02014R1302 — SK — 11.03.2020 — 004.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1302/2014 z 18. novembra 2014 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „železničné koľajové vozidlá – rušne a osobné železničné koľajové vozidlá“ železničného systému v Európskej únii (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 356 12.12.2014, s. 228)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1302/2014

z 18. novembra 2014

o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „železničné koľajové vozidlá – rušne a osobné železničné koľajové vozidlá“ železničného systému v Európskej únii

(Text s významom pre EHP)







Článok 1

Týmto sa prijíma technická špecifikácia interoperability (ďalej len „TSI“) týkajúca sa subsystému „Železničné koľajové vozidlá – rušne a osobné železničné koľajové vozidlá“ železničného systému v celej Európskej únii v zmysle prílohy.

Článok 2

1. TSI sa uplatňuje na subsystém „železničné koľajové vozidlá“ v súlade s opisom uvedeným v ►M3 bode 2.7 prílohy II k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/797 ( 1 ) ◄ , ktoré sa prevádzkujú, alebo sú určené na prevádzku v železničnej sieti vymedzenej v bode 1.2 prílohy, a ktoré patria do jednej z týchto kategórií:

a) motorové dieselové alebo elektrické vlaky;

b) dieselové alebo elektrické hnacie jednotky;

c) osobné vozne;

d) mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry.

2. TSI sa uplatňuje na železničné koľajové vozidlá uvedené v ods. 1, ktoré sú určené na prevádzku na koľajach s jedným alebo viacerými uvedenými menovitými rozchodmi: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm a 1 668 mm, v súlade s vymedzením uvedeným v oddiele 2.3.2 prílohy.

Článok 3

1. Bez toho, aby boli dotknuté články 8 a 9 a bod 7.1.1 prílohy, TSI sa uplatňuje na všetky nové železničné koľajové vozidlá v rámci železničného systému v Únii vymedzené v článku 2 ods. 1, ktoré sa uvedú do prevádzky od 1. januára 2015.

▼M4

2. TSI sa neuplatňuje na existujúce železničné koľajové vozidlá v rámci železničného systému v Únii, ktoré sú k 1. januáru 2015 už uvedené do prevádzky na celej železničnej sieti ľubovoľného členského štátu, alebo na jej časti, okrem prípadu,

a) keď sú predmetom obnovy alebo modernizácie v súlade s oddielom 7.1.2 prílohy k tomuto nariadeniu, alebo

b) oblasť použitia sa rozšíri v súlade s článkom 54 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/797 a v takom prípade sa uplatňujú ustanovenia oddielu 7.1.4 prílohy k tomuto nariadeniu.

▼B

3. Technický a geografický rozsah pôsobnosti tohto nariadenia sa stanovuje v oddiele 1.1 a 1.2 prílohy.

4. Inštalácia vozidlového systému merania energie vymedzeného v ustanovení 4.2.8.2.8 prílohy je povinná pre nové, modernizované a obnovené vozidlá určené na prevádzku v sieťach vybavených pozemným systémom zberu energetických údajov (DCS) vymedzeným v bode 4.2.17 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1301/2014 ( 2 ) (TSI ENE).

Článok 4

▼M3

1. Pokiaľ ide o aspekty uvedené ako „otvorené body“ v dodatku I prílohy, podmienkami, ktoré sa majú splniť na overenie základných požiadaviek stanovených v prílohe III k smernici (EÚ) 2016/797, sú podmienky stanovené vnútroštátnymi predpismi platnými v členských štátoch, ktoré sú súčasťou oblasti použitia vozidiel, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

▼B

2. Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia každý členský štát zašle ostatným členským štátom a Komisii tieto informácie (pokiaľ im ich ešte nezaslal na základe rozhodnutí Komisie 2008/232/ES alebo 2011/291/EÚ):

a) vnútroštátne predpisy, na ktoré sa odkazuje v odseku 1;

b) postupy posudzovania zhody a overovania, ktoré sa majú vykonávať pri uplatňovaní vnútroštátnych predpisov, na ktoré sa odkazuje v odseku 1;

▼M3

c) orgány určené na vykonávanie postupov posudzovania zhody a overovania, pokiaľ ide o otvorené body.

