2013L0036 — SK — 17.07.2013 — 000.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 176, 27.6.2013, p.338)





Opravené a doplnené:









▼B

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2013/36/EÚ

z 26. júna 2013

o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky ( 1 ), konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií ( 2 ) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií ( 3 ) boli pri niekoľkých príležitostiach podstatným spôsobom zmenené. Mnohé ustanovenia smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES sa vzťahujú na úverové inštitúcie aj na investičné spoločnosti. V záujme prehľadnosti a s cieľom zaistiť jednotné uplatňovanie týchto ustanovení by bolo vhodné zlúčiť tieto ustanovenia do nových legislatívnych aktov, ktoré sa vzťahujú na úverové inštitúcie aj investičné spoločnosti, a to do tejto smernice a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 ( 4 ). V záujme lepšej dostupnosti by sa ustanovenia príloh k smerniciam 2006/48/ES a 2006/49/ES mali začleniť do normatívnych ustanovení tejto smernice a uvedeného nariadenia. (2) Táto smernica by mala okrem iného obsahovať ustanovenia upravujúce udeľovanie povolení na výkon činnosti, nadobúdanie kvalifikovaných účastí, uplatňovanie slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, právomoci orgánov dohľadu domovského a hostiteľského členského štátu v tejto súvislosti a ustanovenia upravujúce počiatočný kapitál a preskúmanie úverových inštitúcií a investičných spoločností orgánmi dohľadu. Hlavným cieľom a predmetom tejto smernice je koordinovať vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa prístupu k činnosti úverových inštitúcií a investičných spoločností, spôsobov ich riadenia a ich rámca dohľadu. Ustanovenia smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES sa vzťahujú tiež na prudenciálne požiadavky úverových inštitúcií a investičných spoločností. Tieto požiadavky by sa mali ustanoviť v nariadení (EÚ) č. 575/2013, ktorým sa pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti zriaďujú jednotné a priamo uplatniteľné prudenciálne požiadavky, pretože takéto požiadavky sú úzko spojené s fungovaním finančných trhov so zreteľom na množstvo aktív, ktoré držia úverové inštitúcie a investičné spoločnosti. Táto smernica by sa preto mala vykladať spolu s nariadením (EÚ) č. 575/2013 a mala by spolu s uvedeným nariadením tvoriť právny rámec, ktorým sa riadia bankové činnosti, rámec dohľadu a prudenciálne pravidlá pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti. (3) Všeobecné prudenciálne požiadavky ustanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013 sú doplnené o jednotlivé opatrenia, o ktorých budú rozhodovať príslušné orgány v nadväznosti na výsledok ich neustálych previerok dohľadu každej jednotlivej úverovej inštitúcie a investičnej spoločnosti. Škála takýchto opatrení dohľadu by sa mala ustanoviť okrem iného v tejto smernici, pričom príslušné orgány by mali byť schopné posúdiť, ktoré opatrenia by sa mali uložiť. So zreteľom na takéto jednotlivé opatrenia týkajúce sa likvidity by príslušné orgány mali vziať do úvahy okrem iného zásady stanovené v usmerneniach Výboru európskych orgánov bankového dohľadu o rozdeľovaní likviditných nákladov a príjmov z 27. októbra 2010. (4) Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi ( 5 ) sa umožňuje investičným spoločnostiam, ktorým príslušné orgány ich domovských členských štátov udelili povolenie, a nad ktorými tieto orgány vykonávajú dohľad, založiť pobočky a slobodne poskytovať služby v ostatných členských štátoch. Uvedenou smernicou sa zodpovedajúcim spôsobom zabezpečuje koordinácia pravidiel, ktorými sa riadi udeľovanie povolení a vykonávanie činností investičných spoločností. Neustanovujú sa ňou však výšky počiatočného kapitálu týchto spoločností ani spoločný rámec monitorovania rizík, ktoré spôsobujú, čo by sa malo ustanoviť touto smernicou. (5) Táto smernica by mala predstavovať základný nástroj pre vybudovanie vnútorného trhu, a to z hľadiska slobody usadiť sa a slobody poskytovať finančné služby v oblasti úverových inštitúcií. (6) Plynulé fungovanie vnútorného trhu si vyžaduje nielen právne predpisy, ale aj úzku a pravidelnú spoluprácu a podstatne lepšiu konvergenciu postupov v oblasti regulácie a dohľadu medzi príslušnými orgánmi členských štátov. (7) Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 ( 6 ) sa zriadil Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (EBA). V tejto smernici by sa mala zohľadňovať úloha a funkcia EBA ustanovená v uvedenom nariadení a postupy, ktoré treba dodržiavať pri prideľovaní úloh EBA. (8) Vzhľadom na rozšírenie úloh, ktoré sa touto smernicou a nariadením (EÚ) č. 575/2013 zverili EBA, by Európsky parlament, Rada a Komisia mali zabezpečiť primerané ľudské a finančné zdroje. (9) Jednotný mechanizmus dohľadu by mal ako prvý krok na ceste k bankovej únii zabezpečiť, aby sa politika Únie týkajúca sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami vykonávala súdržne a účinne, aby sa jednotný súbor pravidiel pre finančné služby rovnako uplatňoval na úverové inštitúcie vo všetkých dotknutých členských štátoch a aby tieto úverové inštitúcie podliehali dohľadu najvyššej kvality bez toho, aby ich obmedzovali iné, neprudenciálne aspekty. Jednotný mechanizmus dohľadu je základom pre ďalšie kroky smerujúce k bankovej únii. Zohľadňuje sa tým zásada, že zavedeniu spoločných intervenčných mechanizmov v prípade kríz by mali predchádzať spoločné kontroly s cieľom znížiť pravdepodobnosť, že bude nutné takéto intervenčné mechanizmy použiť. Európska rada v záveroch zo 14. decembra 2012 konštatovala, že „Komisia predloží v priebehu roku 2013 návrh týkajúci sa jednotného mechanizmu na riešenie krízových situácií pre členské štáty zúčastňujúce sa na jednotnom mechanizme dohľadu, aby ho spoluzákonodarcovia preskúmali ako prioritu v záujme jeho prijatia počas súčasného volebného obdobia Európskeho parlamentu.“. Integrácia finančného rámca by sa ďalej mohla posilniť prostredníctvom zriadenia jednotného mechanizmu na riešenie krízových situácií vrátane vhodného a účinného zabezpečovacieho mechanizmu, a to v snahe zabezpečiť, aby sa rozhodnutia o riešení krízových situácií bánk prijímali rýchlo, nestranne a v najlepšom záujme všetkých dotknutých strán. (10) Poverenie Európskej centrálnej banky (ECB) úlohami dohľadu v prípade niektorých členských štátov by malo byť v súlade s rámcom európskeho systému orgánov pre finančný dohľad zriadeným v roku 2010 a s jeho základným cieľom, ktorým je vytvorenie jednotného súboru pravidiel a posilnenie zbližovania postupov v oblasti dohľadu v rámci Únie ako celku. ECB by mala vykonávať svoje úlohy v súlade s príslušným primárnym a sekundárnym právom Únie, rozhodnutiami Komisie v oblasti štátnej pomoci, pravidiel hospodárskej súťaže a kontroly koncentrácií a jednotného súboru pravidiel platného pre všetky členské štáty. EBA sa poveruje úlohou vypracovať návrh technických predpisov, usmernení a odporúčaní, ktorými sa zabezpečí zbližovanie postupov v oblasti dohľadu a súlad výsledkov v oblasti dohľadu v rámci Únie. ECB by nemala tieto úlohy vykonávať, ale mala by právomoc prijímať nariadenia podľa článku 132 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) vykonávať v súlade s aktmi prijatými Komisiou na základe návrhov EBA a v súlade s usmerneniami a odporúčaniami podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. (11) Právne záväzná mediačná úloha EBA je jedným z kľúčových prvkov podpory koordinácie, súladu a zbližovania postupov v oblasti dohľadu. Mediácia vykonávaná EBA môže EBA začať z vlastného podnetu, ak sa tak osobitne ustanovuje, alebo na žiadosť jedného alebo viacerých príslušných orgánov v prípade sporu. Táto smernica a nariadenie (EÚ) č. 575/2013 by mali ďalej rozšíriť okolnosti, za ktorých môže EBA začať svoju právne záväznú mediačnú úlohu s cieľom prispieť k súladu postupov v oblasti dohľadu. EBA nemá právomoc konať z vlastného podnetu pokiaľ ide o mediáciu v súvislosti s určením dôležitých pobočiek a určením prudenciálnych požiadaviek špecifických pre inštitúcie podľa tejto smernice. S cieľom podporiť koordináciu a zlepšiť súlad postupov v oblasti dohľadu v týchto citlivých oblastiach by však príslušné orgány mali mať možnosť obrátiť sa v prípade sporu na EBA v jeho skorom štádiu. Takáto skorá mediácia zo strany EBA by mala pomôcť tomu, aby sa spor urovnal a dosiahla sa dohoda. (12) V záujme ochrany vkladov a vytvorenia rovnakých podmienok pre hospodársku súťaž medzi úverovými inštitúciami by mali platiť pre všetky úverové inštitúcie opatrenia na koordináciu dohľadu na úverovými inštitúciami. Mali by sa však náležite zohľadniť objektívne rozdiely v ich stanovách a poslaní v zmysle vnútroštátneho práva. (13) S cieľom zabezpečiť dobre fungujúci vnútorný trh sú na obchodnú činnosť a riadenie cezhraničných skupín úverových inštitúcií potrebné transparentné, predpovedateľné a harmonizované postupy a rozhodnutia v oblasti dohľadu. EBA by preto mala zintenzívniť harmonizáciu postupov uplatňovaných v oblasti dohľadu. Postupmi a rozhodnutiami v oblasti dohľadu by nemala byť obmedzená zásada fungovania vnútorného trhu, pokiaľ ide o voľný tok kapitálu. Kolégiá orgánov dohľadu by mali zabezpečiť spoločný a zosúladený pracovný program a harmonizované rozhodnutia v oblasti dohľadu. Mala by sa posilniť spolupráca medzi príslušnými orgánmi domovského členského štátu a hostiteľského členského štátu, a to prostredníctvom vyššieho stupňa transparentnosti a výmeny informácií. (14) Opatrenia by preto mali mať čo najväčší rozsah a mali by sa vzťahovať na všetky inštitúcie, ktorých predmetom podnikania je prijímanie návratných zdrojov od verejnosti, či už v podobe vkladov alebo v iných formách, ako sú priebežné emisie dlhopisov a iných porovnateľných cenných papierov a poskytovanie úverov na vlastný účet. Mali by sa stanoviť výnimky v prípade určitých úverových inštitúcií, na ktoré sa táto smernica neuplatňuje. Táto smernica by nemala ovplyvniť uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov, v ktorých sa ustanovujú osobitné dodatočné povolenia, ktorými sa úverovým inštitúciám povoľuje vykonávať konkrétne činnosti alebo druhy operácií. (15) Je vhodné uskutočniť harmonizáciu, ktorá je potrebná a dostatočná na zabezpečenie vzájomného uznávania povolení a systémov prudenciálneho dohľadu, a tým umožniť udeľovanie jedinej licencie, ktorá bude uznávaná v celej Únii, a uplatňovanie zásady dohľadu nad obozretným podnikaním domovského členského štátu. (16) Zásady vzájomného uznávania a dohľadu domovského členského štátu si vyžadujú, aby príslušné orgány členských štátov odmietli udeliť alebo odňali povolenie, ak faktory, akými sú predmet činnosti, geografické rozloženie činnosti alebo skutočne vykonávaná činnosť, jasne naznačujú, že úverová inštitúcia si právny systém konkrétneho členského štátu zvolila len preto, aby sa vyhla prísnejším pravidlám, ktoré platia v inom členskom štáte, na ktorého území vykonáva alebo zamýšľa vykonávať väčšiu časť svojich činností. Ak toto z daných okolností zrejmé nie je, ale väčšina celkových aktív subjektov bankovej skupiny sa nachádza v inom členskom štáte, ktorého príslušné orgány sú zodpovedné za výkon dohľadu na konsolidovanom základe, mala by sa zmeniť zodpovednosť za výkon dohľadu na konsolidovanom základe len na základe súhlasu týchto príslušných orgánov. (17) Príslušné orgány by nemali udeliť ani predĺžiť povolenie úverovej inštitúcii v prípade, ak by im blízke vzťahy medzi touto inštitúciou a inými fyzickými alebo právnickými osobami mohli znemožňovať vykonávanie funkcií dohľadu účinným spôsobom. Úverové inštitúcie, ktorým už bolo povolenie udelené, by mali rovnako uspokojiť príslušné orgány v súvislosti s takýmito blízkymi vzťahmi. (18) Požiadavka na účinný výkon dohľadu zo strany orgánov dohľadu zahŕňa aj dohľad na konsolidovanom