osobitné a podrobné ustanovenia sa musia prijať s cieľom zabezpečiť primerané uplatňovanie rôznych znížení, ktoré sa majú uplatňovať vo vzťahu k jednej alebo viacerým žiadostiam o poskytnutie pomoci od jedného poľnohospodára. Zníženia a vylúčenia ustanovené v tomto nariadení by sa mali uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté dodatočné sankcie na základe akýchkoľvek iných ustanovení Spoločenstva alebo vnútroštátneho práva. (99) Mala by sa určiť postupnosť výpočtu rôznych možných znížení v rámci každej schémy podpory. S cieľom zabezpečiť dodržiavanie rôznych rozpočtových stropov ustanovených pre schémy priamej podpory, malo by sa ustanoviť najmä, že platby sa znižujú koeficientom, ak by inak došlo k prekročeniu stropov. (100) Článkami 7, 10 a 11 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa ustanovujú zníženia a prípadne úprava výšky priamych platieb, ktoré sa majú poskytnúť poľnohospodárovi za kalendárny rok z dôvodu modulácie a finančnej disciplíny v uvedenom poradí. Vykonávacími ustanoveniami by sa mal určiť základ pre výpočet týchto znížení a úprav počas výpočtu výšky sumy, ktorá sa má vyplatiť poľnohospodárom. (101) S cieľom zabezpečiť v rámci Spoločenstva jednotné uplatňovanie zásady konania v dobrej viere by sa pri vymáhaní neoprávnene vyplatených súm mali ustanoviť podmienky, za ktorých je možné túto zásadu uplatniť bez toho, aby bolo dotknuté nakladanie s príslušnými výdavkami v rámci zúčtovania podľa nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky ( 9 ). (102) Mali by sa prijať pravidlá, ktoré by sa vzťahovali na prípady, keď poľnohospodár dostal množstvo platobných nárokov neoprávnene alebo hodnota každého platobného nároku bola stanovená na nesprávnej úrovni a na ktoré sa nevzťahuje článok 137 nariadenia (ES) č. 73/2009. V určitých prípadoch by však, ak neoprávnene pridelené nároky neovplyvňujú celkovú hodnotu, ale len počet nárokov poľnohospodára, členské štáty mali opraviť pridelenie alebo v prípade vhodnosti druh nárokov bez toho, aby znižovali ich hodnotu. Toto ustanovenie by sa malo uplatňovať len v prípade, ak poľnohospodár nemohol chybu zistiť primeraným spôsobom. Okrem toho v určitých prípadoch zodpovedajú neoprávnene pridelené nároky veľmi malým sumám a vymoženie týchto nárokov vyžaduje značnú administratívnu záťaž. S ohľadom na zjednodušenie a rovnováhu medzi administratívnym zaťažením a sumou, ktorá sa má vymôcť, by sa mala stanoviť minimálna suma, od ktorej by záviselo začatie vymáhania. Okrem toho sa musí prijať ustanovenie pre prípad, že sa takéto platobné nároky previedli, a pre prípad, že sa prevody platobných nárokov vykonali bez ohľadu na článok 46 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 alebo článok 43, článok 62 ods. 1, článok 62 ods. 2 a článok 68 ods. 5 nariadenia (ES) č. 73/2009. (103) Mali by sa prijať pravidlá o dôsledkoch prevodov celých podnikov, ktoré majú určité záväzky v súvislosti so schémami priamych platieb, na ktoré sa vťahuje integrovaný systém. (104) Ako všeobecné pravidlo by členské štáty mali prijať akékoľvek ďalšie opatrenia potrebné na zabezpečenie riadneho fungovania integrovaného administratívneho kontrolného systému. V prípade potreby by si členské štáty mali navzájom poskytnúť pomoc. (105) Komisia by mala byť informovaná, ak je to vhodné, o akýchkoľvek opatreniach prijatých členskými štátmi na zavedenie zmien uplatňovania integrovaného systému. Aby sa Komisii umožnilo efektívne monitorovať integrovaný systém, členské štáty by jej mali zasielať výročné kontrolné štatistiky. Členské štáty by okrem toho mali Komisiu informovať o všetkých opatreniach, ktoré prijímajú s ohľadom na udržiavanie pôdy využívanej ako trvalé pasienky, ako aj o všetkých zníženiach uplatňovaných v súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009. (106) V článku 9 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa ustanovujú pravidlá o sumách vyplývajúcich z modulácie. Časť týchto súm by sa mala prideliť v súlade s kľúčom prideľovania, ku ktorému by sa mali prijať pravidlá na základe kritérií ustanovených v uvedenom článku. (107) Toto nariadenie by sa malo uplatňovať od 1. januára 2010. Nariadenie (ES) č. 796/2004 by sa preto malo zrušiť k uvedenému dátumu. Malo by sa však pokračovať v jeho uplatňovaní, pokiaľ ide o žiadosti o poskytnutie pomoci týkajúce sa hospodárskych rokov alebo prémiových období, ktoré začali pred 1. januárom 2010. (108) Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov a Riadiaceho výboru pre priame platby, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







ČASŤ I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA







HLAVA I

ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

Týmto nariadením sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania krížového plnenia, modulácie a integrovaného administratívneho a kontrolného systému (ďalej len „integrovaný systém“) ustanoveného v kapitole 4 hlave II nariadenia (ES) č. 73/2009, ako aj vykonávania krížového plnenia ustanoveného v článkoch 85t a 103z nariadenia (ES) č. 1234/2007. Uplatňuje sa bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia nariadení, ktoré sa týkajú jednotlivých schém pomoci.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov v článku 2 nariadenia (ES) č. 73/2009.

Uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov:

(1) „poľnohospodárska parcela“ je súvislá plocha pôdy, ktorú deklaroval jeden poľnohospodár a na ktorej sa pestuje najviac jedna skupina plodín. Ak sa však na základe tohto nariadenia v rámci skupiny plodín vyžaduje osobitné vyhlásenie o využití plochy, toto osobitné využitie v prípade potreby ďalej vymedzuje poľnohospodársku parcelu. Členské štáty môžu ustanoviť doplňujúce kritériá ďalšieho stanovovania poľnohospodárskej parcely;

(2) „trvalý pasienok“ je trvalý pasienok vymedzený v článku 2 písm. c) nariadenia (ES) č. 1120/2009 ( 10 );

(3) „systém identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka“ je systém identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka ustanovený nariadením (ES) č. 1760/2000;

(4) „ušný štítok“ je ušný štítok na identifikovanie jednotlivých zvierat uvedený v článku 3 písm. a) a článku 4 nariadenia (ES) č. 1760/2000;

(5) „počítačová databáza hovädzieho dobytka“ je počítačová databáza uvedená v článku 3 písm. b) a článku 5 nariadenia (ES) č. 1760/2000;

(6) „pas zvieraťa“ je pas zvieraťa uvedený v článku 3 písm. c) a článku 6 nariadenia (ES) č. 1760/2000;

(7) „register“ je register vedený držiteľmi zvierat v súlade s článkom 5 nariadenia (ES) č. 21/2004 alebo článkom 3 písm. d) a článkom 7 nariadenia (ES) č. 1760/2000;

(8) „prvky systému identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka“ sú prvky uvedené v článku 3 nariadenia (ES) č. 1760/2000;

(9) „identifikačný kód“ je identifikačný kód uvedený v článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1760/2000;

(10) „nezrovnalosť“ je každé nedodržanie príslušných pravidiel poskytovania dotknutej pomoci;

(11) „jednotná žiadosť“ je žiadosť o priame platby v rámci režimu jednotnej platby a iných schém pomoci na plochu;

(12) „schémy pomoci na plochu“ sú režim jednotnej platby, platby na plochu v rámci osobitnej podpory a všetky schémy pomoci ustanovené podľa hláv IV a V nariadenia (ES) č. 73/2009 okrem schém ustanovených podľa oddielov 7, 10 a 11 uvedenej hlavy IV, okrem osobitnej platby na cukor ustanovenej v článku 126 uvedeného nariadenia a okrem osobitnej platby na ovocie a zeleninu ustanovenej v článku 127 uvedeného nariadenia;

(13) „žiadosť o poskytnutie pomoci na chov dobytka“ je žiadosť o platbu pomoci v rámci schémy prémií na chov oviec a kôz a schém platieb na hovädzie a teľacie mäso ustanovených v oddieloch 10 a 11 hlavy IV nariadenia (ES) č. 73/2009 v uvedenom poradí a platieb na počty hovädzieho dobytka alebo na dobytčie jednotky v rámci osobitnej podpory;

(14) „osobitná podpora“ je podpora uvedená v článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009;

(15) „využitie“ je využitie plochy z hľadiska typu plodiny alebo zeleného porastu alebo absencie plodiny;

(16) „schémy pomoci na chov hovädzieho dobytka“ sú schémy pomoci uvedené v článku 108 nariadenia (ES) č. 73/2009;