▼B

Článok 5

▼M3

1. Pokiaľ ide o špecifické prípady uvedené v oddiele 7.3 prílohy, podmienkami, ktoré sa majú splniť na overenie základných požiadaviek stanovených v prílohe III k smernici (EÚ) 2016/797, sú podmienky stanovené v oddiele 7.3 prílohy alebo vnútroštátnymi predpismi platnými v členských štátoch, ktoré sú súčasťou oblasti použitia vozidiel, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

▼B

2. Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia každý členský štát oznámi ostatným členským štátom a Komisii:

a) vnútroštátne predpisy, na ktoré sa odkazuje v odseku 1;

b) postupy posudzovania zhody a overovania, ktoré sa majú vykonávať pri uplatňovaní vnútroštátnych predpisov, na ktoré sa odkazuje v odseku 1;

▼M3

c) orgány určené na vykonávanie postupov posudzovania zhody a overovania vnútroštátnych predpisov, ktoré sa týkajú špecifických prípadov uvedených v bode 7.3 prílohy.

▼B

Článok 6

1. Bez toho, aby boli dotknuté dohody, ktoré už boli oznámené na základe rozhodnutia Komisie 2008/232/ES a ktoré sa už znova neoznamujú, členské štáty oznámia Komisii do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia všetky vnútroštátne, dvojstranné, viacstranné alebo medzinárodné dohody, na základe ktorých sa prevádzkujú železničné koľajové vozidlá patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

2. Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii všetky budúce dohody a úpravy existujúcich dohôd.

Článok 7

V súlade s článkom 9 ods. 3 smernice 2008/57/ES každý členský štát do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia oznámi Komisii zoznam projektov realizovaných na svojom území, ktoré sa nachádzajú v pokročilom štádiu vývoja.

Článok 8

1. ES osvedčenie o overení subsystému obsahujúceho komponenty interoperability, ktoré nemajú ES vyhlásenie o zhode ani ES vyhlásenie o vhodnosti na použitie, možno vydať počas prechodného obdobia končiaceho 31. mája 2017 za predpokladu, že sú dodržané ustanovenia uvedené v oddiele 6.3 prílohy.

2. Výroba alebo modernizácia/obnova subsystému s použitím komponentov interoperability, ktoré nemajú príslušné osvedčenie, sa musí dokončiť v prechodnom období stanovenom v odseku 1 vrátane uvedenia do prevádzky.

3. Počas prechodného obdobia podľa odseku 1:

a) notifikovaný orgán musí pred vydaním ES osvedčenia podľa ►M3 článku 15 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ riadne identifikovať dôvody, prečo sa pre dané komponenty interoperability neudelilo príslušné osvedčenie;

b) vnútroštátne bezpečnostné orgány musia podľa ►M3 článku 16 ods. 2 písm. d) smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798 ( 3 ) ◄ v kontexte postupov schvaľovania poskytovať informácie o používaní komponentov interoperability, ktoré nemajú príslušné osvedčenie, a to vo svojich výročných správach podľa ►M3 článku 19 smernice (EÚ) 2016/798 ◄ .

4. Jeden rok po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia musia mať novo vyrábané komponenty interoperability ES vyhlásenie o zhode alebo ES vyhlásenie o vhodnosti na použitie.

Článok 9

Vyhlásenie o overení subsystému uvedené v ►M3 článkoch 13 až 15 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ , a/alebo vyhlásenie o zhode s typom nového vozidla uvedené v ►M3 článku 24 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ , vytvorené v súlade s rozhodnutím 2008/232/ES alebo rozhodnutím 2011/291/EÚ sa považujú za platné, pokým členský štát nerozhodne, že typové alebo konštrukčné osvedčenie je potrebné obnoviť v súlade s ustanoveniami uvedených rozhodnutí.

Článok 10

1. Na udržanie kroku s technickým pokrokom môže byť potrebné zaviesť inovačné riešenia, ktoré nie sú v súlade so špecifikáciami stanovenými v prílohe, a/alebo na ktoré nemožno uplatniť metódy posudzovania stanovené v prílohe. V takom prípade sa vypracujú nové špecifikácie a/alebo nové metódy posudzovania, ktoré sa vzťahujú na predmetné inovačné riešenia.

2. Inovačné riešenia sa môžu týkať subsystému „železničné koľajové vozidlá“, jeho častí alebo jeho komponentov interoperability.

3. Ak sa navrhuje inovačné riešenie, výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca so sídlom v Únii musí uviesť, ako sa dané riešenie odchyľuje od príslušných ustanovení tejto TSI, prípadne ako dané riešenie dopĺňa príslušné ustanovenia TSI, pričom tieto odchýlky musí predložiť Komisii na analýzu. Komisia si môže k navrhovanému inovačnému riešeniu vyžiadať stanovisko Európskej železničnej agentúry (ďalej len „agentúra“).

