1994R1091 — SK — 01.11.1999 — 004.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1091/94

z 29. apríla 1994,

ustanovujúce určité podrobné pravidlá pre vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 3528/86 o ochrane lesov spoločenstva pred znečisťovaním ovzdušia







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 3528/86 zo 17. novembra 1986 o ochrane lesov spoločenstva pred znečisťovaním ovzdušia ( 1 ), naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 2157/92 ( 2 ), a na jeho článok 3, so zreteľom na rezolúciu č. 1 prvej konferencie ministrov o ochrane lesov v Európe ( 3 ) a jej nasledovanie, keďže podľa zarážok 3 a 4 článku 2 (1) nariadenia (EHS) č. 3528/86 je cieľom programu spoločenstva pomôcť členským štátom: — vykonávať intenzívne nepretržité pozorovanie lesných ekosystémov, — koordinovaným a harmonickým spôsobom založiť alebo rozšíriť sieť stálych pozorovaných pozemkov, ktoré vyžaduje takéto intenzívne nepretržité pozorovanie; keďže podľa článku 2 (2) nariadenia (EHS) č. 3528/86 predkladajú členské štáty spoločenstvu údaje zhromaždené na sieti pozorovaných pozemkov na účely intenzívneho nepretržitého pozorovania; keďže táto sieť pozorovaných pozemkov je zriadená s cieľom získať podrobné údaje o vývoji lesného ekosystému v spoločenstve; keďže tento prístup dovoľuje, aby sa vytvorila korelácia medzi variáciami environmentálnych faktorov, hlavne znečistením ovzdušia a reakciou lesných ekosystémov; keďže poskytované údaje dovoľujú lepšiu interpretáciu záverov odvodených od systematickej siete pozorovaných pozemkov, ako sa bližšie uvádza v nariadení Komisie (EHS) č. 1696/87 ( 4 ), naposledy zmenenom a doplnenom nariadením (EHS) č. 836/94 ( 5 ); keďže žiadosti o pomoc predkladané v zmysle nariadenia (EHS) č. 3528/86 s cieľom vykonávať intenzívne nepretržité pozorovanie uvedené v článku 2 (1) by mali obsahovať všetky informácie potrebné na overenie týchto opatrení vo svetle zámerov a kritérií tohto nariadenia; keďže tieto informácie by sa mali predkladať štandardnou formou, aby bolo umožnené preskúmanie a porovnanie žiadostí; keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre lesníctvo, PRIJALA TOTO NARIADENIE:







Článok 1

1. Sieť stálych pozorovaných pozemkov zriaďujú členské štáty. Do 30. júna 1994 sa dokončí výber pozemkov a zriadi sa viac ako 50 % pozemkov podľa spoločných metód zavádzania siete stálych pozorovaných pozemkov na účelyintenzívneho nepretržitého pozorovania (pozri prílohu I). Posledné pozemky sa zriadia do 30. júna 1995. Členské štáty zašlú Komisii za všetky pozemky do 15. decembra 1994 prehľad kritérií výberu a úplný zoznam vybraných pozemkov vrátane základných informácií, ako je umiestnenie (zemepisná dĺžka, zemepisná šírka a výška) a druhy ako aj všeobecné informácie o pozemku za každý zriadený pozorovaný pozemok, štandardnou formou, ako sa bližšie uvádza v prílohe VIIa.

▼M3

2. Na trvalých monitorovacích plochách sa bude vykonávať intenzívne a nepretržité sledovanie lesných ekosystémov. Takéto sledovanie zahŕňa nepretržitú inventarizáciu zdravotného stavu korún, inventarizáciu zdravotného stavu pôdy a listov, merania zmien v prírastkoch, hodnôt spádu imisií, meteorologické merania, odoberanie a analýzy pôdnych vzoriek a hodnotenie stavu prízemnej vegetácie v súlade s objektívnymi metódami odoberania vzoriek a analyzovanými v súlade so zavedenými metódami.

▼M2

3. Do konca každého roka zašlú členské štáty Komisii na jednotnom tlačive aspoň všetky údaje namerané počas roka pre každú trvalú monitorovaciu plochu bližšie určenú v prílohe VIIa spolu s údajmi priloženými ku správe bližšie určenými v prílohe VIIb. Okrem toho sa každý rok do 31. decembra zašle Komisii ročná správa o postupe prác pri vyhodnocovaní a interpretácii výsledkov získaných na vnútroštátnej úrovni v súlade s pokynmi v prílohe VIIb.

▼M3

4. Technické podrobnosti týkajúce sa ustanovení tohto článku sú uvedené v prílohách III až XI

▼M4 —————

▼B

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníkuEurópskych spoločenstiev.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

▼M3









PRÍLOHA I

SPOLOČNÉ METÓDY ZRIADENIA SIETE TRVALÝCH MONITOROVACÍCH PLÔCH NA ÚČELY INTENZÍVNEHO NEPRETRŽITÉHO MONITOROVANIA

(Článok 2 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 3528/86 a jeho úpravy)

I. Všeobecné poznámky

Účelom systému uvedeného v článku 2 ods. 1 nariadenia 3528/86 a jeho úprav je založenie siete trvalých monitorovacích plôch v členských štátoch spoločenstva a zber údajov prostredníctvom intenzívneho a nepretržitého sledovania.

Ciele systému sú:

— vykonávať intenzívny a nepretržitý monitoring lesných ekosystémov zameraný na škody spôsobené atmosférickým znečistením a inými faktormi ovplyvňujúcimi zdravotný stav lesov,

— lepšie pochopiť príčinný vzťah medzi zmenami v lesnom ekosystéme a faktormi, ktoré ho ovplyvňujú, najmä atmosférické znečistenie, a to prostredníctvom sústredenia rozličných meraní a monitoringu lesných ekosystémov a ich zložiek do jednej lokality,

— získať relevantné informácie o vývoji počtu lesných ekosystémov v spoločenstve.

II. Zriadenie siete trvalých monitorovacích plôch

II.1. Výber plôch

Členské štáty vybrali do 30. júna 1994dostatočne veľký počet trvalých monitorovacích plôch vo svojich krajinách. Odvtedy niektoré členské štáty ukončili svoje vnútroštátne programy intenzívneho monitorovania. Maximálny počet týchto plôch by sa v zásade mal v každom členskom štáte obmedziť na 15, avšak členské štáty majú možnosť vybrať aj väčší počet plôch, ak takýto počet neprekročí 20 % počtu vnútroštátnych plôch siete spoločenstva o rozmere 16 x 16 km [nariadenie (EHS) č. 1696/87].

Výber týchto plôch je zodpovednosťou členských štátov a pri výbere by sa mali uplatňovať nasledujúce kritériá:

— plochy by mali byť umiestnené tak, aby boli na nich zastúpené najvýznamnejšie lesné druhy a najrozšírenejšie rastové podmienky v danej krajine,

— minimálna veľkosť plochy je 0,25 ha meraná v horizontálnej rovine,

— aby sa minimalizovali vplyvy činností z priľahlých plôch, plocha musí byť obklopená ochrannou (nárazníkovou) zónou. Šírka takejto zóny závisí od druhu a veku lesa. Ak je oblasť plochy a jej okolia rovnorodá, pokiaľ ide o výšku a vekovú štruktúru, šírka vyrovnávajúcej zóny sa môže obmedziť na 5 alebo 10 m. Ak sa v lesnej oblasti, kde je plocha situovaná, vyskytujú zmiešané porasty, rozličné druhy drevín alebo vekovo rôznorodé porasty, ochranná zóna sa zväčší až na päťnásobok potenciálnej maximálnej výšky lesného porastu na ploche,

— pretože plocha bude musieť byť k dispozícii počas dlhodobého monitorovania, je potrebné, aby sa rohy a/alebo hranice jasne vyznačili a aby všetky vzorníky (stromy) v rámci plochy boli očíslované trvalým spôsobom,

— plochy by mali byť kedykoľvek ľahko prístupné a nemali by existovať žiadne obmedzenia v súvislosti s prístupom a odoberaním vzoriek,

— v obhospodarovaní plôch, ochranných zón a okolitých lesov by nemali existovať žiadne rozdiely (napr. hospodárske opatrenia by mali byť porovnateľné) a rušivé vplyvy spôsobené monitorovaním by sa mali udržiavať na minime,

— malo by sa vyhnúť priamemu znečisteniu od známych miestnych zdrojov. Plochy by sa nemali umiestňovať v bezprostrednej blízkosti poľnohospodárskych fariem, v blízkosti hlavných ciest a v priamom susedstve priemyselnej výroby produkujúcej znečisťujúce látky,

— na plochách alebo v blízkosti plôch by mal byť dostatočný počet stromov vhodných pre odoberanie vzoriek,

— plochy a ochranné zóny by mali byť čo najrovnorodejšie, čo sa týka napr., druhov drevín alebo zmiešania drevín, veku, veľkosti, pôdy a sklonu,

— plochy by sa mali nachádzať dostatočne ďaleko od hranice lesa.

Odporúča sa vyberať plochy, ktoré sa v posledných rokoch už monitorovali v rámci nariadenia (EHS) č. 3528/86 alebo iných programov. Ak sa vyberú dodatočné plochy, odporúča sa, aby takéto plochy boli identické alebo sa nachádzali v susedstve existujúcich plôch siete spoločenstva o rozmere 16 x 16 km a aby boli umiestnené tak, aby bolo možné využívať informácie z ostatných zdrojov (napr. meteorologických staníc).

II.2. Založenie a zdokumentovanie plochy

Členské štáty predložili Komisii v roku 1994 všeobecné údaje a podrobný opis všetkých jednotlivých plôch.

Podrobný opis plochy zahrňuje: presné umiestnenie plochy, nákresovú mapu znázorňujúcu trvalé označenie rohov a/alebo hraníc ostatných plôch, počet stromov na ploche a ľubovoľné iné významné trvalé prvky na ploche alebo v blízkosti plochy (napr. prístupová cesta, rieky). V budúcnosti sa budú na takejto mape zaznamenávať aj presné umiestnenia miest odoberania vzoriek (napr. pôdne sondy).

II.3. Definícia podplochy

V zásade všetky stromy v rámci celej výmery plochy musia byť zahrnuté do vzorky nahodnotenie stavu stromov (napr. inventarizácia korún, hodnotenie prírastkov). Ak má plocha veľký počet stromov (t. j. husté porasty), je možné definovať podplochu, ktorá sa bude používať na uvedené prieskumy. Veľkosť podplochy v čase založenia plochy by mala byť dostatočne veľká na spoľahlivé odhady pre takéto prieskumy, minimálne v najbližších 20 rokoch, najlepšie počas celého života porastu. Počas tohto obdobia musí podplocha zahrňovať aspoň 20 stromov.

II.4. Všeobecné informácie o jednotlivej ploche







Založenie Prvé prieskumy — Popisný kód Krajina Číslo monitorovacej plochy Skutočná zemepisná šírka a dĺžka — Údaje o lokalite Nadmorská výška Expozícia Celková veľkosť plochy Počet stromov na ploche Podplocha (ak existuje) Dostupnosť vody pre hlavné druhy drevín typ humusu pôdna jednotka (odhad) — Údaje o poraste Priemerný vek dominantnej etáže Hlavné druhy drevín Produkcia (odhad) — Iné záznamy História plochy Iné monitorovacie stanice v blízkosti

Ak sa založia dodatočné plochy, aby sa splnil národný program intenzívneho monitoringu, členské štáty Komisii do konca toho istého roka, v ktorom sa (opätovné) založenie uskutočnilo, predložia pre každú založenú plochu informácie zozbierané počas zriaďovania vo forme materiálu (pozri prílohu VIIa, tlačivo 1a) a správy (pozri prílohu VIIa, tlačivo 1b). Dôležité informácie získané počas rokov monitorovania sa predkladajú ročne na tlačivách 1a a 1b (príloha VII). Ostatné informácie sa predkladajú okamžite po prvom významnom prieskume a v prípade potreby sa aktualizujú.

III. Nahradenie zničených plôch

III.1. Všeobecné poznámky

Výber plôch pre intenzívne monitorovanie je zodpovednosťou členských štátov. Táto príloha stanovuje kritériá pre takýto výber. Väčšina členských štátov vypracovala vlastnú stratégiu monitorovania národných lesných ekosystémov zameraného na sledovanie najdôležitejších druhov drevín a rastových podmienok.

Aj keď sa plochy vyberajú tak, aby boli k dispozícii počas dlhodobého monitorovania, je vždy možné, že dôjde k predčasnému zničeniu plochy, napríklad požiarom atď. V niektorých prípadoch je možné vykonať konečné odoberanie vzoriek ešte pred úplným zničením všetkých stromov na ploche. Ďalším krokom by bolo posúdenie stratégie týkajúcej sa výberových kritérií a rozhodnutie, ktoré kritériá sa majú uplatňovať v procese výberu novej plochy.

III.2. Uzavretie plochy

Využiť by sa mala možnosť konečných meraní/hodnotení. Ak je to pred (konečným) zničením plochy možné, môže sa vykonať (deštruktívne) odobratie vzoriek monitorovaných stromov na ploche. Po vyťažení je možné merať presnú dĺžku stromov, uskutočniť merania kmeňov stromov a presne odobrať vzorky listov.

III.3. Stratégia

Stratégia monitoringu vo väčšine členských štátov zahrňuje aspekty lesnej oblasti, lesného ekosystému, druhov a často aj aspekty pôdy, meteorológie a úrovní spádu imisií. Ak sa plocha musí nahradiť, malo by sa overiť, či pôvodná stratégia výberu je stále správna a ako je najlepšie možné vyplniť medzeru v sieti. V tomto kontexte by sa malo zvážiť, že okrem pôvodných prieskumov (zdravotný stav korún, pôda, listy a prírastky) sa za posledné roky do programu doplnili aj iné dodatočné prieskumy ( spád imisií, meteorológia, pôdne roztoky, prízemná vegetácia, diaľkové snímkovanie ( 6 ). Odporúča sa preto pri plánovaní nahrádzania plôch zohľadniť vývoj intenzívneho monitorovacieho programu.

Vo všeobecnosti je však možné odporúčať, aby sa nové plochy nachádzali v tom istom regióne a aby mali rovnaký pôdny typ, úroveň spádu imisií a druhy drevín ako zničené plochy.

III.4. Opätovné založenie plochy

Pre výber nových plôch sa uplatňujú tie isté kritériá ako pre zničené plochy. Po založení nových plôch by sa čo najrýchlejšie mali vykonať niektoré prieskumy, ktoré sa vykonávajú v dlhších časových intervaloch (napr. výskum pôdy a diaľkové snímkovanie). Pretože prieskum zdravotného stavu korún a lístia sa vykonáva v ročných alebo dvojročných časových intervaloch, po založení plochy nie je potrebné tento druh výskumu uskutočniť okamžite. Ak sa ďalší pravidelný prieskum prírastkov plánuje na obdobie viac ako tri roky po založení plochy, merania prírastkov by sa mali vykonať okamžite po založení plochy.

III.5. Aspekty vyžadujúce si zvláštnu pozornosť

Opätovne založeným plochám sa priraďuje nové číslo. Členské štáty Komisii predložia spolu s materiálom o ďalších pravidelných prieskumoch informácie o dôvodoch nahradenia plochy, výsledkoch posledných pozorovaní/meraní a kritériách uplatnených pri výbere nových plôch.