základe, ktorý by sa mal vykonávať nad úverovou inštitúciou alebo investičnou spoločnosťou v prípade, že je to uvedené v právnych predpisoch Únie. V takých prípadoch by orgány, ktoré boli požiadané o udelenie povolenia, mali mať možnosť zistiť, ktoré orgány sú príslušné vykonávať dohľad na konsolidovanom základe nad takouto úverovou inštitúciou alebo investičnou spoločnosťou. (19) Úverovým inštitúciám, ktorým bolo udelené povolenie v ich domovskom členskom štáte, by malo byť umožnené kdekoľvek v Únii vykonávať akúkoľvek z činností alebo všetky činnosti podliehajúce vzájomnému uznávaniu zriadením pobočiek alebo poskytovaním služieb. (20) Vzájomné uznávanie je vhodné rozšíriť na tieto činnosti, ak ich vykonávajú finančné inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami úverových inštitúcií za predpokladu, že tieto dcérske spoločnosti podliehajú konsolidovanému dohľadu, ktorý sa vzťahuje na ich materské spoločnosti, a že spĺňajú určité prísne podmienky. (21) Hostiteľský členský štát by v súvislosti s výkonom práva usadiť sa a slobodou poskytovať služby mal mať možnosť vyžadovať od subjektom, ktorým v ich domovskom členskom štáte nebolo udelené povolenie ako úverovým inštitúciám, a pri činnostiach, ktoré nie sú uvedené v zozname činností, ktoré podliehajú vzájomnému uznávaniu, vyžadovať splnenie konkrétnych ustanovení jeho vlastných vnútroštátnych právnych predpisov alebo pravidiel za predpokladu, že na jednej strane tieto ustanovenia už nie sú stanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013, sú v súlade s právom Únie a ich účelom je ochrana všeobecného prospechu a že na strane druhej takéto subjekty alebo takéto činnosti nepodliehajú rovnocenným pravidlám podľa práva alebo pravidiel ich domovského členského štátu. (22) Nad rámec nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktorým sa ustanovujú priamo uplatniteľné prudenciálne požiadavky pre úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti, by členské štáty mali zabezpečiť, aby neexistovali žiadne prekážky vykonávania činností, na ktoré sa vzťahuje vzájomné uznávanie rovnakým spôsobom ako v domovskom členskom štáte za predpokladu, že činnosti povolené v domovskom členskom štáte nie sú v rozpore s ustanoveniami právnych predpisov na ochranu všeobecného prospechu v hostiteľskom členskom štáte. (23) Pravidlá vzťahujúce sa na pobočky úverových inštitúcií s ústredím v tretej krajine by mali byť vo všetkých členských štátoch podobné. Je dôležité ustanoviť, aby tieto pravidlá neboli výhodnejšie, ako sú pravidlá platné pre pobočky úverových inštitúcií z iného členského štátu. Únia by mala mať možnosť uzatvárať dohody s tretími krajinami o uplatňovaní pravidiel, ktoré takýmto pobočkám zabezpečia rovnaké zaobchádzanie na celom jej území. Pobočky úverových inštitúcií s povolením udeleným v tretích krajinách by nemali požívať slobodu poskytovať služby ani slobodu usadiť sa v iných členských štátoch ako sú tie, v ktorých boli zriadené. (24) Medzi Úniou a tretími krajinami by sa mala dosiahnuť dohoda, ktorá v praxi umožní vykonávanie konsolidovaného dohľadu nad čo najväčším geografickým územím. (25) Zodpovednosť za dohľad nad finančným zdravím úverovej inštitúcie, a predovšetkým nad jej platobnou schopnosťou na konsolidovanom základe, by mal niesť jej domovský členský štát. Dohľad nad bankovými skupinami Únie by mal podliehať úzkej spolupráci príslušných orgánov domovského a hostiteľského členského štátu. (26) Príslušné orgány hostiteľského členského štátu by mali mať právomoc vykonávať osobitne pre každý prípad kontroly a prešetrenia na mieste týkajúce sa činností pobočiek inštitúcií na ich území a požadovať od pobočky informácie o jej činnostiach na štatistické a informačné účely a na účely dohľadu, ak to hostiteľský členský štát považuje za relevantné z dôvodu stability finančného systému. (27) Príslušné orgány hostiteľských členských štátov by mali dostať informácie o činnostiach vykonávaných na ich územiach. Pokiaľ príslušné orgány hostiteľských členských štátov nemusia prijať predbežné krízové opatrenia, opatrenia dohľadu by mali prijať príslušné orgány domovských členských štátov. (28) Hladké fungovanie vnútorného bankového trhu si vyžaduje nielen právne predpisy, ale aj úzku a pravidelnú spoluprácu a podstatne lepšiu konvergenciu postupov v oblasti regulácie a dohľadu uplatňovaných príslušnými orgánmi členských štátov. Na tento účel by sa zvažovanie problémov týkajúcich sa jednotlivých úverových inštitúcií a vzájomná výmena informácií mali uskutočňovať prostredníctvom EBA. Postup vzájomného informovania by nemal nahrádzať dvojstrannú spoluprácu. Príslušné orgány hostiteľského členského štátu by vždy mali mať možnosť v prípade núdze z vlastného podnetu alebo na podnet príslušných orgánov domovského členského štátu overiť, či činnosť úverovej inštitúcie založenej na ich území je v súlade s príslušnými zákonmi a zásadami riadnych administratívnych a účtovných postupov a náležitej vnútornej kontroly. (29) Je vhodné umožniť výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánmi alebo subjektmi, ktoré na základe svojej funkcie pomáhajú upevňovať stabilitu finančného systému. V snahe zachovať dôvernosť poskytovaných informácií by mal byť zoznam adresátov prísne obmedzený. (30) Určité správanie, ako napríklad podvody alebo obchodovanie s využitím dôverných informácií môže narušiť stabilitu a integritu finančného systému. Je nevyhnutné určiť podmienky, za ktorých sa v takýchto prípadoch výmena informácií povoľuje. (31) Ak je stanovené, že informácie sa môžu zverejňovať len s výslovným súhlasom príslušných orgánov, príslušné orgány by mali mať možnosť podmieniť svoj súhlas splnením prísnych podmienok. (32) Mali by sa takisto povoliť výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi a centrálnymi bankami a inými orgánmi s podobnou funkciou v ich postavení menových orgánov, a ak je to potrebné z dôvodov prudenciálneho dohľadu, prevencie a riešenia krízových situácií zlyhávajúcich inštitúcií a ich ozdravovania, a ak je to relevantné, v krízových situáciách aj s inými orgánmi verejnej moci a útvarmi ústrednej vlády zodpovednými za vypracovanie právnych predpisov týkajúcich sa dohľadu nad úverovými inštitúciami, finančnými inštitúciami, investičnými službami a poisťovňami a s orgánmi verejnej moci zodpovednými za dohľad nad platobnými systémami. (33) Na účel upevnenia prudenciálneho dohľadu nad inštitúciami a na ochranu klientov inštitúcií by mali byť audítori povinní urýchlene oznámiť príslušným orgánom určité skutočnosti, o ktorých sa dozvedeli pri plnení svojich povinností a ktoré môžu mať vážny vplyv na finančnú situáciu alebo administratívnu a účtovnú organizáciu inštitúcie. Z toho istého dôvodu by členské štáty mali takisto stanoviť, že táto povinnosť platí za každých okolností, keď audítor takéto skutočnosti zistí pri plnení svojich úloh v podniku, ktorý je úzko prepojený s inštitúciou. Povinnosť audítorov oznamovať v prípade potreby príslušným orgánom určité skutočnosti a rozhodnutia týkajúce sa inštitúcie, ktoré zistia pri plnení svojich úloh v nefinančnom podniku, by sama osebe nemala meniť povahu ich úloh v tomto podniku ani spôsob, akým by svoje úlohy v tomto podniku mali vykonávať. (34) Cieľom tejto smernice a nariadenia č. (EÚ) 575/2013 je zabezpečiť platobnú schopnosť inštitúcií. Ak kríza vznikne bez ohľadu na požiadavky platobnej schopnosti, je potrebné zabezpečiť, aby sa krízová situácia inštitúcií vyriešila usporiadaným spôsobom, aby sa obmedzil negatívny vplyv na reálne hospodárstvo a vyhlo sa potrebe zapojiť daňovníkov. Na tento účel by EBA, kým nedôjde k ďalšej koordinácii na úrovni Únie, mala v súlade s nariadením o EBA posudzovať a koordinovať iniciatívy v súlade s nariadením (EÚ) č. 1093/2010 týkajúce sa plánov na obnovu a na riešenie krízových situácií s cieľom podporovať zbližovanie v uvedenej oblasti. Preto by EBA mala byť vopred v plnom rozsahu informovaná o organizácii zasadnutí o plánoch na obnovu a na riešenie krízových situácií a mala by mať oprávnenie zúčastniť sa takýchto stretnutí. Orgány niektorých členských štátov už zaviedli povinnosť pre inštitúcie a orgány vypracovať plány na obnovu a na riešenie krízových situácií. Je preto vhodné, aby sa od inštitúcií vyžadovalo, aby v tomto ohľade spolupracovali s orgánmi. Keď sa navrhuje plán na obnovu alebo na riešenie krízových situácií, mala by EBA v súlade s nariadením (EÚ) č. 1093/2010 aktívne prispieť k vypracúvaniu a koordinácii účinných a jednotných plánov na obnovu a na riešenie krízových situácií. Prioritou by malo byť, ak takéto plány systematicky zahŕňajú dôležité inštitúcie. (35) S cieľom zaistiť, aby inštitúcie, osoby účinne kontrolujúce činnosť inštitúcie a členovia riadiacich orgánov inštitúcie dodržiavali povinnosti vyplývajúce z tejto smernice a z nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a s cieľom zaistiť podobné zaobchádzanie v rámci Únie, by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby stanovili správne sankcie a iné správne opatrenia, ktoré sú účinné, primerané a odradzujúce. Z toho dôvodu by správne sankcie a iné správne opatrenia stanovené členskými štátmi mali spĺňať určité základné požiadavky, čo sa týka postihovaných subjektov, kritérií, ktoré sa majú zohľadniť pri ich uplatňovaní, ich uverejňovaní, kľúčových právomocí ukladať sankcie a úrovní správnych peňažných sankcií. (36) Príslušné orgány by mali mať najmä právomoc ukladať správne peňažné sankcie dosť vysoké na to, aby vyvážili výhody, ktoré možno očakávať, a aby boli dostatočne odrádzajúce aj pre väčšie inštitúcie a ich manažérov. (37) S cieľom zaistiť dôsledné uplatňovanie správnych sankcií alebo iných opatrení vo všetkých členských štátoch by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri určovaní typu správnych sankcií alebo iných opatrení a výšky správnych peňažných sankcií zaistili, že príslušné orgány vezmú do úvahy všetky relevantné okolnosti. (38) S cieľom zaistiť, aby uvedené správne sankcie mali odradzujúci účinok, mali by sa štandardne uverejňovať s výnimkou určitých riadne vymedzených okolností. (39) Na účely posúdenia dobrej povesti riaditeľov a členov riadiaceho orgánu je potrebný účinný systém na výmenu informácií, v ktorom by EBA pod podmienkou dodržania služobného tajomstva a splnenia požiadaviek na ochranu údaju mala byť oprávnená udržiavať centrálnu databázu obsahujúcu podrobnosti o správnych sankciách vrátane stavu odvolania sa proti nim, do ktorej by mali prístup len príslušné orgány. V každom prípade by sa informácie o odsúdeniach za trestnú činnosť mali vymieňať v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2009/315/SVV ( 7 ) a rozhodnutím 2009/316/SVV ( 8 ), ako boli transponované do vnútroštátneho práva a s inými príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva. (40) Na účel zistenia možných porušení vnútroštátnych ustanovení transponujúcich túto smernicu a nariadenie (EÚ) č. 575/2013 by príslušné orgány mali mať potrebné vyšetrovacie právomoci a mali by vytvoriť účinné mechanizmy na nabádanie k ohlasovaniu potenciálnych alebo skutočných porušení. Týmito mechanizmami by nemali byť dotknuté práva na obhajobu každého, kto bol obvinený. (41) Táto smernica by mala ustanoviť správne sankcie a iné správne opatrenia, aby zabezpečila čo najširší rozsah na akciu po spáchaní porušenia a aby sa zabránilo ďalším porušeniam bez ohľadu na to, či sú podľa vnútroštátneho práva klasifikované ako správna sankcia alebo iné správne opatrenie. Členské štáty by mali mať možnosť ustanoviť okrem sankcií uvedených v tejto smernici ďalšie sankcie a ustanoviť vyššie úrovne správnych peňažných sankcií, ako sú úrovne stanovené v tejto smernici. (42) Touto smernicou by nemali byť dotknuté žiadne ustanovenia v právnych predpisoch členských štátov týkajúce sa trestnoprávnych sankcií. (43) Členské štáty by mali zaistiť, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti mali interný kapitál, ktorý je vzhľadom na riziká, ktorým sú alebo môžu byť vystavené, primeraný, pokiaľ ide o množstvo, kvalitu a rozdelenie. V následnosti by členské štáty mali zaistiť, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti mali politiky a postupy na hodnotenie a udržiavanie primeranosti svojho interného kapitálu. (44) Príslušné orgány by mali mať právomoc zabezpečiť, aby mali inštitúcie dobrú organizáciu a primerané vlastné zdroje so zreteľom na riziká, ktorým tieto inštitúcie sú alebo môžu byť vystavené. (45) S cieľom zabezpečiť, aby inštitúcie pôsobiace v niekoľkých členských štátoch neboli nerovnomerne zaťažené v dôsledku pretrvávajúcej zodpovednosti jednotlivých orgánov jednotlivých členských štátov za udeľovanie povolení a dohľad, je nevyhnutné podstatne posilniť spoluprácu medzi zodpovednými orgánmi. EBA by mala takúto spoluprácu uľahčovať a posilňovať. (46) S cieľom zaistiť komplexnú trhovú disciplínu v rámci Únie je vhodné, aby príslušné orgány zverejňovali informácie týkajúce sa vykonávania činností úverových inštitúcií a investičných spoločností. Takéto informácie by mali byť dostatočné, aby bolo možné porovnať prístupy, ktoré prijali rôzne príslušné orgány členských štátov, a mali by dopĺňať požiadavky, ktoré sú uvedené v nariadení (EÚ) č. 575/2013 v súvislosti so zverejňovaním technických informácií inštitúciami. (47) Dohľad na konsolidovanom základe nad inštitúciami sa zameriava na ochranu záujmov vkladateľov a investorov inštitúcií a na zabezpečenie stability finančného systému. Aby mohol byť dohľad na konsolidovanom základe účinný, mal by sa uplatňovať na všetky bankové skupiny vrátane tých, ktorých materské spoločnosti nie sú úverovými inštitúciami alebo investičnými spoločnosťami. Členské štáty by mali príslušným orgánom poskytnúť potrebné právne nástroje, aby im umožnili tento dohľad vykonávať. (48) V prípade skupín s diverzifikovanými činnosťami, kde materské spoločnosti kontrolujú najmenej jednu dcérsku spoločnosť, by príslušné orgány mali mať možnosť posúdiť finančnú situáciu každej úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti v tejto skupine. Príslušné orgány by mali mať prinajmenšom prostriedky na získanie informácií od všetkých podnikov v skupine potrebných na výkon svojej funkcie. V súvislosti so skupinami podnikov, ktoré vykonávajú celú škálu finančných činností, by sa mala ustanoviť spolupráca medzi orgánmi zodpovednými za dohľad nad rôznymi finančnými sektormi. (49) Členské štáty by mali mať možnosť zamietnuť alebo odňať povolenie úverovej inštitúcie v prípade určitých skupinových štruktúr, ktoré považujú za nevhodné na výkon bankových činností, pretože nad týmito štruktúrami nemôže byť vykonávaný účinný dohľad. V tejto súvislosti by príslušné orgány mali mať potrebné právomoci na zabezpečenie zdravého a obozretného riadenia úverových inštitúcií. S cieľom zabezpečiť udržateľnú a rozmanitú bankovú kultúru Únie, ktorá prednostne slúži záujmom občanov Únie, by sa mali povzbudzovať bankové činnosti malých rozmerov, ako sú napríklad bankové činnosti úverových združení (Credit Unions) a družstevných bánk. (50) V mandátoch príslušných orgánov by sa mala primerane zohľadniť dimenzia Únie. Príslušné orgány by mali preto náležite zvažovať vplyv svojich rozhodnutí nielen na stabilitu finančného systému v ich jurisdikcii, ale aj vo všetkých ostatných dotknutých členských štátoch. S prihliadnutím na vnútroštátne právne predpisy by táto zásada mala slúžiť na podporu finančnej stability v rámci Únie a nemala by príslušné orgány právne zaväzovať k dosiahnutiu konkrétneho výsledku. (51) Finančnou krízou sa preukázali vzťahy medzi bankovým sektorom a takzvaným „tieňovým bankovníctvom“. Niektoré tieňové bankovníctva užitočne udržiavajú riziká oddelené od bankového sektora, a tak od potenciálneho negatívneho dosahu na daňovníkov a systémového dosahu. Dokonalejšie pochopenie operácií tieňového bankovníctva a ich prepojení so subjektmi finančného sektora a prísnejšia regulácia na zabezpečenie transparentnosti, zníženie systémového rizika a odstránenie akýchkoľvek neprípustných postupov sú dôležitou súčasťou stability finančného systému. Niečo z toho sa dá zabezpečiť podávaním ďalších správ zo strany inštitúcií, ale je potrebná aj nová špecifická regulácia. (52) Zvýšená transparentnosť, pokiaľ ide o činnosti inštitúcií, a najmä vytvorený zisk, zaplatené dane a získané dotácie, je nevyhnutná na obnovenie dôvery občanov Únie vo finančný sektor. Na povinné predkladanie správ v tejto oblasti sa tak môže hľadieť ako na dôležitý prvok spoločenskej zodpovednosti inštitúcií voči zainteresovaným stranám a spoločnosti. (53) Nedostatky v správe a riadení viacerých inštitúcií prispeli k nadmernému a neobozretnému riskovaniu v bankovom sektore, čo viedlo k zlyhaniu jednotlivých inštitúcií a k systémovým problémom v členských štátoch a na globálnej úrovni. Veľmi všeobecné ustanovenia týkajúce sa správy a riadenia inštitúcií a nezáväzná povaha podstatnej časti rámca správy a riadenia spoločností založeného v zásade na dobrovoľných kódexoch správania neuľahčila dostatočne účinné uplatňovanie riadnych postupov dobrej správy a riadenia spoločností zo strany inštitúcií. V niektorých prípadoch neexistencia účinného systému kontroly a protiváh v rámci inštitúcií vyústila do nedostatočne účinného dohľadu nad rozhodovaním riadiacich orgánov, čím sa ešte posilnili krátkodobé a nadmerne rizikové stratégie riadenia. Nejasná úloha príslušných orgánov pri dohliadaní nad systémami správy a riadenia inštitúcií neumožňovala dostatočný dohľad nad účinnosťou postupov internej správy a riadenia. (54) S cieľom riešiť prípadný škodlivý vplyv zle navrhnutých mechanizmov správy a riadenia spoločností na riadne riadenie rizík by členské štáty mali zaviesť zásady a normy na zaistenie účinného dohľadu riadiacim orgánom, podporovať správnu kultúru rizika na všetkých úrovniach úverových inštitúcií a investičných spoločností a umožniť príslušným orgánom, aby sledovali primeranosť mechanizmov interného riadenia. Tieto zásady a normy by sa mali uplatňovať pri zohľadnení povahy, rozsahu a zložitosti činností inštitúcií. Členské štáty by mali mať možnosť uložiť aj ďalšie zásady a normy správy a riadenia spoločností okrem tých, ktoré sa uvádzajú v tejto smernici. (55) V jednotlivých členských štátoch sa používajú rôzne štruktúry správy a riadenia. Vo väčšine prípadov sa používa monistická alebo dualistická štruktúra správy a riadenia. Vymedzenia použité v smernici majú za cieľ zahrnúť všetky existujúce štruktúry bez toho, aby sa nimi presadzovala akákoľvek konkrétna štruktúra. Sú výlučne funkčné na účely stanovenia pravidiel zameraných na určitý výsledok bez ohľadu na vnútroštátne právo obchodných spoločností uplatniteľné na nejakú inštitúciu v jednotlivých členských štátoch. Vymedzenia by preto nemali zasahovať do všeobecného rozdelenia právomocí v súlade s vnútroštátnym právom obchodných spoločností. (56) Riadiaci orgán by sa mal chápať tak, že má výkonné funkcie a funkcie dohľadu. Právomoc a štruktúra riadiacich orgánov je v jednotlivých členských štátoch je rozdielna. V členských štátoch, v ktorých majú riadiace orgány jednostupňovú štruktúru, rada zvyčajne vykonáva riadiace úlohy a úlohy dohľadu. V členských štátoch s dvojstupňovým systémom vykonáva funkciu dohľadu samostatná dozorná rada, ktorá nemá výkonné funkcie, a výkonnú funkciu vykonáva samostatná riadiaca rada, ktorá je zodpovedná za každodenné riadenie podniku. Samostatné úlohy sú zodpovedajúcim spôsobom pridelené rôznym jednotkám v rámci riadiaceho orgánu. (57) Úloha nevýkonných členov riadiaceho orgánu v rámci inštitúcie by mala zahŕňať konštruktívne kritické posudzovanie stratégie inštitúcie, ktorým prispievajú k jej rozvoju, skúmanie výsledkov manažmentu pri dosahovaní dohodnutých cieľov, ubezpečovanie sa, že finančné informácie sú presné a že finančné kontroly a systémy riadenia rizík sú dôkladné a obhájiteľné, skúmanie návrhu a vykonávania politiky inštitúcie v oblasti odmeňovania a poskytovanie objektívnych názorov na zdroje, vymenovania a normy správania. (58) S cieľom účinne monitorovať činnosti a rozhodnutia vedenia by riadiaci orgán inštitúcie mal venovať dostatočný čas umožňujúci vykonávanie svojich funkcií a zvládnutie pochopenia činnosti inštitúcie, jej hlavných vystavení riziku, ako aj dôsledkov činnosti a stratégie v oblasti rizika. Súčasné spájanie príliš vysokého počtu riadiacich funkcií by členovi riadiaceho orgánu bránilo venovať primeraný čas výkonu tejto úlohy dohľadu. Preto je potrebné obmedziť počet mandátov, ktoré môže vykonávať člen riadiaceho orgánu inštitúcie súčasne v rôznych subjektoch. Riadiace funkcie v organizáciách, ktoré sledujú prevažne iné ako komerčné ciele, ako sú napríklad neziskové alebo charitatívne organizácie, by sa však pri uplatňovaní uvedeného obmedzenia nemali brať do úvahy. (59) Pri vymenovávaní členov riadiaceho orgánu by akcionári alebo spoločníci inštitúcie mali zvážiť, či kandidáti majú vedomosti, kvalifikáciu a zručnosti potrebné na zabezpečenie riadneho a obozretného riadenia inštitúcie. Tieto zásady by sa vo vzťahu k členom riadiaceho orgánu mali uplatňovať a odrážať v transparentných a otvorených postupoch vymenovania. (60) Nedostatočné sledovanie rozhodnutí manažmentu riadiacimi orgánmi je čiastočne spôsobené fenoménom skupinového myslenia. Jednou z príčin tohto javu je okrem iného nedostatočná rozmanitosť zloženia riadiacich orgánov. Riadiace orgány inštitúcií by preto mali byť dostatočne rozmanité, pokiaľ ide o vek, pohlavie, geografický pôvod a vzdelanie a profesionálnu prax, aby predstavovali rôzne pohľady a skúsenosti a uľahčili tak nezávislé názory a kritické myslenie. Pri zaistení primeraného zastúpenia populácie má osobitný význam rodová rovnováha. Predovšetkým, inštitúcie, ktoré nedosahujú limit pre zastúpenie nedostatočne zastúpeného pohlavia, by mali ako prioritnú záležitosť prijať vhodné opatrenia. Za pozitívny spôsob posilnenia rozmanitosti by sa mohlo považovať aj zastúpenie zamestnancov v riadiacich orgánoch, ktorým by sa tiež doplnil kľúčový pohľad a skutočné znalosti vnútorného fungovania inštitúcií. Rôznorodejšie riadiace orgány by mali účinnejšie monitorovať riadenie, a tým prispievať k zlepšenému dohľadu nad rizikom a k odolnosti inštitúcií. Jedným z kritérií zloženia riadiaceho orgánu by preto mala byť rôznorodosť. Otázka rôznorodosti by sa zo všeobecnejšieho hľadiska mala riešiť aj v rámci politiky prijímania zamestnancov inštitúcie. Takáto politika by mala napríklad nabádať inštitúcie k tomu, aby vyberali kandidátov z užšieho zoznamu zahŕňajúceho obe pohlavia. (61) S cieľom posilniť súlad s právnymi predpismi a správu a riadenie spoločností by členské štáty mali stanoviť účinné a spoľahlivé mechanizmy na podnecovanie k podávaniu správ príslušným orgánom o potenciálnych alebo skutočných porušeniach vnútroštátnych ustanovení transponujúcich túto smernicu a nariadenie (EÚ) č. 575/2013. Zamestnanci, ktorí nahlásia porušenia ustanovení spáchané v rámci ich vlastných inštitúcií, by mali byť plne chránení. (62) Politiky odmeňovania, ktoré podporujú nadmerne rizikové správanie, môžu poškodzovať riadne a účinné riadenie rizík úverových inštitúcií a investičných spoločností. Členovia skupiny G20 sa zaviazali uplatňovať zásady Rady pre finančnú stabilitu (FSB – Financial Stability Board) pre riadne postupy odmeňovania a vykonávacie normy, ktorými sa rieši prípadný škodlivý vplyv zle navrhnutých štruktúr odmeňovania na riadne riadenie rizík a kontrolu rizikového správania fyzických osôb. Cieľom tejto smernice je implementácia medzinárodných zásad a noriem na úrovni Únie zavedením výslovnej povinnosti úverových inštitúcií a investičných spoločností zaviesť a udržiavať v prípade kategórií zamestnancov, ktorých profesionálne aktivity majú významný vplyv na rizikový profil úverových