4. Komisia vydá stanovisko k navrhovanému inovačnému riešeniu. Ak je stanovisko kladné, vypracujú sa príslušné funkčné špecifikácie a špecifikácie rozhrania a tiež príslušné metódy posudzovania, ktoré treba začleniť do TSI, aby sa umožnilo používanie daného inovačného riešenia. V rámci postupu revízie podľa ►M3 článku 5 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ sa vzápätí dané špecifikácie a metódy začlenia do TSI. Ak je stanovisko záporné, navrhované inovačné riešenie nemožno uplatniť v praxi.

5. Až do revízie TSI sa kladné stanovisko Komisie považuje za prijateľný spôsob dosiahnutia súladu so základnými požiadavkami ►M3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ , a preto ho možno použiť pri posudzovaní subsystému.

Článok 11

1. Rozhodnutia 2008/232/ES a 2011/291/EÚ sa zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2015.

▼M4

Naďalej sa však bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia 7.1.1.4 až 7.1.1.8 prílohy, uplatňujú na:

▼B

a) subsystémy schválené v súlade s týmito rozhodnutiami;

b) prípady uvedené v článku 9 tohto nariadenia;

c) projekty nových, obnovených alebo modernizovaných subsystémov, ktoré sa v deň uverejnenia tohto nariadenia nachádzajú v pokročilom štádiu vývoja, majú existujúce konštrukčné riešenie alebo sú predmetom zákazky, ktorá sa realizuje, v súlade s bodom 7.1.1.2 prílohy k tomuto nariadeniu.

2. Rozhodnutie Komisie 2008/232/ES sa naďalej uplatňuje, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa hluku a bočného vetra v súlade s podmienkami stanovenými v bodoch 7.1.1.6 a 7.1.1.7 prílohy k tomuto nariadeniu.

▼M3

3. Oddiel 7.1.3.1 prílohy k tomuto nariadeniu sa neuplatňuje na vozidlá uvedené na trh po 31. decembri 2028. Vozidlá uvedené na trh po tomto dátume musia byť v súlade s kapitolami 4, 5 a 6 prílohy k tomuto nariadeniu.

4. Členské štáty môžu iba v riadne odôvodnených prípadoch povoliť žiadateľom neuplatňovanie tohto nariadenia alebo jeho častí podľa článku 7 ods. 1 písm. a) smernice 2016/797 len v prípade projektov, pre ktoré existuje možnosť uplatniť oddiely 7.1.1.2 alebo 7.1.3.1 prílohy alebo ak platnosť tejto možnosti uplynula. Uplatnenie oddielov 7.1.1.2 alebo 7.1.3.1 prílohy si nevyžaduje uplatňovanie článku 7 ods. 1 písm. a) smernice 2016/797.

▼B

Článok 12

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2015. Povolenie na uvedenie do prevádzky sa však môže udeliť v súlade s TSI podľa prílohy k tomuto nariadeniu aj pred 1. januárom 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA

OBSAH 1. Úvod 1.1. Technický rozsah pôsobnosti 1.2. Geografický rozsah pôsobnosti 1.3. Obsah tejto TSI 2. Subsystém „železničné koľajové vozidlá“ a jeho funkcie 2.1. Subsystém „železničné koľajové vozidlá“ ako súčasť železničného systému Únie 2.2. Vymedzenie pojmov týkajúcich sa železničných koľajových vozidiel 2.2.1. Zostava vlaku 2.2.2. Železničné koľajové vozidlá 2.3. Železničné koľajové vozidlá v rozsahu pôsobnosti tejto TSI 2.3.1. Typy železničných koľajových vozidiel 2.3.2. Rozchod koľaje 2.3.3. Maximálna rýchlosť 3. Základné požiadavky 3.1. Prvky subsystému „železničné koľajové vozidlá“, ktoré zodpovedajú základným požiadavkám 3.2. Základné požiadavky nezahrnuté do tejto TSI 3.2.1. Všeobecné požiadavky, požiadavky týkajúce sa údržby a prevádzky 3.2.2. Požiadavky špecifické pre ostatné subsystémy 4. Charakteristika subsystému „železničné koľajové vozidlá“ 4.1. Úvod 4.1.1. Všeobecné ustanovenia 4.1.2. Opis železničných koľajových vozidiel, na ktoré sa vzťahuje táto TSI 4.1.3. Hlavná kategorizácia železničných koľajových vozidiel na uplatňovanie požiadaviek TSI 4.1.4. Kategorizácia železničných koľajových vozidiel z hľadiska požiarnej bezpečnosti 4.2. Funkčná a technická špecifikácia subsystému 4.2.1. Všeobecné ustanovenia 4.2.2. Konštrukčné a mechanické časti 4.2.3. Vzájomné pôsobenie vozidla a koľaje a obrys vozidla; 4.2.4. Brzdenie 4.2.5. Prvky týkajúce sa cestujúcich 4.2.6. Podmienky prostredia a aerodynamické účinky 4.2.7. Vonkajšie osvetlenie a vizuálne a zvukové výstražné zariadenia 4.2.8. Trakčné a elektrické zariadenia 4.2.9. Stanovište rušňovodiča a rozhranie rušňovodič – stroj 4.2.10. Požiarna bezpečnosť a evakuácia 4.2.11. Servis 4.2.12. Dokumentácia týkajúca sa prevádzky a údržby. 4.3. Funkčná a technická špecifikácia rozhraní 4.3.1. Rozhranie so subsystémom „energia“ 4.3.2. Rozhranie so subsystémom „infraštruktúra“ 4.3.3. Rozhranie so subsystémom „prevádzka“ 4.3.4. Rozhranie so subsystémom „riadenie-zabezpečenie a návestenie“ 4.3.5. Rozhranie so subsystémom „telematické aplikácie pre cestujúcich“ 4.4. Prevádzkové predpisy 4.5. Predpisy týkajúce sa údržby 4.6. Odborná spôsobilosť 4.7. Zdravotné a bezpečnostné podmienky 4.8. Európsky register povolených typov vozidiel ▼M3 4.9. Kontroly zlučiteľnosti s trasou pred použitím povolených vozidiel ▼B 5. Komponenty interoperability 5.1. Vymedzenie pojmov 5.2. Inovačné riešenie 5.3. Špecifikácia komponentov interoperability 5.3.1. Automatické stredové nárazníkové spriahadlo 5.3.2. Manuálne koncové spriahadlo 5.3.3. Spriahadlá na odtiahnutie 5.3.4. Kolesá ▼M3 5.3.4a. Automatické systémy na zmenu rozchodu koľaje ▼B 5.3.5. Systém protišmykovej ochrany kolies 5.3.6. Predné svetlá 5.3.7. Obrysové svetlá 5.3.8. Koncové svetlá 5.3.9. Húkačky 5.3.10. Zberač 5.3.11. Klzné lišty 5.3.12. Hlavný vypínač (istič) 5.3.13. Sedadlo vodiča 5.3.14. Prípojka na vyprázdňovanie toaliet 5.3.15. Prípojka na prívod vody do nádrží 6. Posudzovanie zhody alebo vhodnosti na použitie a ES overovanie 6.1. Komponenty interoperability 6.1.1. Posudzovanie zhody 6.1.2. Uplatňovanie modulov 6.1.3. Osobitné postupy posudzovania zhody komponentov interoperability 6.1.4. Fázy projektu, pri ktorých sa vyžaduje posudzovanie 6.1.5. Inovačné riešenia 6.1.6. Posudzovanie vhodnosti na použitie 6.2. Subsystém „železničné koľajové vozidlá“ 6.2.1. ES overenie (všeobecné ustanovenia) 6.2.2. Uplatňovanie modulov 6.2.3. Osobitné postupy posudzovania subsystémov 6.2.4. Fázy projektu, pri ktorých sa vyžaduje posudzovanie 6.2.5. Inovačné riešenia 6.2.6. Posudzovanie dokumentácie požadovanej v súvislosti s prevádzkou a údržbou 6.2.7. Posudzovanie jednotiek určených na používanie vo všeobecnej prevádzke ▼M3 6.2.7a. Dodatočné voliteľné požiadavky pre jednotky určené na používanie vo všeobecnej prevádzke ▼B 6.2.8. Posudzovanie jednotiek určených na používanie vo vopred určených zostavách 6.2.9. Zvláštny prípad: posudzovanie jednotiek určených na začlenenie do existujúcej pevnej zostavy 6.3. Subsystém obsahujúci komponenty interoperability bez ES vyhlásenia 6.3.1. Podmienky 6.3.2. Dokumentácia 6.3.3. Údržba subsystémov certifikovaných podľa ustanovenia 6.3.1 7. Vykonávanie 7.1. Všeobecné pravidlá vykonávania 7.1.1. Uplatňovanie na novovyrobené železničné koľajové vozidlá 7.1.2. Zmeny v existujúcich železničných koľajových vozidlách alebo v existujúcom type železničných koľajových vozidiel 7.1.2.1. Úvod 7.1.2.2. Zásady riadenia zmien v železničných koľajových vozidlách a v type železničných koľajových vozidiel 7.1.2.2a. Osobitné pravidlá pre existujúce železničné koľajové vozidlá, na ktoré sa nevzťahuje vyhlásenie ES o overení a ktorým bolo udelené prvé povolenie na uvedenie do prevádzky pred 1. januárom 2015 7.1.2.2b. Osobitné pravidlá pre vozidlá upravené tak, aby mohli počas obmedzeného obdobia testovať výkonnosť alebo spoľahlivosť technologických inovácií 7.1.3. Pravidlá týkajúce sa osvedčení o typovej skúške alebo preskúmaní návrhu 7.1.4. Pravidlá rozšírenia oblasti použitia existujúcich železničných koľajových vozidiel, na ktoré sa udelilo povolenie v súlade so smernicou 2008/57/ES alebo boli v prevádzke pred 19. júlom 2010 7.2. Zlučiteľnosť s inými subsystémami 7.3. Špecifické prípady 7.3.1. Všeobecné ustanovenia 7.3.2. Zoznam špecifických prípadov 7.4. Špecifické podmienky prostredia 7.5. Hľadiská, ktoré treba zohľadniť v procese revízie alebo pri iných činnostiach agentúry 7.5.1. Hľadiská týkajúce sa základného parametra v tejto TSI 7.5.2. Hľadiská, ktoré sa netýkajú základného parametra v tejto TSI, ale sú predmetom výskumných projektov 7.5.3. Hľadiská dôležité pre železničný systém EÚ, ale mimo rozsahu pôsobnosti špecifikácií TSI ▼C1 DODATOK A – Zámerne vymazané DODATOK B – Systém s rozchodom koľají 1 520 mm „T“ DODATOK C – Osobitné ustanovenia pre mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry DODATOK D – Referenčný vozeň pre rušne vybavené automatickými stredovými nárazníkovými spriahadlami a schopné dosahovať ťažnú silu na spriahadle vyššiu než 300 kN DODATOK E – Antropometrické merania rušňovodiča DODATOK F – Viditeľnosť vpred DODATOK G – Servis DODATOK H – Posudzovanie subsystému „železničné koľajové vozidlá“ DODATOK I – Zoznam hľadísk, pre ktoré neexistuje technická špecifikácia (otvorené body) DODATOK J – Zoznam technických špecifikácií uvedených v tejto TSI ▼B