PRÍLOHA II

ŽIADOSŤ O POMOC OD SPOLOČENSTVA V SÚVISLOSTI S OPATRENIAMI, KTORÉ SA MUSIA VYKONAŤ PODĽA ČLÁNKU 2 NARIADENIA (EHS) č. 3529/86 A JEHO ZMIEN

Žiadosti o pomoc sa musia predkladať v súlade s prílohou A nariadenia Komisie (EHS) č. 526/87 ( 7 ) spolu so súhrnom informácií uvedených nižšie a vyplnenou tabuľkou, ktorá je uvedená v tejto prílohe ako tlačivo 2a.

V súvislosti so všetkými opatreniami, ktoré sa vykonávajú v súlade s článkom 2, sa predkladajú nasledujúce informácie:

1. Krátky opis opatrení

2. Žiadateľ Vzťahy medzi žiadateľom a opatreniami

3. Agentúra zodpovedná za vykonanie opatrení Cieľ a rozsah hlavných činností agentúry

4. Podrobný opis opatrení V prípade, že: a) ak sa opatrenia týkajú založenia alebo rozšírenia siete trvalých monitorovacích plôch intenzívneho a nepretržitého sledovania: 1. opis existujúcej situácie 2. geografické umiestnenie a oblasť daného regiónu (regiónov) (spolu s kartografickou dokumentáciou) 3. počet trvalých monitorovacích plôch; b) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania inventarizácie zdravotného stavu korún na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonáva inventarizácia zdravotného stavu korún (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu odoberania vzoriek na úrovni plochy (počet stromov, označovanie atď.) 4. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b); c) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania inventarizácie stavu pôdy na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet trvalých monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonáva inventarizácia stavu pôdy (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu odoberania vzoriek na úrovni plochy (počet jednotlivých vzoriek, opis pôdneho profilu atď.) 4. podrobný opis veličín, ktoré sa majú určiť, a analytické metódy, ktoré sa majú použiť vrátane jasného opisu kalibrácie, korekcie a/alebo prepočtu, ktoré sa musia vykonať, aby výsledky boli kompatibilné s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b); d) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania inventarizácie zdravotného stavu listov na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet trvalých monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonáva inventarizácia zdravotného stavu listov (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu odoberania vzoriek na úrovni plochy (počet jednotlivých vzoriek, opis atď.) 4. podrobný opis veličín, ktoré sa majú určiť a analytické metódy, ktoré sa majú použiť, vrátane jasného opisu kalibrácie, korekcie a/alebo prepočtu, ktoré sa musia vykonať, aby výsledky boli kompatibilné 5. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b); e) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania meraní zmien v prírastkoch na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet trvalých monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonávajú merania prírastkov (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu merania na úrovni plochy (počet meraní, opis atď.) 4. podrobný opis veličín, ktoré sa majú určiť, a analytické metódy, ktoré sa majú použiť, vrátane jasného opisu kalibrácie, korekcie a/alebo prepočtu, ktoré sa musia vykonať, aby výsledky boli kompatibilné s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b); f) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania meraní miery spádu imisií na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet trvalých monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonáva meranie miery spádu imisií (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu merania na úrovni plochy (počet meraní, opis atď.) 4. podrobný opis veličín, ktoré sa majú určiť, a analytické metódy, ktoré sa majú použiť, vrátane jasného opisu kalibrácie, korekcie a/alebo prepočtu, ktoré sa musia vykonať, aby výsledky boli kompatibilné s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b); g) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania meteorologických meraní na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet trvalých monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonávajú meteorologické merania (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu merania na úrovni plochy (počet meraní, opis atď.) 4. podrobný opis veličín, ktoré sa majú určiť, a analytické metódy, ktoré sa majú použiť, vrátane jasného opisu kalibrácie, korekcie a/alebo prepočtu, ktoré sa musia vykonať, aby výsledky boli kompatibilné s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b); h) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania meraní pôdnych roztokov na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet trvalých monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonávajú merania pôdnych roztokov (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu merania na úrovni plochy (počet meraní, opis atď.) 4. podrobný opis veličín, ktoré sa majú určiť, a analytické metódy, ktoré sa majú použiť, vrátane jasného opisu kalibrácie, korekcie a/alebo prepočtu, ktoré sa musia vykonať, aby výsledky boli kompatibilné s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b); i) ak sa opatrenia týkajú zavedenia a vykonávania hodnotenia prízemnej vegetácie na trvalých monitorovacích plochách: 1. opis existujúcej situácie 2. počet trvalých monitorovacích plôch, na ktorých sa vykonáva hodnotenie prízemnej vegetácie (tlačivo 2a) 3. podrobný opis používaného postupu odoberania vzoriek na úrovni plochy (počet vedľajších vzoriek, opis atď.) 4. podrobný opis parametrov, ktoré sa majú určiť, a analytické metódy, ktoré sa majú použiť, vrátane jasného opisu kalibrácie, korekcie a/alebo prepočtu, ktoré sa musia vykonať, aby výsledky boli kompatibilné s výsledkami analyzovanými podľa schválených metód 5. náčrt časového rozvrhu na vykonanie plánovaných opatrení (tlačivo 2b).

5. Náklady na opatrenia podľa 4 písm. a) až 4 písm. i) (tlačivo 2a) 1. Náklady na založenie alebo rozšírenie siete (4a) 1.1. náklady na jednu monitorovaciu plochu 1.2. celkové náklady 1.3. pomoc požadovaná od spoločenstva 2. Náklady na zavedenie, pozorovanie alebo odoberanie vzoriek pre každý jednotlivý prieskum 4 písm. b) až 4 písm. i) 2.1. náklady na jednu monitorovaciu plochu 2.2. celkové náklady 2.3. pomoc požadovaná od spoločenstva 3. Náklady na analýzu a vyhodnotenie každého jednotlivého prieskumu 4 písm. b) až 4 písm. i) 3.1. náklady na jednu monitorovaciu plochu 3.2. celkové náklady 3.3. pomoc požadovaná od spoločenstva 4. Celkové predpokladané náklady [súčet nákladov na 1.2. (založenie), 2.2. (pozorovania a/alebo odoberanie vzoriek) a 3.2. (analýza a vyhodnotenie)] 5. Celková pomoc požadovaná od spoločenstva [súčet nákladov na 1.3. (založenie), 2.3. (pozorovania a/alebo odoberanie vzoriek) a 3.3. (analýza a vyhodnotenie)]

6. Vyplnené tlačivá 2a a 2b

▼B









PRÍLOHA III

SPOLOČNÉ METÓDY SÚPISU STAVU KORÚN STROMOV NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH

I. Všeobecné poznámky

Súpis sa vykoná na stálych pozorovaných pozemkoch v roku 1994 a každoročne sa zopakuje.

II. Metodika súpisu

II.1. Výber stromov, z ktorých sa budú odoberať vzorky

V zásade všetky predominantné, dominantné a spoludominantné stromy (Kraft: trieda 1 až 3) sa majú monitorovať na celom pozemku. V prípade, že pozemok má veľa stromov (napr. hustý porast), počet stromov pre odber vzoriek na posúdenie korún môže byť redukovaný použitím podpozemku (pozri prílohu I (II.3)). V prípade podpozemku všetky predominantné, dominantné a spoludominantné stromy (Kraft: trieda 1 až 3) sa majú na podpozemku pozorovať. V určitých prípadoch sa môže dovoliť použitie iného, ale objektívneho a nestranného systému na redukovanie alebo vybratie počtu stromov, z ktorých sa budú odoberať vzorky. Rovnaké metódy sa uplatňujú každý rok a pri každom meraní sa ohodnotí minimálne 20 stromov.

II.2. Termín ohodnocovania

Súpis sa má vykonať medzi koncom formovania nového ihličia a listov a pred jesennou zmenou farby.

▼M2

II.3. Všeobecné základné informácie

Zhromažďujú sa tieto informácie o plochách a stromoch:

— číslo plochy,

— expozícia,

— číslo stromu,

— údaje o vyťažených a uhynutých stromoch,

— druh dreviny,

— sociálne postavenie,

— prekrytie korún,

— viditeľnosť korún

a dátum hodnotenia.

▼B

II.4. Ohodnocovanie vzoriek stromov

1. Vizuálne ohodnotenie defoliácie Defoliácia sa odhaduje v 5 % krokoch vo vzťahu k stromu s úplným lístím v miestnych podmienkach. Klasifikácia stromov do stupňov podľa defoliácie sa vykoná počas pozorovania a registruje sa v 5 % krokoch. Strom, ktorý je doteraz živý a ktorého strata asimilačných orgánov dosahuje 95 % až 100 %, je hodnotený stupňom 99. Stupeň 100 je vyhradený pre mŕtve stromy.

2. Vizuálne ohodnoteniez meny farby Klasifikácia stromov do stupňov podľa zmeny farby sa vykoná po pozorovaní. Stupne zmeny farby sú definované takto:



Trieda Zmena farby Indikatívne percento listov so zmenou farby 0 Žiadna alebo zanedbateľná 0 - 10 1 Slabá zmena farby 11 - 25 2 Mierna zmena farby 26 - 60 3 Silná zmena farby > 60 4 Mŕtvy list

3. Dodatočné parametre Dodatočné parametre sú udané nižšie: — škody spôsobené ľahko identifikovateľnými príčinami (hmyz, huby, abiotické činitele …), — identifikácia typu poškodenia, — pozorovanie stromov na pozemku.

▼M2

II.5. Metódy

V príručke o vizuálnom hodnotení zdravotného stavu stromov na plochách intenzívneho monitoringu (ICP Forests – Medzinárodný program spolupráce Lesy) sú ustanovené ďalšie podrobnosti o výbere stromov a spracovaní hodnotenia. Okrem toho táto príručka obsahuje technické informácie o doplnkových ukazovateľoch, ktoré sa musia hodnotiť, ako aj o spôsobe predkladania týchto ukazovateľov. Odporúča sa dodržiavať technické postupy stanovené v tejto príručke a na základe dobrovoľnosti predložiť Komisii výsledky hodnotení nepovinných ukazovateľov pri uplatnení príslušných postupov podľa príručky.

▼M1

►M2 II.6. ◄ Prenos údajov

Členské štáty predkladajú Komisii za každý pozemok tieto informácie v štandardizovaných formulároch (pozri prílohu VII formulár 3a a 3b).

▼B









PRÍLOHA IV

SPOLOČNÉ METÓDY SÚPISU PÔDY NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH

1. Všeobecné poznámky

Súpis sa má vykonať na všetkých stálych pozorovaných pozemkoch v období medzi 1994 a 1996. Údaje o stave pôdy, ktoré boli zozbierané a analyzované pred 1994, ale po 1. januári 1991, sa tiež môžu použiť, ak sa uplatnili metódy opísané nižšie. Súpis sa zopakuje na každom individuálnom pozemku každých 10 rokov. Táto príloha sa zakladá na výsledkoch panelu pôdnych odborníkov programu medzinárodnej spolupráce EHK OSN pri ohodnocovaní a pozorovaní vplyvov znečistenia ovzdušia na lesy (program medzinárodnej spolupráce „Lesy“). Odkazuje sa na príručku (1992) pripravenú týmto panelom špecialistov. Po dvoch obdobiach odberu vzoriek sa vykoná rozbor parametrov, ktoré sa majú analyzovať v budúcich vzorkách pôdy.

II. Metodika súpisu

II.1. Výber lokality odberu vzoriek

Pôdne vzorky budú štatistickým reprezentantom situácie na pozemku. Pôdne vzorky sa zbierajú z profilovej jamy a/alebo sa odoberajú z vrtov. Je potrebné dať pozor, aby sa nepoškodili korene stromov, z ktorých sa vzorky odoberajú.

II.2. Všeobecné informácie

Zozbierajú sa tieto všeobecné informácie:

— číslo pozemku,

— dátum odberu vzoriek a analýzy.

II.3. Pedologická a fyzikálna charakteristika pozemku, z ktorého sa budú odoberať vzorky

Pedologická charakteristika sa vykoná pre každý pozemok, z ktorého sa budú odoberať vzorky. Odporúča sa robiť opis profilu podľa príručky FAO. (Príručka FAO pre pôdny opis, tretie vydanie (revidované), Rím 1990) v nárazovej zóne. Je potrebné dať pozor, aby bol opis profilu vykonaný na lokalite, ktorá je reprezentatívna pre konkrétnu oblasť, z ktorej sa odoberajú vzorky. Odporúča sa, aby suchá sypná hmotnosť bola určovaná z neporušenej pôdy na účel výpočtu celkového výživového obsahu. Ak sa suchá sypná hmotnosť neurčuje, urobí sa primeraný odhad tohto parametra. Určenie pôdnej granulometrie je dobrovoľné. Veľkosť čiastočiek frakcie je: < 2 mm, 2-63 mm, 63–2 000 mm (FAO). Ak sa 50 mm použije na oddelenie prachu a piesku, musí sa urobiť konverzia na limit 63 mm.

II.4. Metódy odberu vzoriek

Vzorky pôdy sa odoberajú v hĺbke alebo na povrchu. Pre každú vrstvu alebo horizont, z ktorého sa odoberá vzorka, sa zozbiera aspoň jedna reprezentatívna komplexná vzorka alebo niekoľko vzoriek; pri komplexnej vzorke sa oznámi počet čiastkových vzoriek ako aj dátum odberu vzoriek.

Z organických vrstiev (O- a H-) ( 8 ) sa odoberajú vzorky oddelene. Ak sa odber vzoriek vykonáva vo fixnej hĺbke, použijú sa tieto vrstvy:

— 0 - 10 cm (doporučuje sa odoberať vzorku 0 - 5 a 5 - 10 oddelene),

— 10 - 20 cm,

— 20 - 40 cm,

— 40 - 80 cm.

II.5. Preprava, skladovanie a príprava

Vzorky sa prepravujú a skladujú tak, aby dochádzalo k minimálnym chemickým zmenám. Postupy prepravy a skladovania (vrátane čakacej lehoty) sa oznámia. V prípade potreby sa podrobne oznámia aj problémy a odchýlky od týchto postupov. Odporúča sa skladovať časť vzorky v pôdnej banke pre porovnanie s budúcim odberom vzoriek (napr. o 10 rokov). Pred analyzovaním sa vzorky musia pripraviť. Veľké časti (>2 mm) sa musia odstrániť, vzorky sa musia vysušiť (pri maximálne 40 °C), pomlieť alebo preosiať.

II.6. Metódy analýzy

V „Príručke o metodike odberu vzoriek a analýze lesnej pôdy“, pripravenej panelom pôdnych špecialistov programu medzinárodnej spolupráce „Lesy“, sú opísané schválené metódy analýz rozličných pôdnych parametrov. Odporúča sa tieto metódy použiť. V prípade použitia iných (národných) metód je potrebné oznámiť detaily spolu s prezentáciou výsledkov analýz. Súpis stavu lesnej pôdy rozlišuje medzi povinnými a voliteľnými parametrami (pozri zoznam).