(17) „schéma pomoci na chov oviec alebo kôz“ je schéma pomoci uvedená v článku 99 nariadenia (ES) č. 73/2009;

(18) „hovädzí dobytok, na ktorý sa požaduje pomoc“ je hovädzí dobytok uvedený v žiadosti o poskytnutie pomoci na chov dobytka v rámci schém pomoci na chov hovädzieho dobytka alebo v rámci osobitnej podpory;

(19) „hovädzí dobytok, na ktorý sa nepožaduje pomoc“ je hovädzí dobytok, ktorý ešte nie je uvedený v žiadosti o poskytnutie pomoci na chov dobytka, ale je hovädzím dobytkom, na ktorý možno potenciálne poskytnúť pomoc v rámci schém pomoci na chov hovädzieho dobytka;

(20) „zviera, na ktoré možno potenciálne poskytnúť pomoc,“ je zviera, ktoré a priori spĺňa kritériá oprávnenosti na prijímanie pomoci v dotknutom roku, ktorého sa žiadosť týka;

(21) „retenčné obdobie“ je obdobie, počas ktorého sa zviera, na ktoré sa požaduje pomoc, musí držať v poľnohospodárskom podniku, ako sa ustanovuje v týchto ustanoveniach nariadenia (ES) č. 1121/2009 ( 11 ): a) články 53 a 57 vo vzťahu k osobitnej prémii na samce hovädzieho dobytka; b) článok 61 vo vzťahu k prémii na dojčiace kravy; c) článok 80 vo vzťahu k prémii za zabitie; d) článok 35 ods. 3 vo vzťahu k pomoci vyplatenej na chov oviec a kôz;

(22) „držiteľ zvieraťa“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá je zodpovedná za zvieratá, či už trvalo alebo dočasne, vrátane počas ich prepravy alebo obchodovania s nimi;

(23) „stanovená plocha“ je plocha, v prípade ktorej sa splnili všetky podmienky ustanovené v pravidlách poskytovania pomoci. V prípade režimu jednotnej platby sa deklarovaná plocha môže považovať za stanovenú plochu, len ak sa na ňu skutočne vzťahuje zodpovedajúci počet platobných nárokov;

(24) „stanovené zviera“ je zviera, v prípade ktorého sa splnili všetky podmienky ustanovené v pravidlách poskytovania pomoci;

(25) „prémiové obdobie“ je obdobie, na ktoré sa žiadosti o poskytnutie pomoci vzťahujú bez ohľadu na deň ich predloženia;

(26) „geografický informačný systém“ (ďalej len „GIS“) sú počítačové techniky geografického informačného systému uvedeného v článku 17 nariadenia (ES) č. 73/2009;

(27) „referenčná parcela“ je geograficky vymedzená plocha, ktorá si uchováva jedinečnú identifikáciu zaznamenanú v GIS v identifikačnom systéme členského štátu uvedenom v článku 15 nariadenia (ES) č. 73/2009;

(28) „geografický materiál“ sú mapy alebo iné dokumenty používané na odosielanie obsahu GIS medzi žiadateľmi o poskytnutie pomoci a členskými štátmi;

(29) „vnútroštátny súradnicový referenčný systém“ je systém, ako sa vymedzuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES ( 12 ), ktorý umožňuje štandardizované meranie a jedinečnú identifikáciu poľnohospodárskych parciel príslušného členského štátu;

(30) „platobná agentúra“ sú orgány a subjekty uvedené v článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1290/2005;

(31) „krížové plnenie“ sú povinné požiadavky na hospodárenie a dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav v súlade s článkami 5 a 6 nariadenia (ES) č. 73/2009;

(32) „oblasti podliehajúce krížovému plneniu“ sú rôzne oblasti, v ktorých sa ustanovujú povinné požiadavky na hospodárenie v zmysle článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009 a dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav v súlade s článkom 6 uvedeného nariadenia;

(33) „akt“ je každá jedna smernica a nariadenie uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 73/2009;

(34) „normy“ sú normy, ako sa vymedzuje členskými štátmi v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 73/2009 a jeho prílohou III, ako aj povinnosti v súvislosti s trvalým pasienkom, ako sa ustanovuje v článku 4 tohto nariadenia;

(35) „požiadavka“, pokiaľ sa tento termín používa v súvislosti s krížovým plnením, je každá jednotlivá povinná požiadavka na hospodárenie vyplývajúca z ktoréhokoľvek z článkov uvedených v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 73/2009 v rámci dotknutého aktu odlišná svojou podstatou od ktorejkoľvek inej požiadavky v tom istom akte;

(36) „nesúlad“ je akékoľvek nedodržanie požiadaviek a noriem;

(37) „špecializované kontrolné orgány“ sú príslušné vnútroštátne kontrolné orgány, ako sa uvádza v článku 48 tohto nariadenia, zodpovedné v súlade s prvým pododsekom odsekom 2 článkom 22 nariadenia (ES) č. 73/2009 za zabezpečovanie dodržiavania povinných požiadaviek na hospodárenie a dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu;

(38) „od platby“ je, na účely povinností súvisiacich s krížovým plnením ustanovených v článkoch 85t a 103z nariadenia (ES) č. 1234/2007, od 1. januára roku nasledujúceho po kalendárnom roku, v ktorom sa poskytla prvá platba.







HLAVA II

UDRŽIAVANIE TRVALÝCH PASIENKOV

Článok 3

Udržiavanie pôdy využívanej ako trvalé pasienky na úrovni členského štátu

1. Bez toho, aby boli dotknuté výnimky ustanovené v treťom pododseku odseku 2 článku 6 nariadenia (ES) č. 73/2009, členské štáty podľa prvého odseku toho istého článku zabezpečujú dodržiavanie pomeru pôdy využívanej ako trvalé pasienky vo vzťahu k celkovej poľnohospodárskej ploche. Táto povinnosť sa uplatňuje na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni.

Pokiaľ sa však pôda využívaná ako trvalé pasienky v absolútnom slova zmysle ustanovená v súlade s odsekom 4 písm. a), odsekom 5 písm. a), odsekom 6 písm. a) a odsekom 7 písm. a) tohto článku udržiava, povinnosť ustanovená v prvom pododseku odseku 2 článku 6 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa považuje za splnenú.

2. Na účely uplatňovania druhého pododseku odseku 2 článku 6 nariadenia (ES) č. 73/2009 členské štáty zabezpečujú, aby sa pomer uvedený v odseku 1 tohto článku neznížil na úkor pôdy využívanej ako trvalé pasienky o viac ako 10 % relatívne k pomeru za príslušný referenčný rok uvedený v prvom pododseku odseku 2 článku 6 uvedeného nariadenia (ďalej len „referenčný pomer“).

3. Pomer uvedený v odseku 1 sa stanovuje každoročne na základe poľnohospodármi deklarovaných plôch v príslušnom roku.

4. V prípade členských štátov iných ako nové členské štáty sa referenčný pomer stanovuje takto:

a) pôda využívaná ako trvalé pasienky je pôda využívaná ako trvalé pasienky, ktorú poľnohospodári deklarovali v roku 2003, spolu s pôdou využívanou ako trvalé pasienky, ktorú deklarovali v súlade s článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 796/2004 v roku 2005, a ktorú v roku 2003 nedeklarovali na žiadne iné účely ako na účely trávnatej plochy, pokiaľ poľnohospodár môže preukázať, že táto pôda sa v roku 2003 nevyužívala ako trvalý pasienok. Plochy deklarované v roku 2005 ako trvalé pasienky, ktoré boli v roku 2003 oprávnené na platbu na plochu s poľnými plodinami v súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1251/1999 ( 13 ), sa odpočítajú. Pôda, ktorá sa v roku 2003 využívala ako trvalé pasienky a bola zalesnená v súlade s tretím pododsekom odseku 2 článku 6 nariadenia (ES) č. 73/2009, sa odpočíta;

b) celková poľnohospodárska plocha je celková poľnohospodárska plocha, ktorú poľnohospodári v roku 2005 deklarovali.

5. V prípade nových členských štátov, ktoré v roku 2004 neuplatňovali režim jednotnej platby na plochu uvedený v článku 143b nariadenia (ES) č. 1782/2003, sa referenčný pomer stanovuje takto:

a) pôda využívaná ako trvalé pasienky je pôda využívaná ako trvalé pasienky, ktorú poľnohospodári deklarovali v roku 2004, spolu s pôdou využívanou ako trvalé pasienky, ktorú deklarovali v súlade s článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 796/2004 v roku 2005, a ktorú v roku 2004 nedeklarovali na žiadne iné účely ako na účely trávnatej plochy, pokiaľ poľnohospodár môže preukázať, že táto pôda sa v roku 2004 nevyužívala ako trvalý pasienok. Plochy deklarované v roku 2005 ako trvalé pasienky, ktoré boli v roku 2004 oprávnené na platbu na plochu s poľnými plodinami v súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1251/1999, sa odpočítajú. Pôda, ktorá sa v roku 2004 využívala ako trvalé pasienky a bola zalesnená v súlade s tretím pododsekom odseku 2 článku 6 nariadenia (ES) č. 73/2009, sa odpočíta;

b) celková poľnohospodárska plocha je celková poľnohospodárska plocha, ktorú poľnohospodári v roku 2005 deklarovali.

