2006R1907 — SK — 12.10.2008 — 002.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B ▼C1 NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Text s významom pre EHP) ▼B (Ú. v. ES L 396, 30.12.2006, p.1)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

▼C1

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1907/2006

z 18. decembra 2006

o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ( 1 ), so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov ( 2 ), konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy ( 3 ), keďže: (1) Toto nariadenie by malo zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí ľudí a životného prostredia, ako aj voľný pohyb látok ako takých, látok v prípravkoch a vo výrobkoch, a zároveň zlepšovať konkurencieschopnosť a inovácie. Toto nariadenie by malo tiež podporovať rozvoj alternatívnych metód posúdenia nebezpečenstva látok. (2) Účinné fungovanie vnútorného trhu s látkami možno dosiahnuť iba vtedy, ak sa požiadavky kladené na látky v rôznych členských štátoch výrazne nelíšia. (3) Aproximácia právnych predpisov o látkach by mala zaručiť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí ľudí a životného prostredia s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj. Tieto právne predpisy by sa mali uplatňovať nediskriminačne bez ohľadu na to, či sa s látkami obchoduje na vnútornom trhu alebo medzinárodne v súlade s medzinárodnými záväzkami Spoločenstva. (4) V súlade s implementačným plánom, ktorý bol prijatý 4. septembra 2002 na Svetovom samite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu, chce Európska únia do roku 2020 dosiahnuť, aby sa chemikálie vyrábali a používali tak, aby sa minimalizovali významné škodlivé dôsledky na zdravie ľudí a životné prostredie. (5) Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté právne predpisy Spoločenstva o pracoviskách a životnom prostredí. (6) Toto nariadenie by malo prispieť k splneniu Strategického prístupu k medzinárodnému manažmentu chemických látok (SAICM), ktorý bol prijatý 6. februára 2006 v Dubaji. (7) S cieľom zachovať integritu vnútorného trhu a zabezpečiť vysokú mieru ochrany zdravia ľudí ľudí, najmä zdravia pracovníkov a životného prostredia, je potrebné zabezpečiť, aby sa pri výrobe látok v Spoločenstve dodržiavali právne predpisy Spoločenstva, aj keď sa tieto látky vyvážajú. (8) Osobitne by sa mal zohľadniť možný dosah tohto nariadenia na malé a stredné podniky (MSP) a potreba vyhýbať sa akejkoľvek ich diskriminácii. (9) Posúdenie pôsobenia štyroch hlavných právnych nástrojov, ktoré v Spoločenstve upravujú problematiku chemikálií, t. j. smernica Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok ( 4 ), smernica Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov ( 5 ), smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov ( 6 ) a nariadenie Rady (EHS) č. 793/93 z 23. marca 1993 o vyhodnocovaní a kontrole rizík existujúcich látok ( 7 ), odhalilo množstvo problémov vo fungovaní právnych predpisov Spoločenstva o chemických látkach, čo vedie k rozporom medzi zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami v členských štátoch, ktoré priamo ovplyvňujú fungovanie vnútorného trhu v tejto oblasti, a potrebu urobiť viac pre ochranu verejného zdravia a životného prostredia v súlade s princípom obozretnosti. (10) Látky patriace pod colný dohľad, ktoré sú dočasne uskladnené v bezcolných pásmach alebo colných skladoch na účely ďalšieho vývozu alebo pri tranzite, sa v zmysle tohto nariadenia nepoužívajú, a preto by mali byť vylúčené z rozsahu jeho pôsobnosti. Preprava nebezpečných látok a nebezpečných prípravkov železničnou, cestnou, vnútrozemskou vodnou, námornou alebo leteckou dopravou by sa mala tiež vylúčiť z rozsahu jeho pôsobnosti, keďže na takúto prepravu sa už uplatňujú osobitné právne predpisy. (11) S cieľom zabezpečiť funkčnosť a zachovať stimuly pre recykláciu a zhodnocovanie odpadov by sa odpady nemali považovať za látky, prípravky alebo výrobky v zmysle tohto nariadenia. (12) Dôležitým cieľom nového systému, ktorý sa má vytvoriť týmto nariadením, je podporiť a v niektorých prípadoch zabezpečiť, aby sa látky vzbudzujúce veľké obavy napokon nahradili menej nebezpečnými látkami alebo technológiami, ak sú k dispozícii vhodné, ekonomicky a technicky uskutočniteľné alternatívy. Toto nariadenie nemá vplyv na uplatňovanie smerníc o ochrane pracovníkov a o životnom prostredí, najmä smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (šiesta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice Rady 89/391/EHS) ( 8 ) a smernice Rady 98/24/ES zo 7. apríla 1998 o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci (štrnásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) ( 9 ), podľa ktorých sú zamestnávatelia povinní odstraňovať nebezpečné látky všade kde je to technicky možné, alebo nahradiť nebezpečné látky menej nebezpečnými. (13) Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté zákazy a obmedzenia stanovené v smernici Rady 76/768/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kozmetických výrobkov ( 10 ), pokiaľ sa látky používajú a uvádzajú na trh ako kozmetické zložky a patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. S ohľadom na používanie takýchto látok v kozmetických výrobkoch by malo dôjsť k ukončeniu testovania na stavovcoch na účely ochrany zdravia ľudí ľudí, ako to uvádza smernica 76/768/EHS. (14) Prostredníctvom tohto nariadenia sa získajú informácie o látkach a ich použití. Dostupné informácie vrátane informácií získaných prostredníctvom tohto nariadenia by mali využiť príslušní aktéri pri uplatňovaní a vykonávaní príslušných právnych predpisov Spoločenstva, napríklad predpisov týkajúcich sa výrobkov a dobrovoľných nástrojov Spoločenstva, akými sú schémy udeľovania environmentálnej značky. Komisia by pri preskúmavaní a vývoji právnych predpisov Spoločenstva a dobrovoľných nástrojov mala posúdiť, ako by sa mali využívať informácie zhromaždené prostredníctvom tohto nariadenia, a preveriť možnosti zriadenia Európskej značky kvality. (15) Je potrebné zabezpečiť účinné riadenie technických, vedeckých a administratívnych aspektov tohto nariadenia na úrovni Spoločenstva. Na plnenie tejto úlohy by sa mal preto vytvoriť ústredný subjekt. Štúdia uskutočniteľnosti požiadaviek na zdroje pre ústredný subjekt dospela k záveru, že nezávislý ústredný subjekt by v porovnaní s inými možnosťami priniesol mnoho dlhodobých výhod. Preto by sa mala zriadiť Európska chemická agentúra (ďalej len „agentúra“). (16) Toto nariadenie ustanovuje osobitné povinnosti výrobcov, dovozcov a následných užívateľov látok ako takých, látok v prípravkoch a vo výrobkoch. Toto nariadenie vychádza zo zásady, že priemyselné odvetvie by malo vyrábať, dovážať alebo používať látky alebo ich uvádzať na trh s takou zodpovednosťou a starostlivosťou, akú možno požadovať na zabezpečenie toho, aby za reálne predpokladateľných podmienok nemali nepriaznivé účinky na zdravie ľudí a životné prostredie. (17) Mali by sa zhromažďovať všetky dostupné a dôležité informácie o látkach ako takých, látkach v prípravkoch a vo výrobkoch, ktoré napomôžu identifikovať ich nebezpečné vlastnosti a v dodávateľskom reťazci by sa mali podľa reálnych potrieb systematicky poskytovať odporúčania týkajúce sa opatrení manažmentu rizík na predchádzanie nepriaznivých účinkov na zdravie ľudí a životné prostredie. V prípade potreby by sa navyše v dodávateľskom reťazci malo podporovať aj poskytovanie technického poradenstva na podporu manažmentu rizík. (18) Zodpovednosť za manažment rizík vyplývajúci z látok by mali niesť fyzické a právnické osoby, ktoré tieto látky vyrábajú, dovážajú, uvádzajú na trh alebo používajú. Informácie o vykonávaní tohto nariadenia by mali byť ľahko dostupné najmä pre MSP. (19) Preto by sa v ustanoveniach o registrácii malo vyžadovať od výrobcov a dovozcov, aby vypracovali údaje o látkach, ktoré vyrábajú alebo dovážajú, aby tieto údaje používali na hodnotenie rizík súvisiacich s týmito látkami a aby vytvorili a odporučili príslušné opatrenia manažmentu rizík. S cieľom zabezpečiť skutočné splnenie týchto povinností, ako aj z dôvodov transparentnosti by sa od nich pri registrácii malo vyžadovať, aby agentúre predložili dokumentáciu obsahujúcu všetky tieto informácie. Registrovaným látkam by sa mal umožniť obeh na vnútornom trhu. (20) Ustanovenia o hodnotení by mali stanoviť opatrenia po registrácii tým, že umožňujú kontrolovať, či sú registrácie v súlade s požiadavkami tohto nariadenia, a v prípade potreby tým, že umožňujú získať väčšie množstvo informácií o vlastnostiach látok. Ak sa agentúra v spolupráci s členskými štátmi domnieva, že existujú dôvody na podozrenie, že látka predstavuje riziko pre zdravie ľudí alebo životné prostredie, agentúra by mala prostredníctvom príslušných orgánov členských štátov po tom, čo látku zaradila do priebežného akčného plánu Spoločenstva pre hodnotenie látky, zabezpečiť, aby sa táto látka vyhodnotila. (21) Hoci informácie získané o látkach na základe hodnotenia by mali v prvom rade používať ich výrobcovia a dovozcovia na opatrenia manažment rizík spojených s takýmito látkami, môžu sa použiť aj na začatie postupov autorizácie alebo obmedzovania podľa tohto nariadenia alebo postupov manažmentu rizík podľa iných právnych predpisov Spoločenstva. Preto by sa malo zabezpečiť, aby príslušné orgány mali tieto informácie k dispozícii a mohli ich používať na účely takýchto postupov. (22) Ustanovenia o autorizácii by mali zabezpečiť dobré fungovanie vnútorného trhu a zároveň zaistiť, aby sa riziká vyplývajúce z látok vzbudzujúcich veľké obavy riadne kontrolovali. Autorizácie pre uvedenie na trh a pre používanie by mala Komisia udeľovať, len ak sú riziká vyplývajúce z ich používania primerane kontrolované tam, kde je to možné, alebo použitie môže byť oprávnené zo sociálno-ekonomických dôvodov a nie sú dostupné žiadne vhodné alternatívy, ktoré sú ekonomicky a technicky uskutočniteľné. (23) Ustanovenia o obmedzeniach by mali umožniť zaviesť pri výrobe, uvádzaní na trh a používaní látok predstavujúcich riziká, ktoré je potrebné riešiť, úplný alebo čiastočný zákaz alebo iné obmedzenia na základe posúdenia týchto rizík. (24) Komisia pri príprave tohto nariadenia začala projekty na vykonávanie nariadenia REACH (REACH Implementation Project – RIP), do ktorých boli zapojení príslušní odborníci zo zainteresovaných skupín. Zámerom niektorých z týchto projektov je vypracovať návrh usmernení a nástrojov, ktoré by mali pomôcť Komisii, agentúre, členským štátom, výrobcom, dovozcom a následným užívateľom týchto látok plniť si svoje konkrétne povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia. Komisia a agentúra by takto mohli dokázať včas poskytovať vhodné technické usmernenie vzhľadom na lehoty, ktoré stanovuje toto nariadenie. (25) Zodpovednosť za hodnotenie rizík a nebezpečenstva látok by mali mať v prvom rade fyzické a právnické osoby, ktoré vyrábajú alebo dovážajú látky, ale len vtedy, ak to robia v množstvách presahujúcich určitý objem, aby mohli niesť s tým spojené bremeno. Fyzické alebo právnické osoby, ktoré zaobchádzajú s chemikáliami, by mali prijať potrebné opatrenia manažmentu rizík v súlade s hodnotením rizík vyplývajúcich z látok a postúpiť príslušné odporúčania ďalej v dodávateľskom reťazci. Toto by malo zahŕňať vhodné a transparentné opísanie rizík spojených s výrobou, používaním a zneškodňovaním každej látky, ich zdokumentovanie a informovanie o nich. (26) S cieľom účinného hodnotenia chemickej bezpečnosti látok by výrobcovia a dovozcovia látok mali získavať informácie o týchto látkach v prípade potreby aj vykonaním nových testov. (27) Na účely presadzovania a hodnotenia a z dôvodov transparentnosti by sa informácie o týchto látkach, ako aj súvisiace informácie vrátane informácií o opatreniach manažmentu rizík mali za bežných okolností predložiť príslušným orgánom. (28) Vedecký výskum a vývoj sa obyčajne uskutočňuje v množstvách menších ako 1 tona ročne. Nie je teda potrebné udeľovať výnimku pre takýto výskum a vývoj, pretože látky v uvedených množstvách nemusia byť v žiadnom prípade registrované. S cieľom podporiť inovácie by sa však pre technologicky orientovaný výskum a vývoj mala na určité obdobie udeliť výnimka z registračnej povinnosti v prípade, že látka nie je zatiaľ určená na uvedenie na trh pre neobmedzený počet zákazníkov, lebo jej použitie v prípravkoch alebo vo výrobkoch si stále vyžaduje ďalší výskum a vývoj, ktorý vykoná sám potenciálny registrujúci alebo v spolupráci s obmedzeným počtom známych zákazníkov. Okrem toho je vhodné udeliť podobnú výnimku následným užívateľom, ktorí látku používajú na účely technologicky orientovaného výskumu a vývoja, ak sú riziká pre zdravie ľudí a životné prostredie primerane kontrolované v súlade s požiadavkami právnych predpisov na ochranu pracovníkov a životného prostredia. (29) Keďže výrobcovia a dovozcovia výrobkov by za svoje výrobky mali niesť zodpovednosť, je vhodné zaviesť požiadavku na registráciu látok, ktoré sa majú z výrobkov uvoľňovať a ktoré neboli na uvedené použitie zaregistrované. Na agentúru sa treba obrátiť v prípade látok, ktoré vzbudzujú veľmi veľké obavy, ktoré sa vo výrobkoch nachádzajú v množstvách presahujúcich hmotnostné a koncentračné prahové hodnoty, ak sa nemôže vylúčiť expozícia danej látke a látka nebola na uvedené použitie nikým zaregistrovaná. Agentúra by tiež mala byť oprávnená požadovať, aby bola predložená žiadosť o registráciu, ak má dôvod sa domnievať, že uvoľnenie látky z výrobku môže predstavovať riziko pre zdravie ľudí alebo životné prostredie a že množstvo látok, ktoré tieto výrobky obsahujú, prevyšuje spolu 1 tonu na každého výrobcu alebo dovozcu ročne. Agentúra by mala zvážiť potrebu návrhu na obmedzenia v prípade, že sa domnieva, že použitie takýchto látok vo výrobkoch predstavuje riziko pre zdravie ľudí alebo životné prostredie, ktoré nie je primerane kontrolované. (30) Požiadavky na hodnotenie chemickej bezpečnosti zo strany výrobcov a dovozcov by sa mali podrobne vymedziť v technickej prílohe, aby sa im umožnilo splniť si svoje povinnosti. Na dosiahnutie spravodlivého rozdelenia bremena so svojimi zákazníkmi by sa výrobcovia a dovozcovia mali vo svojom hodnotení chemickej bezpečnosti venovať nielen svojim spôsobom použitia a použitiu, na ktoré látku uvádzajú na trh, ale aj tým spôsobom použitia, ktorých riešenie požadujú zákazníci. (31) Komisia by mala v úzkej spolupráci s priemyselnými odvetviami, členskými štátmi a ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami vypracovať usmernenia na splnenie požiadaviek vyplývajúcich z tohto nariadenia pre prípravky (najmä vzhľadom na karty bezpečnostných údajov, ktoré zahŕňajú expozičné scenáre) vrátane posúdenia látok, ktoré sa nachádzajú v špeciálnych prípravkoch – ako napríklad kovov v zliatinách. Komisia by tak mala plne zohľadniť prácu, ktorá sa vykonala v rámci RIP, a mala by zahrnúť potrebné usmernenia do celkového balíka usmernení k REACH. Tieto usmernenia by mali byť k dispozícii pred uplatňovaním tohto nariadenia. (32) Hodnotenie chemickej bezpečnosti by sa nemuselo vykonávať pre látky v prípravkoch v určitých veľmi nízkych koncentráciách, ktoré nevzbudzujú obavy. Látkam v prípravkoch v tak nízkych koncentráciách by sa mala tiež udeliť výnimka z autorizácie. Tieto ustanovenia by sa mali vzťahovať rovnako na prípravky vo forme pevných zmesí látok, až kým takýto prípravok nenadobudne konkrétny tvar, ktorým sa premení na výrobok. (33) S cieľom zvýšiť účinnosť systému registrácie, znížiť náklady a znížiť počet testov na stavovcoch by sa malo ustanoviť spoločné predkladanie a zdieľanie informácií o látkach. Jeden zo skupiny viacerých registrujúcich by mal predložiť informácie v mene ostatných registrujúcich v súlade s pravidlami, ktoré zabezpečujú predloženie všetkých požadovaných informácií, pričom sa umožní rozdelenie nákladov. V niektorých špecifikovaných prípadoch by mal mať registrujúci možnosť predložiť informácie agentúre priamo. (34) Požiadavky na vytvorenie informácií o látkach by sa mali odstupňovať podľa objemov výroby alebo dovozu látky, pretože objemy naznačujú pravdepodobnosť vystavenia človeka alebo životného prostredia vplyvom týchto látok, a mali by sa podrobne opísať. S cieľom znížiť možný dosah na látky, ktorých objem je nízky, nové toxikologické a ekotoxikologické informácie by sa mali požadovať len v prípade prioritných látok s objemom od 1 do 10 ton. Pokiaľ ide o iné látky v tomto hmotnostnom pásme, mali by existovať motivačné prvky, ktoré by povzbudzovali výrobcov a dovozcov k poskytovaniu týchto informácií. (35) Členské štáty, agentúra a všetky zainteresované strany by mali plne zohľadniť výsledky RIP, najmä pokiaľ ide o registráciu látok prírodného pôvodu. (36) Je potrebné zvážiť uplatňovanie článku 2 ods. 7 písm. a) a b) a prílohy XI na látky získané z mineralogických procesov, čo by sa malo plne zohľadniť v preskúmaní príloh IV a V. (37) Ak sa vykonávajú testy, mali by spĺňať príslušné požiadavky ochrany laboratórnych zvierat ustanovené v smernici Rady 86/609/EHS z 24. novembra 1986 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa ochrany zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely ( 11 ) a v prípade ekotoxikologických a toxikologických testov požiadavky správnej laboratórnej praxe ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/10/ES z 11. februára 2004 o aproximácií zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení, ktorými sa upravuje uplatňovanie zásad správnej laboratórnej praxe a jej overovania pri testovaní chemických látok ( 12 ). (38) Vytváranie informácií alternatívnymi spôsobmi, ktoré sú rovnocenné s predpísanými testami a testovacími metódami, by sa malo taktiež povoliť napríklad vtedy, ak tieto informácie pochádzajú z validovaných kvalitatívnych alebo kvantitatívnych modelov vzťahov medzi štruktúrou a aktivitou alebo z látok s podobnou štruktúrou. Agentúra by mala na tento účel v spolupráci s členskými štátmi a zainteresovanými stranami vypracovať vhodné usmernenia. Takisto by malo byť možné nepredkladať určité informácie, ak sa poskytne primerané zdôvodnenie. Na základe skúseností z RIP by sa mali vypracovať kritériá, ktorými sa vymedzí obsah takéhoto zdôvodnenia. (39) S cieľom pomôcť spoločnostiam, najmä MSP, splniť požiadavky tohto nariadenia by okrem dokumentov o prevádzkových usmerneniach, ktoré poskytuje agentúra, mali členské štáty zriadiť národné asistenčné pracoviská. (40) Komisia, členské štáty, priemysel a ostatné zúčastnené strany by naďalej mali prispievať k podpore rozvoja alternatívnych testovacích metód na medzinárodnej a národnej úrovni vrátane počítačových metodík, v prípade potreby in vitro metodík, metodík založených na toxikogenomike a iných relevantných metodík. Prioritou je stratégia Spoločenstva