Povinné a voliteľné parametre a ich príslušné schválené metódy analýzy:







Parameter Jednotky H/O Min Schválené metódy Poznámky pH (CaCl2) povinné povinné labex 8703–01–1–1 a ISO/TC190/SC3/GT8 organický uhlík (C-org) (g/kg) povinné povinné suché spaľovanie dusík (N) (g/kg) povinné povinné suché spaľovanie fosfor (P) (mg/kg) povinné voliteľné extraktant: aqua regia draslík (K) (mg/kg) povinné voliteľné extraktant: aqua regia vápnik (Ca) (mg/kg) povinné voliteľné extraktant: aqua regia horčík (Mg) (mg/kg) povinné voliteľné extraktant: aqua regia organická vrstva (OrgLay) (kg/m2) povinné objem (cylindrický)-suchý-hmotnosť uhličitan vápenatý (CaCO3) (g/kg) voliteľné povinné AFNOR X 31-105 ak pH (CaCl2) > 6 vymeniteľná kyslosť (Ac-Exc) (cmol+/kg) voliteľné povinné titrácia vymeniteľné základné katióny (BCE) (cmol+/kg) voliteľné povinné extraktant: BaCl2 vymeniteľné kyselinové katióny (ACE) (cmol+/kg) voliteľné povinné extraktant: BaCl2 kapacita katiónovej výmeny (CEC) (cmol+/kg) voliteľné povinné bascomb základná nasýtenosť (BaseSat) (%) voliteľné povinné labex L8703–26–1–1 sodík (Na) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia hliník (Al) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia železo (Fe) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia chróm (Cr) (mg/kg) voliteľné extraktant: aqua regia nikel (Ni) (mg/kg) voliteľné extraktant: aqua regia mangán (Mn) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia zinok (Zn) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia meď (Cu) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia olovo (Pb) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia kadmium (Cd) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia ortuť (Hg) (mg/kg) voliteľné extraktant: aqua regia síra (S) (mg/kg) voliteľné voliteľné extraktant: aqua regia pH (H2O) voliteľné voliteľné elektróda pH elektrická vodivosť (EC) (mS/m) voliteľné voliteľné merač EC

Členské štáty si môžu vybrať, či chcú analyzovať viac, všetky alebo časť voliteľných parametrov.

II.7. Prenos údajov

Členské štáty zašlú Komisii tieto informácie za každý pozemok štandardnou formou (pozri prílohu VII, formulár 4a, 4b a 4c).









PRÍLOHA V

SPOLOČNÉ METÓDY SÚPISU LÍSTIA NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH

I. Všeobecné poznámky

Súpis sa má vykonať na všetkých stálych pozorovaných pozemkoch. Prvý spoločný súpis sa ukončí do leta 1996. Hoci sa odporúča vykonať súpis lístia v označených obdobiach leta 1995 a zimy 1995/96, môže sa súpis rozdeliť na dva roky. Súpis sa zopakuje na každom individuálnom pozemku v dvojročnom intervale. Nasledujúce technické údaje sú založené na výsledkoch panelu špecialistov pre analýzu listov programu medzinárodnej spolupráce „Lesy“. Odkazuje sa na príručku (1993) pripravenú týmto panelom špecialistov.

II. Metodika súpisu

II.1. Termín odberu vzoriek

Opadavé druhy (vrátane smrekovca): odber vzoriek sa musí vykonať, keď sú nové listy úplne rozvinuté a pred úplným začiatkom jesenného žltnutia a starnutia. Vždyzelené druhy: odber vzoriek sa musí vykonať počas obdobia vegetačného útlmu. Od členských štátov sa vyžaduje, aby za každý región a vo vnútri každého regiónu pre nížiny a pohoria definovali najvhodnejšie obdobie pre odber vzoriek a analýzu rôznych druhov a aby sa pridržiavali tohto obdobia.

II.2. Výber stromov

Každý druhý rok sa odoberajú vzorky aspoň z piatich stromov z každého hlavného druhu zastúpeného na pozemku.

Počet stromov potrebných na odber vzoriek sa vyberá tak, že:

— stromy sú iné ako tie, ktoré boli použité pre ohodnotenie koruny, aby sa pri následnom odbere vzoriek vyhlo strate listov,

— v prípade, že ohodnotenie životnosti je obmedzené na stromy v podpozemku, stromy na odber vzoriek z lístia sa vyberú zo zostávajúcej časti celkového pozemku. Ak nie je vyhradený podpozemok, stromy na odber vzoriek sa vyberú v nárazníkovej zóne. V tomto prípade stromy vybraté na odber vzoriek majú osobitné čísla (pozri prílohu VII),

— stromy patria k predominantným a dominantným triedam (les s uzatvorenými korunami) alebo k stromom s priemernou výškou 20 % (les s otvorenými korunami),

— stromy sú v blízkosti lokality, kde boli odobraté vzorky pôdy na analýzu; musí sa však dať pozor, aby sa pri odoberaní vzoriek pôdy nepoškodili hlavné korene stromov určených na odber vzoriek,

— stromy reprezentujú priemernú úroveň straty listov na pozemku (± 5 % priemernej straty lístia),

— stromy reprezentujú zdravotnú úroveň pozemku.

Vzorky sa odoberajú z rovnakých stromov počas viacerých rokov; stromy musia byť očíslované. Pri stromoch s malou korunou a príliš málo ihličím (alebo listami) počas roka sa dovoľuje (ale neodporúča) vybrať medzi dvoma súbormi piatich stromov, aby sa vyhlo poškodeniu stromov, z ktorých sa odoberajú vzorky. Každý súbor musí zodpovedať hore uvedeným podmienkam.

Vzorky sa odoberajú len zo stromov hlavných druhov spoločenstva (pozri prílohu VII, položku 15).

U stromov, ktoré sa používajú na odber vzoriek z lístia, sa hodnotí aj stav koruny (pozri prílohu III) za použitia existujúcich alebo osobitne pridelených čísel.

II.3. Všeobecné informácie

Zozbierajú sa tieto informácie:

— číslo pozemku,

— údaje o odbere vzoriek a analýze;

— druhy stromov.

II.4. Výber a kvalita listov a ihličia

Stromy na pozemku nemôžu byť zoťaté, čo by mohlo ovplyvniť metódy odberu vzoriek z listov alebo ihličia. Je dôležité, aby sa listy alebo ihličie, z ktorých sa odoberú vzorky, vyvinuli pri plnom svetle. Vo všeobecnosti je tohoročné lístie alebo ihličie vždyzelených druhov najlepšie pre posúdenie výživovej hranice, ale pre určité prvky môže byť zaujímavé porovnať koncentrácie elementov v staršom ihličí s ihličím bežného roka.

Vzorky z listov alebo ihličia musia byť odoberané z vrchnej tretiny koruny, ale nie z úplne prvého vetvového lôžka u ihličnanov; pri porastoch, kde sa dajú jednotlivé vetvové lôžka jasne identifikovať, sa odporúča odoberať vzorky medzi siedmym a 15-tym vetvovým lôžkom.

Pri opadavých druhoch sa odber vzoriek vykonáva na listoch a ihličí bežného roka.

Pri vždyzelených druhoch sa odporúča odoberať vzorky aj z listov alebo ihličia bežného roka, aj z listov alebo ihličia ďalšieho roka (bežný + 1).

Pri všetkých druhoch je nevyhnutné zabezpečiť, aby listy alebo ihličie, z ktorých sa odoberajú vzorky, boli plne vyvinuté, hlavne pri druhoch, ktoré vyháňajú listy niekoľkokrát do roka (napr. Pinus Halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp. Quercus sp.). Pri Larix sp. a Cedrus sp. sa vzorky odoberajú z krátkych vetvičiek predchádzajúceho roka.

Odber vzoriek sa vo všeobecnosti musí vykonávať tak, aby boli zastúpené všetky orientácie v súbore stromov, z ktorých sa odoberajú vzorky. V prípade potreby sa dovoľuje odoberať vzorky z rozdielnych orientácií každého stromu súboru vzoriek. Na osobitných miestach s evidentným vplyvom jednej orientácie (napr. strmé svahy alebo silný prevládajúci vietor) sa vzorky odoberajú len z jednej orientácie, ktorá musí byť vždy rovnaká. V takýchto prípadoch je potrebné dokumentovať orientáciu.

Pre analýzu hlavných prvkov a Fe, Mn, Zn, Cu sa odporúča množstvo 30 gramov čerstvého ihličia alebo listov pre každú vekovú triedu, z ktorej sa odoberajú vzorky.

Každá krajina sa môže rozhodnúť odoberať väčšie množstvo vzoriek listového materiálu podľa potreby vlastných analytických metód alebo s cieľom zachovať vzorky do budúcnosti.

II.5. Spôsoby odoberania vzoriek

Keďže stromy nemôžu byť zoťaté, vyhovuje akýkoľvek spôsob odberu vzoriek, ktorý berie do úvahy druh a rozsah porastu atď. za predpokladu, že nedôjde ku kontaminácii vzorky, k ťažkému poškodeniu stromov alebo k ohrozeniu tímu, ktorý odoberá vzorky.

II.6. Predbežné spracovanie pred odoslaním vzoriek na analýzu do laboratórií

Vzorky sa odoberajú aspoň z piatich stromov každého hlavného druhu na pozemku; týchto päť vzoriek sa individuálne uchová vo vreckách; pre analýzu sa vytvorí súborná vzorka zmiešaním rovnakého množstva z každej z piatich vzoriek (v prípade, že päť stromov sa analyzuje individuálne, vypočíta sa priemerná hodnota pre každý prvok).

Pri listnatých stromoch je dobré odtrhnúť listy od stopiek (a dokonca pri určitých druhoch aj malé lístky od osi), avšak toto nie je treba pri ihličí. Výhonky bežného roka a výhonky ďalšieho roka sa oddelia a uchovajú v oddelených vreckách. Odporúča sa použiť dierkované polyetylénové vrecká vysokej hustoty. Ak je to možné,vzorky sa usušia v čistej miestnosti a skladujú na studenom mieste v dierkovaných polyetylénových vreckách.

Veľkú pozornosť treba venovať jasnému označeniu každej vzorky (les, číslo pozemku, druhy, vek ihličia atď.) pred odoslaním na analýzu do laboratória. Táto identifikácia musí byť udaná na vonkajšej strane vrecka (priamo na vrecku nezmazateľným atramentom alebo lístkom pripevneným k vrecku). Odporúča sa zopakovať túto identifikáciu vo vnútri vrecka na papierovom lístku písanom nezmazateľným atramentom. Lístok by mal byť zložený, aby sa vyhlo kontaminovaniu listov alebo ihličia pri kontakte s atramentom.

II.7. Príprava pred analýzou

Určenie množstva 100 listov alebo 1 000 ihličí, ako aj množstva výhonkov, sa odporúča pre intenzívne a nepretržité pozorovanie stálych pozorovaných pozemkov a výhonkov bežného roka.

Nie je nevyhnutné odtrhnúť čapíky z listov, ale v prípade zložených listov je dobré oddeliť malé lístky z osi, ak tak nebolo urobené v lese. Aby sa vyhlo kontaminácii, nepoužívajú sa popráškované plastické rukavice.

Nie je potrebné pravidelne umývať listy, ale odporúča sa tak robiť v oblastiach veľkého znečistenia ovzdušia alebo pri mori. Vzorky sa umývajú vo vode bez akýchkoľvek prídavkov.

Sušenie v peci sa musí robiť pri teplote menšej ako 80 °C aspoň 24 hodín. Ihličie sa odtrhne od stopky s rovnakou opatrnosťou ako pri odstraňovaní malých lístkov od osi.

Suché vzorky sa pomelú, aby sa získal čo najhomogénnejší jemný prášok. Nejaké vlákna, ktoré vždy ostanú v závislosti na druhu stromu, nie sú na závadu, ak sú malé a ak sa prášok dôkladne premieša pred analýzou vzoriek. Pri určovaní Mn, Fe, Cu, Cd, Al a Pb je potrebné zabezpečiť, aby mlynček nekontaminoval vzorky. Mlynček sa môže otestovať pomletím suchej vláknitej celulózy a jej analyzovaním pred a po pomletí.

II.8. Chemická analýza

Určuje sa len celková koncentrácia prvkov.

V „Príručke o metodológii odberu vzoriek z listov a ihličia a analýzy“ pripravenej panelom špecialistov na lístie programu medzinárodnej spolupráce „Lesy“ sú opísané indikatívne metódy analýz rozličných parametrov lístia.

Každá krajina môže použiť svoje národné metódy. Je však nevyhnutné porovnať celkovú koncentráciu prvkov získanú národnými metódami s tou, ktorá je potvrdená na referenčných štandardných vzorkách. Súpis lístia rozlišuje medzi povinnými a voliteľnými parametrami (pozri zoznam nižšie).

Parametre







Povinné parametre Voliteľné parametre dusík (N) síra (S) fosfor (P) vápnik (Ca) horčík (Mg) draslík (K) sodík (Na) zinok (Zn) mangán (Mn) železo (Fe) meď (Cu) olovo (Pb) hliník (Al) bór (B)

Členské štáty môžu dobrovoľne analyzovať viac, všetky alebo časť voliteľných parametrov.

II.9. Prenos údajov

Členské štáty zašlú Komisii tieto informácie za každý pozemok v štandardnej forme (pozri prílohu VII, formulár 5a, 5b a 5c).









PRÍLOHA VI

SPOLOČNÉ METÓDY MERANÍ ZMIEN PRÍRASTKU NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH

I. Všeobecné poznámky

Meranie rastu je rozdelené do dvoch častí:

— periodické meranie parametrov stromu,

— analýza letokruhu stromov prostredníctvom prírastku stredov a kmeňových diskov (voliteľné).

Periodické merania sa zopakujú na každom individuálnom pozemku v období vegetačného útlmu roku 1999 až 2000 a následne sa zopakujú v päťročnom intervale. Odber vzoriek a analýza prírastku stredov a kmeňových diskov sa môže vykonať raz najlepšie počas inštalácie alebo hneď po nej.

Nasledujúce technické údaje sú založené na výsledkoch panelu špecialistov na prírastok programu medzinárodnej spolupráce „Lesy“. Odkazuje sa na manuál vypracovaný týmto panelom expertov.

Opísaná metodika je neprimeraná pre macchie a podobné typy vegetácie.

II. Metodika súpisu

II.1. Termín odberu vzoriek

Meranie by sa malo vykonať počas obdobia vegetačného útlmu.

II.2. Výber stromov, z ktorých sa odoberú vzorky

V princípe všetky stromy na celom pozemku sa majú monitorovať. Ak má pozemok veľa stromov (napr. hustý porast), môže sa určiť podpozemok, ktorý sa použije na ohodnotenie stromov (napr. ohodnotenie koruny a prírastok). V tomto prípade sa majú monitorovať stromy na podpozemku. Rozsah podpozemku v čase súpisu by mal byť dosť veľký na to, aby dal spoľahlivý odhad prírastku porastu počas celého obdobia merania. Presný rozsah podpozemku sa určia a oznámia.

II.3. Metódy

Periodické merania

Každých päť rokov sa merajú všetky stromy na (pod)pozemku.