6. V prípade nových členských štátov, ktoré v roku 2004 uplatňovali režim jednotnej platby na plochu uvedený v článku 143b nariadenia (ES) č. 1782/2003, sa referenčný pomer stanovuje takto:

a) pôda využívaná ako trvalé pasienky je pôda využívaná ako trvalé pasienky, ktorú poľnohospodári deklarovali v roku 2005 v súlade s článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 796/2004. Pôda, ktorá sa v roku 2005 využívala ako trvalé pasienky a bola zalesnená v súlade s tretím pododsekom odseku 2 článku 6 nariadenia (ES) č. 73/2009, sa odpočíta;

b) celková poľnohospodárska plocha je celková poľnohospodárska plocha, ktorú poľnohospodári v roku 2005 deklarovali.

7. V prípade Bulharska a Rumunska sa referenčný pomer stanovuje takto:

a) pôda využívaná ako trvalé pasienky je pôda využívaná ako trvalé pasienky, ktorú poľnohospodári deklarovali v roku 2007 v súlade s článkom 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 796/2004. Pôda, ktorá sa v roku 2005 využívala ako trvalé pasienky a bola zalesnená v súlade s tretím pododsekom odseku 2 článku 6 nariadenia (ES) č. 73/2009, sa odpočíta;

b) celková poľnohospodárska plocha je celková poľnohospodárska plocha, ktorú poľnohospodári v roku 2007 deklarovali.

8. Ak z objektívnych ukazovateľov vyplýva, že vývoj referenčného pomeru nezodpovedá skutočnému vývoju pôdy využívanej ako trvalé pasienky, členské štáty tento pomer upravia. V uvedenom prípade Komisiu bezodkladne informujú o vykonanej úprave a dôvodoch tejto úpravy.

Článok 4

Udržiavanie pôdy využívanej ako trvalé pasienky na individuálnej úrovni

1. Pokiaľ sa zistí, že pomer uvedený v článku 3 ods. 1 tohto nariadenia sa znižuje, príslušný členský štát na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni zavedie pre poľnohospodárov, ktorí žiadajú o poskytnutie pomoci v rámci ktorejkoľvek zo schém priamych platieb uvedených v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 73/2009, povinnosť nemeniť využitie pôdy využívanej ako trvalé pasienky bez predchádzajúceho povolenia.

Ak sa povolenie uvedené v prvom pododseku podmieňuje zriadením trvalého pasienka na určitej ploche pôdy, táto pôda sa odchylne od vymedzenia ustanoveného v článku 2 ods. 2 považuje za trvalý pasienok od prvého dňa zmeny. Tieto plochy sa použijú na pestovanie tráv alebo iných rastlinných krmív počas piatich za sebou nasledujúcich rokov od dátumu zmeny.

2. Pokiaľ sa zistí, že splnenie povinnosti uvedenej v článku 3 ods. 2 tohto nariadenia sa nemôže zaručiť, príslušný členský štát okrem opatrení, ktoré má prijať v súlade s odsekom 1 tohto článku, ustanoví na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni pre poľnohospodárov, ktorí žiadajú o poskytnutie pomoci v rámci ktorejkoľvek zo schém priamych platieb uvedených v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 73/2009 a ktorí majú k dispozícii pôdu, ktorej využite zmenili z pôdy využívanej ako trvalé pasienky na pôdu s iným využitím, povinnosť obnoviť na tejto pôde trvalé pasienky.

Táto povinnosť sa uplatňuje s ohľadom na pôdu takto zmenenú odo dňa začiatku 24-mesačného obdobia predchádzajúceho poslednému dňu, kedy najneskôr sa jednotné žiadosti mali podávať v príslušnom členskom štáte v súlade s článkom 11 ods. 2 tohto nariadenia.

V takom prípade poľnohospodári obnovia na určitom percente takejto plochy trvalé pasienky alebo zodpovedajúcu veľkosť plochy určia za pôdu využívanú ako trvalé pasienky. Uvedené percento sa vypočíta na základe veľkosti plochy, ktorú poľnohospodár zmenil, a plochy potrebnej na znovunastolenie rovnováhy.

Pokiaľ však došlo k prevodu takejto pôdy po jej zmene na pôdu s iným využitím, táto povinnosť sa uplatňuje, len ak sa prevod uskutočnil po nadobudnutí účinnosti nariadenia (ES) č. 796/2004.

Odchylne od článku 2 ods. 2 sa obnovené plochy alebo plochy určené za pôdu využívanú ako trvalé pasienky považujú za „trvalý pasienok“ od prvého dňa obnovy alebo určenia. Tieto plochy sa použijú na pestovanie tráv alebo iných rastlinných krmív počas piatich za sebou nasledujúcich rokov od dátumu zmeny.

3. Povinnosti poľnohospodárov ustanovené v odsekoch 1 a 2 sa neuplatňujú, ak poľnohospodári vyčlenili pôdu na využívanie ako trvalé pasienky v rámci programov v súlade s nariadeniami Rady (EHS) č. 2078/92 ( 14 ), (ES) č. 1257/1999 ( 15 ) a (ES) č. 1698/2005 ( 16 ).







ČASŤ II

INTEGROVANÝ ADMINISTRATÍVNY A KONTROLNÝ SYSTÉM







HLAVA I

SYSTÉMOVÉ POŽIADAVKY A KRÍŽOVÉ PLNENIE







KAPITOLA I

Systém identifikácie a registrácie

Článok 5

Identifikácia poľnohospodárov

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 19 ods. 3 nariadenia (ES) č. 73/2009, zaručuje jednotný systém zaznamenávania identity každého poľnohospodára ustanovený v článku 15 ods. 1 písm. f) uvedeného nariadenia jedinečnú identifikáciu s ohľadom na všetky žiadosti o poskytnutie pomoci, ktoré poľnohospodár predložil.

Článok 6

Identifikácia poľnohospodárskych parciel

1. Identifikačný systém poľnohospodárskych parciel uvedený v článku 17 nariadenia (ES) č. 73/2009 funguje na úrovni referenčných parciel, ako je katastrálna parcela alebo produkčný blok, čím za zabezpečí jedinečná identifikácia každej referenčnej parcely.

Na účely režimu jednotnej platby alebo režimu jednotnej platby na plochu sa v prípade každej referenčnej parcely určí maximálna oprávnená plocha. GIS funguje na základe vnútroštátneho súradnicového referenčného systému. Pokiaľ sa využívajú odlišné súradnicové systémy, sú v rámci každého členského štátu kompatibilné.

Okrem toho členské štáty zabezpečujú spoľahlivú identifikáciu poľnohospodárskych parciel a vyžadujú najmä, aby jednotné žiadosti obsahovali podrobné údaje alebo sa predkladali s dokumentmi špecifikovanými príslušným orgánom, ktoré umožnia lokalizovať a zmerať každú poľnohospodársku parcelu.

▼M1

2. Členské štáty každoročne vyhodnotia kvalitu identifikačného systému poľnohospodárskych parciel. Hodnotenie by sa malo týkať týchto prvkov kvality:

a) správne stanovenie maximálnej oprávnenej plochy;

b) proporcia a rozloženie referenčných parciel, pri ktorých maximálna oprávnená plocha zohľadňuje neoprávnené plochy alebo nezohľadňuje poľnohospodársku plochu;

c) zatriedenie referenčných parciel, pri ktorých maximálna oprávnená plocha zohľadňuje neoprávnené plochy alebo nezohľadňuje poľnohospodársku plochu;

d) výskyt referenčných parciel s kritickými nedostatkami;

e) pomer nahlásenej plochy vo vzťahu k maximálnej oprávnenej ploche vo vnútri referenčných parciel;

f) percento referenčných parciel, ktoré sa za roky zmenili;

g) miera nezrovnalostí, ktorá sa určila pri kontrolách na mieste.

Na účel hodnotenia uvedeného v prvom pododseku členské štáty:

a) používajú údaje, prostredníctvom ktorých je možné hodnotiť súčasnú situáciu v teréne;

b) vyberú primeranú náhodnú vzorku zo všetkých referenčných parciel.

Hodnotiaca správa, prípadne opravné opatrenia a časový harmonogram ich zavedenia, sa Komisii zašlú najneskôr do 31. januára po príslušnom kalendárnom roku. Čo sa však týka kalendárneho roka 2010, tieto informácie sa Komisii zašlú najneskôr do 28. februára 2011.