podporovať alternatívne testovacie metódy a Komisia by mala zabezpečiť, aby ostala prioritnou témou jej budúcich výskumných rámcových programov a iniciatív, akým je Akčný plán Spoločenstva v oblasti ochrany a dobrých životných podmienok zvierat na obdobie rokov 2006 – 2010. Je potrebné usilovať o účasť zúčastnených strán a iniciatívy s účasťou všetkých zainteresovaných strán. (41) Z dôvodov funkčnosti a pre ich osobitný charakter by sa mali pre medziprodukty ustanoviť osobitné registračné požiadavky. Polyméry by sa mali vyňať z registrácie a hodnotenia dovtedy, kým nebude možné vybrať tie polyméry, ktoré je potrebné registrovať z dôvodu rizík, ktoré predstavujú pre zdravie ľudí alebo životné prostredie uskutočniteľným a nákladovo efektívnym spôsobom na základe riadnych technických a validovaných vedeckých kritérií. (42) S cieľom zabrániť preťaženiu úradov a fyzických a právnických osôb prácou vyplývajúcou z registrácie zavedených látok, ktoré sa na vnútornom trhu už nachádzajú, by sa táto registrácia mala rozložiť na primerané časové obdobie bez toho, aby spôsobila nenáležité oneskorenie. Preto by sa mali stanoviť lehoty pre registráciu týchto látok. (43) Údaje o látkach, ktoré sa už oznámili v súlade so smernicou 67/548/EHS, by sa mali zaradiť do systému a mali by sa aktualizovať pri dosiahnutí ďalšieho hmotnostného pásma vyjadreného v tonách. (44) Všetky žiadosti o registráciu by sa mali predložiť agentúre, aby sa zabezpečil zosúladený a jednoduchý systém. S cieľom zabezpečiť jednotný prístup a efektívne využívanie zdrojov by mala agentúra vykonať kontrolu úplnosti všetkých registrácií a prevziať zodpovednosť za všetky konečné zamietnutia registrácií. (45) Európsky zoznam existujúcich komerčných chemických látok (EINECS) zahŕňa určité komplexné látky pod jeden záznam. Látky UVCB (látky neznámeho alebo variabilného zloženia, komplexné reakčné produkty alebo biologické materiály) sa môžu napriek ich variabilnému zloženiu zaregistrovať podľa tohto nariadenia ako jedna látka za predpokladu, že sa ich nebezpečné vlastnosti príliš nelíšia a zaručujú rovnakú klasifikáciu. (46) S cieľom zabezpečiť, aby boli informácie zhromaždené počas registrácie aktuálne, by sa mala zaviesť povinnosť registrujúcich informovať agentúru o určitých zmenách v informáciách. (47) V súlade so smernicou 86/609/EHS je potrebné nahradiť testovanie na stavovcoch, znížiť počet testovaní alebo ich zdokonaliť. Vykonávanie tohto nariadenia by malo byť založené na používaní alternatívnych testovacích metód vhodných na posúdenie zdravotných a environmentálnych nebezpečenstiev chemických látok všade tam, kde je to možné. Malo by sa vyhýbať používaniu zvierat využívaním alternatívnych metód validovaných Komisiou alebo medzinárodnými orgánmi alebo metód, ktoré Komisia alebo agentúra uznajú za vhodné, spĺňajúcich požiadavky na informácie podľa tohto nariadenia. Komisia by preto mala po konzultácii s príslušnými zúčastnenými stranami navrhnúť zmenu a doplnenie budúceho nariadenia Komisie o testovacích metódach alebo v prípade potreby tohto nariadenia, aby sa tým nahradili testovanie na zvieratách, znížil ich počet alebo sa zdokonalili. Komisia a agentúra by mali zabezpečiť, aby sa zníženie rozsahu testovania na zvieratách stalo kľúčovým hľadiskom pri vývoji a ďalšom rozpracovaní usmernení pre zúčastnené strany a vlastných postupov agentúry. (48) Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté celkové a úplné uplatňovanie predpisov Spoločenstva o hospodárskej súťaži. (49) S cieľom predísť zdvojeniu práce a predovšetkým s cieľom znížiť počet testov na stavovcoch by sa pri ustanoveniach týkajúcich sa prípravy a predloženia žiadosti o registráciu a aktualizácií, a ak to požaduje ktorýkoľvek z registrujúcich, malo vyžadovať zdieľanie informácií. Ak sa informácie týkajú stavovcov, registrujúci by mal byť povinný o ne požiadať. (50) Je vo verejnom záujme zabezpečiť čo najrýchlejšie rozšírenie výsledkov testov určitých látok, ktoré sa týkajú nebezpečenstva pre zdravie ľudí alebo životné prostredie, tým fyzickým a právnickým osobám, ktoré ich používajú, aby sa obmedzili všetky riziká spojené s ich používaním. V prípade, že to požaduje ktorýkoľvek registrujúci, najmä v prípade informácií o testoch na stavovcoch, by sa informácie mali zdieľať za podmienok, ktoré zabezpečujú primeranú kompenzáciu pre spoločnosť, ktorá testy vykonala. (51) S cieľom posilniť konkurencieschopnosť priemyslu Spoločenstva a zabezpečiť čo najúčinnejšie uplatňovanie tohto nariadenia je vhodné prijať opatrenia na zdieľanie údajov medzi registrujúcimi na základe primeranej kompenzácie. (52) S cieľom dodržiavať zákonné vlastnícke práva osôb vytvárajúcich údaje o testoch by sa malo vlastníkovi týchto údajov na dobu 12 rokov umožniť nárokovať si kompenzáciu od registrujúcich, ktorí majú z daných údajov prospech. (53) Agentúra by na požiadanie mala povoliť použitie každého súhrnu alebo podrobného súhrnu štúdie týkajúcich sa testov, ktoré už boli predložené, aby mohol potenciálny registrujúci zavedenej látky pokračovať v registrácii dokonca aj vtedy, ak nemôže dosiahnuť dohodu s predchádzajúcim registrujúcim. Registrujúci, ktorý získa tieto údaje, by mal byť povinný čiastočne uhradiť náklady vlastníkovi údajov. V prípade nezavedených látok môže agentúra požadovať potvrdenie, že potenciálny registrujúci uskutočnil vlastníkovi štúdie úhradu predtým, ako agentúra povolí potenciálnemu registrujúcemu použiť predmetnú informáciu pre registráciu týchto látok. (54) S cieľom predísť zdvojeniu práce a predovšetkým predísť zdvojeniu testovania by registrujúci mali čo najskôr predbežne zaregistrovať zavedené látky v databáze spravovanej agentúrou. S cieľom ustanoviť založenie Fóra pre výmenu informácií o látkach (SIEF) by sa mal vytvoriť systém, ktorý by pomohol výmene informácií o registrovaných látkach. Účastníkmi fóra SIEF by mali byť všetci relevantní aktéri, ktorí predkladajú agentúre informácie o tej istej zavedenej látke. Mali by zahŕňať aj potenciálnych registrujúcich, ktorí musia poskytnúť a dostať všetky informácie súvisiace s registráciou ich látok, a iných účastníkov, ktorí by mohli dostať finančnú kompenzáciu za štúdie, ktoré vlastnia, ale nie sú oprávnení informácie požadovať. Registrujúci by mali spĺňať isté povinnosti, aby sa zabezpečilo bezproblémové fungovanie systému. Ak člen SIEF neplní svoje povinnosti, mala by sa mu podľa toho uložiť sankcia; ostatným členom by sa však malo umožniť pokračovať v príprave svojich registrácií. V prípade, že látka nebola predregistrovaná, je potrebné prijať opatrenia na pomoc následným užívateľom nájsť alternatívne zdroje dodávok. (55) Výrobcovia a dovozcovia látky ako takej alebo látky v prípravku by mali byť motivovaní informovať následných užívateľov látky o tom, či zamýšľajú látku registrovať. Táto informácia by sa mala poskytnúť následnému užívateľovi v dostatočnom predstihu pred príslušným konečným termínom na registráciu, aby výrobca alebo dovozca v prípade, ak nezamýšľa látku registrovať, umožnil následnému užívateľovi hľadať alternatívne zdroje dodávok. (56) Súčasťou zodpovednosti výrobcov alebo dovozcov za manažment rizík látok je oznamovanie informácií o týchto látkach ďalším odborníkom, ako sú napríklad následní užívatelia alebo distribútori. Výrobcovia alebo dovozcovia výrobkov by mali poskytnúť informácie o bezpečnom použití výrobkov priemyselným a profesionálnym užívateľom ana požiadanie aj spotrebiteľom. Táto dôležitá zodpovednosť by sa mala tiež vzťahovať na celý dodávateľsky reťazec, aby si mohli všetci jeho účastníci plniť svoje povinnosti v súvislosti s manažmentom rizík vyplývajúcich z používania látok. (57) Keďže existujúca karta bezpečnostných údajov sa už používa ako komunikačný nástroj v rámci dodávateľského reťazca látok a prípravkov, je vhodné ju i naďalej rozvíjať a urobiť z nej neoddeliteľnú súčasť systému vytvoreného týmto nariadením. (58) S cieľom vytvoriť reťaz zodpovedností by následní užívatelia mali zodpovedať za hodnotenie rizík vyplývajúcich z používania látok, ak sa na toto používanie nevzťahuje karta bezpečnostných údajov, ktorú dostali od svojich dodávateľov, pokiaľ takýto následný užívateľ neprijme ochranné opatrenia vyššieho stupňa, ako odporúča jeho dodávateľ, alebo ak nemal jeho dodávateľ povinnosť posudzovať tieto riziká alebo poskytnúť mu o nich informácie. Následní užívatelia by z rovnakého dôvodu mali riadiť riziká vyplývajúce zo svojho použitia látok. Okrem toho je vhodné, aby všetci výrobcovia alebo dovozcovia výrobku, ktorý obsahuje látku, ktorá vzbudzuje veľmi veľké obavy, poskytovali dostatočné informácie, ktoré by umožnili bezpečné používanie takéhoto výrobku. (59) Podrobne by sa mali stanoviť aj požiadavky na hodnotenie chemickej bezpečnosti zo strany následných užívateľov, aby sa im umožnilo plnenie ich povinností. Tieto požiadavky by sa mali uplatňovať len pri látkach alebo prípravkoch v celkovom množstve nad 1 tonu. Následní užívatelia by však v každom prípade mali zvážiť použitie a určiť a uplatniť vhodné opatrenia manažmentu rizík. Následní užívatelia by mali agentúre poskytovať určité základné informácie o použití. (60) Na účely uplatňovania a hodnotenia by mali byť následní užívatelia látok povinní vykazovať agentúre určité základné informácie, ak je použitie týchto látok iné ako uvádzajú podmienky expozičného scenára podrobne uvedené v karte bezpečnostných údajov poskytnutej pôvodným výrobcom alebo dovozcom, a aktualizovať tieto informácie. (61) Z dôvodov funkčnosti a proporcionality je vhodné od tejto oznamovacej povinnosti oslobodiť následných užívateľov, ktorí používajú malé množstvá látky. (62) Mala by sa uľahčiť komunikácia v protismere a v smere dodávateľského reťazca. Komisia by mala vypracovať systém, na základe ktorého sa pri zohľadnení výsledkov RIP budú kategorizovať stručné všeobecné opisy použitia. (63) Je tiež potrebné zabezpečiť, aby sa vypracovávanie informácií presne upravilo pre skutočné požiadavky na informácie. Na tento účel by sa malo pri hodnotení vyžadovať, aby agentúra rozhodovala o programoch testov, ktoré navrhli výrobcovia a dovozcovia. Agentúra by v spolupráci s členskými štátmi mala určité látky riešiť prednostne, napríklad látky, ktoré vzbudzujú veľmi veľké obavy. (64) Aby sa zabránilo nežiaducemu testovaniu na zvieratách, zainteresované strany by mali mať 45-dňovú lehotu, počas ktorej môžu poskytnúť vedecky validované informácie a štúdie, ktoré sa zaoberajú príslušnou látkou a sledovaným parametrom pre charakterizáciu nebezpečenstva, ktorého sa návrh testov týka. Agentúra by pri rozhodnutiach o návrhoch testov mala prihliadnuť k získaným vedecky validovaným informáciám a štúdiám. (65) Okrem toho je dôležité zabezpečiť dôveru v celkovú kvalitu registrácií a zaistiť, aby široká verejnosť, ako aj všetky zainteresované strany chemického priemyslu dôverovali tomu, že si fyzické alebo právnické osoby plnia povinnosti, ktoré im boli uložené. Rovnako je aj vhodné, aby sa vykonali opatrenia pre zaznamenávanie toho, ktoré informácie preskúmal posudzovateľ s príslušnou praxou a pre skontrolovanie súladu určitého percenta registrácií, agentúrou. (66) Agentúra by tiež mala mať právo vyžadovať od výrobcov, dovozcov alebo následných užívateľov látok, pri ktorých existuje podozrenie, že predstavujú ohrozenie zdravia ľudí alebo životného prostredia vrátane z dôvodu ich prítomnosti na vnútornom trhu vo veľkých množstvách, doplňujúce informácie na základe vykonaných hodnotení. Na základe kritérií uprednostňovania látok vypracovaných agentúrou v spolupráci s členskými štátmi by sa mal vytvoriť priebežný akčný plán Spoločenstva na hodnotenie látok, pričom hodnotenie látok, ktoré sú v ňom zahrnuté, by sa malo zabezpečiť prostredníctvom príslušných orgánov členských štátov. Príslušné orgány členských štátov by mali mať aj možnosť vyžadovať v odôvodnených prípadoch ďalšie informácie, ak z použitia medziproduktov izolovaných na mieste vyplýva riziko rovnako veľkej úrovne, ako je úroveň obáv vyplývajúcich z používania látok podliehajúcich autorizácii. (67) Kolektívna dohoda v rámci výboru členských štátov agentúry o návrhoch jeho rozhodnutí by mala predstavovať základ účinného systému, ktorý rešpektuje zásadu subsidiarity a zachováva vnútorný trh. Ak jeden alebo niekoľko členských štátov, alebo agentúra nesúhlasia s návrhom rozhodnutia, rozhodnutie by sa malo prijať centralizovaným postupom. Ak výbor členských štátov nedosiahne jednomyseľnú dohodu, Komisia by mala prijať rozhodnutie v súlade s postupom výboru. (68) Hodnotenie môže viesť k záveru, že by sa mali prijať opatrenia v rámci postupov obmedzovania alebo postupov autorizácie, alebo že by sa mali zvážiť opatrenia manažmentu rizík v rámci iných príslušných právnych predpisov. Preto by sa mali zverejniť informácie o postupe hodnotiacich konaní. (69) S cieľom zabezpečiť dostatočne vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí, vrátane zohľadnenia príslušných skupín ľudskej populácie a prípadne citlivých podskupín obyvateľstva, a životného prostredia by sa s látkami, ktoré vzbudzujú veľmi veľké obavy, malo v súlade s princípom obozretnosti zaobchádzať opatrným spôsobom. Autorizácia by sa mala udeliť, ak fyzické alebo právnické osoby, ktoré žiadajú o autorizáciu, preukážu udeľujúcemu orgánu, že riziká pre zdravie ľudí a životné prostredie vyplývajúce z používania látky sa primerane kontrolujú. V opačnom prípade môže byť použitie autorizované, ak sa preukáže, že sociálno-ekonomický prínos plynúci z používania látky prevyšuje riziká súvisiace s jej použitím a že neexistujú vhodné alternatívne látky alebo technológie, ktoré by boli ekonomicky a technicky uskutočniteľné. Vzhľadom na dobré fungovanie vnútorného trhu je vhodné, aby udeľujúcim orgánom bola Komisia. (70) Nepriaznivým účinkom látok vzbudzujúcich veľké obavy na zdravie ľudí a životné prostredie by sa malo predchádzať uplatňovaním vhodných opatrení manažmentu rizík, aby sa zabezpečilo, že všetky riziká vyplývajúce z používania látky sú primerane kontrolované, a s cieľom postupnej výmeny týchto látok vhodnými bezpečnejšími látkami. Opatrenia manažmentu rizík by sa mali uplatňovať pri výrobe, uvádzaním na trh a používaní látok s cieľom zabezpečiť, že vystavovanie pôsobeniu týchto látok vrátane uvoľňovania, emisií a strát počas celého životného cyklu je nižšie ako prahová hodnota, nad ktorou sa môžu vyskytovať nepriaznivé účinky. V prípade látok, pre ktoré sa udelila autorizácia, a všetkých ostatných látok, pri ktorých nemožno stanoviť bezpečnú úroveň vystavenia, by sa mali vždy prijímať opatrenia na technicky i prakticky možnú minimalizáciu vystavenia a emisií s cieľom minimalizovať pravdepodobnosť nepriaznivých účinkov. Opatrenia na zabezpečenie primeranej kontroly by sa mali uvádzať v každej správe o chemickej bezpečnosti. Tieto opatrenia by sa mali uplatňovať a podľa možností odporúčať ostatným aktérom v dodávateľskom reťazci. (71) Pri zohľadnení výsledkov RIP sa tiež môže vypracovať metodika na stanovenie prahových hodnôt pre karcinogénne a mutagénne látky. Príslušná príloha sa na základe tejto metodiky môže zmeniť a doplniť, aby sa umožnilo prípadné použitie prahových hodnôt a zároveň sa zabezpečila vysoká úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia. (72) S cieľom podporiť zámer prípadného nahradenia látok, ktoré vzbudzujú veľmi veľké obavy, vhodnými alternatívnymi látkami alebo technológiami by všetci žiadatelia o autorizáciu mali poskytnúť analýzu alternatív, ktorá by sa zaoberala ich rizikami a technickou a ekonomickou stránkou uskutočniteľnosti náhrady, vrátane informácií o výskume a vývoji, ktorý žiadateľ uskutočňuje alebo zamýšľa uskutočniť. Autorizácie by mali okrem toho podliehať časovo obmedzenému preskúmaniu, ktorého lehoty by sa určili v každom prípade osobitne, a za normálnych okolností by mali podliehať podmienkam vrátane monitorovania. (73) Malo by sa vyžadovať nahradenie látky ako takej, látky v prípravku alebo vo výrobku, ak používanie látky alebo jej uvedenie na trh predstavuje neprijateľné riziko pre zdravie ľudí alebo životné prostredie, pričom sa prihliadne na dostupnosť vhodných bezpečnejších alternatívnych látok a technológií a sociálno-ekonomický prínos z používania látky predstavujúcej neprijateľné riziko. (74) O nahradení látky, ktorá vzbudzuje veľmi veľké obavy, vhodnými bezpečnejšími alternatívnymi látkami alebo technológiami by mali uvažovať všetci, ktorí žiadajú o autorizáciu používania takýchto látok ako takých, látok v prípravkoch alebo o začlenenie látok do výrobkov tým, že zanalyzujú alternatívy, riziká spojené s používaním každej alternatívy a technickú a ekonomickú uskutočniteľnosť nahradenia. (75) Možnosť zavedenia obmedzení výroby, uvedenia na trh a používania nebezpečných látok, prípravkov a výrobkov sa uplatňuje na všetky látky spadajúce do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia s malými výnimkami. Obmedzenia uvedenia na trh a používania látok, ktoré sú karcinogénne, mutagénne alebo poškodzujú reprodukciu, kategórie 1 alebo 2, ich používania samotnými spotrebiteľmi alebo v prípravkoch by sa mali naďalej zavádzať. (76) Skúsenosti na medzinárodnej úrovni ukazujú, že látky s charakteristikami ako perzistentné, bioakumulatívne alebo toxické, alebo veľmi perzistentné a veľmi bioakumulatívne látky spôsobujú veľmi veľké obavy, pričom boli vytvorené kritériá, ktoré umožňujú tieto látky identifikovať. Pri určitých ďalších látkach sú obavy dostatočne veľké na to, aby sa riešili rovnakým spôsobom na individuálnom základe. Kritériá prílohy XIII by sa mali revidovať s prihliadnutím na súčasné a všetky nové skúsenosti z identifikácie týchto látok a v prípade potreby zmeniť a doplniť s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia. (77) Z hľadiska funkčnosti a z praktického hľadiska pre fyzické a právnické osoby, ktoré musia pripraviť súbory so žiadosťami a prijať vhodné opatrenia manažmentu rizík, ako aj pre orgány, ktoré musia spracovať žiadosti o autorizáciu, by sa postupu autorizácie mal súbežne podriadiť iba obmedzený počet látok a žiadostiam by sa mali určiť reálne termíny, pričom by bolo možné udeliť výnimku pre určité použitia. Látky, ktoré spĺňajú kritériá autorizácie, by sa mali zaradiť do zoznamu látok navrhovaných na konečné zaradenie do autorizačného postupu. Tento zoznam by mal jasne určiť látky, ktoré patria do pracovného programu agentúry. (78) Agentúra by mala poskytovať poradenstvo pri určovaní látok, ktoré budú prioritne podliehať autorizačnému postupu, aby sa zabezpečilo, že rozhodnutia budú odrážať potreby spoločnosti, ako aj vedecké poznatky a vývoj. (79) Úplný zákaz látky by znamenal, že nie je možné autorizovať žiadne z jej použití. Preto by bolo zbytočné povoliť predkladanie žiadostí o autorizáciu. V takých prípadoch by sa látka mala vyňať zo zoznamu látok, na ktoré možno