Analýza letokruhu stromov (prírastok stredov a kmeňových diskov)

Keďže odber vzoriek prírastku stredov môže ovplyvniť ostatné merania, tieto vzorky sa odoberajú zo stromov mimo pozemku. Keďže stromy pre odobratie vzorky musia byť zoťaté, vybrané stromy musia byť tak ďaleko od pozemku, že ich odstránenie neovplyvní monitorované stromy na pozemku. Zároveň ale stromy, z ktorých sa odoberajú vzorky musia byť reprezentantmi stromov na pozemku. Vždy, keď je to možné, sa čo najviac využijú stromy zoťaté z dôvodu bežných rozhodnutí správy lesa.

II.4. Všeobecné informácie

Zozbierajú sa tieto informácie:

— číslo pozemku,

— údaje o odbere vzoriek a analýze,

— číslo stromu.

II.5. Parametre, ktoré sa majú merať







Povinné parametre Voliteľné parametre Pravidelné merania Druhy stromov Priemer vo výške pŕs Informácie o bežných rozhodnutiach správy lesa Kôra Výška stromu Výška koruny Šírka koruny Odhad objemu Analýza letokruhu stromu Šírka letokruhu Sledovanie priemeru stromu pod kôrou v päťročných intervaloch Odhad základnej rozlohy a objemu

Členské štáty môžu analyzovať viac alebo časť voliteľných parametrov.

Členské štáty môžu použiť vlastné národné systémy a metódy. Navrhované metódy a podrobnosti o postupoch meraní sú opísané v „Pomocnej príručke o prírastkoch“ pripravenej panelom prírastkov programu medzinárodnej spolupráce „Lesy“.

II.6. Prenos údajov

Členské štáty zašlú Komisii tieto informácie za každý pozemok v štandardnej forme (pozri prílohu VII, formuláre 6a, 6b, 6c a 6d).









PRÍLOHA VII

SPOLOČNÉ USMERNENIA PRE OZNAMOVANIE VÝSLEDKOV DLHODOBÉHO POZOROVANIA NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH A ICH INTERPRETÁCIA

I. Všeobecné poznámky

Účelom siete stálych pozorovaných pozemkov je získať podrobné údaje o vývoji lesného ekosystému v spoločenstve a pokúsiť sa vyrovnať variácie environmentálnych faktorov, najmä znečistenia ovzdušia a reakcie lesných ekosystémov.

Tento účel sa dá dosiahnuť len vyhodnocovaním výsledkov na úrovni pozemku. Porovnanie medzi výsledkami jednotlivých stálych pozemkov na úrovni regiónu alebo spoločenstva sa musí vykonávať s veľkou starostlivosťou. Odporúča sa, aby údaje obnovované po každom prieskume (alebo ukončenej časti) boli predložené Komisii v štandardnej forme podľa tejto prílohy hneď, ako sú dostupné.

Členské štáty zašlú Komisii údaje zozbierané z rôznych súpisov vykonaných medzi rokom 1991 a 1996 za každý trvalý pozemok spoločne s interpretáciou výsledkov za pozemok. Všetky údaje a národná interpretácia musia byť k dispozícii Komisii v štandardnej forme do 31. decembra 1996 na účel ďalšieho vyhodnocovania.

Obnovené údaje zo súpisov po roku 1996 sa budú zasielať Komisii po ukončení meraní v nových termínoch každých päť rokov (napr. 31. decembra 2001, 2006 atď.).

V tejto prílohe sú prezentované podrobnosti predkladania výsledkov súpisu ako aj ich interpretácia.

II. Všeobecné technické informácie pre predkladanie údajov

II.1. Požiadavky na hardvér

Ako médium pre prekladanie údajov bol vybraný pružný disk 3,5 „(DSDD alebo HD). Tento pružný disk sa stal svetovým štandardom a je lacný a trvanlivý. Je potrebné používať diskety dobrej kvality.“

II.2. Požiadavky na softvér

Diskety sa majú formátovať na primeranú hustotu (DSDD = malá hustota a HD = vysoká hustota) použitím verzie DOS 2.1 alebo vyššej a mali by byť 100 % kompatibilné so systémom IBM. Všetky informácie na diskete sú v znakoch ASCII.

II. 3. Súbory údajov

Každá disketa (alebo rad diskiet) obsahuje pozemok a súbory údajov; súbor so sumarizovanými informáciami o pozemkoch (pozemkový súbor) a súbor(y) s výsledkami súpisu za meranie (súbory údajov). Podrobnosti o názvoch a obsahu týchto súborov sú prezentované v prílohe VIIa.

II.4. Príklad na diskete

Na požiadanie je možné obdržať disketu s príkladom štruktúry a obsahu súboru.









PRÍLOHA VIIa

PREDKLADANIE ÚDAJOV ZA STÁLY POZEMOK V DIGITÁLNEJ FORME

Prehľad názvov súboru za meranie

V predchádzajúcich prílohách boli opísané podrobnosti o metódach súpisu. Po vyhodnotení, odobratí vzoriek/analýze, obnovení a vyhodnotení, sa údaje majú predložiť Komisii v štandardnej forme. V tejto prílohe je vymedzená štandardná forma pre každé ohodnotenie.

Pre každé ohodnotenie sa majú predložiť obnovené údaje v jednom alebo viacerých súboroch v štandardnej forme.







Ohodnotenie Príloha Frekvencia Názov (názvy) súboru Zriadenie I Raz XXGENER.PLT Ohodnotenie koruny III Ročne XX1995.PLT, XX1995.TRE Pôdny súpis IV Päť alebo desať ročne XX1995. PLS, XX1995.SOM, XX1995.SOO Súpis lístia V Dva ročne XX1995.PLF, XX1995.FOM, XX1995.FOO Prírastok VI Päť ročne XX1995.PLI, XX1995.IPM, XX1995.IRA, XX1995.IEV ▼M1 Usadenina VIII Nepretržitá XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO, XX1995.DEA Meteorológia IX Nepretržitá XX1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Formulár 8d, XX1995.MEO a XX1995.MED ▼M2 Pôdny roztok X Nepretržite XX1996.PSS, XX1996.SSM, XX1996.SSO ▼M3 Prízemná vegetácia XI Päťročne XX1996.PLV, XX1996.VEM

▼M3

Názvy materiálov sa skladajú z dvoch písmen kódu krajiny (v zozname názvov označené ako XX), za ktorým nasleduje rok posúdenia (v príklade 1996) alebo GENER, ak sa informácia poskytuje raz, bodka (.) a prípona z troch písmen. Takýto kód z troch písmen materiálov o ploche sa skladá z písmen PL a prvého písmena (písmen) posudzovanej pôdy, prírastkov, listov, spádu imisií, meteorológie, pôdnych roztokov a prízemnej vegetácie. Kód z troch písmen pre dátové súbory pozostáva z dvoch (alebo jedného) písmen pre pôdu, listy, prírastky, spád imisií, meteorológiu, pôdne roztoky alebo prízemnú vegetáciu a jedného (alebo dvoch) písmena na označenie povinných, voliteľných alebo odlišných častí hodnotenia (vyhodnotenia) prírastku, hodnotenia spádu imisií (ovzdušie).

▼B

Formulár 1a

XXGENER.PLT

Obsah súboru s informáciami o úrovni pozemku, ktorý sa má vyplniť počas zriaďovania (pozri prílohu I)

Formulár 1b

▼B

Formulár 4a

XX1993.PLS

Obsah redukovaného pozemkového súboru, ktorý sa má použiť v kombinácii so súpisom lesnej pôdy (pozri prílohu IV)

Formulár 4b

SOM

Obsah súboru informácií o pôdnej analýze

Formulár 4c

XX1993.S00

Obsah súboru informácií o pôdnej analýze (voliteľné)

Formulár 5a

XX1993. PLF

Obsah redukovaného súboru pozemku, ktorý sa má použiť v kombinácii s meraním chemického obsahu ihličia a listov (pozri prílohu V)

▼B

Formulár 5c

XX1993.FOO

Obsah súboru informácií o analýze listov (voliteľný)

Formulár 6a

XX1993.PLI

Obsah redukovaného pozemkového súboru o prírastkoch (pozri prílohu VI)

Formulár 6b

XX1993.IPM

Obsah súboru informácií o prírastkoch — periodické merania

Formulár 6c

XX1993.IRA

Obsah súboru informácií o prírastkoch — analýza letokruhov a analýza kmeňového disku (voliteľné)

Formulár 6d

XX1993.IEV

Obsah vyhodnotených údajov o prírastkoch (voliteľné)

▼M1

Formulár 7a

XX1995. PLD

Obsah zredukovaného súboru údajov pre použitie v spojení s meraniami usadenín

Formulár 7b

XX1995. DEM

Obsah súboru údajov s výsledkami meraní usadenín (povinné parametre)

Formulár 7c

XX1995. DEO

Obsah súboru údajov s výsledkamimeraní usadenín (voliteľnéparametre)

Formulár 7d

XX1995. DEA

Obsah súboru údajov s výsledkamimeraní koncentrácie ovzdušia(voliteľné parametre)

▼M3 —————

▼B

ZOZNAM KÓDOV PRE ÚDAJE O MERANIACH NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH, KTORÉ SA MAJÚ ZASLAŤ KOMISII

Tieto inštrukcie a kódy majú používať členské štáty pre úplnosť spoločných pozorovaní.

Informácie o úrovni pozemku

(1) Krajina

01 : Francúzsko

02 : Belgicko

03 : Holandsko

04 : Nemecko

05 : Taliansko

06 : Spojené kráľovstvo

07 : Írsko

08 : Dánsko

09 : Švajčiarsko

10 : Portugalsko

11 : Španielsko

12 : Luxembursko

▼M2

13 : Sverige

14 : Österreich

15 : Suomi-Finland

▼B

(2) Číslo pozorovaného územia

Číslo pozorovaného územia zodpovedá pôvodnému číslu, ktoré bolo pridelené stálemu pozemku počas výberu alebo zriaďovania.

(3) Dátum pozorovania, dátum ohodnocovania, dátum analýzy

Dátum sa vyplní v tomto poradí: deň, mesiac a rok:







Deň Mesiac Rok 08 09 94

(4) Súradnice zemepisnej šírky a dĺžky

Vyplňte šesťmiestne čísla súradníc zemepisnej šírky a dĺžky stredu pozorovaného pozemku.

Napr.







+/– Stupne Minúty Sekundy — zem. šírka + 5 0 1 0 2 7 — zem. dĺžka - 0 1 1 5 3 2

prvá kolónka sa použije na označenie súradnice + alebo -

(5) Dostupnosť vody k hlavným druhom (odhad)

1 : Nedostatočná

2 : Dostatočná

3 : Nadmerná

(6) Druh humusu

1 : mul

2 : moder

3 : mor

4 : anmor

5 : rašelinový

6 : iné

7 : surový (Roh)

(7) Nadmorskávýška

1 : ≤ 50 m

2 : 51 - 100 m

3 : 101 - 150 m

4 : 151 - 200 m

5 : 201 - 250 m

6 : 251 - 300 m

7 : 301 - 350 m

8 : 351 - 400 m

9 : 401 - 450 m

10 : 451 - 500 m

11 : 501 - 550 m

12 : 551 - 600 m

13 : 601 - 650 m

14 : 651 - 700 m

15 : 701 - 750 m

16 : 751 - 800 m

17 : 801 - 850 m

18 : 851 - 900 m

19 : 901 - 950 m

20 : 951 – 1 000 m

21 : 1 001 – 1 050 m

22 : 1 051 – 1 100 m

23 : 1 101 – 1 150 m

24 : 1 151 – 1 200 m

25 : 1 201 – 1 250 m

26 : 1 251 – 1 300 m

27 : 1 301 – 1 350 m

28 : 1 351 – 1 400 m

29 : 1 401 – 1 450 m

30 : 1 451 – 1 500 m

31 : 1 501 – 1 550 m

32 : 1 551 – 1 600 m

33 : 1 601 – 1 650 m

34 : 1 651 – 1 700 m

35 : 1 701 – 1 750 m

36 : 1 751 – 1 800 m

37 : 1 801 – 1 850 m

38 : 1 851 – 1 900 m

39 : 1 901 – 1 950 m

40 : 1 951 – 2 000 m

41 : 2 001 – 2 050 m

42 : 2 051 – 2 100 m

43 : 2 101 – 2 150 m

44 : 2 151 – 2 200 m

45 : 2 201 – 2 250 m

46 : 2 251 – 2 300 m

47 : 2 301 – 2 350 m

48 : 2 351 – 2 400 m

49 : 2 401 – 2 450 m

50 : 2 451 – 2 500 m

51 : >2 500 m

(8) Orientácia

1 : S

2 : SV

3 : V

4 : JV

5 : J

6 : JZ

7 : Z

8 : SZ

9 : otvorená

(9) Priemerný vek hlavných podlaží (roky)