▼B

Článok 7

Identifikácia a registrácia platobných nárokov

1. Systém identifikácie a registrácie platobných nárokov ustanovený v článku 18 nariadenia (ES) č. 73/2009 má formu elektronického registra na úrovni členského štátu a zabezpečuje sa ním s ohľadom na krížové kontroly ustanovené v článku 28 tohto nariadenia najmä efektívna vysledovateľnosť platobných nárokov, a to najmä pokiaľ ide o tieto prvky:

a) vlastník;

b) hodnota;

c) dátum stanovenia;

d) dátum poslednej aktivácie;

e) pôvod, najmä s ohľadom na jeho pridelenie, pôvodné alebo národné rezervy, nákup, nájom, dedičstvo;

▼M1

f) druh nároku, najmä osobitné nároky ustanovené v článku 44 nariadenia (ES) č. 73/2009, nároky pridelené v súlade s článkom 68 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 73/2009 a platobné nároky, na ktoré sa vzťahuje výnimka podľa článku 64 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009;

▼B

g) prípadne regionálne obmedzenia.

2. Členské štáty, v ktorých existuje viac ako jedna platobná agentúra, môžu rozhodnúť o prevádzkovaní elektronického registra na úrovni platobnej agentúry. V takom prípade príslušný členský štát zabezpečí, aby boli jednotlivé registre navzájom kompatibilné.







KAPITOLA II

Krížové plnenie

Článok 8

Kontrolný systém krížového plnenia

1. Členské štáty ustanovia systém zaručujúci efektívnu kontrolu dodržiavania krížového plnenia. Tento systém má v súlade s kapitolou III hlavou III tejto časti zabezpečovať najmä:

a) poskytovanie, platobnou agentúrou a/alebo prípadne koordinačným orgánom uvedeným v článku 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 73/2009, nevyhnutných informácií o poľnohospodároch žiadajúcich o priame platby špecializovaným kontrolným orgánom v prípade, že kontrolným orgánom nie je platobná agentúra;

b) metódy, ktoré sa majú uplatňovať pri výbere kontrolných vzoriek;

c) označenie povahy a rozsahu kontrol, ktoré sa majú vykonať;

d) kontrolné správy obsahujúce najmä akýkoľvek zistený nesúlad a posúdenie jeho závažnosti, rozsahu, trvania a opakovania;

e) posielanie správ z kontrol od špecializovaných kontrolných orgánov platobnej agentúre alebo koordinačnému orgánu uvedenému v článku 20 ods. 3 nariadenia (ES) 73/2009 alebo obom v prípade, že príslušným kontrolným orgánom nie je platobná agentúra;

f) uplatňovanie systému znížení a vylúčení platobnou agentúrou.

2. Členské štáty môžu ustanoviť postup, podľa ktorého poľnohospodár oznámi platobnej agentúre prvky nevyhnutné na určenie požiadaviek a noriem, ktoré sa naňho vzťahujú.

Článok 9

Platba pomoci vo vzťahu ku kontrolám krížového plnenia

Pokiaľ ide o kontroly krížového plnenia uvedené v kapitole III hlave III tejto časti, v prípade, že sa takéto kontroly nemôžu ukončiť pred platbou, akékoľvek neoprávnené platby sa vymôžu v súlade s článkom 80.







HLAVA II

ŽIADOSTI O POSKYTNUTIE POMOCI







KAPITOLA I

Jednotná žiadosť

Článok 10

Všeobecné ustanovenia týkajúce sa jednotnej žiadosti

1. Členské štáty môžu rozhodnúť, že na všetky žiadosti o poskytnutie pomoci podľa hlavy III a IV nariadenia (ES) č. 73/2009 sa bude vzťahovať jednotná žiadosť. V takom prípade sa kapitoly II až V tejto hlavy uplatňujú mutatis mutandis s ohľadom na konkrétne požiadavky uvedené v žiadosti o poskytnutie pomoci v rámci týchto schém.

2. Ak za jedného poľnohospodára zodpovedá viac ako jedna platobná agentúra, pokiaľ ide o správu schém pomoci, v prípade ktorých sa predkladá jednotná žiadosť, príslušný členský štát prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby informácie požadované v jednotnej žiadosti boli k dispozícii všetkým zainteresovaným platobným agentúram.

Článok 11

Dátum predloženia jednotnej žiadosti

1. Poľnohospodár, ktorý žiada o poskytnutie pomoci v rámci akejkoľvek schémy pomoci na plochu, môže predložiť len jednu jednotnú žiadosť ročne.

Poľnohospodár, ktorý nežiada o poskytnutie pomoci podľa žiadnej schémy pomoci na plochu, ale žiada o poskytnutie pomoci v rámci inej schémy pomoci uvedenej v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 73/2009 alebo o podporu podľa článkov 85p, 103q a 103r nariadenia (ES) č. 1234/2007, predkladá, ak má k dispozícii poľnohospodársku plochu, formulár jednotnej žiadosti, v ktorom uvedie tieto plochy v súlade s článkom 13 tohto nariadenia.

Poľnohospodár, na ktorého sa vzťahujú len povinnosti súvisiace s krížovým plnením v súlade s článkami 85t a 103z nariadenia (ES) č. 1234/2007, predkladá formulár jednotnej žiadosti v každom kalendárnom roku, v ktorom sa tieto povinnosti uplatňujú.

Členské štáty však môžu poľnohospodárov od týchto povinností ustanovených v druhom a treťom pododseku oslobodiť, pokiaľ sú dotknuté informácie prístupné príslušným orgánom v rámci iných administratívnych a kontrolných systémov, ktoré sú zaručene kompatibilné s integrovaným systémom v súlade s článkom 26 nariadenia (ES) č. 73/2009.

2. Jednotná žiadosť sa predkladá do dňa, ktorý majú určiť členské štáty, ktorým je najneskôr 15. máj. Estónsko, Lotyšsko, Litva, Fínsko a Švédsko však môžu stanoviť neskorší deň, ktorým je najneskôr 15. jún.

Pri stanovovaní uvedeného dátumu členské štáty zohľadňujú obdobie potrebné na poskytnutie všetkých príslušných údajov nevyhnutných na správne administratívne a finančné spracovanie pomoci a zabezpečujú možnosť naplánovať efektívne kontroly.

V súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa môže povoliť posunutie dátumov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v určitých zónach, v ktorých mimoriadne klimatické podmienky znemožňujú dodržiavanie obvyklých dátumov.

Článok 12

Obsah jednotnej žiadosti

1. Jednotná žiadosť obsahuje všetky informácie nevyhnutné na určenie oprávnenosti na pomoc, najmä:

a) totožnosť poľnohospodára;

b) schému alebo schémy pomoci, ktorých sa žiadosť týka;

c) identifikáciu platobných nárokov v súlade so systémom identifikácie a registrácie ustanoveným v článku 7 na účely režimu jednotnej platby;

d) podrobné údaje, ktoré umožnia identifikáciu všetkých poľnohospodárskych parciel v poľnohospodárskom podniku, ich plochu vyjadrenú v hektároch na dve desatinné miesta, ich umiestnenie a prípadne ich využitie a skutočnosť, či je dotknutá poľnohospodárska parcela zavlažovaná;

e) vyhlásenie poľnohospodára, že si je vedomý podmienok týkajúcich sa dotknutých schém pomoci.

2. Na účely identifikácie platobných nárokov uvedených v odseku 1 písm. c) sa v predtlačených formulároch, ktoré sa poľnohospodárom poskytnú v súlade s článkom 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009, uvádza identifikácia platobných nárokov v súlade so systémom identifikácie a registrácie ustanoveným v článku 7 tohto nariadenia.

3. Na účely identifikácie všetkých poľnohospodárskych parciel v poľnohospodárskom podniku uvedených v odseku 1 písm. d) sa v predtlačených formulároch, ktoré sa poľnohospodárom poskytnú v súlade s článkom 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009, uvádza v prípade každej referenčnej parcely maximálna oprávnená plocha na účely režimu jednotnej platby alebo režimu jednotnej platby na plochu. Okrem toho sa v geografickom materiáli poskytnutom poľnohospodárovi v súlade s uvedeným ustanovením uvádzajú hranice referenčných parciel a ich jedinečná identifikácia a poľnohospodár v ňom uvedie miesto každej poľnohospodárskej parcely.

4. Ak nastali akékoľvek zmeny a doplnenia, najmä prevody platobných nárokov v súlade s článkom 43 nariadenia (ES) č. 73/2009, alebo ak je ktorýkoľvek z údajov v predtlačených formulároch uvedených v odsekoch 2 a 3 nesprávny, pri predkladaní formulára žiadosti poľnohospodár tento predtlačený formulár opraví.

Ak sa oprava týka plochy referenčných parciel, poľnohospodár deklaruje aktuálnu plochu každej dotknutej poľnohospodárskej parcely a v prípade potreby uvedie nové hranice referenčnej parcely.