predkladať žiadosti, a pridať do zoznamu obmedzovaných látok. (80) Na účely zachovania efektívneho fungovania vnútorného trhu a ochrany zdravia ľudí, bezpečnosti a ochrany životného prostredia by sa malo zabezpečiť dobré vzájomné prepojenie medzi ustanoveniami o autorizácii a ustanoveniami o obmedzení. Obmedzenia, ktoré sa na danú látku vzťahujú vtedy, keď sa pridáva do zoznamu látok, na ktoré možno predkladať žiadosti, by sa na túto látku mali vzťahovať naďalej. Agentúra by mala zvážiť, či sa riziko vyplývajúce z látok obsiahnutých vo výrobkoch primerane kontroluje, a ak nie, mala by pripraviť dokumentáciu, ktorá by sa týkala zavedenia ďalších obmedzení na látky, na ktorých používanie je potrebná autorizácia. (81) Agentúra by mala vydávať stanoviská k rizikám vyplývajúcim z použitia, vrátane skutočnosti, či je látka primerane kontrolovaná, a k všetkým sociálno-ekonomickým analýzam, ktoré jej predložili tretie strany, aby sa zabezpečil zosúladený prístup k autorizácii použití konkrétnych látok. Tieto stanoviská by mala Komisia vziať do úvahy, keď zvažuje či rozhodne o udelení autorizácie. (82) Následní užívatelia, ktorí čerpajú výhody plynúce z autorizácie udelenej svojmu dodávateľovi, by mali informovať agentúru o tom, ako danú látku používajú, aby sa umožnilo účinné sledovanie a uplatňovanie požiadavky na autorizáciu. (83) Je vhodné, aby konečné rozhodnutia o udelení alebo odmietnutí autorizácie prijímala Komisia v súlade s regulačným postupom, čím by sa umožnilo preskúmanie ich širších dôsledkov v členských štátoch a ich bližšie začlenenie s rozhodnutiami. (84) S cieľom urýchliť súčasný systém je potrebné prepracovať postup obmedzovania a smernica 76/769/EHS, ktorá bola niekoľkokrát podstatne zmenená a doplnená a prispôsobená, by sa mala nahradiť. Všetky obmedzenia, ku ktorým došlo podľa uvedenej smernice, by sa mali v záujme zrozumiteľnosti a z dôvodu, aby sa stali východiskovým bodom zrýchleného postupu obmedzovania, začleniť do tohto nariadenia. Uplatňovanie prílohy XVII k tomuto nariadeniu by sa v prípade potreby malo uľahčiť usmernením, ktoré vypracuje Komisia. (85) Členské štáty by mali mať v súvislosti s prílohou XVII možnosť ponechať prísnejšie obmedzenia na prechodné obdobie šiestich rokov, ak boli tieto obmedzenia oznámené podľa zmluvy. Toto by sa malo vzťahovať na látky ako také, látky v prípravkoch a látky vo výrobkoch, ktorých výroba, uvedenie na trh a používanie sú obmedzené. Komisia by mala zostaviť a uverejniť zoznam týchto obmedzení. Komisia by tak mala možnosť prehodnotiť príslušné opatrenia, aby sa mohlo dosiahnuť zosúladenie. (86) Výrobca, dovozca a následný užívateľ by mali byť zodpovední za určenie vhodných opatrení manažmentu rizík, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vysokej miery ochrany zdravia ľudí a životného prostredia a vyplývajú z výroby, uvedenia na trh alebo používania látky ako takej, látky v prípravku alebo vo výrobku. Ak však nastane prípad, keď sa to bude považovať za nedostatočné a keď je odôvodnené použitie právnych predpisov Spoločenstva, mali by sa ustanoviť príslušné obmedzenia. (87) S cieľom chrániť zdravie ľudí a životné prostredie môžu obmedzenia výroby, uvedenia na trh alebo používania látky ako takej, látky v prípravku alebo vo výrobku obsahovať akúkoľvek podmienku alebo zákaz pre výrobu, uvedenie na trh alebo používanie. Preto je potrebné vyhotoviť zoznam týchto obmedzení a všetkých ich zmien a doplnení. (88) S cieľom pripraviť návrh obmedzení a s cieľom, aby takéto právne predpisy mohli účinne fungovať, by mala medzi členskými štátmi, agentúrou, ostatnými orgánmi Spoločenstva, Komisiou a zainteresovanými stranami existovať dobrá spolupráca, koordinácia a informovanosť. (89) Členské štáty by mali pripravovať dokumentáciu v súlade s podrobne uvedenými požiadavkami, aby sa im poskytla príležitosť predkladať návrhy na riešenie osobitných rizík pre zdravie ľudí a životné prostredie. Dokumentácia by mala uvádzať zdôvodnenie opatrení v rámci celého Spoločenstva. (90) S cieľom zabezpečiť zosúladený prístup k obmedzeniam by mala agentúra plniť úlohu koordinátora tohto postupu, napríklad vymenovaním príslušných spravodajcov a overením zhody s požiadavkami príslušných príloh. Agentúra by mala viesť zoznam látok, pre ktoré sa pripravuje dokumentácia o obmedzeniach. (91) S cieľom poskytnúť Komisii príležitosť riešiť osobitné riziká pre zdravie ľudí a životné prostredie, ktoré sa musia riešiť na úrovni celého Spoločenstva, mala by byť schopná poveriť agentúru prípravou dokumentácie o obmedzeniach. (92) Z dôvodov transparentnosti by mala agentúra zverejňovať príslušnú dokumentáciu obsahujúcu navrhované obmedzenia, a žiadať pritom o pripomienky. (93) S cieľom ukončiť postup včas by mala agentúra predložiť svoje stanovisko k navrhovaným opatreniam a ich dosahu na základe návrhu stanoviska, ktorý pripraví spravodajca. (94) S cieľom urýchliť postup obmedzovania by Komisia mala pripraviť svoj návrh zmien a doplnení v rámci osobitného časového limitu od prijatia stanovísk agentúry. (95) Agentúra by mala byť centrom zaisťujúcim, že právne predpisy o chemikáliách a rozhodovacie procesy a vedecká základňa, na ktorej spočívajú, sú pre všetky zúčastnené strany a verejnosť dôveryhodné. Agentúra by mala takisto zohrávať ústrednú úlohu pri koordinácii komunikácie týkajúcej sa tohto nariadenia a jeho vykonávania. Dôvera inštitúcií Spoločenstva, členských štátov, širokej verejnosti a zainteresovaných strán v agentúru je preto nevyhnutná. Z tohto dôvodu je mimoriadne dôležité zabezpečiť jej nezávislosť, vysoké vedecké, technické a regulačné kapacity, rovnako ako transparentnosť a účinnosť. (96) Štruktúra agentúry by mala vyhovovať úlohám, ktoré má plniť. Skúsenosti s niektorými podobnými agentúrami Spoločenstva poskytujú z tohto hľadiska isté usmernenie, štruktúra by však mala byť upravená tak, aby spĺňala osobitné potreby tohto nariadenia. (97) Základnou súčasťou systému, ktorý toto nariadenie vytvára, je účinné poskytovanie informácií o chemických rizikách a ich manažmente. Pri príprave usmernení pre všetky zúčastnené strany by mala agentúra prihliadať na najlepšie postupy v chemickom odvetví a iných odvetviach. (98) Pracovníci sekretariátu agentúry by v záujme efektívnosti mali plniť základné technicko-administratívne a vedecké úlohy bez využívania vedeckých a technických zdrojov členských štátov. Výkonný riaditeľ by mal zabezpečovať efektívne plnenie úloh nezávislým spôsobom. S cieľom zabezpečiť, aby agentúra plnila svoju úlohu, by sa zloženie jej riadiacej rady malo určiť tak, aby v ňom boli zastúpené všetky členské štáty, Komisia a ostatné zainteresované strany, ktoré určí Komisia, aby sa zaručilo zapojenie zainteresovaných strán a Európskeho parlamentu a aby zaručovalo najvyššiu úroveň spôsobilosti a širokú škálu príslušných odborných vedomostí v oblasti bezpečnosti chemikálií alebo regulácie chemikálií a aby zároveň zabezpečilo príslušné odborné vedomosti v oblasti všeobecných finančných a právnych záležitostí. (99) Agentúra by mala mať prostriedky na vykonávanie všetkých úloh, ktoré sa vyžadujú na plnenie jej úlohy. (100) Nariadenie Komisie by malo určovať štruktúru a výšku poplatkov, ako aj okolnosti, za ktorých sa časť poplatkov prevedie príslušnému orgánu dotknutého členského štátu. (101) Riadiaca rada agentúry by mala mať potrebné právomoci na zostavenie rozpočtu, kontrolu jeho plnenia, vytvorenie vnútorného poriadku, prijímanie finančných opatrení a vymenovanie výkonného riaditeľa. (102) Prostredníctvom výboru pre hodnotenie rizík a výboru pre sociálno-ekonomickú analýzu by mala agentúra prevziať úlohu vedeckých výborov priradených ku Komisii pri vydávaní vedeckých stanovísk v oblasti svojej pôsobnosti. (103) Prostredníctvom výboru členských štátov by sa agentúra mala usilovať o dosiahnutie dohody medzi orgánmi členských štátov o osobitných otázkach, ktoré si vyžadujú zosúladený prístup. (104) Je potrebné zabezpečiť úzku spoluprácu medzi agentúrou a príslušnými orgánmi pôsobiacimi v členských štátoch, aby vedecké stanoviská výboru pre hodnotenie rizík a výboru pre sociálno-ekonomickú analýzu vychádzali z čo najrozsiahlejších príslušných vedeckých a technických odborných vedomostí, ktoré sú v Spoločenstve k dispozícii. Na rovnaký účel by tieto výbory mali mať možnosť oprieť sa o ďalšie odborné vedomosti. (105) Vzhľadom na zvýšenú zodpovednosť fyzických alebo právnických osôb za zabezpečenie bezpečného používania chemikálií je potrebné posilniť presadzovanie. Agentúra by preto mala poskytnúť členským štátom fórum, na ktorom by si mohli vymieňať informácie a koordinovať svoje činnosti súvisiace s presadzovaním právnych predpisov o chemikáliách. Formálnejší rámec by bol prínosom pre súčasnú neformálnu spoluprácu členských štátov v tejto oblasti. (106) V rámci agentúry by mala byť vytvorená odvolacia rada, ktorá by zaručovala spracovanie odvolania ktorejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe dotknutej rozhodnutiami agentúry. (107) Agentúra by sa mala financovať čiastočne z poplatkov uhrádzaných fyzickými alebo právnickými osobami a čiastočne zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev. Naďalej by sa mal uplatňovať rozpočtový postup Spoločenstva, pokiaľ ide o akékoľvek dotácie hradené zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev. Okrem toho by mal Dvor audítorov vykonávať audit účtov v súlade s článkom 91 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 23. decembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev ( 13 ). (108) V prípade, že to Komisia a agentúra považujú za vhodné, by sa mala účasť na práci agentúry umožniť aj zástupcom tretích krajín. (109) Agentúra by prostredníctvom spolupráce s organizáciami, ktoré majú záujem o zosúladenie medzinárodných právnych predpisov, mala prispievať k úlohe Spoločenstva a členských štátov pri tomto zosúlaďovaní. S cieľom podporiť široký medzinárodný konsenzus by mala agentúra zohľadniť existujúce a pripravované medzinárodné normy v oblasti regulácie chemikálií, ako je napríklad globálny harmonizovaný systém (GHS) klasifikácie a označovania chemikálií. (110) Agentúra by mala poskytnúť infraštruktúru, ktorú fyzické alebo právnické osoby potrebujú na splnenie svojich záväzkov vyplývajúcich z ustanovení o spoločnom zdieľaní údajov. (111) Je dôležité vyhnúť sa zámene poslania agentúry s poslaním Európskej agentúry pre lieky (EMEA), zriadenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky ( 14 ), Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EÚBP), zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v oblasti bezpečnosti potravín ( 15 ), a Poradného výboru pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci ustanoveného rozhodnutím Rady z 22. júla 2003 ( 16 ). Agentúra by následne mala vytvoriť rokovací poriadok pre prípady, keď je potrebná spolupráca s EÚBP alebo Poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci. Toto nariadenie by sa nemalo inak dotknúť právomoci udelenej v právnych predpisoch Spoločenstva EMEA, EÚBP alebo Poradnému výboru pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci. (112) Mali by sa vytvoriť pravidlá pre zoznam klasifikácie a označovania, aby sa dosiahlo fungovanie vnútorného trhu s látkami ako takými alebo látkami v prípravkoch, a zároveň zabezpečila vysoká úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia. (113) Agentúre by sa preto mala oznámiť klasifikácia a označenie každej látky, ktorá podlieha registrácii alebo sa na ňu vzťahuje článok 1 smernice 67/548/EHS a uvádza sa na trh, na účely jej zaradenia do zoznamu. (114) S cieľom zabezpečiť zosúladenú ochranu širokej verejnosti a predovšetkým osôb prichádzajúcich do styku s určitými látkami, ako aj riadne fungovanie ďalších právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sa zakladajú na klasifikácii a označovaní, by sa do zoznamu mala zaznamenať klasifikácia v súlade so smernicou 67/548/EHS a smernicou 1999/45/ES dohodnutá, ak je to možné, medzi výrobcami a dovozcami tej istej látky, ako aj rozhodnutia prijaté na úrovni Spoločenstva na zosúladenie klasifikácie a označovania niektorých látok. Mala by sa tu plne zohľadniť práca a skúsenosti získané v súvislosti s činnosťami, na ktoré sa vzťahuje smernica 67/548/EHS, vrátane klasifikácie a označovania určitých látok alebo skupín látok uvedených v prílohe I k smernici 67/548/EHS. (115) Zdroje by sa mali sústrediť na látky, ktoré vzbudzujú najväčšie obavy. Látka by sa preto mala doplniť do prílohy I k smernici 67/548/EHS iba vtedy, ak spĺňa kritériá na klasifikáciu ako karcinogénna, mutagénna alebo poškodzujúca reprodukciu zaradená v kategórii 1, 2 alebo 3, ako senzibilizátor pri vdýchnutí alebo z hľadiska iných účinkov na individuálnom základe. Malo by sa vytvoriť ustanovenie, ktoré príslušným orgánom umožní predkladať agentúre návrhy. Agentúra by mala poskytnúť svoje stanovisko k návrhu a zainteresované strany by mali mať príležitosť ho pripomienkovať. Komisia by potom mala prijať rozhodnutie. (116) Pravidelné správy od členských štátov a agentúry o uplatňovaní tohto nariadenia budú nevyhnutným prostriedkom monitorovania vykonávania tohto nariadenia, ako aj trendov v tejto oblasti. Závery zo zistení v týchto správach budú užitočným a praktickým nástrojom na preskúmanie tohto nariadenia a podľa potreby aj na sformulovanie návrhov na jeho zmeny a doplnenia. (117) Občania EÚ by mali mať prístup k informáciám o chemikáliách, ktorým môžu byť vystavení, aby mali možnosť prijímať informované rozhodnutia o tom, ako používať chemikálie. Transparentným prostriedkom, ako to možno dosiahnuť, je poskytnúť im voľný a jednoduchý prístup k základným údajom v databáze agentúry vrátane stručných profilov nebezpečných vlastností, požiadaviek na označovanie a príslušných právnych predpisov Spoločenstva, vrátane autorizovaných použití a opatrení manažmentu rizík. Agentúra a členské štáty by mali umožniť prístup k informáciám v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/313/EHS ( 17 ), v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie ( 18 ) a s Dohovorom Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, ktorého je Európske spoločenstvo zmluvnou stranou. (118) Zverejňovanie informácií podľa tohto nariadenia podlieha konkrétnym požiadavkám nariadenia (ES) č. 1049/2001. Uvedené nariadenie stanovuje záväzné termíny na poskytnutie informácií, ako aj procesných záruk vrátane práva odvolať sa. Riadiaca rada by mala prijať praktické opatrenia pre agentúru na uplatňovanie uvedených požiadaviek. (119) Príslušné orgány členských štátov by okrem svojej účasti na vykonávaní právnych predpisov Spoločenstva mali vzhľadom na svoju blízkosť k zainteresovaným stranám v členských štátoch zohrávať úlohu pri výmene informácií o rizikách látok a o povinnostiach fyzických alebo právnických osôb vyplývajúcich z právnych predpisov o chemikáliách. Zároveň je potrebná úzka spolupráca medzi agentúrou, Komisiou a príslušnými orgánmi členských štátov na zabezpečenie jednotnosti a účinnosti globálneho komunikačného procesu. (120) Medzi členskými štátmi, agentúrou a Komisiou by mala existovať dobrá spolupráca, koordinácia a výmena informácií v oblasti presadzovania nariadenia, aby mohol systém zriadený týmto nariadením účinne fungovať. (121) Členské štáty by mali zaviesť účinné monitorovacie a kontrolné opatrenia s cieľom zabezpečiť dodržiavanie tohto nariadenia. Mali by sa naplánovať a vykonať potrebné inšpekcie a oznamovať ich výsledky. (122) Na zabezpečenie transparentnosti, nestrannosti a jednotnosti na úrovni činností vynucujúcich uplatňovanie nariadenia zo strany členských štátov, musia členské štáty vytvoriť vhodný rámec sankcií s cieľom ukladania účinných, primeraných a odradzujúcich sankcií za nedodržanie nariadenia, pretože toto nedodržanie môže viesť k poškodeniu zdravia ľudí alebo životného prostredia. (123) Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia a niektoré jeho zmeny a doplnenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu ( 19 ). (124) Komisia by mala byť predovšetkým splnomocnená na zmenu a doplnenie príloh v určitých prípadoch, na určenie pravidiel týkajúcich sa testovacích metód, na zmenu percentuálneho podielu dokumentácie vybranej na kontrolu súladu a na úpravu kritérií na jej výber a na stanovenie kritérií, ktoré definujú, čo predstavuje primerané odôvodnenie toho, že testovanie nie je technicky možné. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky tohto nariadenia alebo doplniť toto nariadenie doplnením nových nepodstatných prvkov, mali by byť prijaté v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. (125) Je nevyhnutné, aby počas prechodu na plnú platnosť ustanovení tohto nariadenia, a najmä v období začiatkov agentúry, boli chemikálie účinne a včas regulované. Preto by sa malo vypracovať ustanovenie, na základe ktorého Komisia poskytne na zriadenie agentúry potrebnú podporu vrátane uzatvárania zmlúv a dočasného vymenovania výkonného riaditeľa, až kým riadiaca rada agentúry nebude môcť sama vymenovať výkonného riaditeľa. (126) S cieľom plne využiť prácu vykonanú podľa nariadenia (EHS) č. 793/93, ako aj podľa smernice 76/769/EHS, a aby sa zabránilo strate tejto práce, by mala byť Komisia oprávnená počas začiatočného obdobia iniciovať obmedzenia na základe tejto práce bez toho, aby sa dodržal úplný postup obmedzovania ustanovený v tomto nariadení. Všetky tieto prvky by sa mali používať čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, aby sa podporili opatrenia na znižovanie rizík. (127) Je vhodné, aby ustanovenia tohto nariadenia postupne nadobudli účinnosť, aby bol prechod na nový systém hladký. Okrem toho by postupné nadobudnutie účinnosti ustanovení malo všetkým zapojeným stranám, orgánom, fyzickým alebo právnickým osobám, ako aj zainteresovaným stranám umožniť, aby v správnom čase zamerali zdroje na prípravu na nové povinnosti. (128) Toto nariadenie nahrádza smernicu 76/769/EHS, smernicu Komisie 91/155/EHS ( 20 ), smernicu Komisie 93/67/EHS ( 21 ), smernicu Komisie 93/105/ES ( 22 ), smernicu Komisie 2000/21/ES ( 23 ), nariadenie (EHS) č. 793/93 a nariadenie Komisie (ES) č. 1488/94 ( 24 ). Tieto smernice a nariadenia by preto mali byť zrušené. (129) V záujme jednotnosti by sa mala zmeniť a doplniť smernica 1999/45/ES, ktorá už rieši otázky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. (130) Keďže ciele tohto nariadenia, a to ustanovenie predpisov týkajúcich sa látok a zriadenie Európskej chemickej agentúry, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (131) Nariadenie dodržiava základné práva a zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej Únie ( 25 ). Usiluje sa predovšetkým zabezpečiť plný súlad so zásadami ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sú zaručené článkom 37 charty, keďže: PRIJALI TOTO NARIADENIE:







OBSAH HLAVA I VŠEOBECNÉ OTÁZKY Kapitola 1 Cieľ, rozsah pôsobnosti a uplatňovanie Kapitola 2 Vymedzenie pojmov a všeobecné ustanovenie HLAVA II REGISTRÁCIA LÁTOK Kapitola 1 Všeobecná registračná povinnosť a požiadavky na informácie Kapitola 2 Látky považované za registrované Kapitola 3 Registračná povinnosť a požiadavky na informácie pre určité druhy izolovaných medziproduktov Kapitola 4 Spoločné ustanovenia pre všetky registrácie Kapitola 5 Prechodné ustanovenia vzťahujúce sa na zavedené látky a oznamované látky HLAVA III SPOLOČNÉ ZDIEĽANIE ÚDAJOV A ZABRÁNENIE ZBYTOČNÉMU TESTOVANIU Kapitola 1 Ciele a všeobecné pravidlá Kapitola 2 Pravidlá pre nezavedené látky a pre registrujúcich zavedených látok, ktorí nevykonali predregistráciu Kapitola 3 Pravidlá pre zavedené látky HLAVA IV INFORMÁCIE V DODÁVATEĽSKOM REŤAZCI HLAVA V NÁSLEDNÍ UŽÍVATELIA HLAVA VI HODNOTENIE Kapitola 1 Hodnotenie dokumentácie Kapitola 2 Hodnotenie látky Kapitola 3 Hodnotenie medziproduktov Kapitola 4 Spoločné ustanovenia HLAVA VII AUTORIZÁCIA Kapitola 1 Požiadavka autorizácie Kapitola 2 Udeľovanie autorizácií Kapitola 3 Autorizácie v dodávateľskom reťazci HLAVA VIII OBMEDZENIA VÝROBY, UVÁDZANIA NA TRH A POUŽÍVANIA URČITÝCH NEBEZPEČNÝCH LÁTOK, PRÍPRAVKOV A VÝROBKOV Kapitola 1 Všeobecné otázky Kapitola 2 Postup obmedzovania HLAVA IX POPLATKY HLAVA X AGENTÚRA HLAVA XI ZOZNAM KLASIFIKÁCIE A OZNAČOVANIA HLAVA XII INFORMÁCIE HLAVA XIII PRÍSLUŠNÉ ORGÁNY HLAVA XIV PRESADZOVANIE HLAVA XV PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA PRÍLOHA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O HODNOTENÍ LÁTOK A PRÍPRAVE SPRÁV O CHEMICKEJ BEZPEČNOSTI PRÍLOHA II POKYNY NA ZOSTAVENIE KARIET BEZPEČNOSTNÝCH ÚDAJOV PRÍLOHA III KRITÉRIÁ PRE LÁTKY REGISTROVANÉ V MNOŽSTVÁCH OD1 DO 10 TON PRÍLOHA IV VÝNIMKY Z REGISTRAČNEJ POVINNOSTI V SÚLADE S ČLÁNKOM 2 ODS. 7 PÍSM. a) PRÍLOHA V VÝNIMKY Z REGISTRAČNEJ POVINNOSTI V SÚLADE S ČLÁNKOM 2 ODS. 7 PÍSM. B) PRÍLOHA VI POŽIADAVKY NA INFORMÁCIE UVEDENÉ V ČLÁNKU 10 PRÍLOHA VII ŠTANDARDNÉ POŽIADAVKY NA INFORMÁCIE PRE LÁTKY VYRÁBANÉ ALEBO DOVÁŽANÉ V MNOŽSTVÁCH OD 1 TONY PRÍLOHA VIII ŠTANDARDNÉ POŽIADAVKY NA INFORMÁCIE PRE LÁTKY VYRÁBANÉ ALEBO DOVÁŽANÉ V MNOŽSTVÁCH OD 10 TON PRÍLOHA IX ŠTANDARDNÉ POŽIADAVKY NA INFORMÁCIE PRE LÁTKY VYRÁBANÉ ALEBO DOVÁŽANÉ V MNOŽSTVÁCH OD 100 TON PRÍLOHA X ŠTANDARDNÉ POŽIADAVKY NA INFORMÁCIE PRE LÁTKY VYRÁBANÉ ALEBO DOVÁŽANÉ V MNOŽSTVÁCH OD 1 000 TON PRÍLOHA XI VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ PRISPÔSOBENIA ŠTANDARDNÉHO TESTOVACIEHO REŽIMU USTANOVENÉHO V PRÍLOHÁCH VII AŽ X PRÍLOHA XII VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRE NÁSLEDNÝCH UŽÍVATEĽOV O HODNOTENÍ LÁTOK A PRÍPRAVE SPRÁV O CHEMICKEJ BEZPEČNOSTI PRÍLOHA XIII KRITÉRIÁ IDENTIFIKÁCIE PERZISTENTNÝCH, BIOAKUMULATÍVNYCH A TOXICKÝCH LÁTOK A VEĽMI PERZISTENTNÝCH A VEĽMI BIOAKUMULATÍVNYCH LÁTOK PRÍLOHA XIV ZOZNAM LÁTOK PODLIEHAJÚCICH AUTORIZÁCII PRÍLOHA XV DOKUMENTÁCIE PRÍLOHA XVI SOCIÁLNO-EKONOMICKÁ ANALÝZA PRÍLOHA XVII OBMEDZENIA VÝROBY, UVÁDZANIA NA TRH A POUŽÍVANIA URČITÝCH NEBEZPEČNÝCH LÁTOK, PRÍPRAVKOV A VÝROBKOV