1 : ≤ 20

2 : 21 - 40

3 : 41 - 60

4 : 61 - 80

5 : 81 - 100

6 : 101 - 120

7 : > 20

8 : nepravidelné porasty

(10) Pôdna jednotka

F l u v i s o l s

101 Eutric Fluvisols

102 Calcaric Fluvisols

103 Dystric Fluvisols

104 Mollic Fluvisols

105 Umbric Fluvisols

106 Thionic Fluvisols

107 Salic Fluvisols

G l e y s o l s

108 Eutric Gleysols

109 Calcic Gleysols

110 Dystric Gleysols

111 Andic Gleysols

112 Mollic Gleysols

113 Umbric Gleysols

114 Thionic Gleysols

115 Gelic Gleysols

R e g o s o l s

116 Eutric Regosols

117 Calcaric Regosols

118 Gypsic Regosols

119 Dystric Regosols

120 Umbric Regosols

121 Gelic Regosols

L e p t o s o l s

122 Eutric Leptosols

123 Dystric Leptosols

124 Rendzic Leptosols

125 Mollic Leptosols

126 Umbric Leptosols

127 Lithic Leptosols

128 Gelic Leptosols

Arenosols

129 Haplic Arenosols

130 Cambic Arenosols

131 Luvic Arenosols

132 Ferralic Arenosols

133 Albic Arenosols

134 Calcaric Arenosols

135 Gleyic Arenosols

Andosols

136 Haplic Andosols

137 Mollic Andosols

138 Umbric Andosols

139 Vitric Andosols

140 Gleyic Andosols

141 Gelic Andosols

Vertisols

142 Eutric Vertisols

143 Dystric Vertisols

144 Calcic Vertisols

145 Gypsic Vertisols

Cambisols

146 Eutric Cambisols

147 Dystric Cambisols

148 Humic Cambisols

149 Calcaric Cambisols

150 Chromic Cambisols

151 Vertic Cambisols

152 Ferralic Cambisols

153 Gleyic Cambisols

154 Gelic Cambisols

Calcisols

155 Haplic Calcisols

156 Luvic Calcisols

157 Petric Calcisols

Gypsisols

158 Haplic Gypsisols

159 Calcic Gypsisols

160 Luvic Gypsisols

161 Petric Gypsisols

Solonetz

162 Haplic Solonetz

163 Mollic Solonetz

164 Calcic Solonetz

165 Gypsic Solonetz

166 Stagnic Solonetz

167 Gleyic Solonetz

Solonchaks

168 Haplic Solonchaks

169 Mollic Solonchaks

170 Calcic Solonchaks

171 Gypsic Solonchaks

172 Sodic Solonchaks

173 Gleyic Solonchaks

174 Gelic Solonchaks

Kastanozems

175 Haplic Kastanozems

176 Luvic Kastanozems

177 Calcic Kastanozems

178 Gypsic Kastanozems

Chernozems

179 Haplic Chernozems

180 Calcic Chernozems

181 Luvic Chernozems

182 Glossic Chernozems

183 Gleyic Chernozems

Phaeozems

184 Haplic Phaeozems

185 Calcaric Phaeozems

186 Luvic Phaeozems

187 Stagnic Phaeozems

188 Gleyic Phaeozems

Greyzems

189 Haplic Greyzems

190 Gleyic Greyzems

Luvisols

191 Haplic Luvisols

192 Ferric Luvisols

193 Chromic Luvisols

194 Calcic Luvisols

195 Vertic Luvisols

196 Albic Luvisols

197 Stagnic Luvisols

198 Gleyic Luvisols

Lixisols

199 Haplic Lixisols

200 Ferric Lixisols

201 Plinthic Lixisols

202 Albic Lixisols

203 Stagnic Lixisols

204 Gleyic Lixisols

Planosols

205 Eutric Planosols

206 Dystric Planosols

207 Mollic Planosols

208 Umbric Planosols

209 Gelic Planosols

Podzoluvisols

210 Eutric Podzoluvisols

211 Dystric Podzoluvisols

212 Stagnic Podzoluvisols

213 Gleyic Podzoluvisols

214 Gelic Podzoluvisols

Podzols

215 Haplic Podzols

216 Cambic Podzols

217 Ferric Podzols

218 Carbic Podzols

219 Gleyic Podzols

220 Gelic Podzols

Acrisols

221 Haplic Acrisols

222 Ferric Acrisols

223 Humic Acrisols

224 Plinthic Acrisols

225 Gleyic Acrisols

Alisols

226 Haplic Alisols

227 Ferric Alisols

228 Humic Alisols

229 Plinthic Alisols

230 Stagnic Alisols

231 Gleyic Alisols

Nitisols

232 Haplic Nitisols

233 Rhodic Nitisols

234 Humic Nitisols

Ferralsols

235 Haplic Ferralsols

236 Xanthic Ferralsols

237 Rhodic Ferralsols

238 Humic Ferralsols

239 Geric Ferralsols

240 Plinthic Ferralsols

Plinthosols

241 Eutric Plinthosols

242 Dystric Plinthosols

243 Humic Plinthosols

244 Albic Plinthosols

Histosols

245 Folic Histosols

246 Terric Histosols

247 Fibric Histosols

248 Thionic Histosols

249 Gelic Histosols

Anthrosols

250 Aric Anthrosols

251 Fimic Anthrosols

252 Cumulic Anthrosols

253 Urbic Anthrosols

(11) Rozmer celkového pozemku, rozmer podpozemku

Uvedie sa rozmer celého pozemku alebo podpozemku v 0,001 ha.

(12) Počet stromov na celkovom pozemku

Celkový počet stromov na celom pozemku. Počítajú sa všetky stromy od 5 cm.

(13) Odhad výnosovosti

Odhad výnosovosti sa skladá z absolútneho a relatívneho odhadu výnosovosti. Absolútnym odhadom bude priemerná absolútna výnosovosť počas celkovej životnosti porastu. Relatívna výnosovosť naznačí, či absolútny odhad výnosovosti za porast sa považoval za nízky, normálny alebo vysoký. Použijú sa tieto kódy:







Kód absolútnej výnosovosti Kód relatívnej výnosovosti 0 = 0,0 - 2,5 m3na hektár na rok 1 = 2,5 - 7,5 m3na hektár na rok 2 = 7,5 - 12,5 m3na hektár na rok 3 = 12,5 - 17,5 m3na hektár na rok 4 = 17,5 - 22,5 m3na hektár na rok 5 = > 22,5 m3na hektár na rok 1 = nízka 2 = normálna 3 = vysoká

(99) Ostatné pozorovania

Uvedú sa podstatné informácie o pozemku.

Informácie o úrovni stromu

pre použitie pri ohodnocovaní koruny

(14) Číslo stromu, z ktorého sa odoberá vzorka

Číslo stromu je číslo, ktoré bolo pridelené stromu počas zriaďovania pozemku.

(15) Druhy (Odkaz na Flora Europaea)

Listnaté (* = druhy, ktoré sa použijú pri súpise lístia)

001 : Acer campestre*

002 : Acer monspessulanum*

003 : Acer opalus

004 : Acer platanoides

005 : Acer pseudoplatanus*

006 : Alnus cordata*

007 : Alnus glutinosa*

008 : Alnus incana

009 : Alnus viridis

010 : Betula pendula*

011 : Betula pubescens*

012 : Buxus sempervirens

013 : Carpinus betulus*

014 : Carpinus orientalis

015 : Castanea sativa (C. vesca)*

016 : Corylus avellana*

017 : Eucalyptus sp*.

018 : Fagus moesiaca*

019 : Fagus orientalis

020 : Fagus sylvatica*

021 : Fraxinus angustifolia spp. oxycarpa (F. oxyphylla)*

022 : Fraxinus excelsior*

023 : Fraxius ornus*

024 : Ilex aquifolium

025 : Juglans nigra

026 : Juglans regia

027 : Malus domestica

028 : Olea europaea*

029 : Ostrya carpinifolia*

030 : Platanus orientalis

031 : Populus alba

032 : Populus canescens

033 : Populus hybrides*

034 : Populus nigra*

035 : Populus tremula*

036 : Prunus avium*

037 : Prunus dulcis (Amygdalus communis)

038 : Prunus padus

039 : Prunus serotina

040 : Pyrus communis

041 : Quercus cerris*

042 : Quercus coccifera (Q. calliprinos)*

043 : Quercus faginea*

044 : Quercus frainetto (Q. conferta)*

045 : Quercus fruticosa (Q. lusitanica)

046 : Quercus ilex*

047 : Quercus macrolepis(Q. aegilops)

048 : Quercus petraea*

049 : Quercus pubescens*

050 : Quercus pyrenaica (Q. toza)*

051 : Quercus robur (Q. peduculata)*

052 : Quercus rotundifolia*

053 : Quercus rubra*

054 : Quercus suber*

055 : Quercus trojana

056 : Robinia pseudoacacia*

057 : Salix alba

058 : Salix caprea

059 : Salix cinerea

060 : Salix eleagnos

061 : Salix fragilis

062 : Salix sp

063 : Sorbus aria

064 : Sorbus aucuparia

065 : Sorbus domestica

066 : Sorbus torminalis

067 : Tamarix africana

068 : Tilia cordata

069 : Tilia platyphyllos

070 : Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)

071 : Ulmus laevis (U. effusa)

072 : Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)

073 : Arbutus unedo

074 : Arbutus andrachne

075 : Ceratonia siliqua

076 : Cercis siliquastrum

077 : Erica arborea

078 : Erica scoparia

079 : Erica manipuliflora

080 : Laurus nobilis

081 : Myrtus communis

082 : Phillyrea latifolia

083 : Phillyrea angustifolia

084 : Pistacia lentiscus

085 : Pistacia terebinthus

086 : Rhamnus oleoides

087 : Rhamnus alaternus

099 : Ostatné listnaté

Ihličnaté (* = druhy, ktoré sa použijú pri súpise listov)

100 : Albies alba*

101 : Abies borisii-regis*

102 : Abies cephalonica*

103 : Abies grandis

104 : Abies nordmanniana

105 : Abies pinsapo

106 : Abies procera (P. excelsa)*

107 : Cedrus atlantica

108 : Cedrus deodara

109 : Cupressus lusitanica

110 : Cupressus sempervirens

111 : Juniperus communis

112 : Juniperus oxycedrus*

113 : Juniperus phoenicea

114 : Juniperus sabina

115 : Juniperus thurifera*

116 : Larix decidua*

117 : Larix kaempferi (L. leptolepis)

118 : Picea abies (P.excelsa)*

119 : Picea omorika

120 : Picea sitchensis*

121 : Pinus brutia*

122 : Pinus canariensis

123 : Pinus cembra

124 : Pinus contorta*

125 : Pinus halepensis*

126 : Pinus heldreichii

127 : Pinus leucodermis

128 : Pinus mugo (P. montana)

129 : Pinus nigra*

130 : Pinus pinaster*

131 : Pinus pinea*

132 : Pinus radiata (P. insignis)*

133 : Pinus strobus

134 : Pinus sylvestris*

135 : Pinus uncinata*

136 : Pseudotsuga menziesii*

137 : Taxus baccata

138 : Thuya sp

139 : Tsuga sp

199 : ostatné ihličnany

(16) Defoliácia

Údaje o defoliácii pre každý strom, z ktorého sa odoberajú vzorky, vyjadrené v percentách(rozdelené po 5 %), porovnané so stromom s úplným lístím. Použije sa skutočné percento.

0 = 0 %

5 = 1 - 5 %

10 = 6 - 10 %

15 = 11 - 15 %

atď.

(17) Kódy pre zmenu farby

0 : žiadna zmena farby (0 — 10 %)

1 : slabá zmena farby (11 — 25 %)

2 : mierna zmena farby (26 — 60 %)

3 : silná zmena farby (> 60 %)

4 : mŕtvy list

(18) Ľahko identifikovateľné príčiny poškodenia

V príslušnom (príslušných) stĺpci (stĺpcoch) doplňte znak (1).

T1 = zverina a obhryzenie

T2 = prítomnosť stôp zvýšeného množstva hmyzu

T3 = huby

T4 = neživotné činitele (vietor, sneh, mráz, sucho, …)

T5 = priame pôsobenie človeka

T6 = požiar

T7 = známa miestna/oblastná znečisťujúca látka

T8 = ostatné

(19) Identifikácia druhu poškodenia

Kde je to možné, uvedie sa aj ďalšia identifikácia druhu poškodenia, napr. u hmyzu: druhy alebo skupiny (napr. „kôrové chrobáky“).

(20) Ostatné pozorovania na úrovni stromov

Všetky ďalšie pozorovania, ktoré môžu byť zaujímavé, sa vo formulári jasne zaznamenajú (napr. možné faktory ovplyvnenia (nedávne suchá, teplotné extrémy); iné poškodenie/príznaky preťaženia).

pri súpise stavu pôdy sa má použiť

(21) Kód úrovne hĺbky

O = Organická vrstva (definíciu pozri v poznámke pod čiarou v odseku II.4)

H = Organická vrstva (definíciu pozri v poznámke pod čiarou v odseku II.4)

M05 = Minerálna pôda medzi 0 a 5 cm (voliteľný)

M51 = Minerálna pôda medzi 5 a 10 cm (voliteľný)

M01 = Minerálna pôda medzi 0 a 10 cm (povinný)

M12 = Minerálna pôda medzi 10 a 20 cm (povinný)

M24 = Minerálna pôda medzi 20 a 40 cm (povinný)

M48 = Minerálna pôda medzi 40 a 80 cm (povinný)

(22) Kód metódy analýzy vzoriek (MAV)

Pre každý parameter, ktorý bol stanovený v jednej alebo viacerých pôdnych vzorkách, sa do prvého riadku údajov zahŕňa jeden z nasledujúcich kódov, ktorý naznačuje druh vzorky pod kódom vzorky:

0 = žiadna odchýlka od schválenej metódy

1 = parametre boli stanovené použitím alternatívnej metódy (podrobnosti sa majú zahrnúť do prílohy k správe o stave pôdy) alebo prvej podvzorky

2-8 = kódy, ktoré sa majú použiť pre každú ďalšiu vzorku

9 = parametre boli stanovené prepočítavaním údajov určených inou metódou (podrobnosti sa majú zahrnúť do prílohy k správe o stave pôdy)

má sa použiť pri súpise stavu lístia

(23) Kód vzorky

Kód vzorky pre súpis lístia sa skladá z kódu druhov stromov (pozri vysvetľujúcu položku 15), za ktorým nasleduje kód listov/ihličia bežného roka (= 0) alebo listov/ihličia bežného + 1 (1) napr. vzorka ihličia posledného roka (1) u Picea abies (118) takto je: 118.1

(24) Označenia stromov vzorky

Keďže pri niektorých odberoch vzoriek (lístia, prírastku) sa používajú stromy mimo bežného pozemku (alebo podpozemku), musia sa použiť osobitné čísla. Označenia týchto stromov začnú písmenom (F = lístie, R = analýza letokruhu sondovaním prírastkov, D = analýza disku), ktorým nasleduje poradové číslo (napr. F001). Čísla sa majú oznámiť.

(25) Množstvo 100 listov alebo 1 000 ihličí

Množstvo je stanovené 100 listami alebo 1 000 ihličia (sušené v peci) v gramoch.

▼M3 —————

▼B

(27) Priemer vo výške pŕs (DBH)

Priemer vo výške pŕs (1,30) s kôrou v 0,1 cm.

Pri meraní priemeru páskou sa uvedie jediná hodnota. Pri meraní priemeru posuvnými meradlami sa stanoví a uvedie maximálny a minimálny priemer (s kôrou) (priemer 1 a priemer 2).

(28) Kôra

Hrúbka kôry vo výške 1,30 m vyjadrená v centimetroch na jedno desatinné miesto.

(29) Výška stromu

Výška stromu vyjadrená v metroch a zaokrúhlená na najbližšieho pol metra.

(30) Objem stromu

Na základe nameraného priemeru a výšky objem stromu sa odhadne použitím miestne známych faktorov alebo použitím platných objemových tabuliek. Objem stromu sa vyjadrí v kubických metroch (m3na tri desatinné miesta.

(31) Dĺžka koruny

Dĺžka koruny zaokrúhlená na najbližšieho pol metra je stanovená od konca kmeňa po najnižšie živé vetvičky bez čerstvých výhonkov.

(32) Šírka koruny

Priemerná šírka koruny je určená priemerom aspoň štyroch polomerov korún násobených dvoma a zaokrúhlená na najbližšieho pol metra.

(33) Priemer pod kôrou

Skutočný priemer pod kôrou sa vypočíta ako priemer s kôrou, od ktorého sa odpočíta šírka kôry na oboch stranách. Priemer pod kôrou pred piatimi rokmi sa vypočíta ako skutočný priemer pod kôrou mínus prírastok stromu na oboch stranách za posledných päť rokov. Priemer pod kôrou sa vyjadrí v 0,1 cm.

(34) Základná plocha pozemku

Skutočná základná plocha pozemku sa vypočíta ako celková základná plocha všetkých stromov na pozemku. Základná plocha pozemku pred piatimi rokmi sa vypočíta na základe odhadnutého priemeru pod kôrou všetkých stromov na pozemku pred piatimi rokmi. Základná plocha pozemku sa vyjadrí v 0,1 m2.

(35) Objem za pozemok

Skutočný objem za pozemok sa vypočíta ako celkový objem všetkých stromov na pozemku. Základný objem pozemku pred piatimi rokmi sa vypočíta na základe odhadnutého priemeru pod kôrou všetkých stromov na pozemku pred piatimi rokmi. Objem za pozemok sa vyjadrí v 0,1 m3.