5. V prvom roku uplatňovania režimu jednotnej platby môžu členské štáty ustanoviť výnimku z ustanovení tohto článku a článku 13, ktoré sa týkajú platobných nárokov, ak tie ešte nie sú k poslednému termínu predkladania jednotnej žiadosti ustanovené s konečnou platnosťou.

Výnimky ustanovené v prvom pododseku sa uplatňujú aj v prvom roku, kedy sa do schémy jednotnej platby zavádzajú nové odvetvia a platobné nároky poľnohospodárov, ktorých sa toto zavádzanie týka, ešte nie sú ustanovené s konečnou platnosťou.

Článok 13

Osobitné požiadavky týkajúce sa jednotnej žiadosti a vyhlásenia vo vzťahu ku konkrétnym využitiam plochy

1. V prípade, že poľnohospodár má v úmysle pestovať konopu v súlade s článkom 39 nariadenia (ES) č. 73/2009, jednotná žiadosť obsahuje:

a) všetky informácie vyžadované na identifikáciu parciel so zasiatou konopou vrátane údaja o druhu použitého osiva;

b) údaj o množstve použitého osiva (kg na hektár);

c) oficiálne etikety balení osiva v súlade so smernicou Rady 2002/57/ES ( 17 ), a najmä jej článkom 12 alebo akýkoľvek iný dokument uznaný členským štátom ako rovnocenný.

Etikety sa v prípadoch, keď sa konopa seje po termíne na predloženie jednotnej žiadosti, predkladajú odchylne od písmena c) prvého pododseku najneskôr do 30. júna. Členské štáty v prípadoch, keď sa etikety musia predložiť aj iným vnútroštátnym orgánom, môžu zabezpečiť vrátenie týchto etikiet poľnohospodárom po tom, ako ich predložili v súlade s uvedeným písmenom. Vrátené etikety sa označujú ako použité na účely žiadosti.

2. V prípade žiadosti o platbu na plochu na škrupinové ovocie, ako sa ustanovuje v oddiele 4 kapitole 1 hlave IV nariadenia (ES) č. 73/2009, jednotná žiadosť obsahuje počet ovocných stromov rozdelený podľa druhov.

3. V prípade žiadosti o poskytnutie pomoci na škrobové zemiaky ustanovenej v oddiele 2 kapitole 1 hlave IV nariadenia (ES) č. 73/2009, jednotná žiadosť obsahuje kópiu pestovateľskej zmluvy; členské štáty však môžu ustanoviť, že kópiu možno predložiť k neskoršiemu dňu, ktorým je najneskôr 30. jún.

4. V prípade žiadosti o poskytnutie pomoci na osivo ustanovenej v oddiele 5 kapitole 1 hlave IV nariadenia (ES) č. 73/2009 jednotná žiadosť obsahuje:

a) kópiu pestovateľskej zmluvy alebo vyhlásenie o pestovaní; členské štáty však môžu ustanoviť, že kópiu možno predložiť k neskoršiemu dňu, ktorým je najneskôr 15. september;

b) informáciu o druhu vysiateho osiva na každej parcele;

c) informáciu o množstve vyrobeného certifikovaného osiva vyjadrenom v metrických centoch s presnosťou na jedno desatinné miesto; členské štáty však môžu ustanoviť, že tieto informácie možno predložiť k neskoršiemu dňu, ktorým je najneskôr 15. jún roku nasledujúceho po zbere;

d) kópiu podkladov preukazujúcich, že uvedené množstvá osiva boli úradne certifikované; členské štáty však môžu ustanoviť, že tieto informácie možno predložiť k neskoršiemu dňu, ktorým je najneskôr 15. jún roku nasledujúceho po zbere.

5. V prípade žiadosti o platbu viazanú na špecifickú plodinu týkajúcu sa bavlny ustanovenú v oddiele 6 kapitole 1 hlave IV nariadenia (ES) č. 73/2009 jednotná žiadosť obsahuje:

a) názov odrody použitého bavlníkového semena;

b) prípadne názov a adresu povolenej medziodvetvovej organizácie, ktorej je poľnohospodár členom.

6. V prípade žiadosti o prechodné platby na ovocie a zeleninu ustanovené v oddiele 8 kapitole 1 hlave IV nariadenia (ES) č. 73/2009 alebo v prípade žiadosti o prechodné platby na bobuľoviny ustanovené v oddiele 9 uvedenej kapitoly obsahuje jednotná žiadosť kópiu spracovateľskej zmluvy alebo dodávateľského záväzku podľa článku 33 nariadenia (ES) č. 1121/2009.

Členské štáty môžu ustanoviť, že informácie v prvom pododseku sa môžu predkladať oddelene k neskoršiemu dňu, ktorým je najneskôr 1. december roku predkladania žiadosti.

7. V prípade žiadosti o akékoľvek opatrenie na plochu v rámci osobitnej podpory obsahuje jednotná žiadosť všetky dokumenty vyžadované členskými štátmi.

8. Využitia plochy uvedené v článku 6 ods. 2 a článku 38 nariadenia (ES) č. 73/2009 a využitia uvedené v prílohe VI k uvedenému nariadeniu alebo plochy deklarované s ohľadom na osobitnú podporu ustanovenú v článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa deklarujú pod osobitnou položkou formulára jednotnej žiadosti, ak sa tieto plochy nemusia deklarovať v súlade s týmto článkom.

Využitia plochy na účely iné ako na účely schém pomoci ustanovených v hlavách III, IV a V nariadenia (ES) č. 73/2009 alebo na účely uvedené v prílohe VI k uvedenému nariadeniu sa deklarujú pod jednou položkou alebo viacerými položkami s názvom „iné spôsoby využitia“.

Členské štáty môžu ustanoviť, že prvý a druhý pododsek sa neuplatňuje v prípade, že dotknuté informácie sú sprístupnené príslušným orgánom v rámci iných administratívnych a kontrolných systémov, ktoré zaručujú kompatibilitu s integrovaným systémom v súlade s článkom 26 nariadenia (ES) č. 73/2009.

9. Každý členský štát stanoví minimálnu veľkosť poľnohospodárskych parciel, na ktoré možno predložiť žiadosť. Minimálna veľkosť však nesmie prekročiť 0,3 ha.

Článok 14

Zmeny a doplnenia jednotnej žiadosti

1. Po uplynutí lehoty na predkladanie jednotných žiadostí sa do jednotnej žiadosti môžu doplniť jednotlivé poľnohospodárske parcely alebo jednotlivé platobné nároky pod podmienkou, že požiadavky podľa príslušných uvedených schém pomoci sú splnené.

Zmeny týkajúce sa využitia alebo schémy pomoci v súvislosti s jednotlivými poľnohospodárskymi parcelami alebo v súvislosti s platobnými nárokmi už deklarovanými v jednotnej žiadosti možno realizovať za tých istých podmienok.

Pokiaľ zmeny a doplnenia uvedené v prvom a druhom pododseku majú vplyv na akékoľvek podklady alebo zmluvy, ktoré sa majú predložiť, príslušné zmeny a doplnenia týchto podkladov alebo zmlúv sa takisto povoľujú.

2. Bez toho, aby boli dotknuté dátumy určené Estónskom, Lotyšskom, Litvou, Fínskom alebo Švédskom na predloženie jednotnej žiadosti v súlade s prvým pododsekom odsekom 2 článku 11, zmeny a doplnenia vykonané v súlade s odsekom 1 tohto článku sa písomne oznámia príslušnému orgánu najneskôr do 31. mája príslušného kalendárneho roku, s výnimkou Estónska, Lotyšska, Litvy, Fínska a Švédska, ktoré tieto zmeny a doplnenia oznámia najneskôr do 15. júna príslušného kalendárneho roku.

3. Ak príslušný orgán už informoval poľnohospodára o nezrovnalostiach v jednotnej žiadosti, alebo ak poľnohospodárovi oznámil svoj zámer uskutočniť kontrolu na mieste a ak táto kontrola na mieste odhalila nezrovnalosti, zmeny a doplnenia v súlade s odsekom 1 nie sú povolené v prípade poľnohospodárskych parciel, ktorých sa nezrovnalosti týkajú.







KAPITOLA II

Žiadosti o platobné nároky

Článok 15

Prideľovanie alebo zvyšovanie platobných nárokov

1. Žiadosti o pridelenie alebo prípadné zvýšenie platobných nárokov v rámci režimu jednotnej platby sa predkladajú do dňa, ktorý majú určiť členské štáty, ale najneskôr do 15. mája prvého roku vykonávania režimu jednotnej platby, začlenenia viazanej podpory, uplatňovania článkov 46 až 48 nariadenia (ES) č. 73/2009, alebo v rokoch uplatňovania článkov 41, 57 alebo článku 68 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia. Estónsko, Lotyšsko, Litva, Fínsko a Švédsko však môžu stanoviť neskorší deň, ktorým je najneskôr 15. jún.

2. Členské štáty môžu rozhodnúť, že žiadosť o pridelenie platobných nárokov sa môže predkladať v rovnakom čase ako žiadosť o platbu v rámci režimu jednotnej platby.