HLAVA I

VŠEOBECNÉ OTÁZKY







KAPITOLA 1

Cieľ, rozsah pôsobnosti a uplatňovanie

Článok 1

Cieľ a rozsah pôsobnosti

1. Účelom tohto nariadenia je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia, vrátane podpory rozvoja alternatívnych metód posúdenia nebezpečnosti látok ako aj voľný pohyb látok na vnútornom trhu, a zároveň zlepšovať konkurencieschopnosť a inovácie.

2. Toto nariadenie určuje ustanovenia o látkach a prípravkoch v zmysle článku 3. Tieto ustanovenia sa vzťahujú na výrobu, uvedenie na trh alebo používanie týchto látok ako takých, látok v prípravkoch alebo vo výrobkoch a na uvedenie prípravkov na trh.

3. Toto nariadenie vychádza zo zásady, že je povinnosťou výrobcov, dovozcov a následných užívateľov zabezpečiť, že vyrábajú, uvádzajú na trh alebo používajú také látky, ktoré nemajú nepriaznivé účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie. Jeho ustanovenia sú založené na princípe obozretnosti.

Článok 2

Uplatňovanie

1. Toto nariadenie sa neuplatňuje na:

a) rádioaktívne látky v rozsahu pôsobnosti smernice Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia ( 26 );

b) látky ako také, látky v prípravku alebo vo výrobku, ktoré podliehajú colnému dohľadu, za predpokladu, že nebudú upravené alebo spracované, a ktoré sú dočasne uskladnené alebo sú v bezcolnom pásme, alebo v colnom sklade na účely opätovného vývozu alebo tranzitu;

c) neizolované medziprodukty;

d) prepravu nebezpečných látok a nebezpečných látok v nebezpečných prípravkoch železničnou dopravou, cestnou dopravou, vnútrozemskou lodnou dopravou, námornou lodnou dopravou alebo leteckou dopravou.