1. ÚVOD

1.1. Technický rozsah pôsobnosti

Táto technická špecifikácia interoperability (TSI) je špecifikácia, ktorá sa vzťahuje na konkrétny subsystém s cieľom zabezpečiť splnenie základných požiadaviek a interoperabilitu železničného systému Únie v súlade s ►M3 článkom 1 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ .

Konkrétnym subsystémom sú železničné koľajové vozidlá železničného systému Únie podľa ►M3 oddielu 2.7 prílohy II k smernici (EÚ) 2016/797 ◄ .

Táto TSI sa uplatňuje na železničné koľajové vozidlá:

— ktoré sa prevádzkujú (alebo sú určené na prevádzku) v železničnej sieti vymedzenej v oddiele 1.2 „Geografický rozsah pôsobnosti“ tejto TSI; a

— ►M3 ◄ ): ktoré patria k jednému z týchto typov (v súlade s vymedzením uvedenýmv oddiele 2 prílohy I k smernici (EÚ) 2016/797): — motorové dieselové alebo elektrické vlaky; — dieselové alebo elektrické hnacie jednotky; — osobné vozne; — mobilné zariadenia na výstavbu a údržbu železničnej infraštruktúry.

Tieto typy železničných koľajových vozidiel uvedené v ►M3 článku 1 ods. 3 a 4 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti tejto TSI:

— metrá, električky a iné ľahké železničné systémy;

— vozidlá určené len na miestnu, mestskú alebo prímestskú osobnú dopravu na sieťach,ktoré sú funkčne oddelené od zvyšného železničného systému;

— vozidlá, ktoré sa využívajú výlučne na železničnej infraštruktúre v súkromnom vlastníctve, pričom slúžia len pre potreby majiteľa na jeho vlastnú prevádzku nákladnej dopravy;

— vozidlá vyhradené striktne na miestne, historické alebo turistické účely.