KAPITOLA III

Žiadosti o poskytnutie pomoci na chov dobytka

Článok 16

Požiadavky týkajúce sa žiadostí o poskytnutie pomoci na chov dobytka

1. Žiadosť o poskytnutie pomoci na chov dobytka obsahuje všetky informácie potrebné na stanovenie oprávnenosti na pomoc, a najmä:

a) totožnosť poľnohospodára;

b) odkaz na jednotnú žiadosť, pokiaľ už bola predložená;

c) počet zvierat každého druhu, na chov ktorých sa žiada akákoľvek pomoc, a v prípade hovädzieho dobytka identifikačný kód zvierat;

d) prípadne záväzok poľnohospodára držať zvieratá uvedené v písm. c) vo svojom poľnohospodárskom podniku počas retenčného obdobia a informácie o mieste alebo miestach držania zvierat vrátane príslušného časového obdobia alebo období;

e) prípadne individuálny limit alebo individuálny strop v prípade príslušných zvierat;

f) prípadne individuálne referenčné množstvo mlieka dostupné pre poľnohospodára 31. marca, alebo ak sa príslušný členský štát rozhodne využívať výnimku ustanovenú v článku 85 nariadenia (ES) č. 1121/2009, 1. apríla príslušného kalendárneho roku. Pokiaľ toto množstvo nie je neznáme v čase predkladania žiadosti, oznámi sa príslušnému orgánu pri najbližšej príležitosti;

g) vyhlásenie poľnohospodára, že si je vedomý podmienok týkajúcich sa dotknutej pomoci.

Ak sa zviera počas retenčného obdobia premiestni, poľnohospodár túto skutočnosť dopredu písomne oznámi príslušnému orgánu okrem prípadov, keď sa príslušný členský štát rozhodne túto informáciu nevyžadovať pod podmienkou, že počítačovou databázou hovädzieho dobytka sa poskytuje dostatočná úroveň istoty a vykonávania nevyhnutná na riadnu správu schém pomoci a informácie v tejto databáze sú dostatočné na identifikáciu umiestnenia zvierat.

2. Členské štáty každému držiteľovi zvierat zaručujú právo získať od príslušného orgánu bez obmedzenia, v primeraných intervaloch a bez nadmerného oneskorenia informácie o údajoch, ktoré sa týkajú jeho a jeho zvierat a ktoré sa nachádzajú v počítačovej databáze hovädzieho dobytka. Poľnohospodár pri predkladaní žiadosti o poskytnutie pomoci deklaruje, že tieto údaje sú správne a úplné, alebo opraví nesprávne alebo doplní chýbajúce údaje.

3. Členské štáty môžu rozhodnúť, že niektoré informácie uvedené v odseku 1 sa nemusia zahrnúť do žiadosti o poskytnutie pomoci v prípade, že už boli príslušnému orgánu oznámené.

Členské štáty môžu najmä zaviesť postupy, v rámci ktorých sa údaje obsiahnuté v počítačovej databáze hovädzieho dobytka môžu použiť na účely žiadosti o poskytnutie pomoci za predpokladu, že počítačovou databázou hovädzieho dobytka sa poskytuje dostatočná úroveň istoty a vykonávania nevyhnutná na riadnu správu dotknutých schém pomoci. Takéto postupy môžu predstavovať systém, podľa ktorého poľnohospodár môže požiadať o poskytnutie pomoci na všetky zvieratá oprávnené v čase, ktorý majú určiť členské štáty, na pomoc na základe údajov obsiahnutých v počítačovej databáze hovädzieho dobytka. V takom prípade prijmú členské štáty nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby:

a) v súlade s ustanoveniami uplatniteľnými na príslušné schémy pomoci boli začiatočné a konečné dátumy príslušných retenčných období jasne určené a aby boli poľnohospodárovi známe;

b) si bol poľnohospodár vedomý toho, že akékoľvek zvieratá, na ktoré možno potenciálne poskytnúť pomoc a v prípade ktorých sa zistí, že nie sú správne označené alebo registrované v systéme identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka, sa považujú za zvieratá, v prípade ktorých sa zistili nezrovnalosti, ako sa uvádza v článku 65 tohto nariadenia.

4. Členské štáty môžu ustanoviť, že niektoré informácie uvedené v odseku 1 sa môžu zaslať alebo sa zasielajú prostredníctvom orgánu alebo orgánov nimi schválených. Za prenesené údaje však ostane zodpovedný poľnohospodár.







KAPITOLA IV

Pomoc pestovateľom cukrovej repy a cukrovej trstiny, osobitná platba na cukor a osobitná platba na ovocie a zeleninu

Článok 17

Požiadavky týkajúce sa žiadostí o poskytnutie pomoci pestovateľom cukrovej repy a cukrovej trstiny, o osobitnú platbu na cukor a osobitnú platbu na ovocie a zeleninu

1. Poľnohospodári, ktorí žiadajú o poskytnutie pomoci pestovateľom cukrovej repy a cukrovej trstiny ustanovenú v oddiele 7 kapitole 1 hlave IV nariadenia (ES) č. 73/2009, o osobitnú platbu na cukor ustanovenú v článku 126 uvedeného nariadenia alebo o osobitnú platbu na ovocie a zeleninu ustanovenú v článku 127 uvedeného nariadenia, predkladajú žiadosť o poskytnutie pomoci, ktorá obsahuje všetky informácie nevyhnutné na zistenie oprávnenosti na pomoc, a najmä:

a) totožnosť poľnohospodára;

b) vyhlásenie poľnohospodára, že si je vedomý podmienok týkajúcich sa dotknutej pomoci.

Žiadosť o poskytnutie pomoci pestovateľom cukrovej repy a cukrovej trstiny obsahuje aj kópiu dodávateľskej zmluvy uvedenej v článku 94 nariadenia (ES) č. 73/2009.

2. Žiadosti o poskytnutie pomoci uvedené v odseku 1 sa predkladajú do dňa, ktorý majú určiť členské štáty, ktorým je najneskôr 15. máj, a v prípade Estónska, Lotyšska a Litva najneskôr 15. jún.-{}-

Členské štáty môžu ustanoviť, že kópia dodávateľskej zmluvy uvedená v druhom pododseku odseku 1 sa môže predkladať oddelene k neskoršiemu dňu, ktorým je najneskôr 1. december roku predkladania žiadosti.







KAPITOLA V

Žiadosti o osobitnú podporu inú, ako sú platba na plochu alebo platba na dobytok

Článok 18

Požiadavky týkajúce sa žiadostí o osobitnú podporu inú, ako sú platba na plochu alebo platba na dobytok

1. Poľnohospodári, ktorí žiadajú o osobitnú podporu, na ktorú sa nevzťahujú žiadosti podľa kapitoly I, II alebo III tejto hlavy, predkladajú žiadosť o poskytnutie pomoci, ktorá obsahuje všetky informácie nevyhnutné na zistenie oprávnenosti na pomoc, a najmä:

a) totožnosť poľnohospodára;

b) vyhlásenie poľnohospodára, že si je vedomý podmienok týkajúcich sa dotknutej pomoci;

c) prípadne akékoľvek podklady potrebné na určenie oprávnenosti na príslušné opatrenie.

Žiadosť o poskytnutie pomoci sa predkladá do dňa, ktorý majú určiť členské štáty. Určeným dátumom sa pred platbou poskytne dostatočný čas na vykonanie overovania podmienok oprávnenosti, ako sa ustanovuje v článku 29 ods. 3 nariadenia (ES) č. 73/2009.

2. Na účely odseku 1 písm. c), ak poľnohospodár žiada o osobitnú podporu na investičnú operáciu, žiadosť obsahuje aj kópiu akýchkoľvek príslušných podkladov, ako sú faktúry a doklady potvrdzujúce platbu vykonanú poľnohospodárom. V prípade, že sa takéto kópie ani doklady nemôžu predložiť, platby poľnohospodára sa dokladujú dokumentmi rovnocennej dôkaznej hodnoty.

3. Na účely odseku 1 písm. c) v prípade, že poľnohospodár žiada o osobitnú podporu, ako sa ustanovuje v článku 68 ods. 1 písm. a) bode v) nariadenia (ES) č. 73/2009, a že individuálne platby sú založené na skutočných nákladoch alebo skutočných stratách príjmov, žiadosť obsahuje aj kópiu akýchkoľvek príslušných podkladov dokazujúcich skutočne vynaložené dodatočné náklady a straty príjmov v súlade s článkom 68 ods. 2 písm. a) bodom i) uvedeného nariadenia.

4. Na účely odseku 1 písm. c) v prípade, že poľnohospodár žiada o osobitnú podporu, ako sa ustanovuje v článku 68 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 73/2009, žiadosť obsahuje aj kópiu poistnej zmluvy uvedenej v článku 13 nariadenia (ES) č. 1120/2009, ako aj doklad o zaplatení poistného.