inštitúcií a investičných spoločností, také politiky a postupy odmeňovania, ktoré sú v súlade s účinným riadením rizík. (63) S cieľom zaistiť, aby inštitúcie mali zavedené riadne politiky odmeňovania, je vhodné špecifikovať jasné zásady týkajúce sa správy a riadenia a jasné zásady týkajúce sa štruktúry politík odmeňovania. Politiky odmeňovania by mali byť najmä v súlade s ochotou úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti podstupovať riziká, ako aj jej hodnotami a dlhodobými záujmami. Na tento účel by sa posudzovanie výkonnostnej zložky odmeňovania malo zakladať na dlhodobých výsledkoch a mali by sa v ňom zohľadňovať súčasné a budúce riziká, ktoré sú s týmito výsledkami spojené. (64) Pri zvažovaní politiky pohyblivého odmeňovania by sa mal robiť rozdiel medzi pevnou zložkou odmeny, ktorá zahŕňa platby, pomerné pravidelné príspevky na dôchodkové zabezpečenie alebo výhody (ak sa takéto výhody poskytujú bez ohľadu na akékoľvek výkonnostné kritérium) a pohyblivou zložkou odmeny, ktorá zahŕňa dodatočné platby alebo výhody v závislosti od výkonu, alebo vo výnimočných situáciách iné zmluvné prvky s výnimkou tých, ktoré sú súčasťou bežných zamestnaneckých balíkov (ako napríklad zdravotná starostlivosť, služby starostlivosti o deti alebo pomerné pravidelné príspevky na dôchodkové zabezpečenie. Zahrnuté by mali byť peňažné i nepeňažné výhody. (65) V každom prípade s cieľom vyhnúť sa prijímaniu nadmerného rizika by sa mal stanoviť maximálny pomer medzi pevnou a pohyblivou zložkou celkového odmeňovania. V tejto súvislosti je namieste, aby sa pre akcionárov, vlastníkov alebo spoločníkov inštitúcií vytvorila určitá úloha. Členské štáty by mali mať možnosť, pokiaľ ide o vzťah medzi pevnou a pohyblivou zložkou celkového odmeňovania, stanoviť prísnejšie požiadavky. S cieľom podporiť používanie kapitálových alebo dlhových nástrojov, ktorých nárok na vyplatenie ako pohyblivej zložky odmeny spadá pod režim dlhodobého odkladu splatnosti, by členské štáty mali mať možnosť v určitých lehotách umožniť inštitúciám uplatňovať pomyselnú diskontnú sadzbu pri výpočte hodnoty týchto nástrojov na účely uplatňovania maximálneho pomeru. Členské štáty by však nemali mať povinnosť poskytovať túto facilitu a mali by mať možnosť stanoviť ju s cieľom uplatniť nižší maximálny percentuálny podiel celkovej pohyblivej odmeny, ako sa ustanovuje v tejto smernici. V záujme harmonizovaného a uceleného prístupu zaručujúceho rovnaké podmienky na vnútornom trhu by EBA mala vydať vhodné usmernenie týkajúce sa uplatniteľnej pomyselnej diskontnej sadzbe, ktorá sa má použiť. (66) S cieľom zabezpečiť, aby sa koncepcia politík odmeňovania začlenila do riadenia rizík inštitúcie, riadiaci orgán by mal prijať a pravidelne prehodnocovať uplatňované politiky odmeňovania. Do ustanovení tejto smernice o odmeňovaní by sa mali proporcionálne premietnuť rozdiely medzi rôznymi typmi inštitúcií zohľadňujúc ich veľkosť, vnútornú organizáciu a povahu, rozsah a zložitosť ich činností. Predovšetkým pre určité typy investičných spoločností by nemuselo byť primerané vyžadovať dodržiavanie týchto zásad. (67) V snahe chrániť a posilňovať finančnú stabilitu v rámci Únie a riešiť akékoľvek možné obchádzanie požiadaviek stanovených v tejto smernici by mali príslušné orgány zabezpečiť, aby zásady a pravidlá odmeňovania uplatňovali inštitúcie na konsolidovanom základe, t. j. na úrovni skupiny, na úrovni materských spoločností a na úrovni dcérskych spoločností vrátane pobočiek a dcérskych spoločností zriadených v tretích krajinách. (68) Keďže zle navrhnuté politiky odmeňovania a motivačné schémy môžu do neprijateľnej miery zvýšiť riziká, ktorým sú úverové inštitúcie a investičné spoločnosti vystavené, mali by sa podniknúť okamžité nápravné kroky a v prípade potreby prijať primerané nápravné opatrenia. V nadväznosti na to je vhodné zabezpečiť, aby príslušné orgány mali právomoci ukladať príslušným inštitúciám kvalitatívne alebo kvantitatívne opatrenia, ktoré sú navrhnuté na riešenie problémov, ktoré sa zistili v súvislosti s politikami odmeňovania v rámci postupu dohľadu. (69) Ustanovenia o odmeňovaní by sa mali uplatňovať bez toho, aby tým bolo dotknuté plné uplatňovanie základných práv zaručených článkom 153 ods. 5 ZFEÚ, všeobecné zásady vnútroštátneho zmluvného a pracovného práva, práva Únie a vnútroštátneho práva týkajúce sa práv a účasti akcionárov a všeobecné povinnosti riadiacich orgánov dotknutej inštitúcie, ako aj prípadné práva sociálnych partnerov na uzatváranie a presadzovanie kolektívnych dohôd, a to v súlade s vnútroštátnym právom a zvyklosťami. (70) Požiadavky vlastných zdrojov v súvislosti s úverovým rizikom a trhovým rizikom by sa mali zakladať na externých úverových ratingoch len v nevyhnutnom rozsahu. Ak je úverové riziko podstatné, inštitúcie by sa mali preto všeobecne usilovať o zavádzanie prístupov založených na interných ratingoch alebo interných modeloch. Štandardizované prístupy, ktoré sa spoliehajú na externé úverové ratingy, by sa však mohli používať v prípadoch, keď je úverové riziko menej podstatné, čo zvyčajne nastáva v prípade menej sofistikovaných inštitúcií, v prípade tried s nepodstatnou expozíciou alebo v situáciách, keď by uplatnenie interných prístupov bolo nadmerne zaťažujúce. (71) Smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES sú jedným z pilierov, na ktorých bolo založené nadmerné spoliehanie sa na externé ratingy. Táto smernica by mala zohľadniť závery skupiny G20 a zásady FSB týkajúce sa nadmerného spoliehania sa na externé úverové ratingy. Preto by sa inštitúcie mali povzbudzovať k tomu, aby skôr ako externé úverové ratingy používali interné ratingy, a to aj na účely výpočtu požiadaviek vlastných zdrojov. (72) Nadmerné spoliehanie sa na externé úverové ratingy by sa malo obmedziť a všetky automatické účinky vyplývajúce z ratingov by sa mali postupne odstrániť. V nariadení by sa preto malo od inštitúcií vyžadovať, aby zaviedli spoľahlivé kritériá poskytovania úverov a postupy rozhodovania o úveroch. Inštitúcie by mali mať možnosť používať externé úverové ratingy ako jeden z niekoľkých faktorov v tomto procese, ale nemali by sa spoliehať výlučne alebo mechanicky na externé úverové ratingy. (73) Uznanie ratingovej agentúry za externú ratingovú agentúru (ECAI) by nemalo zväčšiť uzavretosť trhu, ktorému už dominujú tri spoločnosti. EBA, centrálne banky členských štátov a ECB by mali umožniť uznanie viacerých ratingových agentúr za ECAI ako spôsob otvárania trhu iným spoločnostiam bez toho, aby sa daný postup zjednodušoval alebo aby sa znižovala jeho náročnosť. (74) Vzhľadom na širokú škálu prístupov, ktoré prijali inštitúcie využívajúce prístupy interného modelovania, je dôležité, aby príslušné orgány a EBA mali jasný prehľad o rozsahu hodnôt pre rizikovo vážené aktíva a požiadavky vlastných zdrojov, ktoré v rámci takýchto prístupov vznikajú pre podobné expozície. Na tento účel by sa malo od inštitúcií vyžadovať, aby poskytli príslušným orgánom výsledky interných modelov uplatnených na referenčné portfóliá, ktoré vypracovala EBA a ktoré zahŕňajú širokú škálu expozícií. Na základe získaných informácií by príslušné orgány mali prijať vhodné kroky na zabezpečenie toho, aby podobnosti alebo rozdiely vo výsledkoch pre rovnakú expozíciu bolo možné odôvodniť z hľadiska vzniknutých rizík. Všeobecnejšie by príslušné orgány a EBA mali zabezpečiť, aby voľba medzi prístupom interného modelovania a štandardizovaným prístupom neviedla k podhodnoteniu požiadaviek vlastných zdrojov. I keď je náročnejšie prideliť požiadavky vlastných zdrojov v súvislosti s operačným rizikom na individuálnej úrovni rizika, a je preto vhodné vylúčiť túto kategóriu rizika z procesu referenčného porovnávania, príslušné orgány by napriek tomu mali byť informované o vývoji v prístupoch interného modelovania k operačnému riziku, aby mohli monitorovať škálu používaných postupov a zlepšovať prístupy dohľadu. (75) Mal by sa podporovať rozvoj poskytovania úverov založeného na vzťahu, pri ktorom sa informácie získané vďaka dlhodobému obchodnému vzťahu s klientmi využívajú na zabezpečenie kvalitnejšej náležitej starostlivosti a posúdenia rizík, ako je možné zabezpečiť iba zo štandardizovaných informácií a úverových hodnotení. (76) So zreteľom na dohľad nad likviditou by zodpovednosť mali niesť domovské členské štáty ihneď, ako sa začnú uplatňovať podrobné kritériá požiadavky týkajúcej sa krytia likvidity. Z toho dôvodu je potrebné dosiahnuť koordináciu dohľadu v tejto oblasti, aby sa dovtedy zaviedol dohľad vykonávaný domovským členským štátom. S cieľom zaistiť účinný dohľad by mali príslušné orgány domovského a hostiteľského členského štátu ďalej spolupracovať v oblasti likvidity. (77) V prípade, že skupinové likvidné aktíva v jednej inštitúcii budú v stresových situáciách spĺňať potreby likvidity iného člena tejto skupiny, príslušné orgány by mali mať možnosť inštitúciu oslobodiť od požiadaviek týkajúcich sa krytia likvidity a namiesto toho uplatniť tieto požiadavky na konsolidovanom základe. (78) Opatreniami prijatými na základe tejto smernice nie sú dotknuté opatrenia prijaté v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES zo 4. apríla 2001 o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií ( 9 ). Opatrenia dohľadu by nemali viesť k diskriminácii veriteľov pochádzajúcich z rôznych členských štátov. (79) V súvislosti s finančnou krízou a procyklickými mechanizmami, ktoré prispeli k jej vzniku a zhoršili jej účinok, FSB, Bazilejský výbor pre bankový dohľad (BCBS) a skupina G20 stanovili odporúčania na zmiernenie procyklických účinkov finančnej regulácie. V decembri 2010 BCBS vydal nové globálne regulačné predpisy týkajúce sa kapitálovej primeranosti bánk (pravidlá Bazilej III) vrátane pravidiel, ktorými sa vyžaduje udržiavanie vankúša na zachovanie kapitálu a proticyklického kapitálového vankúša. (80) Preto je vhodné požadovať, aby inštitúcie okrem požiadaviek na vlastné zdroje držali vankúš na zachovanie kapitálu a proticyklický kapitálový vankúš, aby sa zaistilo, že inštitúcie nahromadia počas období hospodárskeho rastu dostatočnú kapitálovú základňu na absorbovanie strát v stresových obdobiach. Proticyklický kapitálový vankúš by sa vytvoril, keď sa usúdi, že úhrnný rast úverovej činnosti a iných tried aktív s výrazným vplyvom na rizikový profil takýchto úverových inštitúcií a investičných spoločností súvisí s vytváraním systémového rizika, a čerpal by sa počas stresových období. (81) S cieľom zaistiť, aby proticyklické kapitálové vankúše vhodne odrážali riziko nadmerného nárastu úverov v bankovom sektore, úverové inštitúcie a investičné spoločnosti by mali vypočítať vlastné inštitucionálne vankúše ako vážený priemer mier proticyklického vankúša, ktoré sa uplatňujú na krajiny, v ktorých sa nachádzajú ich expozície voči kreditným rizikám. Každý členský štát by mal preto určiť orgán zodpovedný za štvrťročné určovanie úrovne proticyklického vankúša na expozície, ktoré sa nachádzajú v tomto členskom štáte. V tejto miere vankúša by sa mal zohľadňovať rast úverových úrovní a zmeny pomeru úverov k HDP v danom členskom štáte a akékoľvek iné premenné relevantné v súvislosti s rizikami v oblasti stability finančného systému. (82) V snahe podporiť medzinárodný súlad pri určovaní mier proticyklických vankúšov BCBS vypracoval metodiku na základe pomeru úveru a HDP. Mala by slúžiť ako spoločný východiskový bod pre rozhodnutia príslušných vnútroštátnych orgánov o mierach vankúšov, nemala by však spôsobiť automatické stanovovanie vankúša, ani zaväzovať určený orgán. Miera vankúša by mala zmysluplným spôsobom odrážať úverový cyklus a riziká, ktoré vyplývajú z nadmerného nárastu úverov v členskom štáte, a náležite by sa v nej mali zohľadniť osobitnosti národného hospodárstva. (83) Obmedzenia pohyblivej odmeny sú dôležitým prvkom pri zabezpečovaní toho, aby úverové inštitúcie a investičné