(36) Prerieďovanie

Ak sa prerieďovanie uskutočnilo v päťročnom období medzi dvoma rokmi stanovovania priemeru, základnej plochy pozemku a objemu za pozemok, označí sa (áno = 1, nie = 0). V ďalšej časti budú čo najpodrobnejšie vysvetlené podrobnosti (vrátane: metódy prerieďovania, presného roku prerieďovania, intenzity prerieďovania vyjadrenej množstvom stromov, základnej plochy/ha, objemu/ha).

(99) Ostatné pozorovania

Uvedú sa podstatné informácie, ktoré sa vysvetlia v príslušnej vyhodnocovacej správe (pozri prílohu VIIb).

▼M1

Informácie so zreteľom na monitorovanie usadenín

(37) Kód vzorkovača

Používajú sa tieto kódy vzorkovača usadenín

1 : priame zrážky

2 : usadeniny úhrnných zrážok

3 : usadeniny tekutých zrážok

4 : zrážky stekajúce po kmeni stromu

5 : hmla

6 : mrznúca hmla (inovať)

7 : koncentrácia ovzdušia

9 : iné

Detaily o používanom zariadení sa uvádzajú v prílohe k dokumentu so základnými informáciami.

(37a) Množstvo vzorky

Celkové zachytené množstvo vzorky (vzoriek) sa rozdelí záchytnou plochou zberača (zberačov) a uvádza sa v mm.

(38) Prvé a posledné dni monitorovaného časového obdobia

Prvé a posledné dni každého monitorovaného časového obdobia sa uvádzajú vo formulároch s použitím rovnakého formátu ako pre údaje o pozorovaní, posudzovaní a analýze (pozri položku 3).

Monitorované časové obdobie pozostáva z jedného alebo viacerých časových období merania. Minimálna dĺžka časového obdobia merania je jeden týždeň, maximálne jeden mesiac.

Ak je potrebné použiť rozdielne časové obdobia merania v priebehu roka (napr. týždenne v lete a mesačne v zime), určia sa dve samostatne monitorované časové obdobia a výsledky sa uvedú oddelene na formulároch.

(39) Počet časových období merania

Počet časových období merania v každom monitorovanom období sa vyznačí vo formulároch.

(40) Časové obdobie

Stanoví sa počet časových období merania, v ktorých boli vzorky odobraté. Každý rok (1. januára alebo v období okolo 1. januára) sa začína s novou sériou období merania. Ak sa pred analýzou kombinujú vzorky z niekoľkých období merania, v prílohe k dokumentu sa uvedú presné detaily miešania so základnými informáciami. Počet prvých časových období merania sa využije na určenie obdobia pre analýzu (napr. keď sa vzorky z období 9, 10, 11 a 12 kombinujú do jedinej vzorky pre analýzu, tejto vzorke sa pridelí číslo obdobia 9).

Informácie so zreteľom na meteorologické monitorovanie

▼M3

(41) Kód plochy/prístroja

Všetky prístroje, ktoré sú inštalované na ploche alebo v blízkosti plochy, majú priradený kód monitorovacej plochy/prístroja. Tento kód pozostáva z čísla plochy (až 4 miestne číslice) a poradového čísla pre všetky prístroje (až do 99). Ak sa prístroje vymieňajú alebo doplňujú, použijú sa nové kódy (napr. piaty prístroj na ploche 1234 dostane takto kód 1234.05).

(42) Umiestnenie

Umiestnenie prístroja sa označuje takto:

S : prístroj sa nachádza priamo na mieste, napr. na (v ochrannej zóne) ploche. Môže byť umiestnený pod korunami stromov, nad korunami stromov alebo v lesnej pôde

F : prístroj sa nachádza na otvorenom priestranstve (v blízkosti otvoreného priestranstva) v rámci lesnej oblasti

W : prístroj sa nachádza na meteorologickej stanici (vo všeobecnosti mimo lesnej oblasti)

O : prístroj sa nachádza inde.

(43) Premenná

Označenie premennej, ktorá sa s prístrojom meria

AT = teplota vzduchu

PR = atmosférické zrážky

RH = relatívna vlhkosť

WS = rýchlosť vetra

WD = smer vetra

SR = slnečné žiarenie

UR = UVb žiarenie

TF = podkorunové zrážky (prepúšťanie zrážok korunami stromov)

SF = stok po kmeni

ST = teplota pôdy

MP = absorpčný potenciál pôdy

WC = obsah vody v pôde

XX = pre dodatočné veličiny sa môžu používať ďalšie kódy, ale mali by byť špecifikované v DAR.

(44) Informácie o prístrojoch

Vertikálna pozícia

Vertikálna pozícia (výška alebo hĺbka) prístrojov sa označuje v metroch so znamienkom plus (=výška nad povrchom zeme) alebo mínus (hĺbka pod povrchom zeme) a za použitia dvojmiestnych celých číslic a dvoch desatinných.

Kód prístroja

Pre prístroje na odoberanie vzoriek a metódy zaznamenávania údajov sa používajú nasledujúce kódy:

10 : ručné odčítavanie a zaznamenávanie na papier

20 : mechanické zaznamenávanie (ručné odčítavanie a zaznamenávanie na papier)

30 : priame zaznamenávanie na papier

40 : digitálne zaznamenávanie (v prípade jediného porastu)

50 : digitálne zaznamenávanie (integrovaný záznam údajov)

Podrobnosti o zariadeniach sa udávajú v doplňujúcej správe o údajoch (DAR).

Interval snímania (iba pre automatické prístroje)

Interval medzi dvomi následnými hodnoteniami sa uvádza v sekundách.

Interval ukladania (iba pre automatické prístroje)

Interval medzi dvomi následnými momentmi ukladania dát sa uvádza v minútach.

(45) Veličiny, ktoré sa hodnotia pri meteorologickom monitorovaní

Atmosférické zrážky a prepúšťanie zrážok korunami stromov

Zrážky sa uvádzajú ako denný úhrn a vyjadrujú sa až štvormiestnymi celými číslami a jedným desatinným.

Teplota (ovzdušia a pôdy)

Teplota sa uvádza v °C a vyjadruje sa v kladných/záporných hodnotách vo formáte dvojmiestneho celého čísla s jedným desatinným miestom. Predkladá sa denný priemer, denné minimum a denné maximum.

Relatívna vlhkosť

Relatívna vlhkosť sa uvádza ako denný priemer, minimálna a maximálna hodnota dosiahnutá počas dňa a vyjadruje sa vo formáte dvojmiestneho celého čísla s jedným desatinným miestom.

Rýchlosť vetra

Rýchlosť vetra sa uvádza ako denný priemer a maximálna hodnota dosiahnutá počas dňa a vyjadruje sa vo formáte dvojmiestneho celého čísla s jedným desatinným miestom.

Smer vetra

Smer vetra sa uvádza ako prevládajúci smer vetra počas dňa. Veterná ružica sa rozdeľuje na osem sekcií o veľkosti 45°, pričom sa začína od 22,5° [SV(=45°), V(=90°), JV(=135°)… N(=0°)]. Najčastejší smer vetra je zaznamenaný prostredníctvom jeho strednej hodnoty.

Slnečné žiarenie a žiarenie UVb

Slnečné žiarenie a žiarenie UVb sa uvádza ako denná priemerná hodnota a vyjadruje sa vo formáte štvormiestneho celého čísla s jedným desatinným miestom.

Stok po kmeni

Stok po kmeni sa vypočítava na mm zrážok a uvádza sa ako denný úhrn. Vyjadruje sa vo formáte štvormiestneho celého čísla s jedným desatinným miestom.

Absorpčný potenciál pôdy

Absorpčný potenciál pôdy sa uvádza v hPa ako denný priemer, minimálna a maximálna hodnota dosiahnutá za deň. Vyjadruje sa vo formáte štvormiestneho celého čísla s jedným desatinným miestom.

Obsah vody v pôde

Obsah vody v pôde sa uvádza v objemových percentách ako denný priemer, minimálna a maximálna hodnota dosiahnutá za deň. Vyjadruje sa vo formáte štvormiestneho celého čísla s jedným desatinným miestom.

(46) Úplnosť

Úplnosť je ukazovateľom rozsahu postupov snímania a ukladania a uvádza sa v percentách vo formáte až trojmiestnej celej číslice (100 % = úplný).

▼M3 —————

▼M2

Informácie so zreteľom na sledovanie pôdnych roztokov

(51) Číslo prístroja na odoberanie vzoriek

Prístroje na odoberanie vzoriekna ploche sa očíslujú natrvalo (1 – 99).

(52) Kód prístroja na odoberanie vzoriek

Pre prístroje na odoberanie vzoriek pre pôdne roztoky sa použijú tieto kódy:

1 : napäťový lyzimeter

2 : lyzimeter

3 : odstreďovanie

4 : saturačná extrakcia

(53) Hĺbka odoberania vzoriek

Hĺbka odoberania vzoriek pod povrchom v metroch (napr. – 0,40).

Informácie so zreteľom na hodnotenie zdravotného stavu stromov

(54) Expozícia

1 Žiadna mimoriadna expozícia (plocha sa nachádza v rámci väčšej lesnej oblasti so žiadnym alebo miernym reliéfom)

2 Obmedzená expozícia (plocha v blízkosti okraja lesa, na svahoch atď.)

3 Prudko exponované plochy (na vrcholcoch hôr atď.)

(55) Vyťažené a uhynuté stromy

Strom bol vyťažený a odstránený, zostal iba jeho peň.

11 plánovaná ťažba (napr. prebierky)

12 ťažba z biotických dôvodov, napr. poškodenie hmyzom

13 ťažba z abiotických dôvodov, napr. vývraty

18 príčina odstránenia neznáma

Strom stále stojí a je živý, ale ukazovatele zdravotného stavu sa u neho už ďalej nehodnotia

21 odvetvený alebo zavesený strom

22 silný korunový zlom (zasahujúci cez 50 % koruny) alebo zlomený kmeň

23 strom už nepatrí do Kraftovej triedy 1, 2 alebo 3 (neuplatňuje sa pri prvej inventarizácii plochy)

29 iné dôvody (uveďte ktoré)

Stojaci mŕtvy strom

31 príčina biotického pôvodu, napr. napadnutie kôrovcom

32 príčina abiotického pôvodu, napr. sucho, zasiahnutie bleskom

38 neznáma príčina smrti

Spadnuté stromy (živé alebo mŕtve)

41 príčina abiotického pôvodu, napr. búrka

42 príčina biotického pôvodu, napr. bobor

48 neznáma príčina

Poznámky:

— trieda 22 je použiteľná iba v tých štátoch, v ktorých sa nezaznamenali stromy s poškodením koruny vyšším ako 50 %,

— trieda 23 je použiteľná iba v tých štátoch, ktoré obmedzujú odber vzoriek na Kraftove triedy 1, 2 a 3.

(56) Sociálne postavenie stromov

1 predrastavé stromy (vrátane voľne stojacich stromov) s hornou časťou koruny nad všeobecnou úrovňou korunovej etáže

2 úrovňové (dominantné) stromy, ktorých koruna tvorí všeobecnú úroveň korunovej etáže

3 úrovňové (vrastavé, spoludominantné) stromy prerastajúce do korunovej etáže, ktoré majú čiastočné osvetlenie zhora, ale sú nižšieho vzrastu ako stromy triedy 1 a 2

4 podúrovňové stromy s korunami pod všeobecnou úrovňou korunovej etáže, ktoré nemajú žiadne priame osvetlenie zhora

(57) Prekrytie korún

1 koruna je významne ovplyvnená (zatienením alebo fyzickými interakciami) z jednej strany

2 koruna je významne ovplyvnená (zatienením alebo fyzickými interakciami) z dvoch strán

3 koruna je významne ovplyvnená (zatienením alebo fyzickými interakciami) z troch strán

4 koruna je významne ovplyvnená (zatienením alebo fyzickými interakciami) zo štyroch strán

5 voľne rastúca koruna alebo koruna bez známok vplyvu zatienenia

6 podúrovňový strom

(58) Viditeľnosť korún

1 celá koruna je viditeľná

2 koruna je viditeľná iba čiastočne

3 koruna je viditeľná iba v protisvetle (t. j. v obrysoch)

4 koruna nie je viditeľná

▼M3

Informácie týkajúce sa hodnotenia prízemnej vegetácie

(61) Číslo plochy/prieskumu

Číslo prieskumu sa prideľuje v každom konkrétnom čase (dni) alebo situácii (vnútri oplotenia/mimo oplotenia), keď sa vykonáva hodnotenie prízemnej vegetácie na danej ploche. Kombináciou čísla prieskumu s číslom plochy sa vytvára jedinečné číslo plochy/prieskumu.

(62) Oplotenie

Pretože vegetácia môže byť veľmi odlišná vnútri oplotenia a mimo oplotenia, bolo rozhodnuté, že prízemná vegetácia sa v zásade vždy skúma mimo oplotenia. Ak sa prieskum vykonáva vnútri oplotenia, zaznamenáva sa ako zvláštny prieskum a uvedie sa kód oplotenia:

1 = Áno, prieskum vnútri oplotenia

2 = Nie, prieskum mimo oplotenej plochy.

(63) Celková plocha odoberania vzoriek

Celková plocha odoberania vzoriek sa uvádza v m2 až štvormiestnym celým číslom. V doplňujúcej údajovej správe (DAR-Q) sa uvádzajú presné údaje o počte opakovaní, umiestnení/expozícii plôch hodnotenia prízemnej vegetácie a veľkosti).

(64) Výška a pokryvnosť vrstiev







Výška (v m) Pokryvnosť (v %) Celková vrstva prízemnej vegetácie x Vrstva krov x x Vrstva bylín x x Vrstva machu x x = predkladá sa

Priemerná výška vrstiev sa uvádza v metroch vo formáte jednomiestneho celého čísla a dvoch desatinných. Odhadnutá pokryvnosť sa uvádza ako % z celkovej plochy odoberania vzoriek.

(65) Vrstvy







1 = voľná vrstva 2 = vrstva krovín 3 = vrstva bylín 4 = vrstva machu definujú sa v DAR-Q

(66) Kód druhov

Používa sa kód druhov, ktorý pozostáva z troch skupín číslicových kódov pre čeľaď, rod a druh, ktoré sú oddelené bodkami (.). Väčšina kódov pozostáva z trojciferných čísel. Jeden rod, žiaľ, pozostáva z trojciferného kódu s pridanými písmenami „bis“. Kód druhu je možno rozšíriť o jedno písmeno, aby sa označil typ. Celkový zoznam pozostáva z viac ako 11 000 druhov. Tento zoznam je dostupný v digitálnej forme a je možné ho získať od Komisie na použitie pre NFC.

V prípadoch, keď Flora Europae nie je dostatočne úplná, NFC môže vypracovať zvláštny zoznam druhov významných na národnej úrovni. Kódy týchto druhov významných na národnej úrovni pozostávajú z nového kódového čísla (čeľaď, rod a druh) spolu s kódom krajiny (2 písmená) oddelené bodkou (.). NFC vedie úplný zoznam so všetkými kódmi vrátane príslušných údajov o druhoch (plný názov, názov, pod ktorým je známy atď.) a zahrňuje zoznam v DAR.