Podrobné vymedzenie železničných koľajových vozidiel patriacich do rozsahu pôsobnosti tejto TSI je uvedené v kapitole 2.

▼M3

1.2. Geografický rozsah pôsobnosti

Geografickým rozsahom pôsobnosti tejto TSI je železničný systém Únie podľa prílohy I k smernici (EÚ) 2016/797, pričom sa vylučujú prípady uvedené v článku 1 ods. 3 a 4 smernice (EÚ) 2016/797.“

1.3. Obsah tejto TSI

V súlade s článkom 4 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/797 sa v tejto TSI:

a) stanovuje jej plánovaný rozsah pôsobnosti (kapitola 2);

b) stanovujú základné požiadavky na subsystém „železničné koľajové vozidlá – rušne a osobné železničné koľajové vozidlá“ a na jeho rozhrania s inými subsystémami (kapitola 3);

c) stanovujú funkčné a technické špecifikácie, ktoré subsystém a jeho rozhrania s inými subsystémami musia spĺňať (kapitola 4);

d) stanovujú komponenty interoperability a rozhrania, na ktoré sa musia vzťahovať európske špecifikácie vrátane európskych noriem, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie interoperability v rámci železničného systému Európskej únie (kapitola 5);

e) v každom prípade, ktorý prichádza do úvahy, stanovuje, ktoré postupy sa majú používať na posudzovanie zhody alebo vhodnosti komponentov interoperability na použitie na jednej strane, alebo na ES overovanie subsystémov na strane druhej (kapitola 6);

f) určuje stratégiu vykonávania tejto TSI (kapitola 7);

g) pre príslušný personál určuje odbornú spôsobilosť a podmienky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré sa vyžadujú na prevádzku a údržbu daného subsystému, ako aj na vykonávanie tejto TSI (kapitola 4);

h) uvádzajú ustanovenia uplatniteľné na existujúci subsystém „elezničné koľajové vozidlá“ najmä v prípade modernizácie a obnovy a v takýchto prípadoch úprava, v súvislosti s ktorou sa vyžaduje žiadosť o nové povolenie;

i) uvádzajú parametre subsystému „železničné koľajové vozidlá“, ktoré má overiť železničný podnik, a postupy, ktoré sa majú uplatňovať v záujme overenia týchto parametrov po vydaní povolenia na uvedenie vozidla na trh a pred prvým použitím vozidla s cieľom zabezpečiť kompatibilitu medzi vozidlami a trasami, na ktorých sa majú prevádzkovať.

V súlade s článkom 4 ods. 5 smernice (EÚ) 2016/797 sa ustanovenia pre špecifické prípady uvádzajú v kapitole 7.

▼B

2. SUBSYSTÉM „ŽELEZNIČNÉ KOĽAJOVÉ VOZIDLÁ“ A JEHO FUNKCIE

2.1. Subsystém „železničné koľajové vozidlá“ ako súčasť železničného systému Únie

Železničný systém Únie sa rozdeľuje na nasledujúce subsystémy vymedzené v oddiele 1 prílohy II k ►M3 smernici (EÚ) 2016/797 ◄ :

a) Štrukturálne oblasti: — infraštruktúra; — energia; — traťové riadenie-zabezpečenie a návestenie; — vozidlové riadenie-zabezpečenie a návestenie, — železničné koľajové vozidlá;

b) Funkčné oblasti: — prevádzka a riadenie dopravy; — údržba; — telematické aplikácie v osobnej a nákladnej doprave.

S výnimkou údržby sa každým z týchto subsystémov zaoberá samostatná TSI.

Subsystém „Železničné koľajové vozidlá“, ktorý je predmetom tejto TSI (v súlade s vymedzením uvedeným v oddiele 1.1), má rozhrania so všetkými ostatnými vyššie uvedenými subsystémami železničného systému Únie. Tieto rozhrania sa posudzujú v rámci integrovaného systému, ktorý je v súlade so všetkými príslušnými TSI.

Okrem toho existujú dve TSI, v ktorých sa opisujú špecifické hľadiská železničného systému a týkajú sa niekoľkých subsystémov, pričom jedným z nich je subsystém „železničné koľajové vozidlá“:

a) TSI týkajúca sa bezpečnosti v železničných tuneloch (TSI SRT);

b) TSI týkajúca sa prístupu osôb so zníženou pohyblivosťou (TSI PRM);

a dve TSI týkajúce sa špecifických hľadísk subsystému „železničné koľajové vozidlá“:

c) hluk (TSI Hluk);

d) nákladné vozne.