spoločnosti obnovili výšku svojho kapitálu, keď pôsobia v rámci vankúša. Úverové inštitúcie a investičné spoločnosti už podliehajú zásade, že odmeny a dobrovoľné platby pohyblivej odmeny tým kategóriám zamestnancov, ktorých odborné činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, musia byť udržateľné so zreteľom na finančnú situáciu inštitúcie. S cieľom zabezpečiť, aby inštitúcia obnovila výšku svojich vlastných zdrojov včas, je vhodné zosúladiť prisúdenie pohyblivej odmeny a dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia so ziskovou situáciou inštitúcie počas akéhokoľvek obdobia, v ktorom nie je dodržaná požiadavka na kombinovaný vankúš pri zohľadnení dlhodobého zdravia inštitúcie. (84) Inštitúcie by mali riešiť a kontrolovať všetky riziká koncentrácie prostredníctvom písomne podložených politík a postupov. Vzhľadom na povahu expozícií verejného sektora, ako aj ich veľkosť a problémy pri kalibrácii požiadaviek vlastných zdrojov je kontrolovanie rizík koncentrácie účinnejšie ako určovanie rizikovej váhy týchto expozícií. Komisia by mala vo vhodnom čase predložiť Európskemu parlament a Radu správu o všetkých želateľných zmenách v prudenciálnom zaobchádzaní s rizikom koncentrácie. (85) Členské štáty by mali mať možnosť vyžadovať od určitých inštitúcií, aby okrem vankúša na zachovanie kapitálu a proticyklického kapitálového vankúša držali vankúš na krytie systémového rizika s cieľom predchádzať dlhodobým necyklickým systémovým alebo makroprudenciálnym rizikám, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie (EÚ) č. 575/2013, a zmierňovať tieto riziká, ktorými sa rozumie riziko narušenia finančného systému s možnými závažnými negatívnymi dôsledkami pre finančný systém a reálnu ekonomiku v konkrétnom členskom štáte. Miera vankúša na krytie systémového rizika by sa mala vzťahovať na všetky inštitúcie alebo na jednu či viac podskupín týchto inštitúcií, ktorými sa rozumejú inštitúcie, ktoré vykazujú podobné rizikové profily vo svojich podnikateľských činnostiach. (86) S cieľom zabezpečiť jednotný makroprudenciálny dohľad v rámci Únie je vhodné, aby Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB – European Systemic Risk Board) vypracoval zásady prispôsobené hospodárstvu Únie a bol zodpovedný za monitorovanie ich uplatňovania. Touto smernicou by sa nemalo zabrániť ESRB prijímať akékoľvek opatrenia, ktoré považuje za potrebné podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká ( 10 ). (87) Členské štáty by mali mať možnosť uznať mieru vankúša na krytie systémového rizika stanovenú iným členským štátom a uplatniť túto mieru vankúša na inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, v prípade expozícií umiestnených v členskom štáte, ktorý mieru vankúša stanovil. Členský štát, ktorý mieru vankúša stanovil, by mal mať zároveň možnosť požiadať ESRB, aby vydal odporúčanie, ako sa uvádza v článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010, určené jednému alebo viacerým členským štátom, ktoré môžu uznať mieru vankúša na krytie systémového rizika, v ktorom sa odporučí, aby tak učinili. Na takéto odporúčanie sa vzťahuje pravidlo „dodržiavaj alebo vysvetli“ uvedené v článku 3 ods. 2 a v článku 17 uvedeného nariadenia. (88) Je vhodné, aby rozhodnutia členských štátov o mierach proticyklického vankúša boli koordinované v čo najväčšej možnej miere. V tejto súvislosti by ESRB na požiadanie príslušných alebo určených orgánov mohol medzi týmito orgánmi uľahčiť diskusie o stanovovaní navrhnutých mier vankúša vrátane príslušných premenných. (89) Ak úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť nesplní v plnom rozsahu požiadavky týkajúce sa kombinovaného vankúša, mali by sa na ňu uplatniť opatrenia určené na zaistenie toho, aby včas obnovila svoje úrovne vlastných zdrojov. Na zachovanie kapitálu je vhodné uložiť primerané obmedzenia týkajúce sa dobrovoľných rozdelení ziskov vrátane výplat dividend a výplat pohyblivej odmeny. Aby sa zaistilo, že tieto inštitúcie alebo spoločnosti majú dôveryhodnú stratégiu na obnovu úrovní vlastných zdrojov, malo by sa od nich požadovať, aby vypracovali plán na zachovanie kapitálu, v ktorom sa určí, ako sa budú uplatňovať obmedzenia týkajúce sa rozdelení, a ostatné opatrenia, ktoré inštitúcia alebo spoločnosť plánuje prijať v záujme zaistenia úplného dodržiavania požiadaviek týkajúcich sa vankúšov, a aby sa na tomto pláne dohodli s príslušnými orgánmi. (90) Od orgánov sa očakáva, že pre globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) uložia prísnejšie požiadavky na vlastné zdroje v snahe vyvážiť vyššie riziko, ktoré G-SII predstavujú pre finančný systém, a prípadný vplyv ich zlyhania na daňovníkov. Ak orgán uloží vankúš na krytie systémového rizika a vankúš týkajúci sa G-SII je uplatniteľný, uplatniť by sa mal väčší z nich. Ak sa vankúš na krytie systémového rizika uplatňuje len na expozície v rámci členského štátu, mal by byť kumulatívny s vankúšom pre G-SII alebo požiadavkou na vankúš týkajúci sa inak systémovo dôležitej inštitúcie (O-SII) uplatňovanej v súlade s touto smernicou. (91) Technickými predpismi vo finančných službách by sa mala zaistiť koherentná harmonizácia a primeraná ochrana vkladateľov, investorov a spotrebiteľov v rámci Únie. Bolo by efektívne a vhodné poveriť EBA ako orgán s veľmi špecializovanými odbornými znalosťami, aby vypracoval návrh regulačných a vykonávacích technických predpisov, ktoré neobsahujú politické rozhodnutia, a predložil ich Komisii. EBA by mala zabezpečiť, aby sa pri tvorbe technických predpisov uplatnili účinné administratívne postupy a postupy predkladania správ. (92) Komisia by mala prijať regulačné technické predpisy vypracované EBA v oblastiach udeľovania povolení a nadobúdania významných podielov v úverových inštitúciách, výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi, uplatňovania slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, spolupráce v oblasti dohľadu, politík odmeňovania úverových inštitúcií a investičných spoločností a dohľadu nad zmiešanými finančnými holdingovými spoločnosťami prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Komisia a EBA by mali zabezpečiť, aby tieto predpisy mohli uplatňovať všetky dotknuté inštitúcie spôsobom, ktorý je primeraný povahe, rozsahu a zložitosti týchto inštitúcií a ich činností. (93) Vzhľadom na špecifiká a rozsah regulačných technických predpisov, ktoré sa majú prijať na základe tejto smernice, v prípade, ak Komisia prijme regulačný technický predpis v znení návrhu regulačného technického predpisu predloženom EBA, lehota v ktorej môžu Európsky parlament alebo Rada podať námietky voči regulačnému technickému predpisu by sa mala v prípade potreby predĺžiť o jeden mesiac. Cieľom Komisie by okrem toho malo byť prijatie regulačných technických predpisov v dostatočnom časovom predstihu na to, aby Parlament a Rada mali k dispozícii plnú lehotu na ich preskúmanie, a to so zreteľom na rozsah a zložitosť regulačných technických predpisov, špecifiká rokovacích poriadkov Európskeho parlamentu a Rady, rozvrh práce a zloženie. (94) Komisii by sa takisto mala udeliť právomoc prijať vykonávacie technické predpisy vypracované EBA v oblastiach udeľovania povolení a nadobúdania významných podielov v úverových inštitúciách, výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi, spolupráce orgánov dohľadu, osobitných požiadaviek na obozretné podnikanie a zverejňovania informácií orgánmi dohľadu prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ a v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. (95) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tejto smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie ( 11 ). (96) S cieľom špecifikovať požiadavky ustanovené v tejto smernici by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o upresnenie vymedzenia pojmov a terminológie použitej v tejto smernici, rozšírenie zoznamu činností podliehajúcich vzájomnému uznávaniu a zlepšenie výmeny informácií týkajúcich sa pobočiek úverových inštitúcií. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. (97) Odkazy v existujúcich vnútroštátnych zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES, ktoré sa zrušujú touto smernicou, by sa mali považovať za odkazy na túto smernicu a nariadenie (EÚ) č. 575/2013. (98) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES zo 16. decembra 2002 o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte ( 12 ), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu ( 13 ), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) ( 14 ), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva ( 15 ) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov ( 16 ) odkazujú na ustanovenia smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES, ktoré sa zaoberajú požiadavkami na vlastné zdroje a ktoré by sa teraz mali ustanoviť v tejto smernici a nariadení (EÚ) č. 575/2013. Odkazy na smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES v uvedených smerniciach by sa teda mali považovať za odkazy na ustanovenia upravujúce požiadavky na vlastné zdroje v tejto smernici a v nariadení (EÚ) č. 575/2013. (99) S cieľom umožniť vypracovanie technických predpisov tak, aby inštitúcie, ktoré sú súčasťou finančného konglomerátu, uplatňovali vhodné metódy výpočtu na určenie požadovaného kapitálu na konsolidovanom základe, smernica 2002/87/ES by sa mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. (100) Aby vnútorný bankový trh fungoval čoraz efektívnejšie a aby sa občanom Únie poskytla dostatočná miera transparentnosti, je nevyhnutné, aby príslušné orgány zverejnili informáciu o tom, ako sa táto smernica vykonáva, a to takým spôsobom, ktorý umožňuje zmysluplné porovnanie. (101) Vzhľadom na dohľad nad likviditou by mala existovať lehota, v rámci ktorej členské štáty zabezpečia prechod na regulačný režim, v rámci ktorého sa uplatňujú podrobné kritériá týkajúce sa požiadaviek na krytie likvidity. (102) S cieľom zabezpečiť stabilný, hladký a postupný prechod inštitúcií k novým požiadavkám na likviditu a stabilné financovanie na úrovni Únie by príslušné orgány mali v plnej miere využiť svoje právomoci dohľadu podľa tejto smernice a podľa akéhokoľvek uplatniteľného vnútroštátneho práva. Príslušné orgány by mali najmä zvážiť potrebu uplatniť správne sankcie alebo iné správne opatrenia vrátane prudenciálnych poplatkov, ktorých výška by mala vo všeobecnosti súvisieť s rozdielom medzi skutočnou likviditnou pozíciou inštitúcie a požiadavkami na likviditu a stabilné financovanie. Príslušné orgány by pri tomto posudzovaní mali náležite zohľadniť trhové podmienky. Takéto správne sankcie alebo iné správne opatrenia by sa mali uplatňovať až dovtedy, kým sa na úrovni Únie nevykonajú podrobné právne akty o požiadavkách na likviditu a stabilné financovanie. (103) Na spracovanie osobných údajov na účely tejto smernice by sa mali v plnom rozsahu uplatňovať ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ( 17 ) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov ( 18 ). (104) Keďže ciele tejto smernice, a to zavedenie pravidiel týkajúcich sa prístupu k činnosti inštitúcií a prudenciálneho dohľadu nad inštitúciami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a dôsledkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (105) V súlade so Spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch pripoja k oznámeniu o svojich transpozičných opatreniach jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi zložkami určitej smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V prípade tejto smernice považuje zákonodarca predloženie takýchto dokumentov za odôvodnené. (106) Európsky dozorný úradník bol konzultovaný v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a prijal stanovisko ( 19 ), (107) Smernica 2002/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES by sa mali zrušiť, keďže: PRIJALI TÚTO SMERNICU:







HLAVA I

PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy

Touto smernicou sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa:

a) prístupu k činnosti úverových inštitúcií a investičných spoločností (ďalej spolu len „inštitúcie“);

b) právomocí v oblasti dohľadu a nástrojov prudenciálneho dohľadu nad inštitúciami vykonávaného príslušnými orgánmi;

c) prudenciálneho dohľadu nad inštitúciami vykonávaného príslušnými orgánmi spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami ustanovenými v nariadení (EÚ) č. 575/2013;

d) požiadaviek na uverejňovanie pre príslušné orgány v oblasti prudenciálnej regulácie a dohľadu nad inštitúciami.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1. Táto smernica sa uplatňuje na inštitúcie.

2. Článok 30 sa uplatňuje na miestne spoločnosti.

3. Článok 31 sa uplatňuje na spoločnosti uvedené v článku 4 ods. 1 bode 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

4. Článok 34 a hlava VII kapitoly 3 sa uplatňuje na finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti a holdingové spoločnosti so zmiešanou činnosťou, ktoré majú ústredie v Únii.

5. Táto smernica sa nevzťahuje na:

1) prístup k činnosti investičných spoločností, pokiaľ sa upravuje smernicou 2004/39/ES;

2) centrálne banky;

3) poštové sporožírové inštitúcie;

4) v Belgicku na „Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut“;

5) v Dánsku na „Eksport Kredit Fonden“, the „Eksport Kredit Fonden A/S“, „Danmarks Skibskredit A/S“ a „KommuneKredit“;

6) v Nemecku na „Kreditanstalt für Wiederaufbau“, podniky uznané podľa „Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz“ za subjekty štátnej bytovej politiky, ktorých hlavným predmetom činnosti nie sú bankové transakcie, a podniky, ktoré sú v zmysle uvedeného zákona uznané za neziskové bytové podniky;

7) v Estónsku na „hoiu-laenuühistud“ ako družstevné podniky uznané podľa „hoiu-laenuühistu seadus“,

8) v Írsku na „credit unions“ a „friendly societies“;

9) v Grécku na „Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων“ (Tamio Parakatathikon kai Danion);

10) v Španielsku na „Instituto de Crédito Oficial“;

11) vo Francúzsku na „Caisse des dépots et consignations“;

12) v Taliansku na „Cassa depositi e prestiti“;

13) v Lotyšsku na „krājaizdevu sabiedrības“, t. j. podniky, ktoré sú podľa „krājaizdevu sabiedrību likums“ uznané za družstevné podniky poskytujúce peňažné služby výhradne svojim členom;

14) v Litve na „kredito unijos“ iné ako „Centrinė kredito unija“;

15) v Maďarsku na „MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság“ a „Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság“;

16) v Holandsku na „Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“, „NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“ a „Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV“;

17) v Rakúsku na podniky uznané za verejnoprospešné bytové združenia a na „Österreichische Kontrollbank AG“;

18) v Poľsku na „Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo – Kredytowe“ a na „Bank Gospodarstwa Krajowego“;

19) v Portugalsku na „Caixas Económicas“ existujúce k 1. januáru 1986 s výnimkou tých, ktoré boli založené ako akciové spoločnosti, a „Caixa Económica Montepio Geral“;

20) v Slovinsku na „SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana“.

21) vo Fínsku na „Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB“ a „Finnvera Oyj/Finnvera Abp“;

22) vo Švédsku na „Svenska Skeppshypotekskassan“;

23) v Spojenom kráľovstve na „National Savings Bank“, „Commonwealth Development Finance Company Ltd“, „Agricultural Mortgage Corporation Ltd“, „Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd.“, „Crown Agents for overseas governments and administrations“, „credit unions“ a „municipal banks“;

6. So subjektmi uvedenými v odseku 5 bode 1 a bodoch 3 až 23 tohto článku sa na účely článku 34 a kapitoly 3 hlavy VII zaobchádza ako s finančnými inštitúciami.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

1. Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

(1) „úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(2) „investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(3) „inštitúcia“ je inštitúcia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(4) „miestna spoločnosť“ je miestna spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(5) „poisťovňa“ je poisťovňa vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(6) „zaisťovňa“ je zaisťovňa vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 6 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(7) „riadiaci orgán“ je orgán inštitúcie, ktorý je vymenovaný v súlade s vnútroštátnym právom, ktorý je oprávnený stanovovať stratégiu, ciele a celkové smerovanie inštitúcie a ktorý vykonáva dohľad nad rozhodovaním manažmentu a monitoruje ho a pozostáva z osôb, ktoré účinne riadia činnosť inštitúcie;

(8) „riadiaci orgán vo svojej funkcii dohľadu“ je riadiaci orgán, ktorý vykonáva svoju úlohu dohľadu a monitorovania nad rozhodovaním manažmentu;

(9) „vrcholový manažment“ sú fyzické osoby, ktoré vykonávajú výkonné funkcie v rámci inštitúcie a ktorí sa zodpovedajú riadiacemu orgánu za každodenné riadenie inštitúcie;

(10) „systémové riziko“ je riziko narušenia finančného systému s potenciálnymi závažnými negatívnymi dôsledkami na finančný systém a reálne hospodárstvo;

(11) „riziko modelu“ je potenciálna strata, ktorá môže inštitúcii vzniknúť v dôsledku rozhodnutí, ktoré by sa mohli zakladať najmä na výsledkoch interných modelov, a to z dôvodu chýb pri ich vypracovaní, uplatňovaní alebo používaní;

(12) „originátor“ je originátor vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 13 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(13) „sponzor“ je sponzor vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 14 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(14) „materská spoločnosť“ je materská spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 15 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(15) „dcérska spoločnosť“ je dcérska spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 16 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(16) „pobočka“ je pobočka vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 17 nariadenia (EÚ) č. 575/2013

(17) „podnik pomocných služieb“ je podnik pomocných služieb vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 18 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(18) „správcovská spoločnosť“ je správcovská spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 19 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(19) „finančná holdingová spoločnosť“ je finančná holdingová spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 20 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(20) „zmiešaná finančná holdingová spoločnosť“ je zmiešaná finančná holdingová spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 21 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(21) „holdingová spoločnosť so zmiešanou činnosťou“ je holdingová spoločnosť so zmiešanou činnosťou vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 22 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(22) „finančná inštitúcia“ je finančná inštitúcia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 26 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(23) „subjekt finančného sektora“ je subjekt finančného sektora vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 27 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(24) „materská inštitúcia v členskom štáte“ je materská inštitúcia v členskom štáte vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 28 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(25) „materská inštitúcia v EÚ“ je materská inštitúcia v EÚ vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 29 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(26) „materská finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte“ je materská finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 30 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(27) „materská finančná holdingová spoločnosť v EÚ“ je materská finančná holdingová spoločnosť v EÚ vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 31 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(28) „materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte“ je materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 32 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(29) „materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v EÚ“ je materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v EÚ vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 33 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(30) „systémovo dôležitá inštitúcia“ je materská inštitúcia v EÚ, materská finančná holdingová spoločnosť v EÚ, materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v EÚ alebo inštitúcia, ktorej zlyhanie alebo zlé fungovanie by mohlo viesť k systémovému riziku;

(31) „centrálna protistrana“ je centrálna protistrana vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 34 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(32) „účasť“ je účasť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 35 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(33) „kvalifikovaná účasť“ je kvalifikovaná účasť vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 36 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(34) „kontrola“ je kontrola vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 37 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(35) „úzke prepojenie“ je úzke prepojenie vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 38 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(36) „príslušný orgán“ je príslušný orgán vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(37) „orgán konsolidovaného dohľadu“ je orgán konsolidovaného dohľadu vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 41 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(38) „povolenie“ je povolenie vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 42 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(39) „domovský členský štát“ je domovský členský štát vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 43 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(40) „hostiteľský členský štát“ je hostiteľský členský štát vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 44 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(41) „centrálne banky ESCB“ sú centrálne banky ESCB vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 45 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(42) „centrálne banky“ sú centrálne banky vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 46 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(43) „konsolidovaná situácia“ je konsolidovaná situácia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 47 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(44) „konsolidovaný základ“ je konsolidovaný základ vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 48 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(45) „subkonsolidovaný základ“ je subkonsolidovaný základ vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 49 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(46) „finančný nástroj“ je finančný nástroj vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 50 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(47) „vlastné zdroje“ sú vlastné zdroje vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(48) „operačné riziko“ je operačné riziko vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 52 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(49) „zmierňovanie kreditného rizika“ je zmierňovanie kreditného rizika vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 57 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(50) „sekuritizácia“ je sekuritizácia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 61 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(51) „sekuritizačná pozícia“ je sekuritizačná pozícia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 62 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(52) „účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou“ je účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 66 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(53) „dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia“ sú dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 73 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(54) „obchodná kniha“ je obchodná kniha vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 86 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(55) „regulovaný trh“ je regulovaný trh vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 92 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(56) „finančná páka“ je finančná páka vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 93 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(57) „riziko nadmerného využívania finančnej páky“ je riziko nadmerného využívania finančnej páky vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 94 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(58) „externá ratingová agentúra“ je externá ratingová agentúra vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 98 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(59) „interné prístupy“ sú prístupy založené na interných ratingoch, uvedených v článku 143 ods. 1, prístupy interných modelov, uvedených v článku 221, prístupy založené na vlastných odhadoch, uvedených v článku 225, pokročilé prístupy merania, uvedených v článku 312 ods. 2, metóda interných modelov, uvedených v článkoch 283 a 363 a prístupy interného hodnotenia, uvedených v článku 259 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

2. Ak táto smernica odkazuje na riadiaci orgán a podľa vnútroštátneho práva riadiace funkcie a funkcie dohľadu riadiaceho orgánu sú pridelené rôznym orgánom alebo rôznym členom v rámci jedného orgánu, členský štát v súlade s vnútroštátnym právom uvedie zodpovedné orgány alebo členov riadiaceho orgánu v súlade s vnútroštátnym právom, pokiaľ táto smernica neustanovuje inak.







HLAVA II

PRÍSLUŠNÉ ORGÁNY

Článok 4

Určenie a právomoci príslušných orgánov

1. Členské štáty určia príslušné orgány, ktoré vykonávajú funkcie a plnia povinnosti ustanovené touto smernicou a nariadením (EÚ) č. 575/2013. Informujú o tom Komisiu a EBA a uvedú pritom akékoľvek rozdelenie funkcií a povinností.

2. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány monitorovali činnosti inštitúcií a prípadne finančných holdingových spoločností a zmiešaných finančných holdingových spoločností na účel posúdenia dodržiavania súladu s požiadavkami tejto smernice a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013.

3. Členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli vhodné opatrenia, ktorými sa príslušným orgánom umožní získavať informácie potrebné na posúdenie, či inštitúcie a prípadne finančné holdingové spoločnosti a zmiešané finančné holdingové spoločnosti dodržiavajú súlad s požiadavkami uvedenými v odseku 2, a na vyšetrovanie možných porušení týchto požiadaviek.

4. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány mali odborné znalosti, zdroje, operačné schopnosti, právomoci a nezávislosť na vykonávanie funkcií týkajúcich sa prudenciálneho dohľadu, vyšetrovania a sankcií ustanovených v tejto smernici a v nariadení (EÚ) č. 575/2013.

5. Členské štáty požadujú, aby inštitúcie poskytovali príslušným orgánom svojich domovských členských štátov všetky informácie potrebné na vyhodnotenie toho, či dodržiavajú pravidlá prijaté v súlade s touto smernicou a nariadením (EÚ) č. 575/2013. Členské štáty takisto zabezpečia, aby sa prostredníctvom mechanizmov vnútornej kontroly a administratívnych a účtovných postupov inštitúcií umožnilo, že kontrolovanie dodržiavania týchto pravidiel bude kedykoľvek možná.

6. Členské štáty zabezpečia, aby inštitúcie zaregistrovali všetky svoje transakcie a zdokumentovali systémy a postupy, ktoré sú predmetom tejto smernice a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 tak, aby boli príslušné orgány schopné kedykoľvek skontrolovať dodržiavanie súladu s touto smernicou a nariadením (EÚ) č. 575/2013.

7. Členské štáty zabezpečia, aby funkcie dohľadu podľa tejto smernice a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a akékoľvek iné funkcie príslušných orgánov dohľadu boli oddelené a nezávislé od funkcií týkajúcich sa riešenia krízových situácií. Členské štáty o tom informujú Komisiu a EBA, pričom uvedú rozdelenie úloh.

8. Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že iné orgány ako príslušné orgány majú právomoc riešiť krízové situácie, tieto iné orgány úzko spolupracovali s príslušnými orgánmi a konzultovali ich pri príprave plánov na riešenie krízových situácií.

Článok 5

Koordinácia v rámci členských štátov

Ak členské štáty majú na vykonávanie prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, investičnými spoločnosťami a finančnými inštitúciami viac ako jeden príslušný orgán, prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie koordinácie medzi týmito orgánmi.

Článok 6

Spolupráca v rámci európskeho systému orgánov pre finančný dohľad

Príslušné orgány zohľadňujú pri výkone svojich povinností zbližovanie, pokiaľ ide o nástroje dohľadu a postupy v oblasti dohľadu, pri uplatňovaní zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení prijatých na základe tejto smernice a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013. Členské štáty na tento účel zabezpečia, že:

a) príslušné orgány, ako zúčastnené strany európskeho systému orgánov pre finančný dohľad (ESFS), spolupracujú na základe vzájomnej dôvery a plného vzájomného rešpektu najmä na tom, aby medzi sebou a inými zúčastnenými stranami ESFS zabezpečili tok náležitých a spoľahlivých informácií v súlade so zásadou lojálnej spolupráce stanovenej v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii;

b) príslušné orgány sa zúčastňujú na činnostiach EBA a v prípade potreby na činnosti kolégií orgánov dohľadu;

c) príslušné orgány vynakladajú všetko úsilie na dodržiavanie usmernení a odporúčaní vydaných EBA v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 a s cieľom reagovať na varovania a odporúčania vydané Európskym výborom pre systémové riziká (ESRB) podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010;

d) príslušné orgány úzko spolupracujú s ESRB;

e) vnútroštátne mandáty udelené príslušným orgánom nebránia plneniu povinností týchto orgánov ako členov EBA, prípadne ESRB ani podľa tejto smernice a nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Článok 7

Rozmer dohľadu Únie

Príslušné orgány v každom členskom štáte pri plnení svojich všeobecných úloh na základe informácií, ktoré sú k dispozícii v danom čase, náležite zohľadňujú potenciálny vplyv svojich rozhodnutí na stabilitu finančného systému vo všetkých ostatných dotknutých členských štátoch, a to najmä v krízových situáciách.







HLAVA III

POŽIADAVKY NA PRÍSTUP K ČINNOSTI ÚVEROVÝCH INŠTITÚCIÍ







KAPITOLA 1

Všeobecné požiadavky na prístup k činnosti úverových inštitúcií

Článok 8

Udeľovanie povolení

1. Členské štáty požadujú od úverových inštitúcií, aby pred začatím svojej činnosti získali potrebné povolenie. Bez toho, aby boli dotknuté články 10 až 14, stanovia požiadavky na udelenie tohto povolenia a oznámia ich EBA.

2. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom presne stanoviť:

a) informácie, ktoré sa majú poskytnúť príslušným orgánom v žiadosti o povolenie úverových inštitúcií vrátane plánu činnosti ustanoveného v článku 10;

b) požiadavky vzťahujúce sa na akcionárov a spoločníkov s kvalifikovanými účasťami podľa článku 14; a

c) prekážky, ktoré môžu brániť účinnému výkonu funkcií dohľadu príslušného orgánu uvedených v článku 14.

Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku písm. a), b) a c) v súlade článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

3. EBA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov týkajúcich sa štandardných formulárov, vzorov a postupov na poskytovanie informácií uvedené v odseku 2 prvom pododseku písm. a).

Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

4. EBA predloží Komisii návrh technických predpisov uvedených v odsekoch 2 a 3 do 31. decembra 2015.

Článok 9

Zákaz podnikania v oblasti prijímania vkladov a iných návratných zdrojov od verejnosti pre osoby alebo podniky, ktoré nie sú úverovými inštitúciami

1. Členské štáty zakážu osobám alebo podnikom, ktoré nie sú úverovými inštitúciami, podnikať v oblasti prijímania vkladov a iných návratných zdrojov od verejnosti.

2. Odsek 1 sa nevzťahuje na prijímanie vkladov alebo iných návratných zdrojov zo strany členského štátu, regionálnych alebo miestnych orgánov členského štátu alebo medzinárodných verejných orgánov, ktorých členom je jeden alebo viac členských štátov, ani na prípady, na ktoré sa výslovne vzťahujú vnútroštátne právne predpisy alebo právo Únie, a to za predpokladu, že tieto činnosti podliehajú predpisom a kontrolným mechanizmom, ktorých účelom je ochrana vkladateľov a investorov.

Článok 10

Plán činnosti a organizačná štruktúra

Členské štáty vyžadujú, aby bol k žiadosti o udelenie povolenia priložený aj plán činnosti, v ktorom sú uvedené druhy plánovaných podnikateľských činností a organizačná štruktúra úverovej inštitúcie.

Článok 11

Ekonomické potreby

Členské štáty nevyžadujú, aby sa žiadosť o udelenie povolenia posudzovala vo vzťahu k ekonomickým potrebám trhu.

Článok 12

Počiatočný kapitál

1. Bez toho, aby boli dotknuté ostatné všeobecné podmienky ustanovené vnútroštátnym právom, príslušné orgány odmietnu udeliť povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie v prípade, ak úverová inštitúcia nemá samostatné vlastné zdroje alebo ak je jej počiatočný kapitál nižší ako 5 miliónov EUR.

2. Počiatočný kapitál zahŕňa jednu alebo viac položiek uvedených v článku 26 ods. 1 písm. a) až e) nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

3. Členské štáty môžu rozhodnúť, že úverové inštitúcie, ktoré nespĺňajú požiadavku mať samostatné vlastné zdroje, a ktoré existovali k 15. decembru 1979, môžu vo svojej činnosti pokračovať. Členské štáty môžu tieto úverové inštitúcie oslobodiť od povinnosti spĺňať požiadavku uvedenú v článku 13 ods. 1 prvom pododseku.

4. Členské štáty môžu udeliť povolenie určitým kategóriám úverových inštitúcií, ktorých počiatočný kapitál nedosahuje úroveň stanovenú v odseku 1, a to na základe týchto podmienok:

a) počiatočný kapitál nesmie byť nižší ako 1 milión EUR;

b) dotknuté členské štáty oznámia Komisii a EBA svoje dôvody, pre ktoré sa rozhodli využiť túto možnosť.

Článok 13

Účinné riadenie činnosti a miesto ústredia

1. Príslušné orgány udelia povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie len vtedy, ak aspoň dve osoby účinne riadia prevádzku žiadajúcej úverovej inštitúcie.

Povolenie odmietnu udeliť vtedy, ak členovia riadiaceho orgánu nespĺňajú požiadavky uvedené v článku 91 ods. 1.

2. Každý členský štát požaduje, aby:

a) každá úverová inštitúcia, ktorá je právnickou osobou a ktorá má sídlo podľa jej vnútroštátneho práva, mala svoje ústredie v tom istom členskom štáte, v ktorom má sídlo;

b) iná úverová inštitúcia ako úverová inštitúcia uvedená pod písmenom a) mala svoje ústredie v členskom štáte, ktorý jej udelil povolenie a v ktorom naozaj podniká.

Článok 14

Akcionári a spoločníci

1. Príslušné orgány odmietnu udeliť povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie, ak ich úverová inštitúcia neinformuje o totožnosti svojich priamych alebo nepriamych akcionárov alebo spoločníkov, ktorí ako fyzické alebo právnické osoby vlastnia kvalifikované účasti, a o výške týchto účastí, alebo v prípade, že kvalifikované účasti neexistujú, o 20 najväčších akcionároch alebo spoločníkoch.

Pri určovaní, či sú splnené kritériá kvalifikovanej účasti, sa zohľadňujú hlasovacie práva uvedené v článkoch 9 a 10 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu ( 20 ) a podmienky týkajúce sa ich navýšenia ustanovené v článku 12 ods. 4 a 5 uvedenej smernice.

Členské štáty nezohľadnia hlasovacie práva alebo podiely, ktoré investičné spoločnosti alebo úverové inštitúcie držia ako výsledok upisovania finančných nástrojov alebo umiestňovania finančných nástrojov so záväzkom, ako sa uvádza v oddiele A bode 6 prílohy I k smernici 2004/39/ES, ak sa tieto práva nevykonávajú alebo inak nevyužívajú na zasahovanie do riadenia emitenta a ak sa odstúpia jedného roka po ich nadobudnutí.

2. Príslušné orgány odmietnu udeliť povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie, ak po zohľadnení potreby zabezpečiť zdravé a obozretné riadenie úverovej inštitúcie nie sú presvedčené o vhodnosti akcionárov alebo spoločníkov, najmä vtedy, ak nie sú splnené kritériá stanovené v článku 23 ods. 1. Uplatňuje sa článok 23 ods. 2 a 3 a článok 24.

3. Ak je úverová inštitúcia úzko prepojená s inými fyzickými alebo právnickými osobami, príslušné orgány udelia povolenie len vtedy, ak tieto prepojenia neprekážajú v účinnom výkone ich dohľadu.

Príslušné orgány odmietnu udeliť povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie v prípade, ak účinný výkon ich funkcií dohľadu znemožňujú zákony, iné právne predpisy alebo správne opatrenia tretej krajiny, ktorými sa riadi jedna alebo viac fyzických alebo právnických osôb, s ktorými je úverová inštitúcia úzko prepojená, alebo ťažkosti spojené s presadzovaním týchto zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení.

Príslušné orgány požadujú od úverových inštitúcií, aby im priebežne predkladali informácie potrebné na monitorovanie dodržiavania podmienok uvedených v tomto odseku.

Článok 15

Odmietnutie udeliť povolenie

V prípade, že sa príslušný orgán odmietne udeliť povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie, oznámi žiadateľovi rozhodnutie a dôvody rozhodnutia do šiestich mesiacov od doručenia žiadosti o udelenie povolenia, alebo, ak je žiadosť neúplná, do šiestich mesiacov odo dňa doručenia úplných požadovaných informácií potrebných na prijatie rozhodnutia.

Rozhodnutie o udelení alebo odmietnutí udelenia povolenia sa v každom prípade prijme do 12 mesiacov od doručenia žiadosti o udelenie povolenia.

Článok 16

Predchádzajúca konzultácia s príslušnými orgánmi ostatných členských štátov

1. Pred tým, ako príslušný orgán udelí povolenie úverovej inštitúcii, uskutoční s príslušnými orgánmi iného členského štátu konzultácie, ak je úverová inštitúcia:

a) dcérskou spoločnosťou úverovej inštitúcie, ktorej bolo udelené povolenie v inom členskom štáte;

b) dcérskou spoločnosťou materskej spoločnosti úverovej inštitúcie, ktorej bolo udelené povolenie v inom členskom štáte;

c) kontrolovaná tými istými fyzickými alebo právnickými osobami ako tými, ktoré kontrolujú úverovú inštitúciu, ktorej bolo udelené povolenie v uvedenom inom členskom štáte.

2. Príslušný orgán pred udelením povolenia úverovej inštitúcii uskutoční konzultácie s príslušným orgánom, ktorý je zodpovedný za dohľad nad poisťovňami alebo investičnými spoločnosťami v dotknutom členskom štáte, ak úverová inštitúcia:

a) je dcérskou spoločnosťou poisťovne alebo investičnej spoločnosti, ktorej bolo udelené povolenie v Únii;

b) je dcérskou spoločnosťou materskej spoločnosti poisťovne alebo investičnej spoločnosti, ktorej bolo udelené povolenie v Únii;

c) je kontrolovaná tými istými fyzickými alebo právnickými osobami, ako tými ktoré kontrolujú poisťovňu alebo investičnú spoločnosť, ktorej bolo udelené povolenie v Únii.

3. Príslušné orgány uvedené v odsekoch 1 a 2 sa navzájom konzultujú najmä pri posudzovaní vhodnosti akcionárov a dobrej povesti a skúseností členov riadiaceho orgánu zapojených do riadenia iného subjektu tej istej skupiny. Navzájom si vymieňajú všetky informácie týkajúce sa vhodnosti akcionárov a dobrej povesti a skúseností členov riadiaceho orgánu, ktoré sú dôležité pre udelenie povolenia a aj pre priebežné posúdenie dodržiavania prevádzkových podmienok.

Článok 17

Pobočky úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v inom členskom štáte

Hostiteľské členské štáty nevyžadujú udelenie povolenia ani zloženie prostriedkov v prípade pobočiek úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v iných členských štátoch. Zakladanie takých pobočiek a dohľad nad nimi sa vykonáva v súlade s článkom 35, článkom 36 ods. 1, 2 a 3, článkom 37, článkami 40 až 46, článkom 49 a článkami 74 a 75.