5. Členské štáty môžu ustanoviť, že kópie alebo doklady uvedené v odsekoch 2, 3 a 4 sa môžu predkladať oddelene k neskoršiemu dňu. Určeným dátumom sa pred platbou poskytne dostatočný čas na vykonanie overovania podmienok oprávnenosti, ako sa ustanovuje v článku 29 ods. 3 nariadenia (ES) č. 73/2009.

Článok 19

Žiadosti o platbu prostredníctvom vzájomných fondov

1. Vzájomné fondy, ktoré žiadajú o osobitnú podporu, predkladajú žiadosť o poskytnutie pomoci obsahujúcu všetky informácie nevyhnutné na určenie oprávnenosti na pomoc, a najmä:

a) totožnosť vzájomného fondu,

b) dokumentáciu o udalosti, na základe ktorej sa spúšťajú kompenzačné platby združeným poľnohospodárom;

c) dni, v ktorých sa združeným poľnohospodárom poskytovali kompenzačné platby;

d) totožnosť združených poľnohospodárov prijímajúcich kompenzačné platby od fondu;

e) celkový objem vyplatenej kompenzácie;

f) vyhlásenie vzájomného fondu, že si je vedomý podmienok týkajúcich sa dotknutej pomoci.

2. Členské štáty určia deň, kedy sa najneskôr predkladajú žiadosti o osobitnú podporu prostredníctvom vzájomných fondov. Určeným dátumom sa pred platbou poskytne dostatočný čas na vykonanie overovania podmienok oprávnenosti, ako sa ustanovuje v článku 29 ods. 3 nariadenia (ES) č. 73/2009.







KAPITOLA VI

Spoločné ustanovenia

Článok 20

Zjednodušenie postupov

1. Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek osobitné ustanovenia tohto nariadenia a nariadenia (ES) č. 73/2009, môžu členské štáty povoliť alebo vyžadovať, aby sa všetka komunikácia podľa tohto nariadenia medzi poľnohospodárom a príslušnými orgánmi uskutočňovala elektronickými prostriedkami. V takom prípade sa prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie najmä toho, aby:

a) bol poľnohospodár jednoznačne identifikovaný;

b) poľnohospodár spĺňal všetky požiadavky príslušnej schémy pomoci;

c) boli prenesené údaje spoľahlivé s ohľadom na riadnu správu dotknutej schémy pomoci. Pokiaľ sa používajú údaje z počítačovej databázy hovädzieho dobytka, databázou sa poskytuje úroveň istoty a vykonávania nevyhnutná na riadnu správu dotknutých schém pomoci;

d) pokiaľ sprievodné dokumenty nie je možné preniesť elektronicky, tieto dokumenty dostanú príslušné orgány v rovnakých lehotách, ako v prípade prenosu inými ako elektronickými prostriedkami;

e) medzi farmármi využívajúcimi iné ako elektronické prostriedky prenosu a tými, ktorí sa rozhodnú pre elektronický prenos, nebola žiadna diskriminácia.

2. S ohľadom na predkladanie žiadostí o poskytnutie pomoci môžu členské štáty za podmienok uvedených v odseku 1 ustanoviť zjednodušené postupy, pokiaľ sú už orgánom dostupné údaje, najmä v prípadoch, keď sa situácia od posledného predloženia žiadosti o poskytnutie pomoci v rámci dotknutej schémy pomoci nemenila.

3. Informácie, ktorých predloženie sa vyžaduje vo forme podkladov spolu so žiadosťou o poskytnutie pomoci, môže príslušný orgán, ak je to možné, vyžadovať priamo zo zdroja informácií.

Článok 21

Opravy zrejmých chýb

Bez toho, aby boli dotknuté články 11 až 20, môže byť žiadosť o poskytnutie pomoci v prípadoch zrejmých chýb zistených príslušným orgánom opravená kedykoľvek po predložení.

Článok 22

Výnimka z termínu predkladania

Odchylne od článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71, pokiaľ najneskorší dátum na predloženie žiadosti o poskytnutie pomoci alebo akýchkoľvek iných podkladov, zmlúv alebo deklarovaní podľa tejto hlavy alebo najneskorší dátum na oznámenie zmeny a doplnenia jednotnej žiadosti je štátnym sviatkom, sobotou alebo nedeľou, za príslušný termín sa považuje nasledujúci pracovný deň ( 18 ).

Prvý odsek sa takisto uplatňuje, pokiaľ ide o žiadosti poľnohospodárov v rámci režimu jednotnej platby v súlade s článkom 56 nariadenia (ES) č. 73/2009 a žiadosti poľnohospodárov o platobné nároky v súlade s článkom 15 tohto nariadenia.

Článok 23

Žiadosti predložené po termíne

1. Okrem prípadov vyššej moci a mimoriadnych okolností, ako sa uvádza v článku 75, predloženie žiadosti o poskytnutie pomoci v zmysle tohto nariadenia po príslušnej lehote vedie za každý pracovný deň k 1 % zníženiu sumy, na ktorú by mal poľnohospodár nárok, ak by bol žiadosť včas podal.

Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek konkrétne opatrenia prijaté členskými štátmi, pokiaľ ide o potrebu predložiť akékoľvek podklady včas s cieľom umožniť naplánovanie a vykonanie efektívnych kontrol, sa prvý pododsek takisto uplatňuje s ohľadom na dokumenty, zmluvy alebo vyhlásenia, ktoré sa majú predložiť príslušnému orgánu v súlade s článkami 12 a 13, pokiaľ sú takéto dokumenty, zmluvy alebo vyhlásenia nevyhnutné na posúdenie oprávnenosti príslušnej pomoci. V takom prípade sa uplatní zníženie splatnej sumy príslušnej pomoci.

Ak je omeškanie dlhšie ako 25 kalendárnych dní, žiadosť sa považuje za neprípustnú.

2. Okrem prípadov vyššej moci a mimoriadnych okolností, ako sa uvádza v článku 75, sa predloženie zmeny a doplnenia jednotnej žiadosti po najneskoršom termíne, ako sa ustanovuje v článku 14 ods. 2, vedie za každý pracovný deň k 1 % zníženiu sumy, ktorá sa vzťahuje na skutočné využitie príslušných poľnohospodárskych parciel.

Zmeny a doplnenia jednotnej žiadosti sú prípustné len do najneskoršieho dátumu predkladania jednotnej žiadosti po termíne, ako sa uvádza v treťom pododseku odseku 1. Pokiaľ je však tento dátum skorší, alebo ten istý, ako najneskorší dátum ustanovený v článku 14 ods. 2, zmeny a doplnenia jednotnej žiadosti sa považujú za neprípustné po dátume ustanovenom v článku 14 ods. 2

Článok 24

Neskoré predloženie žiadosti o pridelenie platobných nárokov

Okrem prípadov vyššej moci a mimoriadnych okolností, ako sa uvádza v článku 75, predloženie žiadosti o pridelenie platobných nárokov alebo prípadné zvýšenie platobných nárokov po najneskoršom termíne, ako sa ustanovuje v článku 15 tohto nariadenia alebo v článku 56 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009, vedie za každý pracovný deň k 3 % zníženiu sumy, ktorá sa má v dotknutom roku príslušnému poľnohospodárovi vyplatiť podľa platobných nárokov, ktoré sa mu majú prideliť.

Ak je takéto omeškanie dlhšie ako 25 kalendárnych dní, žiadosť sa považuje za neprípustnú a poľnohospodárovi sa nepridelia žiadne platobné nároky.

Článok 25

Stiahnutie žiadostí o poskytnutie pomoci

1. Žiadosť o poskytnutie pomoci sa môže kedykoľvek písomne úplne alebo čiastočne stiahnuť.

V prípade, že členský štát využije možnosti ustanovené v článku 16 ods. 3 druhom pododseku, môže tento členský štát ustanoviť, že oznámením o odchode zvieraťa z podniku na účely počítačovej databázy hovädzieho dobytka sa môže nahradiť písomné stiahnutie.

2. Ak príslušný orgán už informoval poľnohospodára o nezrovnalostiach v žiadosti o poskytnutie pomoci, alebo ak poľnohospodárovi oznámil svoj zámer uskutočniť kontrolu na mieste a ak táto kontrola na mieste odhalila nezrovnalosti, stiahnutia nie sú povolené v prípade častí žiadostí o poskytnutie pomoci, ktorých sa nezrovnalosti týkajú.

3. Stiahnutia v súlade s odsekom 1 uvedú žiadateľa do pozície, v ktorej bol predtým, ako predložil žiadosť o poskytnutie pomoci alebo príslušnú časť žiadosti o poskytnutie pomoci.







HLAVA III

KONTROLY







KAPITOLA I

Spoločné pravidlá

Článok 26

Všeobecné zásady

1. Administratívne kontroly a kontroly na mieste ustanovené v tomto nariadení sa vykonávajú takým spôsobom, aby sa zaistilo efektívne overenie dodržiavania podmienok, podľa ktorých sa poskytuje pomoc, a požiadaviek a noriem rozhodujúcich pre krížové plnenie.