Požiadavky týkajúce sa subsystému „železničné koľajové vozidlá“ uvedené v týchto štyroch TSI sa v tejto TSI už opakovane neuvádzajú. Uvedené štyri TSI sa uplatňujú aj na subsystém „železničné koľajové vozidlá“ podľa príslušného rozsahu ich pôsobnosti a pravidiel ich uplatňovania.

2.2. Vymedzenie pojmov týkajúcich sa železničných koľajových vozidiel

Na účely tejto TSI sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

2.2.1. Zostava vlaku:

a) „Jednotka“ je všeobecný pojem na označenie železničného koľajového vozidla, ktoré podlieha uplatňovaniu tejto TSI, a preto je predmetom ES overovania.

b) Jednotka sa môže skladať z niekoľkých vozidiel v súlade s vymedzením uvedeným v ►M3 článku 2 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ . Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti tejto TSI, používanie pojmu „vozidlo“ v tejto TSI sa obmedzuje na subsystém „železničné koľajové vozidlá“ v súlade s vymedzením uvedeným v kapitole 1.

c) „Vlak“ je prevádzková zostava, ktorá pozostáva z jednej jednotky alebo viacerých jednotiek.

d) „Vlak osobnej dopravy“ je prevádzková zostava prístupná pre cestujúcich (vlak, ktorý pozostáva z vozidiel osobnej dopravy, ktoré nie sú prístupné pre cestujúcich, sa nepovažuje za vlak osobnej dopravy).

e) „Pevná zostava“ je zostava vlaku, ktorej usporiadanie možno zmeniť iba v dielenskom prostredí.

f) „Vopred určená zostava(-y)“ je zostava vlaku zostavená z niekoľkých spriahnutých jednotiek, ktorá sa vymedzuje v etape projektovania a počas prevádzky možno jej usporiadanie meniť.

g) „Viacčlenná prevádzka“: je prevádzková zostava, ktorá pozostáva z viac ako jednej jednotky: — Vlakové súpravy, ktorých konštrukčné riešenie umožňuje spriahnutie niekoľkých súprav (daného posudzovaného typu) a ich prevádzku ako jedného vlaku riadeného z jedného stanovišťa rušňovodiča. — Rušne, ktorých konštrukčné riešenie umožňuje zapojenie niekoľkých rušňov (daného posudzovaného typu) do jedného vlaku riadeného z jedného stanovišťa rušňovodiča.

h) „Všeobecná prevádzka“: jednotka je určená na všeobecnú prevádzku, keď sa má spriahnuť s inou jednotkou (jednotkami) do vlakovej zostavy, ktorá nie je vymedzená v etape projektovania.

▼M3

2.2.2. Železničné koľajové vozidlá

Ďalej uvedené pojmy sú zatriedené do troch skupín v súlade s vymedzením uvedeným v oddiele 2 prílohy I k smernici (EÚ) 2016/797.