2. Odpad, ako je vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/12/ES ( 27 ), nie je látkou, prípravkom alebo výrobkom v zmysle článku 3 tohto nariadenia.

3. Členské štáty môžu povoliť výnimky z tohto nariadenia pre určité látky ako také, látky v prípravku alebo vo výrobku v osobitných prípadoch, keď je to potrebné v záujme obrany.

4. Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté:

a) právne predpisy Spoločenstva o pracoviskách a životnom prostredí vrátane smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci ( 28 ), smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia ( 29 ), smernice 98/24/ES, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva ( 30 ), a smernice 2004/37/ES,

b) smernica 76/768/EHS, ak ide o testy na stavovcoch v rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice.

5. Ustanovenia hlavy II, V, VI a VII sa neuplatňujú v rozsahu, v akom sa látka používa:

a) v liekoch na použitie v humánnej alebo veterinárnej medicíne v rámci pôsobnosti nariadenia (ES) č. 726/2004, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/82/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje Zákonník Spoločenstva o veterinárnych liekoch ( 31 ), a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje Zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch ( 32 );

b) v potravinách alebo krmivách v súlade s nariadením (ES) č. 178/2002 vrátane použitia: i) ako prídavná látka v potravinách v rámci rozsahu pôsobnosti smernice Rady 89/107/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu ( 33 ); ii) ako chuťová a aromatická prísada v potravinách v rámci rozsahu pôsobnosti smernice Rady 88/388/EHS z 22. júna 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa dochucovadiel určených na používanie v potravinách a východiskových materiáloch na ich výrobu ( 34 ) a rozhodnutia Komisie 1999/217/ES z 23. februára 1999, ktorým sa prijíma zoznam chuťových a aromatických prísad používaných do alebo na potraviny, vyhotovený použitím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 ( 35 ); iii) ako prídavná látka v krmivách v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat ( 36 ); iv) vo výžive zvierat v rámci rozsahu pôsobnosti smernice Rady 82/471/EHS z 30. júna 1982 o určitých výrobkoch používaných na výživu zvierat ( 37 ).

6. Ustanovenia hlavy IV sa neuplatňujú na tieto prípravky v dokončenom stave určené pre finálneho užívateľa:

a) lieky pre použitie v humánnej alebo veterinárnej medicíne v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 726/2004 a smernice 2001/82/ES a ako sú vymedzené v smernici 2001/83/ES;

b) kozmetické výrobky, ako sú vymedzené v smernici 76/768/EHS;

c) zdravotnícke pomôcky, ktoré sú invazívne alebo ktoré sa používajú v priamom fyzickom kontakte s ľudským telom, pokiaľ opatrenia Spoločenstva stanovujú predpisy na klasifikáciu a označovanie nebezpečných látok a prípravkov, ktoré zabezpečujú rovnakú úroveň poskytovania informácií a ochrany ako smernica 1999/45/ES;

d) potraviny alebo krmivá v súlade s nariadením (ES) č. 178/2002 vrátane použitia: i) ako potravinárska prídavná látka v potravinách v rámci rozsahu pôsobnosti smernice 89/107/EHS; ii) ako chuťová a aromatická prísada v potravinách v rámci rozsahu pôsobnosti smernice 88/388/EHS a rozhodnutia 1999/217/ES; iii) ako prídavná látka v krmivách v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1831/2003; iv) vo výžive zvierat v rámci rozsahu pôsobnosti smernice 82/471/EHS.

7. Z uplatňovania hlavy II, V a VI sú vyňaté:

a) látky zahrnuté do prílohy IV, keďže o týchto látkach je známy dostatok informácií, ktoré sa považujú za látky spôsobujúce minimálne riziko z dôvodu ich vnútorných vlastností;

b) látky, na ktoré sa vzťahuje príloha V, keďže registrácia týchto látok sa považuje za nevhodnú alebo zbytočnú a ich vyňatie z týchto hláv nepoškodzuje ciele tohto nariadenia;

c) látky ako také alebo látky v prípravkoch registrované v súlade s hlavou II, ktoré zo Spoločenstva vyváža účastník dodávateľského reťazca a opätovne dováža do Spoločenstva ten istý alebo iný účastník v rámci toho istého dodávateľského reťazca, ktorý preukáže, že: i) opätovne dovážaná látka je rovnaká ako vyvážaná látka; ii) mu boli poskytnuté informácie v súlade s článkami 31 alebo 32 týkajúce sa vyvážanej látky;

d) látky ako také alebo látky v prípravkoch alebo vo výrobkoch, ktoré boli registrované v súlade s hlavou II a ktoré sú regenerované v Spoločenstve, ak: i) látka, ktorá je výsledkom procesu regenerácie, je rovnaká ako látka, ktorá sa zaregistrovala v súlade s hlavou II, a ii) podnik, ktorý vykonáva regeneráciu, má k dispozícii informácie požadované podľa článkov 31 alebo 32 týkajúce sa látky, ktorá sa zaregistrovala v súlade s hlavou II.

8. Medziprodukty izolované na mieste a prepravované izolované medziprodukty sú vyňaté z uplatňovania:

a) kapitoly 1 hlavy II s výnimkou článkov 8 a 9 a

b) hlavy VII.

9. Ustanovenia hláv II a VI sa neuplatňujú na polyméry.







KAPITOLA 2

Vymedzenie pojmov a všeobecné ustanovenie

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia:

1. látka: je chemický prvok a jeho zlúčeniny v prírodnom stave alebo získané akýmkoľvek výrobným postupom vrátane všetkých prísad potrebných na udržanie ich stability a všetkých nečistôt pochádzajúcich z použitého postupu, ktorá však nezahŕňa žiadne rozpúšťadlá, ktoré možno oddeliť bez ovplyvnenia stability látky alebo zmeny jej zloženia;

2. prípravok: je zmes alebo roztok zložený z dvoch alebo viacerých látok;

3. výrobok: je predmet, ktorý počas výroby dostáva konkrétny tvar, povrch alebo prevedenie, ktoré určuje jeho funkciu vo väčšej miere ako jeho chemické zloženie;

4. výrobca výrobku: je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá v rámci Spoločenstva vyrába alebo zostavuje výrobok;

5. polymér: je látka, ktorá sa skladá z molekúl charakterizovaných sekvenciou jedného alebo viacerých druhov monomérnych jednotiek. Takéto molekuly musia byť distribuované v určitom rozsahu molekulových hmotností, pričom rozdiely v molekulových hmotnostiach sú spôsobené najmä rozdielnym počtom monomérnych jednotiek. Polymér tvorí: a) jednoduchá hmotnostná väčšina molekúl obsahujúca najmenej tri monomérne jednotky, ktoré sú viazané kovalentnými väzbami aspoň na jednu inú monomérnu jednotku alebo inú reagujúcu zložku; b) menej ako jednoduchá hmotnostná väčšina molekúl s rovnakou molekulovou hmotnosťou. „Monomérna jednotka“ je v zmysle tejto definície zreagovaná forma monomérnej látky v polyméri;

6. monomér: je látka, ktorá je schopná vytvárať kovalentné väzby so sekvenciou ďalších rovnakých alebo rozdielnych molekúl za podmienok príslušnej polymerizačnej reakcie používanej na konkrétny proces;

7. registrujúci: je výrobca alebo dovozca látky, alebo výrobca alebo dovozca výrobku, ktorý predkladá žiadosť o registráciu látky;

8. výroba: je vyrobenie alebo extrakcia látok v prírodnom stave;

9. výrobca: je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Spoločenstve, ktorá vyrába látku v Spoločenstve;

10. dovoz: je fyzické uvedenie na colné územie Spoločenstva;

11. dovozca: je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Spoločenstve, ktorá je zodpovedná za dovoz;

12. uvedenie na trh: je dodávanie alebo sprístupnenie tretej strane, za úhradu alebo bezplatne. Dovoz sa považuje za uvedenie na trh;

13. následný užívateľ: je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Spoločenstve iná ako výrobca alebo dovozca, ktorá používa látku buď ako takú, alebo v prípravku počas svojich priemyselných alebo odborných činností. Distribútor alebo spotrebiteľ nie je následným užívateľom. Opätovný dovozca s výnimkou udelenou podľa článku 2 ods. 7 písm. c) sa považuje za následného užívateľa;

14. distribútor: je každá fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Spoločenstve vrátane maloobchodného predajcu, ktorá látku ako takú alebo látku v prípravku iba uskladňuje alebo uvádza na trh pre tretie strany;

15. medziprodukt: je látka, ktorá sa vyrába pre chemické spracovanie alebo sa pri ňom spotrebúva či používa, aby sa transformovala na inú látku (ďalej len „syntéza“): a) neizolovaný medziprodukt: je medziprodukt, ktorý sa pri syntéze zámerne neodoberá (s výnimkou odobratia vzorky) zo zariadenia, v ktorom syntéza prebieha. Medzi takéto zariadenie patrí reakčná nádoba, jej prídavné zariadenia a akékoľvek vybavenie, cez ktoré látky prechádzajú pri kontinuálnom alebo šaržovom procese, ako aj systém potrubí na presun z jednej nádoby do druhej na účely prevedenia ďalšieho kroku reakcie; nezahŕňa však nádrže alebo iné nádoby, v ktorých sa látky po výrobe skladujú; b) medziprodukt izolovaný na mieste: je medziprodukt, ktorý nespĺňa kritériá neizolovaného medziproduktu a pri ktorom prebieha výroba medziproduktu a syntéza ďalších látok z tohto medziproduktu na tom istom mieste a vykonáva ju jedna alebo viac právnických osôb; c) prepravovaný izolovaný medziprodukt: je medziprodukt, ktorý nespĺňa kritériá neizolovaného medziproduktu a prepravuje sa alebo sa dodáva na iné miesta;

16. miesto: je jedna lokalita, kde sa v prípade viac ako jedného výrobcu látok využíva určitá spoločná infraštruktúra a zariadenia;

17. účastníci dodávateľského reťazca: sú všetci výrobcovia a/alebo dovozcovia a/alebo následní užívatelia v dodávateľskom reťazci;

18. agentúra: je Európska chemická agentúra zriadená týmto nariadením;

19. príslušný orgán: je orgán alebo orgány, alebo úrady zriadené členskými štátmi na plnenie záväzkov vyplývajúcich z tohto nariadenia;

20. zavedená (phase-in) látka: je látka, ktorá spĺňa aspoň jedno z týchto kritérií: a) uvádza sa v Európskom zozname existujúcich komerčných chemických látok (EINECS); ▼M1 b) aspoň raz počas 15 rokov pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia bola vyrobená v Spoločenstve alebo v krajinách, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. januára 1995, 1. mája 2004 alebo 1. januára 2007, ale výrobca alebo dovozca ju neuviedol na trh, za predpokladu, že výrobca alebo dovozca má o tom písomný dôkaz; ▼C2 c) bola uvedená na trh výrobcom alebo dovozcom v Spoločenstve alebo v krajinách, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. januára 1995, 1. mája 2004 alebo 1. januára 2007, a kedykoľvek v období od 18. septembra 1981 do 31. októbra 1993 vrátane a pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia sa považovala za oznámenú v súlade s článkom 8 ods. 1 prvou zarážkou smernice 67/548/EHS v znení článku 8 ods. 1, ktoré vyplynulo zo zmeny a doplnenia vykonaného smernicou 79/831/EHS, ale nevyhovuje vymedzeniu pojmu polymér, ako je uvedené v tomto nariadení, za predpokladu, že výrobca alebo dovozca má o tom písomný dôkaz; ▼C1

21. oznámená látka: je látka, pre ktorú bolo predložené oznámenie a ktorú by bolo možné uviesť na trh v súlade so smernicou 67/548/EHS;

22. technologicky orientovaný výskum a vývoj: je akýkoľvek vedecký vývoj týkajúci sa vývoja výrobku alebo ďalšieho vývoja látky ako takej, látky v prípravkoch alebo vo výrobkoch, počas ktorého sa používajú poloprevádzky alebo pokusné výroby na vývoj výrobného procesu a/alebo na overenie oblastí použitia látky;

23. vedecký výskum a vývoj: je akýkoľvek vedecký experiment, analýza alebo chemický výskum, ktoré sa uskutočňujú za kontrolovaných podmienok v množstvách menších ako 1 tona ročne;

24. použitie: je akékoľvek spracovanie, úprava, spotreba, uskladnenie, uchovávanie, zaobchádzanie, plnenie do nádob, prenos z jednej nádoby do druhej, zmiešavanie, výroba výrobku alebo akýkoľvek iný druh využitia;

25. vlastné použitie registrujúcim: je priemyselné alebo profesionálne použitie registrujúcim;

26. identifikované použitie: je použitie látky ako takej alebo látky v prípravku, alebo použitie prípravku, ktoré plánuje účastník dodávateľského reťazca, vrátane vlastného použitia, alebo ktoré mu písomne oznámi bezprostredný následný užívateľ;

27. úplná správa o štúdii (full study report): je úplný a komplexný popis činnosti vykonanej na vytvorenie informácií. To zahŕňa úplnú vedeckú prácu, ako bola zverejnená v literatúre popisujúcej vykonanú štúdiu, alebo úplnú správu pripravenú testovacím laboratóriom, ktorá popisuje vykonanú štúdiu;

28. podrobný súhrn štúdie (robust study summary): je podrobné zhrnutie cieľov, metód, výsledkov a záverov z úplnej správy o štúdii, ktoré poskytuje dostatok informácií na nezávislé posúdenie štúdie, pričom sa minimalizuje potreba oboznámiť sa s úplnou správou o štúdii;