Článok 18

Odňatie povolenia

Príslušné orgány odnímu povolenie udelené úverovej inštitúcii len v prípadoch, ak takáto úverová inštitúcia:

a) nevyužije povolenie do 12 mesiacov, výslovne sa vzdá povolenia alebo prestane podnikať počas obdobia presahujúceho šesť mesiacov, ak dotknutý členský štát neustanovil, že v takom prípade platnosť povolenia zaniká;

b) získala povolenie na základe nepravdivých vyhlásení alebo iným neregulárnym spôsobom;

c) prestala spĺňať podmienky, na základe ktorých bolo povolenie udelené;

d) už nespĺňa prudenciálne požiadavky stanovené v tretej, štvrtej alebo šiestej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo uložené podľa článku 104 ods. 1 písm. a) alebo článku 105 tejto smernice, alebo sa už nedá spoliehať na to, že bude plniť svoje záväzky voči veriteľom, a najmä už neposkytuje záruku na aktíva, ktoré jej zverili držitelia vkladov;

e) nastal jeden z iných prípadov, v ktorých sa odňatie povolenia stanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch; alebo

f) poruší jedno z ustanovení uvedených v článku 67 ods. 1.

Článok 19

Názov úverovej inštitúcie

Na účely výkonu svojich činností môžu úverové inštitúcie, bez ohľadu na akékoľvek ustanovenia v hostiteľskom členskom štáte o použití slov „banka“, „sporiteľňa“ alebo iných bankových názvov, na celom území Únie používať ten istý názov, ktorý používajú v členskom štáte, v ktorom majú svoje ústredie. V prípade, že hrozí zámena, hostiteľský členský štát môže z dôvodu jednoznačnosti požadovať, aby boli k názvu pripojené určité upresňujúce prvky.

Článok 20

Oznámenie o udelení povolenia a jeho odňatí

1. Príslušné orgány informujú EBA o každom povolení udelenom podľa článku 8.

2. EBA uverejní na svojej internetovej stránke zoznam s názvami všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie a pravidelne ho aktualizuje.

3. Orgán konsolidovaného dohľadu poskytuje dotknutým príslušným orgánom a EBA všetky informácie týkajúce sa skupiny úverových inštitúcií v súlade s článkom 14 ods. 3, článkom 74 ods. 1 a článkom 109 ods. 2, najmä so zreteľom na právnu štruktúru a štruktúru organizácie skupiny a jej riadenie.

4. Zoznam uvedený v odseku 2 tohto článku zahŕňa názvy úverových inštitúcií, ktorých kapitál nedosahuje výšku stanovenú v článku 12 ods. 1 a identifikuje tieto inštitúcie.

5. Príslušné orgány oznámia EBA každé odňatie povolenia spolu s dôvodmi, ktoré k nemu viedli.

Článok 21

Oslobodenie úverových inštitúcií, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu

1. Príslušné orgány môžu oslobodiť úverovú inštitúciu od požiadaviek stanovených v článkoch 10 a 12 a článku 13 ods. 1 tejto smernice so zreteľom na úverovú inštitúciu uvedenú v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v súlade s podmienkami v ňom uvedenými.

Členské štáty môžu zachovať a používať existujúce vnútroštátne právo, pokiaľ ide o uplatňovanie takéhoto oslobodenia za predpokladu, že nie sú v rozpore s touto smernicou alebo s nariadením (EÚ) č. 575/2013.

2. Ak príslušné orgány uplatnia oslobodenie uvedené v odseku 1, články 17, 33, 34 a 35, článok 36 ods. 1 až 3, články 39 až 46, hlava VII kapitola 2 oddiel II a hlava VII kapitola 4 sa uplatňujú na celok pozostávajúci z ústredného orgánu spolu s jeho pridruženými inštitúciami.







KAPITOLA 2

Kvalifikovaná účasť v úverovej inštitúcii

Článok 22

Oznámenie a posúdenie navrhovaných nadobudnutí

1. Členské štáty požadujú, aby každá fyzická alebo právnická osoba, alebo takéto osoby konajúce v zhode (ďalej len „navrhovaný nadobúdateľ“), ktoré sa rozhodli nadobudnúť priamo alebo nepriamo kvalifikovanú účasť v úverovej inštitúcii alebo v nej takúto kvalifikovanú účasť priamo alebo nepriamo ďalej zvýšiť, čo by malo za následok, že by ich podiel na hlasovacích právach alebo kapitáli dosiahol alebo prekročil 20 %, 30 % alebo 50 % alebo že by sa úverová inštitúcia stala ich dcérskou spoločnosťou (ďalej len „navrhované nadobudnutie“), písomne pred nadobudnutím oznámili príslušným orgánom úverovej inštitúcie, v ktorej chcú kvalifikovanú účasť nadobudnúť alebo zvýšiť, a uviedli veľkosť zamýšľanej účasti a príslušné informácie uvedené v článku 23 ods. 4. Nevyžaduje sa od členských štátov, aby uplatňovali prahovú hodnotu vo výške 30 %, ak v súlade s článkom 9 ods. 3 písm. a) smernice 2004/109/ES uplatňujú prahovú hodnotu vo výške jednej tretiny.

2. Príslušné orgány bezodkladne a v každom prípade do dvoch pracovných dní od doručenia oznámenia, písomne potvrdia doručenie oznámenia podľa odseku 1 alebo ďalšej informácie podľa odseku 3 navrhovanému nadobúdateľovi.

Príslušné orgány majú maximálne 60 pracovných dní od dátumu písomného potvrdenia o doručení oznámenia a všetkých dokumentov požadovaných členským štátom, ktoré majú byť priložené k oznámeniu na základe zoznamu uvedeného v článku 23 ods. 4, (ďalej len „lehota na posúdenie“) na posúdenie v zmysle článku 23 ods. 1 (ďalej len „posúdenie“).

Príslušné orgány informujú navrhovaného nadobúdateľa o dátume ukončenia lehoty na posúdenie pri potvrdzovaní doručenia oznámenia.

3. Príslušné orgány môžu, ak je to potrebné, počas lehoty na posúdenie, ale najneskôr do 50. pracovného dňa lehoty na posúdenie požiadať o ďalšie informácie, ktoré sú potrebné na ukončenie posúdenia. Táto žiadosť musí byť písomná a musí sa v nej uvádzať, ktoré dodatočné informácie sa vyžadujú.

Lehota na posúdenie sa preruší od dátumu žiadosti príslušných orgánov o informácie do doručenia odpovede navrhovaného nadobúdateľa na túto žiadosť. Prerušenie nesmie byť dlhšie ako 20 pracovných dní. Príslušné orgány môžu na základe vlastného uváženia požiadať o ďalšie doplnenie alebo spresnenie informácií, táto žiadosť však nesmie viesť k prerušeniu lehoty na posúdenie.

4. Príslušný orgán môže predĺžiť prerušenie uvedené v odseku 3 druhom pododseku až na 30 pracovných dní, ak sa navrhovaný nadobúdateľ nachádza alebo je regulovaný v tretej krajine alebo ak fyzická alebo právnická osoba nepodlieha dohľadu podľa tejto smernice alebo smerníc 2009/65/ES, 2009/138/ES alebo 2004/39/ES.

5. Ak sa príslušné orgány rozhodnú vyjadriť nesúhlas s navrhovaným nadobudnutím, do dvoch pracovných dní od skončenia posúdenia a pred uplynutím lehoty na posúdenie o tom písomne informujú navrhovaného nadobúdateľa a uvedú dôvody tohto rozhodnutia. S výhradou vnútroštátnych právnych predpisov je na žiadosť navrhovaného nadobúdateľa možné sprístupniť verejnosti primerané odôvodnenie rozhodnutia. To nebráni členskému štátu, aby umožnil príslušnému orgánu uverejniť tieto informácie bez toho, aby o to požiadal navrhovaný nadobúdateľ.

6. Ak príslušné orgány nevyjadria písomne nesúhlas s navrhovaným nadobudnutím v lehote na posúdenie, navrhované nadobudnutie sa považuje za schválené.

7. Príslušné orgány môžu stanoviť maximálnu lehotu na dokončenie navrhovaného nadobudnutia a v prípade potreby ju predĺžiť.

8. Členské štáty nesmú na oznamovanie priameho alebo nepriameho nadobudnutia hlasovacích práv alebo kapitálu príslušným orgánom a na schvaľovanie takéhoto nadobudnutia príslušnými orgánmi stanoviť požiadavky, ktoré sú prísnejšie ako požiadavky ustanovené touto smernicou.

9. EBA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť spoločné postupy, formuláre a vzory pre konzultácie medzi dotknutými príslušnými orgánmi uvedenými v článku 24.

EBA predloží Komisii návrh týchto vykonávacích technických predpisov do 31. decembra 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Článok 23

Kritériá posudzovania

1. Príslušné orgány pri posudzovaní oznámenia uvedeného v článku 22 ods. 1 a informácií uvedených v článku 22 ods. 3 v záujme zaručenia zdravého a obozretného riadenia úverovej inštitúcie, v prípade ktorej sa nadobudnutie navrhuje, a so zreteľom na možný vplyv navrhovaného nadobúdateľa na uvedenú úverovú inštitúciu posúdia vhodnosť navrhovaného nadobúdateľa a finančné zdravie navrhovaného nadobudnutia v súlade s týmito kritériami:

a) dobrá povesť navrhovaného nadobúdateľa;

b) dobrá povesť, vedomosti, zručnosti a skúsenosti ako sa uvádza v článku 91 ods. 1 každého člena riadiaceho orgánu a každého člena vrcholového manažmentu, ktorý bude riadiť činnosť úverovej inštitúcie v dôsledku navrhovaného nadobudnutia;

c) finančné zdravie navrhovaného nadobúdateľa, najmä v súvislosti s druhom činnosti vykonávanej a plánovanej v úverovej inštitúcii, v prípade ktorej sa nadobudnutie navrhuje;

d) skutočnosť, či úverová inštitúcia bude schopná plniť prudenciálne požiadavky na základe tejto smernice a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a prípadne iného práva Únie, najmä smerníc 2002/87/ES a 2009/110/ES, a či bude schopná v ich plnení pokračovať, a najmä, či skupina, ktorej súčasťou sa stane, má takú štruktúru, ktorá umožňuje vykonávať účinný dohľad, účinne vymieňať informácie medzi príslušnými orgánmi a určiť rozdelenie zodpovednosti medzi príslušné orgány;

e) skutočnosť, či existuje dôvodné podozrenie, že v súvislosti s navrhovaným nadobudnutím dochádza alebo došlo k praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu alebo k pokusom o páchanie týchto trestných činov v zmysle článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu ( 21 ) alebo že by sa navrhovaným nadobudnutím mohlo zvýšiť riziko ich spáchania.

2. Príslušné orgány môžu nesúhlasiť s navrhovaným nadobudnutím len vtedy, ak na to existujú dostatočné dôvody na základe kritérií uvedených odseku 1, alebo ak informácie poskytnuté navrhovaným nadobúdateľom nie sú úplné.

3. Členské štáty nestanovia žiadne predbežné podmienky v súvislosti s výškou podielu, ktorý sa musí nadobudnúť, ani nepovolia svojim príslušným orgánom skúmať navrhované nadobudnutie z hľadiska hospodárskych potrieb trhu.

4. Členské štáty uverejnia zoznam s informáciami, ktoré sú potrebné na vykonanie posúdenia a ktoré sa musia príslušným orgánom poskytnúť zároveň s oznámením uvedeným v článku 22 ods. 1. Požadované informácie musia byť primerané a prispôsobené povahe navrhovaného nadobúdateľa a navrhovaného nadobudnutia. Členské štáty nesmú vyžadovať informácie, ktoré pre prudenciálne posudzovanie nie sú relevantné.

5. Bez ohľadu na článok 22 ods. 2, 3 a 4, ak sa príslušnému orgánu oznámili dva alebo viac návrhov na nadobudnutie alebo zvýšenie kvalifikovaných účastí v tej istej úverovej inštitúcii, tento orgán zaobchádza so všetkými navrhovanými nadobúdateľmi nediskriminačným spôsobom.

Článok 24

Spolupráca medzi príslušnými orgánmi

1. Pri posudzovaní dotknuté príslušné orgány navzájom plne spolupracujú, ak je navrhovaný nadobúdateľ jedným z týchto subjektov:

a) úverová inštitúcia, poisťovňa, zaisťovňa, investičná spoločnosť alebo správcovská spoločnosť v zmysle článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 2009/65/ES (ďalej len „správcovská spoločnosť PKIPCP“) s povolením v inom členskom štáte alebo v inom sektore, ako v tom, v ktorom sa nadobudnutie navrhuje;

b) materská spoločnosť úverovej inštitúcie, poisťovne, zaisťovne, investičnej spoločnosti alebo správcovskej spoločnosti PKIPCP s povolením v inom členskom štáte alebo v inom sektore, ako v tom, v ktorom sa nadobudnutie navrhuje;

c) fyzická alebo právnická osoba kontrolujúca úverovú inštitúciu, poisťovňu, zaisťovňu, investičnú spoločnosť alebo správcovskú