(67) Pokryvnosť rastlinných druhov

Krajiny majú možnosť posudzovať početnosť/pokryvnosť rastlinných druhov. Pri desatinných (999.99). V DAR sa špecifikujú metódy celkového hodnotenia rovnako ako prepočet na %.

▼M2









PRÍLOHA VIIb

PODROBNOSTI PREDKLADANIA ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIÍ O POUŽITÝCH METÓDACH MONITORINGU A VÝSLEDKOV VYHODNOCOVANIA/INTERPRETÁCIE ZÍSKANÝCH NA VNÚTROŠTÁTNEJ ÚROVNI

I. Všeobecné poznámky

Okrem predkladania údajov z intenzívneho monitoringu lesných ekosystémov, členské štáty vypracujú a predložia Komisii dokument so základnými informáciami o použitých monitorovacích metódach (sprievodná správa k údajom DAR) a ročnú správu o postupe prác pri interpretácii/vyhodnocovaní výsledkov na národnej úrovni (ročná správa o činnosti).

Sprievodná správa k údajom sa skladá z dvoch častí: z časti, ktorá opisuje skutočne použité metódy v procese rozmiestňovania lokalít odoberania vzoriek, použité zariadenie, hodnotenie, analýzy atď. (o podrobnostiach pozri odsek II.1) a z časti o vyskytujúcich sa výnimkách a poruchách (podrobnosti pozri odsek II.2).

Začínajúc rokom 1997 členské štáty predložia Komisii každoročne správu o postupe prác pri interpretácii/vyhodnocovaní výsledkov na vnútroštátnej úrovni. Táto správa obsahuje

— informácie o výsledkoch práce samotného „Národného koordinačného strediska“ (NKS),

— (aktualizovaný) popis národnej stratégie vyhodnocovania,

— súhrn výsledkov dosiahnutých na vnútroštátnej úrovni a

— informácie o publikáciách vydaných v tejto oblasti na vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni NKS alebo inými zúčastnenými inštitúciami.

Odporúčania, ktoré sa týkajú interpretácie a vyhodnocovania výsledkov na vnútroštátnej úrovni sú uvedené nižšie v odseku III.

II. Sprievodná správa k údajom

II.1 Časť sprievodnej správy k údajom, ktorá opisuje skutočne použité metódy atď.

Táto časť správy opisuje skutočne použité metódy v procese rozmiestňovania lokalít odoberania vzoriek, použité zariadenia, použitý postup hodnotenia, analýzy atď. Uvedené sú nasledujúce podrobnosti:

Metódy inventarizácie/odoberania vzoriek

Mnohé prieskumy v rámci intenzívneho monitoringu lesných ekosystémov sa vyznačujú značnou voľnosťou pri výbere zariadenia, hĺbky odoberania vzoriek, načasovaní, intenzite prieskumu atď. V správe sa uvedú podrobnosti o použitom zariadení, skutočnej hĺbke odoberania vzoriek, načasovaní a periodicite prieskumu/odberu vzoriek. Pri každom odbere vzorky je potrebné podať podrobné informácie o tomto odoberaní vzoriek, vrátane informácií o skladovaní a preprave.

Všetky použité kontrolné merania sa stručne opíšu.

Metódy analýz a výpočtu výsledkov

Pokiaľ ide o analýzu vzoriek, je potrebné podrobne opísať prípravu vzoriek a metódy použité na ich analýzu. Pre väčšinu prieskumov sa odporúčajú určité metódy. Ak sa použijú odlišné metódy, presne a podrobne sa opíšu skutočne použité metódy vrátane toho, ako sa získané údaje dajú vypočítať (prepočítať). Stručne sa opíšu všetky vykonané kontrolné merania (účasť v letokruhových testoch atď.)

Dotazníky DAR, vypracované Inštitútom Európskej komisie pre koordináciu intenzívneho monitoringu lesov v úzkej spolupráci s predsedami expertných skupín programu medzinárodnej spolupráce ICP Forests (EHK/OSN), môžu poslúžiť ako základ pre opis uvedených metód a môžu sa použiť na všeobecný opis hodnotenia výsledkov. Informácie predložené prostredníctvom uvedených dotazníkov DAR zostanú v platnosti dovtedy, kým sa nezmenia používané metódy.

Osobitnú pozornosť je potrebné venovať sledovaniu a dokumentácii zmien, ktoré sa týkajú použitých metód inventarizácie, prepravy a analýz. Podrobne sa uvedú a vysvetlia regionálne rozdiely (napríklad: rôzne laboratóriá vykonávajúce analýzu).

II.2 Časť sprievodnej správy k údajom opisujúca vyskytujúce sa výnimky a poruchy (ročná sprievodná správa o údajoch)

Okrem základných informácií o použitých metódach opísaných v dotazníkoch DAR je potrebné opísať osobitné problémy, výnimky, poruchy a problémy pri overovaní platnosti každoročne predkladaných údajov.

Výnimky a poruchy

Všetky mimoriadne situácie a významné poruchy v porovnaní s normálnou situáciou sa zaznamenajú. Okrem opisu použitých metód odoberania vzoriek, analýz atď., ktoré sa predkladajú na dotazníkoch DAR, musí sa priložiť úplná dokumentácia výnimiek, mimoriadnych situácií a porúch. Tieto informácie budú súčasťou ročnej sprievodnej správy k údajom a zašlú sa Komisii spolu s predkladanými údajmi.

Overenie platnosti a správa údajov

V správe sa uvedú postupy použité na kontrolu kvality údajov, vrátane limitov pre zamietnutie výsledkov (kontroly hodnovernosti) a postupov na overenie konzistencie vnútroštátnych súborov údajov.

Ak chýbajú nejaké údaje, je v niektorých prípadoch možné urobiť odhad na základe výsledkov z iných zdrojov. Tieto odhadnuté údaje sa uvedú spolu s riadne odôvodnenými použitými predpokladmi.

III. Ročná správa o postupe prác pri interpretácii/vyhodnocovaní výsledkov na vnútroštátnej úrovni

Táto správa poskytuje informácie o postupe prác pri interpretácii/vyhodnocovaní výsledkov na vnútroštátnej úrovni. Na účely interpretácie/vyhodnocovania výsledkov na vnútroštátnej úrovni sa uvádzajú tieto údaje:

Všeobecné informácie

Členské štáty vykonajú vyhodnotenie a interpretáciu údajov na vnútroštátnej úrovni

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, aké metódy vyhodnotenia a interpretácie pritom použijú na vnútroštátnej úrovni a podajú o nich správu Komisii. Na účely tohto vyhodnotenia však existujú tieto návrhy:

Vyhodnocovanie a interpretácia jednotlivých prieskumov

Ak sú k dispozícii výsledky prieskumov z predchádzajúcich rokov, bolo by dobré pokúsiť sa zistiť trendy vývoja. Výsledky jednotlivých prieskumov sa preveria a porovnajú s výsledkami predošlých (podobných) prieskumov vykonaných v tom (istom) regióne/štáte. Zistené rozdiely a podobnosti sa musia uvádzať a, pokiaľ je to možné, vyhodnocovať. V tomto vyhodnotení sa musia uvádzať aj dôležité údaje z iných zdrojov, ktoré by mohli vysvetliť niektoré vzťahy medzi ukazovateľmi.

Integrované vyhodnocovanie a interpretácia

Po dokončení rôznych prieskumov je možné urobiť integrované vyhodnotenie. V NKS sa zhromažďujú všetky výsledky prieskumov a hodnotiace správy. NKS koordinuje jednotné vyhodnocovanie a interpretáciu výsledkov rôznych prieskumov na vnútroštátnej úrovni.

Vyhodnotenie a interpretácia na základe externých údajoch

Výsledky integrovaného vyhodnotenia a interpretácie by sa mali preveriť a porovnať s výsledkami z iných zdrojov. Rozdiely a podobnosti by sa mali zaznamenať a vysvetliť vždy, keď je to možné.

IV. Časový harmonogram predkladania sprievodnej správy k údajom a správy o postupe prác pri vyhodnocovaní/interpretácii výsledkov na vnútroštátnej úrovni

IV.1 Časový harmonogram predkladania sprievodnej správy k údajom

Dotazník DAR sa vyplní a zašle Komisii spolu s prvými údajmi. Ak sa zmenia používané metódy, poskytnú sa informácie o týchto zmenách. Časť správy, ktorá opisuje zistené poruchy a výnimky, sa zašle Komisii spolu s každoročne predkladanými údajmi.

IV.2 Časový harmonogram predkladania správy o postupe prác pri vyhodnocovaní/interpretácii výsledkov na vnútroštátnej úrovni

Správy o postupe prác pri vyhodnocovaní a interpretácii výsledkov uskutočnených na vnútroštátnej úrovni sa zašlú Komisii každý rok do 31. decembra.

▼M1









PRÍLOHA VIII

BEŽNÉ METÓDY PRE MERANIA USADENÍN NA STÁLYCH POZOROVANÝCH POZEMKOCH

I. Všeobecné poznámky

Merania sa majú vykonávať na vybraných stálych pozorovaných pozemkoch nepretržitým spôsobom. Členské štáty vyberú najmenej 10 % stálych pozorovaných pozemkov pre monitorovanie usadenín. Merania usadenín priamych zrážok (pod korunou), zrážok stekajúcich po kmeni stromu (pod korunou, v bukovom lese) a tekutých zrážok alebo úhrnných zrážok (na otvorenej ploche v lese) budú povinné. Inštalácia zariadenia pre povinné položky sa dokončí v decembri 1995. Všetky ostatné merania, ako sú zrážky stekajúce po kmeni stromu (u druhov iných ako buk), hmla a koncentrácie vzduchu, sú voliteľné.

Monitorovanie usadenín sa bude vykonávať na báze pevne stanoveného časového obdobia (napríklad mesačne alebo týždenne). Aby sa redukovali náklady na analýzu, vzorky môžu byť kombinované z množstva po sebe idúcich časových období.

Nasledujúce technické detaily sú založené na výsledkoch poradného zboru expertov medzinárodného programu spolupráce „Lesy“. Odkazuje sa na návod, ktorý vypracoval tento zbor expertov, najmä pokiaľ ide o špecifické detaily zariadenia na odber vzoriek, techniky odberu vzoriek, zabezpečenia kvality a spracovávania údajov.

II. Metodológia monitorovania

II.1. Monitorovanie pod korunami stromov

Kedykoľvek to bude možné, meracie zariadenie pre priame zrážky sa inštaluje na aktuálnom pozemku. S cieľom vyhnúť sa poškodeniu koreňových systémov mohli by byť časti, ktoré musia byť inštalované v jamách (zberače, zapisovače atď.), inštalované mimo aktuálneho pozemku v ochrannom pásme. V bukovom lese sa taktiež inštaluje zariadenie pre zber zrážok stekajúcich po kmeni stromu. V prípade, že by tieto zberače mali byť taktiež umiestnené v jame (alebo tej istej jame), odporúča sa výber stromov mimo aktuálneho pozemku, napríklad v ochrannom pásme.

Monitorovanie priamych zrážok a zrážok stekajúcich po kmeni stromu by sa malo vykonávať takým spôsobom, aby výsledky boli reprezentatívne pre oblasť pozemku. To znamená, že by sa malo použiť primerané množstvo vzoriek.

II.2. Monitorovanie na otvorenej ploche v lese

V mieste pri aktuálnom pozemku (vo vzdialenosti do 2 km) sa inštalujú zberače pre usadeniny tekutých zrážok a/alebo úhrnných zrážok. Toto miesto by sa malo vybrať takým spôsobom, aby okolité objekty neboli v bližšej vzdialenosti, ako je ich dvojnásobná výška.

II.3. Časové obdobie merania

Meranie sa bude vykonávať mesačne, týždenne alebo v časových intervaloch medzi dvoma, napr. každé dva alebo tri týždne, v závislosti najmä na všeobecných podmienkach počasia pre špecifický pozemok (malo by sa vyhnúť vyparovaniu a rastu rias v kontajneroch so vzorkami).

V prípade, keď je potrebné v priebehu roka použiť rozdielne časové obdobia merania (napr. týždenne v lete a mesačne v zime), identifikujú sa dve samostatné monitorovacie časové obdobia a výsledky sa vo formulároch uvedú oddelene. V priebehu jedného monitorovacieho časového obdobia je dĺžka obdobia merania konštantná. Pre monitorovanie pod lesným prístreškom a monitorovaní na otvorenej ploche sa použije rovnaké časové obdobie merania.

II.4. Odber vzoriek, manipulácia so vzorkami

Pre zhromažďovanie vzoriek sa majú používať čisté zhromažďovacie mierky a kontajnery. Na vypláchnutie zariadenia sa používa deionizovaná voda. Je dôležité, aby kontajnery boli umiestnené mimo pôsobenia svetla a aby boli počas transportu udržiavané v chlade. V slnečných a teplých podmienkach môže byť doplnené zabezpečenie ochrany na zabránenie rastu rias. V takom prípade by mali byť použité iba také opatrenia, ktoré nebudú prekážať analýze akéhokoľvek iónu, ktorý je predmetom záujmu.

II.5. Prvotné spracovanie vzoriek, preprava a skladovanie

Stanoví sa objem každej zhromaždenej vzorky zo všetkých jednotlivých priamych zrážok a zrážok stekajúcich po kmeni stromu alebo vzorkovača otvoreného ovzdušia. Vzorky možno analyzovať oddelene alebo zmiešané so vzorkami z paralelne nainštalovaného zariadenia rovnakého typu. Vzorky priamych zrážok a zrážok stekajúcich po kmeni stromu alebo otvoreného ovzdušia sa analyzujú oddelene. Vzorky z meraní zrážok stekajúcich po kmeni stromu môžu byť spájané jedine zo stromov rovnakého druhu a podobnej veľkosti a dominantnosti.

Vzorky z krátkych časových období môžu byť analyzované tak, ako sú alebo môžu byť pred analýzou zmiešané s mesačnými vzorkami. Ak sú vzorky zmiešavané, mali by byť zmiešavané proporcionálne k celkovému objemu vzorky.

Vzorky sa prepravujú do laboratória tak rýchlo, ako je to len možné (prednostne v chladných skriniach), a držia sa v chladnom (4 °C) a tmavom sklade, pokým nebudú analyzované.

II.6. Všeobecné informácie o pôvode

Zhromažďujú sa tieto informácie:

— číslo pozemku,

— kód vzorkovača,

— prvý deň monitorovaného časového obdobia,

— posledný deň monitorovaného časového obdobia,

— počet (rovnakých) časových období merania v monitorovanom období.

Môžu byť zhromaždené dodatočné voliteľné informácie, ktoré sú užitočné pre interpretáciu výsledkov ako napríklad hrúbka a nerovnosť koruny, index listovej oblasti atď.