29. súhrn štúdie (study summary): je zhrnutie cieľov, metód, výsledkov a záverov z úplnej správy o štúdii, ktoré poskytuje dostatok informácií na posúdenie významnosti štúdie;

30. ročne: je za kalendárny rok, ak nie je uvedené inak; v prípade zavedených látok, ktoré sa dovážajú alebo vyrábajú najmenej tri po sebe nasledujúce roky, sa množstvá za rok vypočítajú na základe priemeru objemu výroby alebo dovozu za tri predchádzajúce kalendárne roky;

31. obmedzenie: je akékoľvek podmienenie alebo zákaz výroby, použitia alebo uvedenia na trh;

32. dodávateľ látky alebo prípravku: je akýkoľvek výrobca, dovozca, následný užívateľ alebo distribútor, ktorý uvádza na trh látku ako takú, látku v prípravku alebo prípravok;

33. dodávateľ výrobku: je každý výrobca alebo dovozca výrobku, distribútor alebo iný aktér dodávateľského reťazca, ktorý uvádza výrobok na trh;

34. príjemca látky alebo prípravku: je následný užívateľ alebo distribútor, ktorému sa dodáva látka alebo prípravok;

35. príjemca výrobku: je priemyselný či profesionálny užívateľ alebo distribútor, ktorému sa výrobok dodáva, ale nie je spotrebiteľom;

36. MSP: sú malé a stredné podniky ako sú vymedzené v odporúčaní Komisie zo 6. mája 2003 o definícii mikropodnikov, malých a stredných podnikov ( 38 );

37. expozičný scenár: je súbor podmienok vrátane prevádzkových podmienok a opatrení manažmentu rizík, ktoré opisujú, ako sa látka vyrába alebo používa počas svojho životného cyklu a ako výrobca alebo dovozca kontroluje, alebo odporúča následným užívateľom kontrolovať expozíciu ľudí alebo životného prostredia. Tieto expozičné scenáre môžu pokrývať jeden konkrétny proces alebo použitie, prípadne niekoľko procesov alebo primeraných použití;

38. kategória použitia a expozície: je expozičný scenár, ktorý pokrýva široký rozsah procesov alebo použití, kde sa ako minimum oznamujú procesy alebo použitia vo forme stručných všeobecných opisov použitia;

39. látky prírodného pôvodu: sú prírodne sa vyskytujúce látky ako také, nespracované alebo spracované iba manuálnym, mechanickým alebo gravitačným spôsobom, rozpustením vo vode, flotáciou, extrakciou vodou, destiláciou s vodnou parou alebo zahrievaním výlučne na účely odstránenia vody; alebo ktorá je extrahovaná zo vzduchu akýmkoľvek spôsobom;

40. chemicky nemodifikovaná látka: je látka, ktorej chemické zloženie ostáva nezmenené, aj keď prešla chemickým procesom alebo úpravou, alebo fyzikálnou mineralogickou transformáciou, napríklad na odstránenie nečistôt;

41. zliatina: je kovový materiál homogénny na makroskopickej úrovni, ktorý pozostáva z dvoch alebo viacerých prvkov spojených tak, že sa mechanickými prostriedkami nedajú ľahko oddeliť.

Článok 4

Všeobecné ustanovenie

Každý výrobca, dovozca alebo prípadne následný užívateľ môže pri zachovaní si plnej zodpovednosti za plnenie svojich povinností podľa tohto nariadenia určiť tretiu stranu ako zástupcu na všetky konania podľa článku 11, článku 19, hlavy III a článku 53, ktoré sa týkajú rokovaní s ostatnými výrobcami, dovozcami alebo prípadne následnými užívateľmi. V takýchto prípadoch nesmie agentúra za bežných okolností oznámiť ostatným výrobcom, dovozcom alebo prípadne následným užívateľom identifikáciu výrobcu alebo dovozcu, alebo následného užívateľa, ktorý určil zástupcu.







HLAVA II

REGISTRÁCIA LÁTOK







KAPITOLA 1

Všeobecná registračná povinnosť a požiadavky na informácie

Článok 5

Žiadne údaje, žiadny trh

S výhradou článkov 6, 7, 21 a 23 sa látky ako také, látky v prípravkoch alebo vo výrobkoch v Spoločenstve nesmú vyrábať ani uvádzať na trh, pokiaľ neboli registrované v súlade s príslušnými ustanoveniami tejto hlavy, ak sa to požaduje.

Článok 6

Všeobecná povinnosť registrovať látky ako také alebo látky v prípravkoch

1. S výnimkou prípadov, keď toto nariadenie ustanovuje inak, každý výrobca alebo každý dovozca dovážajúci látku ako takú alebo v jednom, alebo viacerých prípravkoch v množstvách 1 tona a viac ročne predloží agentúre žiadosť o registráciu.

2. Na monoméry, ktoré sa používajú ako izolované medziprodukty na mieste alebo prepravované izolované medziprodukty, sa nevzťahujú články 17 a 18.

3. Každý výrobca alebo dovozca polyméru predloží agentúre žiadosť o registráciu pre monomérne látky alebo akékoľvek iné látky, ktoré ešte nezaregistroval žiadny účastník dodávateľského reťazca, ak sú splnené tieto podmienky:

a) polymér pozostáva minimálne z 2 % hmotnostného (w/w) takejto monomérnej látky (látok) alebo ďalšej látky (látok) vo forme monomérnych jednotiek a chemicky viazaných látok;

b) celkové množstvo takýchto monomérnych látok alebo iných látok tvorí minimálne 1 tonu ročne.

4. Žiadosť o registráciu je spoplatnená v súlade s požiadavkou podľa hlavy IX.

Článok 7

Registrácia a oznamovanie látok vo výrobkoch

1. Každý výrobca alebo dovozca výrobkov predloží agentúre žiadosť o registráciu akejkoľvek látky obsiahnutej v takýchto výrobkoch, ak sú splnené tieto podmienky:

a) látka je prítomná v týchto výrobkoch v celkových množstvách väčších ako 1 tona na výrobcu alebo dovozcu ročne;

b) látka sa má uvoľňovať za bežných alebo odôvodnene predpokladateľných podmienok použitia.

Žiadosť o registráciu je spoplatnená v súlade s požiadavkou podľa hlavy IX.

2. Každý výrobca alebo dovozca výrobkov oznamuje agentúre v súlade s odsekom 4 tohto článku, ak látka spĺňa kritériá článku 57 a je identifikovaná v súlade s článkom 59 ods. 1 a sú splnené tieto podmienky:

a) látka je prítomná v týchto výrobkoch v celkových množstvách väčších ako 1 tona na výrobcu alebo dovozcu ročne;

b) látka je prítomná v týchto výrobkoch v koncentrácii väčšej ako 0,1 % hmotnostného (w/w).

3. Odsek 2 sa neuplatňuje, ak výrobca alebo dovozca môžu vylúčiť expozíciu ľudí alebo životného prostredia za bežných alebo odôvodnene predpokladaných podmienok použitia vrátane zneškodňovania. V takýchto prípadoch výrobca alebo dovozca poskytne príjemcovi výrobku vhodné pokyny.

4. Oznamované informácie zahŕňajú tieto údaje:

a) identifikáciu výrobcu alebo dovozcu a ich kontaktné údaje, ako sa uvádza v oddiele 1 prílohy VI, s výnimkou ich vlastných miest použitia;

b) registračné čísla uvedené v článku 20 ods. 1, ak sú k dispozícii;

c) identifikáciu látky, ako sa uvádza v oddieloch 2.1 až 2.3.4 prílohy VI;

d) klasifikáciu látok, ako sa uvádza v oddieloch 4.1 a 4.2 prílohy VI;

e) stručný popis použitia látok vo výrobkoch, ako sa uvádza v oddiele 3.5 prílohy VI, a stručný opis použitia výrobkov;

f) hmotnostné pásmo látok v tonách, ako napríklad 1 až 10 ton, 10 až 100 ton, atď.

5. Agentúra môže rozhodnúť, že výrobcovia alebo dovozcovia výrobkov sú povinní predložiť žiadosť o registráciu každej látky obsiahnutej v týchto výrobkoch v súlade s touto hlavou, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

a) látka je prítomná v týchto výrobkoch v celkových množstvách väčších ako 1 tona na výrobcu alebo dovozcu ročne;

b) agentúra má dôvodné podozrenie, že: i) látka sa uvoľňuje z výrobkov a ii) uvoľnenie látky z výrobkov predstavuje riziko pre zdravie ľudí alebo životné prostredie;

c) látka nepodlieha odseku 1.

Žiadosť o registráciu je spoplatnená v súlade s požiadavkou podľa hlavy IX.

6. Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na látky už zaregistrované na uvedené použitie.

7. Od 1. júna 2011 sa odseky 2, 3 a 4 tohto článku uplatňujú 6 mesiacov po identifikácii látky v súlade s článkom 59 ods. 1.

8. Akékoľvek opatrenia na vykonávanie odsekov 1 až 7 sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 133 ods. 3.

Článok 8

Výhradný zástupca výrobcu mimo Spoločenstva

1. Fyzická alebo právnická osoba so sídlom mimo Spoločenstva, ktorá vyrába látku ako takú, látku v prípravkoch alebo výrobkoch, pripravuje prípravok alebo vyrába výrobok, ktorý sa dováža do Spoločenstva, môže po vzájomnej dohode určiť fyzickú alebo právnickú osobu so sídlom v Spoločenstve, ktorá bude ako jej výhradný zástupca plniť povinnosti dovozcov podľa tejto hlavy.

2. Zástupca plní aj všetky ostatné povinnosti dovozcov podľa tohto nariadenia. Na tento účel musí mať dostatočné skúsenosti s praktickým zaobchádzaním s látkami a s nimi súvisiacimi informáciami a bez toho, aby bol dotknutý článok 36, má k dispozícii informácie o dovážaných množstvách a odberateľoch, ktorým sa predávajú, ako aj informácie o poskytovaných najnovších aktualizáciách karty bezpečnostných údajov, ktoré sa uvádzajú v článku 31, a aktualizuje ich.

3. Ak je zástupca určený v súlade s odsekmi 1 a 2, výrobca mimo Spoločenstva informuje o tejto skutočnosti dovozcov v rámci toho istého dodávateľského reťazca. Títo dovozcovia sa na účely tohto nariadenia považujú za následných užívateľov.

Článok 9

Výnimky zo všeobecnej registračnej povinnosti pri technologicky orientovanom výskume a vývoji (PPORD)

1. Články 5, 6, 7, 17, 18 a 21 sa počas piatich rokov neuplatňujú na látku vyrábanú v Spoločenstve alebo na látku, ktorú na účely technologicky orientovaného výskumu a vývoja do Spoločenstva dováža buď samotný výrobca alebo dovozca, alebo výrobca výrobkov, alebo výrobca alebo dovozca v spolupráci s evidovanými odberateľmi, a v množstve, ktoré je obmedzené na účely technologicky orientovaného výskumu a vývoja .

2. Na účely odseku 1 oznámi výrobca alebo dovozca, alebo výrobca výrobkov agentúre tieto informácie:

a) identifikáciu výrobcu alebo dovozcu, alebo výrobcu výrobkov, ako sa uvádza v oddiele 1 prílohy VI;

b) identifikáciu látky, ako sa uvádza v oddiele 2 prílohy VI;

c) klasifikáciu látky, ako sa uvádza v oddiele 4 prílohy VI, ak takáto klasifikácia existuje;

d) odhadované množstvo, ako sa uvádza v oddiele 3.1 prílohy VI;

e) zoznam odberateľov uvedený v odseku 1 vrátane ich mien a adries.

Oznámenie je spoplatnené v súlade s požiadavkou podľa hlavy IX.

Lehota ustanovená v odseku 1 sa začína doručením oznámenia agentúre.

3. Agentúra skontroluje úplnosť informácií, ktoré poskytol oznamovateľ, pričom uplatňuje článok 20 ods. 2 prispôsobený podľa potreby. Agentúra pridelí oznámeniu číslo a dátum oznámenia, ktorým bude deň doručenia oznámenia agentúre, a toto číslo a dátum bezodkladne oznámi príslušnému výrobcovi, dovozcovi alebo výrobcovi výrobkov. Agentúra oznámi tieto informácie aj príslušnému orgánu príslušného(-ých) členského(-ých) štátu(-ov).

4. Agentúra sa môže rozhodnúť uložiť podmienky s cieľom zabezpečiť, aby s látkou, prípravkom alebo výrobkom, v ktorom je látka obsiahnutá, zaobchádzali len pracovníci odberateľov uvedených v zozname, ako sa uvádza v odseku 2 písm. e), za primerane kontrolovaných podmienok v súlade s požiadavkami právnych predpisov na ochranu pracovníkov a ochranu životného prostredia a aby sa nikdy nesprístupnila širokej verejnosti ani samostatne, ani v prípravku, ani vo výrobku a aby sa zvyšné množstvá po uplynutí doby platnosti výnimky zhromaždili na účely zneškodnenia.

V takýchto prípadoch môže agentúra požiadať oznamovateľa o poskytnutie ďalších potrebných informácií.

5. Ak sa neuvedie inak, výrobca alebo dovozca látky alebo výrobca alebo dovozca výrobkov môže látku vyrobiť alebo doviezť alebo vyrobiť alebo doviezť výrobky najskôr dva týždne po oznámení.

6. Výrobca alebo dovozca, alebo výrobca výrobkov splní všetky podmienky uložené agentúrou v súlade s odsekom 4.

7. Agentúra môže rozhodnúť o predĺžení päťročného obdobia platnosti výnimky maximálne o ďalších päť rokov alebo v prípade látok, ktoré sa budú používať výlučne na vývoj liečiv na použitie v humánnej alebo veterinárnej medicíne, alebo látok, ktoré nie sú uvedené na trh, maximálne o ďalších desať rokov na základe žiadosti, ak môže výrobca alebo dovozca, alebo výrobca výrobkov preukázať, že toto predĺženie je odôvodniteľné programom výskumu a vývoja.