2. Príslušná žiadosť o poskytnutie pomoci sa odmietne, ak poľnohospodár alebo jeho zástupca zabránia, aby sa uskutočnila kontrola na mieste.

Článok 27

Ohlásenie kontrol na mieste

1. Kontroly na mieste sa môžu oznámiť vopred pod podmienkou, že sa účel kontroly neohrozí. Oznámenie sa prísne obmedzí na minimálne nevyhnutné obdobie a nepresiahne 14 dní. Pokiaľ však ide o kontrolu na mieste zameranú na žiadosti o poskytnutie pomoci na chov dobytka, takéto oznámenie, s výnimkou riadne odôvodnených prípadov, neprekročí 48 hodín. Okrem toho, ak sa v právnych predpisoch uplatniteľných na akty alebo normy rozhodujúce pre krížové plnenie vyžaduje ohlasovanie kontrol na mieste, tieto predpisy sa v prípade kontrol na mieste zameraných na krížové plnenie takisto uplatňujú.

2. Prípadné kontroly na mieste ustanovené v tomto nariadení a akékoľvek iné kontroly ustanovené v pravidlách Spoločenstva sa majú vykonať v tom istom čase.







KAPITOLA II

Kontroly kritérií oprávnenosti







Oddiel I

Administratívne kontroly

Článok 28

Krížové kontroly

1. Administratívnymi kontrolami uvedenými v článku 20 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa umožňuje zistenie nezrovnalostí, najmä automatizovanými počítačovými prostriedkami vrátane krížových kontrol:

a) deklarovaných platobných nárokov a deklarovaných parciel v uvedenom poradí s cieľom predísť neoprávnenému viacnásobnému prideleniu tej istej pomoci v rovnakom kalendárnom alebo hospodárskom roku a predísť akémukoľvek neoprávnenému hromadeniu pomoci pridelenej v rámci schém pomoci na plochu uvedených v ►M1 prílohách I a VI ◄ nariadenia (ES) č. 73/2009;

b) platobných nárokov s cieľom overiť ich existenciu a oprávnenosť pomoci;

c) poľnohospodárskych parciel deklarovaných v jednotnej žiadosti v porovnaní s referenčnými parcelami v identifikačnom systéme poľnohospodárskych parciel s cieľom overiť oprávnenosť pomoci na tieto plochy ako také;

d) platobných nárokov v porovnaní so stanovenými plochami s cieľom overiť, či sa nároky predložili s príslušným počtom oprávnených hektárov, ako sa vymedzuje v článku 34 ods. 2 nariadenia (ES) č.73/2009;

e) prostredníctvom počítačovej databázy hovädzieho dobytka s cieľom overiť oprávnenosť pomoci a predchádzať neoprávnenému viacnásobnému poskytnutiu tej istej pomoci v tom istom kalendárnom roku;

f) poľnohospodárskych parciel deklarovaných v jednotnej žiadosti v porovnaní s parcelami, ktoré sa oficiálne preskúmali a o ktorých sa zistilo, že spĺňajú požiadavky podľa článku 87 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009;

g) poľnohospodárskych parciel deklarovaných v jednotnej žiadosti v porovnaní s parcelami, ktoré členský štát schválil na pestovanie bavlny v súlade s článkom 89 nariadenia (ES) č. 73/2009;

h) vyhlásení poľnohospodárov v jednotnej žiadosti o členstve v povolenej medziodvetvovej organizácii, informácií podľa článku 13 ods. 5 písm. b) tohto nariadenia, v porovnaní s informáciami doručenými príslušnou povolenou medziodvetvovou organizáciou s cieľom overiť oprávnenosť na zvýšenie pomoci ustanovenej v článku 92 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009;

i) informácií poskytnutých v dodávateľskej zmluve uvedenej v článku 94 nariadenia (ES) č. 73/2009 v porovnaní s informáciami o dodávkach poskytnutými výrobcom cukru.

2. Náznaky nezrovnalostí zistených krížovými kontrolami sú predmetom následných kontrol akýmikoľvek inými vhodnými administratívnymi postupmi, prípadne kontrolou na mieste.

3. V prípade, že referenčná parcela je predmetom žiadosti o poskytnutie pomoci dvoch alebo viacerých poľnohospodárov v rámci tej istej schémy pomoci, a v prípade, že celková deklarovaná plocha presahuje poľnohospodársku plochu s rozdielom, ktorý je v tolerancii merania vymedzenej v súlade s článkom 34 ods. 1, môžu členské štáty ustanoviť pomerné zníženie dotknutých plôch. V tom prípade sa dotknutí poľnohospodári môžu odvolať proti rozhodnutiu o znížení na základe toho, že niektorý z ostatných dotknutých poľnohospodárov nadhodnotil pri deklarovaní ich plochy, čím prekročil túto toleranciu k svojej ujme.

Článok 29

Administratívne kontroly osobitnej podpory

1. V prípade každého opatrenia v rámci osobitnej podpory, ktorého administratívna kontrola je technicky možná, by sa mali skontrolovať všetky žiadosti. Kontrolou sa orgány uisťujú najmä, že:

a) podmienky oprávnenosti na osobitnú podporu sú splnené;

b) prostredníctvom iných schém Spoločenstva nedochádza k dvojitému financovaniu;

c) pokiaľ ide o finančné príspevky ustanovené v článku 70 ods. 3 a článku 71 ods. 7 nariadenia (ES) č. 73/2009, nedochádza k nadmernej kompenzácii a

d) podklady v prípade potreby boli predložené a dokazujú oprávnenosť.

2. Členské štáty môžu vo vhodných prípadoch využiť na overovanie dodržiavania kritérií oprávnenosti dôkazy iných útvarov, orgánov alebo organizácií. Musia však mať istotu, že takýto útvar, orgán alebo organizácia pracujú na úrovni dostačujúcej na kontrolu súladu s kritériami oprávnenosti.







Oddiel II

Kontroly na mieste







Pododdiel I

Spoločné ustanovenia

Článok 30

Miera kontrol

1. Celkový počet kontrol na mieste vykonaných každý rok sa vzťahuje najmenej na 5 % všetkých poľnohospodárov, ktorí predložili žiadosti o poskytnutie pomoci v rámci režimu jednotnej platby, režimu jednotnej platby na plochu alebo platby na plochu v rámci osobitnej podpory. Členské štáty zabezpečia, aby sa kontroly na mieste vzťahovali najmenej na 3 % poľnohospodárov, ktorí požiadali o poskytnutie pomoci v rámci každej z ostatných schém pomoci na plochu ustanovených podľa hláv III, IV, a V nariadenia (ES) č. 73/2009.

2. Celkový počet kontrol na mieste uskutočnených každý rok sa vzťahuje aspoň na:

a) minimálnu mieru kontrol vo výške 30 % alebo 20 % plôch deklarovaných ako plochy na pestovanie konopy, ako sa uvádza v článku 39 nariadenia (ES) č. 73/2009. Pokiaľ členský štát pred nadobudnutím účinnosti nariadenia (ES) č. 796/2004 už zaviedol systém predbežného schvaľovania takéhoto pestovania a už oznámil Komisii svoje podrobné pravidlá a podmienky súvisiace s uvedeným systémom, akékoľvek zmeny a doplnenia uvedených podrobných pravidiel alebo podmienok bezodkladne oznámi Komisii;

b) 5 % poľnohospodárov, ktorí požiadali o poskytnutie pomoci v rámci schém pomoci na chov hovädzieho dobytka, platieb na počty hovädzieho dobytka alebo platieb na dobytčie jednotky v rámci osobitnej podpory alebo osobitnej podpory na základe individuálnej kvóty na mlieko určenej v súlade s článkom 65 nariadenia (ES) č. 1234/2007 alebo osobitnej podpory na základe skutočne vyrobeného množstva mlieka. Pokiaľ sa však počítačovou databázou hovädzieho dobytka neposkytuje dostatočná úroveň istoty a vykonávania nevyhnutná na riadnu správu príslušných schém pomoci, príslušné percento sa zvýši na 10 %. Tieto kontroly na mieste sa takisto vzťahujú najmenej na 5 % všetkých zvierat každej schémy pomoci, na ktoré sa podali žiadosti o poskytnutie pomoci;

c) 5 % všetkých poľnohospodárov, ktorí požiadali o poskytnutie pomoci v rámci schémy pomoci na chov oviec alebo kôz a platieb na počty alebo platieb na dobytčie jednotky pre ovce alebo kozy v rámci osobitnej podpory. Tieto kontroly na mieste sa takisto vzťahujú najmenej na 5 % všetkých zvierat, na ktoré sa podali žiadosti o poskytnutie pomoci. Pokiaľ sa však počítačovou databázou oviec alebo kôz ustanovenou v