II.7. Chemická analýza

Pre každú vzorku sa stanovia tieto parametre povinné (Povin.) alebo voliteľné (Volit.):







Parameter Priame zrážky Úhrnné/ Tekuté zrážky Zrážky stekajúce po kmeni stromu Hmla Ovzdušie Buk Iné odrody pH Povin. Povin. Povin. Volit. Volit. Vodivos Povin Povin Povin Volit. Volit. K Povin Povin Povin Volit. Volit. Volit. Ca Povin Povin Povin Volit. Volit. Volit. Mg Povin Povin Povin Volit. Volit. Volit. Na Povin Povin Povin Volit. Volit. Volit. N-NH4 Povin Povin Povin Volit. Volit. Cl Povin Povin Povin Volit. Volit. N-NO3 Povin Povin Povin Volit. Volit. S-SO4 Povin Povin Povin Volit. Volit. Volit. Zásaditos Povin Povin Povin Volit. Volit. Ncelkom Povin. Volit. Povin. Volit. Volit. Al3+ Volit. Volit. Volit. Volit. Volit. Mn2+ Volit. Volit. Volit. Volit. Volit. Fe3+ Volit. Volit. Volit. Volit. Volit. PO4 3– Volit. Volit. Volit. Volit. Volit. Cu Volit. Volit. Volit. Volit. Zn Volit. Volit. Volit. Volit. Volit. Hg Volit. Volit. Volit. Volit. Pb Volit. Volit. Volit. Volit. Volit. Co Volit. Volit. Volit. Volit. Mo Volit. Volit. Volit. Volit. Cd Volit. Volit. Volit. Volit. Scelkom Volit. Volit. Volit. Volit. Norg. Volit. Volit. Volit. Volit. CTOC Volit. Volit. Volit. CDOC Volit. Volit. Volit. Pcelkom Volit. Volit. Volit. Volit. O3 Volit. SO2 Volit. SO4 Volit. NO2 Volit. NO Volit. HNO2 Volit. HNO3 Volit. NH4NO3 Volit. NH3 Volit. P. O. Z. Volit.

II.8. Prenos údajov

Členské štáty predložia Komisii tieto informácie v štandardizovaných formulároch pre každý pozemok, kde boli monitorované usadeniny (pozri prílohu VII formuláre 7a, 7b, 7c a 7d).

▼M3









PRÍLOHA IX

SPOLOČNÉ METÓDY METEOROLOGICKÝCH MERANÍ NA TRVALÝCH MONITOROVACÍCH PLOCHÁCH

I. Všeobecné poznámky

Meteorologické merania sa vykonávajú minimálne na 10 % trvalých monitorovacích plôch. Odporúča sa monitorovať meteorologické veličiny na tých plochách, kde sa monitoruje tiež spád imisií. Inštalácia zariadení pre meteorologické merania sa musí dokončiť do 30. júna 1999.

Táto príloha vychádza z technických odporúčaní skupiny expertov pre meteorológiu zriadenej špeciálne pre tento účel (EU/ICP Forests). Odkazuje na vedľajšiu príručku (1996/1997), ktorú pripravila predmetná skupina expertov.

II. Metodológia inventarizácie

II.1. Umiestnenie zariadení na odoberanie vzoriek

Aby boli zastúpené špecifické klimatické podmienky lesov, merania by sa mali vykonávať vnútri príslušnej lesnej oblasti. Vo všeobecnosti, merania (s výnimkou teploty pôdy, pôdnej vlhkosti a zrážok vo vnútri porastu) možno vykonávať buď nad úrovňou korún stromov na ploche, alebo na stanici nachádzajúcej sa na otvorenom priestranstve v rámci danej lesnej oblasti v tesnej blízkosti porastu, vnútri ktorého je daná plocha umiestnená (vo všeobecnosti vo vzdialenosti nie väčšej ako 2 km). Vzdialenosť od bodu merania na staniciach umiestnených na otvorenom priestranstve k okolitým porastom alebo iným prekážkam je aspoň dva razy taká veľká ako výška dospelého stromu/prekážky. Teplota pôdy, pôdna vlhkosť a zrážky vo vnútri porastu sa merajú vo vnútri porastu na trvalej monitorovacej ploche.

Ak je to možné, zariadenie na meranie uvedených veličín sa kombinuje so zariadením na meranie spádu imisií. S cieľom vyhnúť sa narušeniam stavu koreňov a pôdy by sa mali zariadenia umiestňovať tak, aby boli dosiahnuteľné a udržiavateľné bez prechádzania cez plochu.

II.2. Metódy merania aktuálnej meteorologickej situácie na ploche alebo v blízkosti plochy

Poveternostná situácia by sa mala kontinuálne monitorovať inštaláciou meteorologickej stanice umiestnenej na otvorenom priestranstve blízko plochy alebo inštaláciou veže vo vnútri porastu blízko plochy. Technické zariadenia, senzory a ich umiestnenie musia byť v súlade s medzinárodnou normou Svetovej meteorologickej organizácie a mali by byť zároveň kompatibilné so sieťou národnej meteorologickej služby. Získavajú sa nasledujúce premenné:







Povinné Voliteľné Atmosférické zrážky UVb žiarenie Teplota vzduchu Teplota pôdy Vlhkosť vzduchu Vlhkosť pôdy Rýchlosť vetra (1) (absorpčný potenciál, obsah vody) Smer vetra (1) Zrážky vo vnútri porastu Slnečné žiarenie (1) ( súčet úhrnu zrážok prepúšťaných korunami stromov a úhrnu stoku po kmeni) (1) V prípade miestnych technických problémov na trvalých monitorovacích plochách, meranie rýchlosti vetra, smeru vetra a intenzity slnečného žiarenia je možné na takýchto plochách vynechať.

Pre automatické stanice s kvázi kontinuálnym (= 1 s) snímaním sa odporúčajú premenné a elektronické ukladanie agregovaných hodnôt pre časové obdobia rovné jednej hodine alebo úseky jednej hodiny.

II.3. Zber, agregácia, ukladanie a predkladanie informácií

Pred odovzdaním sa údaje agregujú do denných hodnôt (úhrn alebo priemer/stred, minimum resp. maximum).

O ploche sa zbierajú a predkladajú nasledujúce informácie:

— číslo plochy

— presné údaje o použitých zariadeniach,

— umiestnenie plôch (zemepisná šírka a dĺžka, nadmorská výška) a zariadení (vzhľadom k ploche),

— dátum začiatku a konca meraní,

— frekvencia (počet časových úsekov).

Informácie o premenných sa predkladajú denne.







ZOZNAM VELIČÍN Veličina Jednotky Priemer Úhrn Minimum Maximum Poznámky Atmosférické zrážky (mm) x Celkové zrážky vrátane snehu atď. Teplota vzduchu (°C) x x x Relatívna vlhkosť (%) x x x Rýchlosť vetra (m/s) x x Smer vetra (°C) x Prevládajúci smer vetra Slnečné žiarenie (W/m2) x UVb žiarenie (W/m2) x Teplota pôdy (°C) x x x Vlhkosť pôdy (absorpčný pot., obsah vody) (hPa) x x x Zrážky vo vnútri porastu (mm) x Iné Špecifikujú sa v doplňujúcej správe o údajoch x = predkladá sa

Pre každú plochu, kde sa vykonávajú merania, sa ročne vypracuje súhrn vykonaných meraní a takýto súhrn sa predkladá Komisii, pričom sa používajú formáty XX1996.PLM, XX1996.MEM a XX1996.MEO (tlačivá 8a, 8b, 8c).

▼M2









PRÍLOHA X

SPOLOČNÉ METÓDY MONITORINGU PÔDNYCH ROZTOKOV NA TRVALÝCH MONITOROVACÍCH PLOCHÁCH

I. Všeobecné poznámky

Monitoring pôdnych roztokov sa vykonáva minimálne na 10-tich % trvalých monitorovacích plôch. Odporúča sa sledovať pôdne roztoky na tých plochách, na ktorých sa sleduje aj spád imisií. Inštalácia zariadení na monitorovanie pôdnych roztokov sa musí dokončiť do 30. júna 1998.

Táto príloha vychádza z technických odporúčaní skupiny expertov na v rámci programu medzinárodnej spolupráce OSN/EHK pre hodnotenie a monitoring vplyvov znečisteného ovzdušia na lesy (ICP Forests). Odkazuje sa na príručku vypracovanú touto skupinou expertov v roku 1996.

II. Metódy inventarizácie

II.1 Výber umiestnenia vzoriek

Prístroje na odber vzoriek pôdnych roztokov by sa mali nainštalovať v blízkosti miest, kde sa vykonáva hodnotenie zdravotného stavu korún. Odporúča sa rozmiestniť lyzimetre buď náhodne, alebo systematicky po celej ploche, aj keby tomu bránili kamene alebo pne (vzdialenosť od stromu nie je určená). Vzhľadom na narušenie pôdy by lyzimetre nemali byť inštalované v strednej časti plochy, kde sa sledujú parametre stromu. Z praktických dôvodov je možné využívať reprezentatívnu podplochu. Lyzimetre, ktoré už boli nainštalované, môžu zostať zachované, ale novoinštalované lyzimetre by mali vyhovovať vyššie uvedeným odporúčaniam.

II.2 Hĺbka odoberania vzoriek

Odporúča sa nainštalovať lyzimetre v pevne stanovenej hĺbke, avšak prijateľná je aj inštalácia v horizontoch.

— Kolektory pôdnych roztokov — Dôrazne sa odporúča umiestniť lyzimetre najmenej v dvoch rôznych hĺbkach, t.j. jeden v zóne zakoreňovania (navrhovaná hĺbka je 10 až 20 cm) na získanie prehľadu o koncentrácii živín a toxických prvkov v blízkosti jemných koreňov (prvý cieľ) a druhý pod úrovňou zakoreňovania (navrhovaná hĺbka je 40 až 80 cm) pre odhad výstupu prvkov (druhý cieľ). Ďalej sa odporúča umiestniť tretí lyzimeter bezprostredne pod vrstvu humusu.

— Pôdne vzorky — Ak sa používajú metódy odstreďovania alebo saturačnej extrakcie, pôdne vrstvy, z ktorých majú byť odoberané vzorky, sú tie, ktoré sú uvedené v príručke o pôdach: vrstva humusu, vrstvy 0 - 10 cm, 10 - 20 cm, 20 - 40 cm a 40 - 80 cm. Je možné robiť výber alebo agregáciu niektorých z týchto vrstiev.

II.3 Periodicita odoberania vzoriek

Na tých plochách, kde prebiehajú ďalšie programy intenzívneho monitoringu, ako napr. meranie spádu imisií alebo meteorologické merania, by sa malo odoberanie vzoriek pôdnych roztokov vykonávať raz jedenkrát alebo dvakrát za mesiac. Odoberanie pôdnych vzoriek s následnou extrakciou pôdnych roztokov sa môže vykonať najviac štyrikrát do roka pre deštrukčný charakter tohto postupu. Vzorky by sa mali odoberať vždy v rovnakom mesiaci v roku.

II.4 Preprava, skladovanie a príprava

Vzorky sa prepravujú a skladujú tak, aby chemické zmeny boli znížené na minimum.

Biologickú aktivitu pôdnych roztokov v systéme lyzimetra je možné znížiť ich skladovaním na chladnom (4 °C) a tmavom mieste. V mnohých prípadoch postačí ich prechovávanie v tmavej fľaši, najmä v chladnejšom období. Organické alebo anorganické konzervačné prostriedky je možné použiť, ale môžu interferovať s analytickým postupom. Pôdne roztoky by mali byť zhromaždené čo najskôr po ich odobratí, aby sa zabránilo ich možným zmenám.

Uvedie sa spôsob prepravy a skladovania vzoriek (vrátane čakacích dôb). Prípadne je možné podrobne uviesť, k akým problémom a odchýlkam od týchto postupov došlo.

Na stanovenie stopových kovov by sa mali alikvotné časti vzoriek odoslať do laboratórií vo fľaškách umytých kyselinou.

Odobraté vzorky by sa mali uchovávať v chlade, v plastových alebo polyetylénových vreckách a skladovať pri teplote 4 °C do doby ich odstredenia alebo prípravy saturačnej extrakcie. Odstredenie alebo extrakcia by sa mali uskutočňovať v priebehu jedného dňa (do 18 až 30 hodín) po zbere pôdnych vzoriek.

II.5 Základné všeobecné informácie

Zhromažďujú sa tieto všeobecné informácie:

— číslo plochy,

— informácie o prístroji na odoberanie vzoriek (typ, hĺbka),

— začiatočný dátum monitorovacieho obdobia,

— konečný dátum monitorovacieho obdobia,

— počet (rovnakých) periód merania v rámci monitorovacieho obdobia.

II.6 Metódy analýzy

V „Príručke o metódach odberu a analýz pôdnych roztokov“, vypracovanej skupinou expertov v rámci programu medzinárodnej spolupráce ICP Forests, sú opísané schválené metódy analýz rôznych parametrov pôdnych roztokov.

Odporúča sa používať schválené metódy. Ak sa použijú iné (vnútroštátne) metódy, musí sa podrobne vysvetliť porovnateľnosť výsledkov analýzy vrátane predloženia výsledkov analýzy. Pri sledovaní roztokov lesných pôd sa na účely inventarizácie rozlišuje medzi povinnými a nepovinnými parametrami (pozri nižšie uvedený zoznam).

Zoznam parametrov







Parameter Jednotka Povinný/Nepovinný Vodivosť μS/cm Nepovin. pH Pov. Alkalita μmolc/l Nepovin. (ak pH > 5) DOC mg/l Pov. Sodík (Na) mg/l Nepovin. (1) Draslík (K) mg/l Pov. Vápnik (Ca) mg/l Pov. Horčík (Mg) mg/l Pov. Hliník (celkom) mg/l Pov. (ak pH < 5) Hliník (nestály) mg/l Nepovin. Železo (Fe) mg/l Nepovin. Mangán (Mn) mg/l Nepovin. Celkový fosfor (P) mg/l Nepovin. NO3-N mg/l Pov. SO4-S mg/l Pov. NH4-N mg/l Nepovin. (2) Chlór (Cl) mg/l Nepovin. (1) Chróm (Cr) μg/l Nepovin. Nikel (Ni) μg/l Nepovin. Zinok (Zn) μg/l Nepovin. (3) Meď (Cu) μg/l Nepovin. (3) Olovo (Pb) μg/l Nepovin. Kadmium (Cd) μg/l Nepovin. Silikón (Si) mg/l Nepovin. (1) Meranie sa odporúča, ak je vypočítaná acidobasická rovnováha. (2) Meranie NH4 sa odporúča v oblastiach s vysokým spádom imisií NHx (nad 20 kg NHx na hektár za rok). (3) Meranie sa odporúča, pretože ide o vedľajšie živiny. Pov. = povinné, Nepovin. = nepovinné. Členské štáty majú možnosť analyzovať všetky, niektoré alebo časť nepovinných parametrov.

II.7 Prenos údajov

Členské štáty predložia tieto údaje Komisii za každú plochu a v štandardizovanej forme (pozri prílohu VIIa, formuláre 9a, 9b a 9c).

▼M3









PRÍLOHA XI

SPOLOČNÉ METÓDY HODNOTENIA PRÍZEMNEJ VEGETÁCIE NA TRVALÝCH MONITOROVACÍCH PLOCHÁCH

I. Všeobecné poznámky

Hodnotenie prízemnej vegetácie sa vykonáva aspoň na 1