8. Agentúra bezodkladne informuje príslušné orgány každého členského štátu, v ktorom prebieha výroba, dovoz, výrobne alebo technologicky orientovaný výskum a vývoj, o všetkých návrhoch rozhodnutí.

Agentúra pri rozhodovaní podľa odsekov 4 a 7 zohľadní všetky pripomienky predložené týmito príslušnými orgánmi.

9. Agentúra a príslušné orgány dotknutých členských štátov vždy zaobchádzajú s informáciami predloženými v súlade s odsekmi 1 až 8 ako s dôvernými.

10. Proti rozhodnutiam agentúry podľa odsekov 4 a 7 tohto článku možno podať odvolanie v súlade s článkami 91, 92 a 93.

Článok 10

Informácie predkladané na všeobecné registračné účely

Žiadosť o registráciu požadovaná v článku 6 alebo v článku 7 ods. 1 alebo 5 zahŕňa tieto informácie:

a) technickú dokumentáciu, ktorá obsahuje: i) identifikáciu výrobcov alebo dovozcov, ako sa uvádza v oddiele 1 prílohy VI; ii) identifikáciu látky, ako sa uvádza v oddiele 2 prílohy VI; iii) informácie o výrobe a použití látky, ako sa uvádza v oddiele 3 prílohy VI; tieto informácie predstavujú všetky identifikované použitia zo strany registrujúceho. Ak to registrujúci považuje za vhodné, tieto informácie môžu zahŕňať príslušné kategórie použitia a expozície; iv) klasifikáciu a označenie látky, ako sa uvádza v oddiele 4 prílohy VI; v) pokyny na bezpečné používanie látky, ako sa uvádza v oddiele 5 prílohy VI; vi) súhrny štúdií obsahujúce informácie vyplývajúce z uplatnenia príloh VII až XI; vii) podrobné súhrny štúdií obsahujúce informácie vyplývajúce z uplatnenia príloh VII až XI, ak to vyžaduje príloha I; viii) označenie, ktoré informácie predkladané podľa bodov iii), iv), vi), vii) alebo písmena b) preskúmal posudzovateľ zvolený výrobcom alebo dovozcom, ktorý má príslušné skúsenosti; ix) návrhy na testovanie, keď sú uvedené v prílohách IX a X; x) pre látky v množstvách od 1 tony do 10 ton informácie o expozícii, ako sú uvedené v prílohe VI oddiele 6; xi) žiadosť, v ktorej výrobca alebo dovozca uvádza, o ktorých informáciách uvedených v článku 119 ods. 2 sa v súlade s článkom 77 ods. 2 písm. e) domnieva, že by sa nemali sprístupniť na internete, vrátane odôvodnenia, prečo by ich zverejnenie mohlo poškodiť jeho obchodné záujmy alebo obchodné záujmy akejkoľvek inej príslušnej strany. S výnimkou prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok 25 ods. 3, článok 27 ods. 6 alebo článok 30 ods. 3, musí mať registrujúci na účely registrácie v legitímnom vlastníctve úplnú správu o štúdii zhrnutú podľa bodov vi) a vii) alebo musí mať povolenie na túto úplnú správu o štúdii odkazovať;

b) správu o chemickej bezpečnosti, ak sa vyžaduje podľa článku 14, vo formáte špecifikovanom v prílohe I. Príslušné oddiely tejto správy môžu zahŕňať, ak to registrujúci považuje za vhodné, príslušné kategórie použitia a expozície.

Článok 11

Spoločné predkladanie údajov viacerými registrujúcimi

1. Ak výrobu látky v Spoločenstve plánujú jeden alebo viacerí výrobcovia a/alebo jej dovoz plánujú jeden alebo viacerí dovozcovia a/alebo podlieha registrácii podľa článku 7, uplatňujú sa nasledujúce ustanovenia.

S výhradou odseku 3 predloží informácie uvedené v článku 10 písm. a) bodoch iv), vi), vii) a ix) a akékoľvek príslušné označenie podľa článku 10 písm. a) bodu (viii) najprv len jeden registrujúci, ktorý koná so súhlasom ostatných registrujúcich (ďalej len „hlavný registrujúci“).

Každý registrujúci následne samostatne predloží informácie uvedené v článku 10 písm. a) bodoch i), ii), iii) a x) a akékoľvek príslušné označenie podľa článku 10 písm. a) bodu viii).

Registrujúci sa môžu sami rozhodnúť, či informácie uvedené v článku 10 písm. a) bode v) a v článku 10 písm. b) a akékoľvek príslušné označenie podľa článku 10 písm. a) bodu viii) predložia samostatne alebo či tieto informácie v mene ostatných predloží jeden registrujúci.

2. Každý registrujúci musí splniť ustanovenia odseku 1, pokiaľ ide o informácie uvedené v článku 10 písm. a) bode iv), vi), vii) a ix), ktoré sú požadované na účely registrácie v jeho hmotnostnom pásme v súlade s článkom 12.

3. Registrujúci môže predložiť informácie uvedené v článku 10 písm. a) bodoch iv), vi), vii) alebo ix) oddelene, ak:

a) by pre registrujúceho bolo neprimerane nákladné predkladať tieto informácie spoločne alebo

b) by spoločné predkladanie informácií viedlo k odhaleniu informácií, ktoré považuje za komerčne citlivé a pravdepodobne by mu spôsobili závažnú obchodnú ujmu; alebo

c) nesúhlasí s hlavným registrujúcim vo výbere týchto informácií.

Ak sa uplatňujú písmená a), b) alebo c), registrujúci predloží spolu s dokumentáciou vysvetlenie, prečo by boli náklady neprimerané, prečo by odhalenie informácií viedlo k závažnej obchodnej ujme alebo povahu nezhody, podľa príslušného prípadu.

4. Žiadosť o registráciu je spoplatnená v súlade s požiadavkou podľa hlavy IX.

Článok 12

Informácie predkladané v závislosti od množstva

1. Technická dokumentácia uvedená v článku 10 písm. a) zahŕňa pod bodmi vi) a vii) uvedeného ustanovenia všetky fyzikálno-chemické, toxikologické a ekotoxikologické informácie, ktoré sú pre registrujúceho relevantné a sú mu dostupné, a to aspoň:

a) informácie uvedené v prílohe VII pre nezavedené látky a pre zavedené látky spĺňajúce jedno alebo obe kritériá uvedené v prílohe III, vyrábané alebo dovážané v množstvách 1 tona a viac ročne na výrobcu alebo dovozcu;

b) informácie o fyzikálno-chemických vlastnostiach uvedené v prílohe VII oddiele 7 pre zavedené látky vyrábané alebo dovážané v množstvách 1 tona a viac ročne na výrobcu alebo dovozcu, ktoré nespĺňajú ani jedno z kritérií prílohy III;

c) informácie uvedené v prílohách VII a VIII pre látky vyrábané alebo dovážané v množstvách 10 ton a viac ročne na výrobcu alebo dovozcu;

d) informácie uvedené v prílohách VII a VIII a návrhy testov na zabezpečenie informácií uvedených v prílohe IX pre látky vyrábané alebo dovážané v množstvách 100 ton a viac ročne na výrobcu alebo dovozcu;

e) informácie uvedené v prílohách VII a VIII a návrhy testov na zabezpečenie informácií uvedených v prílohách IX a X pre látky vyrábané alebo dovážané v množstvách 1 000 ton a viac ročne na výrobcu alebo dovozcu.

2. Hneď ako množstvo látky, ktorá je už registrovaná na výrobcu a dovozcu, dosiahne ďalšiu prahovú hodnotu hmotnosti, výrobca alebo dovozca ihneď oznámi agentúre doplňujúce informácie, ktoré by požadoval podľa odseku 1. Uplatňovanie článku 26 ods. 3 a 4 sa upravuje podľa potreby.

3. Tento článok sa prispôsobený podľa potreby uplatňuje na výrobcov výrobkov.

Článok 13

Všeobecné požiadavky na získanie informácií o vnútorných vlastnostiach látok

1. Informácie o vnútorných vlastnostiach látok možno získať aj inými prostriedkami ako testami, ak sú splnené podmienky stanovené v prílohe XI. Najmä v prípade toxicity pre človeka sa informácie získavajú vždy, keď je to možné, inými prostriedkami ako testovaním na stavovcoch, za použitia alternatívnych metód, napríklad in vitro metód alebo modelov kvalitatívneho alebo kvantitatívneho vzťahu medzi štruktúrou a aktivitou, alebo pomocou informácií o látkach podobnej štruktúry (skupinový prístup alebo použitie prevzatých údajov – tzv. „read-across“). Testovanie v súlade s prílohou VIII oddielom 8.6 a 8.7, prílohou IX a prílohou X možno vynechať, ak je to odôvodnené informáciami o expozícii a zavedenými opatreniami manažmentu rizika, ako sa uvádza v prílohe XI v oddiele 3.

2. Tieto metódy sa pravidelne preskúmavajú a zdokonaľujú s cieľom znížiť mieru testovania na stavovcoch a počet zvierat. Komisia po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami v prípade potreby čo najskôr navrhne zmeniť a doplniť nariadenie Komisie o testovacích metódach prijaté v súlade s postupom uvedeným v článku 133 ods. 4 a prípadne aj prílohy k tomuto nariadeniu, aby sa nahradili, znížilo množstvo a zdokonalili testy na zvieratách. Zmeny a doplnenia k nariadeniu Komisie o testovacích metódach sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v odseku 3 a zmeny a doplnenia k prílohám k tomuto nariadeniu sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 131.

3. V prípade, že sa na získanie informácií o vnútorných vlastnostiach látok vyžadujú testy látok, vykonajú sa v súlade s testovacími metódami ustanovenými v nariadení Komisie alebo v súlade s inými medzinárodnými testovacími metódami, ktoré Komisia alebo agentúra uznajú za vhodné. Komisia prijme uvedené nariadenie, ktorého cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia jeho doplnením, v súlade s postupom uvedeným v článku 133 ods. 4.

Informácie o vnútorných vlastnostiach látok možno získať v súlade s inými testovacími metódami, ak sú splnené podmienky ustanovené v prílohe XI.

4. Ekotoxikologické a toxikologické testy a analýzy sa vykonávajú v súlade so zásadami správnej laboratórnej praxe ustanovenými v smernici 2004/10/ES alebo v súlade s inými medzinárodnými normami, ktoré Komisia alebo agentúra uznáva za rovnocenné, a prípadne v súlade s ustanoveniami smernice 86/609/EHS.

5. Ak už bola látka zaregistrovaná, nový registrujúci je oprávnený odkazovať na súhrny štúdií alebo podrobné súhrny štúdií o tej istej látke už predložené v minulosti, pokiaľ môže preukázať, že látka, ktorú registruje, je tá istá (identická) ako látka už zaregistrovaná vrátane stupňa čistoty a charakteru nečistôt a že predchádzajúci registrujúci povolili na účely registrácie odkazovať na úplné správy o štúdii.

Nový registrujúci nesmie odkazovať na tieto štúdie, aby poskytol informácie vyžadované v oddiele 2 prílohy VI.

Článok 14

Správa o chemickej bezpečnosti a povinnosť uplatňovať a odporúčať opatrenia na zníženie rizík

1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 4 smernice 98/24/ES, sa pre všetky látky podliehajúce registrácii v súlade s touto kapitolou v množstvách 10 ton a viac ročne na registrujúceho vykoná hodnotenie chemickej bezpečnosti a vyhotoví sa správa o chemickej bezpečnosti.

Správa o chemickej bezpečnosti dokumentuje hodnotenie chemickej bezpečnosti, ktoré sa vykonáva v súlade s odsekmi 2 až 7 a prílohou I buď pre každú látku ako takú, alebo látku v prípravku alebo vo výrobku, či pre skupinu látok.

2. Hodnotenie chemickej bezpečnosti podľa odseku 1 sa nemusí vykonávať pre látku, ktorá je prítomná v prípravku, ak je koncentrácia tejto látky v prípravku nižšia ako najnižšia hodnota ktoréhokoľvek z týchto údajov:

a) aplikovateľné koncentrácie vymedzené v tabuľke v článku 3 ods. 3 smernice 1999/45/ES;

b) koncentračné limity uvedené v prílohe I k smernici 67/548/EHS;

c) koncentračné limity uvedené v časti B prílohy II k smernici 1999/45/ES;

d) koncentračné limity uvedené v časti B prílohy III k smernici 1999/45/ES;

e) koncentračné limity uvedené v odsúhlasenom zázname do zoznamu klasifikácie a označovania vytvoreného podľa hlavy XI tohto nariadenia;

f) 0,1 % hmotnostného (w/w), ak látka spĺňa kritériá prílohy XIII k tomuto nariadeniu.

3. Hodnotenie chemickej bezpečnosti látky pozostáva z týchto krokov:

a) posúdenie nebezpečnosti pre zdravie ľudí;

b) posúdenie fyzikálno-chemickej nebezpečnosti;

c) posúdenie nebezpečnosti pre životné prostredie;

d) posúdenie perzistentných, bioakumulatívnych a toxických vlastností (PBT) a veľmi perzistentných a veľmi bioakumulatívnych vlastností (vPvB).

4. Ak v dôsledku vykonania krokov a) až d) odseku 3 dospeje registrujúci k záveru, že látka spĺňa kritériá klasifikácie ako nebezpečná látka podľa smernice 67/548/EHS, alebo je hodnotená ako PBT alebo vPvB, hodnotenie chemickej bezpečnosti bude zahŕňať tieto doplňujúce kroky:

a) posúdenie expozície vrátane tvorby expozičných scenárov (alebo prípadne určenie príslušných kategórií použitia a expozície) a odhad expozície;

b) charakteristiku rizika.

Expozičné scenáre (prípadne kategórie použitia a expozície), posúdenie expozície a charakteristika rizika sa týkajú všetkých iden