A. Rušne a osobné železničné koľajové vozidlá vrátane motorových alebo elektrických hnacích jednotiek, motorových dieselových alebo elektrických osobných vlakov a osobných vozňov: 1. Motorové alebo elektrické hnacie jednotky Rušeň je hnacie vozidlo (alebo kombinácia niekoľkých vozidiel), ktoré nie je určené na prepravu užitočného nákladu a za normálnej prevádzky sa môže odpojiť od vlaku a prevádzkovať samostatne. Posunovací rušeň je hnacia jednotka určená na použitie len v zriaďovacích staniciach, staniciach a v depách. Na pohon vlaku môže slúžiť aj vozidlo s vlastným pohonom so stanovišťom rušňovodiča alebo bez neho, pričom dané vozidlo nie je určené na odpojenie počas normálnej prevádzky. Takéto vozidlo sa všeobecne nazýva hnacia jednotka (alebo hnací vozeň) alebo čelné hnacie vozidlo, ak je umiestnené na jednom konci vlakovej súpravy a je vybavené stanovišťom rušňovodiča. 2. Motorové alebo elektrické osobné vlaky s vlastným pohonom Vlaková súprava je pevná zostava, ktorá sa môže prevádzkovať ako vlak. Zo svojej podstaty nie je určená nato, aby sa menilo jej usporiadanie, okrem prípadu, keď sa zmena usporiadania uskutoční v dielenskom prostredí. Skladá sa z výlučne motorových vozidiel, alebo z motorových a nemotorových vozidiel. Elektrická a/alebo dieselová motorová jednotka je vlaková súprava, v ktorej sa vo všetkých vozidlách môže prepravovať užitočný náklad (cestujúci alebo batožina/pošta alebo náklad). Motorový vozeň je vozidlo, ktoré sa môže prevádzkovať samostatne a dokáže prepravovať užitočný náklad (cestujúci alebo batožina/pošta alebo náklad). Električko-vlak je vozidlo určené na kombinované použitie na infraštruktúre pre ľahké železničné vozidlá a tiež na infraštruktúre pre štandardné železničné vozidlá. 3. Osobné vozne a iné súvisiace vozne Osobný vozeň je vozidlo bez vlastného pohonu v pevnej alebo meniteľnej zostave schopné prepravovať cestujúcich (v širšom význame slova požiadavky stanovené pre osobné vozne v tejto TSI sa považujú za platné aj pre reštauračné vozne, lôžkové vozne, ležadlové vozne atď.). Batožinový vozeň je vozidlo bez vlastného pohonu schopné prepravovať iný užitočný náklad ako cestujúcich, napríklad batožinu alebo poštu, pričom je určené na zapojenie do pevnej alebo meniteľnej zostavy, ktorá má slúžiť na prepravu cestujúcich. Riadiaci vozeň je vozidlo bez vlastného pohonu vybavené stanovišťom rušňovodiča. Osobný vozeň môže byť vybavený stanovišťom rušňovodiča, takýto vozeň sa potom označuje pojmom riadiaci osobný vozeň Aj batožinový vozeň môže byť vybavený stanovišťom rušňovodiča, a vtedy sa označuje ako riadiaci batožinový vozeň. Vozeň na prepravu automobilov je vozidlo bez vlastného pohonu schopné prepravovať osobné motorové vozidlá cestujúcich bez ich prítomnosti v automobile, pričom daný vozeň je určený na zapojenie do vlaku osobnej dopravy. Pevná skupina osobných vozňov je zostava pozostávajúca z niekoľkých „polotrvalo“ spriahnutých osobných vozňov alebo zostava, ktorej usporiadanie možno meniť iba vtedy, keď je mimo prevádzky.

B. Nákladné vozne vrátane nízkopodlažných vozidiel určených pre celú sieť a vozidiel určených na prepravu nákladných automobilov. Tieto vozidlá sú mimo rozsahu pôsobnosti tejto TSI. Vzťahuje sa na ne nariadenie (EÚ) č. 321/2013 (TSI „nákladné vozne“).

C. Špeciálne vozidlá, ako napr. traťové stroje. Traťové stroje (OTM) sú vozidlá špeciálne projektované na výstavbu a údržbu tratí a infraštruktúry. Traťové stroje sa používajú rôzne: v pracovnom režime, v dopravnom režime ako vozidlá s vlastným pohonom, v dopravnom režime ako ťahané vozidlá. Vozidlá na prehliadku infraštruktúry sa využívajú na monitorovanie stavu infraštruktúry. Prevádzkujú sa rovnako ako vlaky nákladnej alebo osobnej dopravy, pričom sa nerozlišuje medzi dopravným a pracovným režimom.

▼B

2.3. Železničné koľajové vozidlá v rozsahu pôsobnosti tejto TSI

▼M3

2.3.1. Druhy železničných koľajových vozidiel

V nasledujúcom texte je uvedené podrobné vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto TSI týkajúcej sa železničných koľajových vozidiel zatriedených do troch skupín vymedzených v oddiele 2 prílohy I k smernici (EÚ) 2016/797:

A. Rušne a osobné železničné koľajové vozidlá vrátane motorových alebo elektrických hnacích jednotiek, motorových alebo elektrických osobných vlakov s vlastným pohonom a osobných vozňov 1. Motorové alebo elektrické hnacie jednotky Tento typ zahŕňa hnacie vozidlá, ktoré nemôžu prepravovať užitočný náklad, ako napríklad motorové alebo elektrické rušne alebo hnacie jednotky. Príslušné hnacie vozidlá sú určené na nákladnú a/alebo osobnú dopravu. Vyňatie z rozsahu pôsobnosti: Posunovacie rušne (podľa vymedzenia v oddiele 2.2) nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI. Keď sú určené na prevádzku v železničnej sieti Únie (presun medzi zriaďovacími stanicami, stanicami a depami), uplatňuje sa článok 14 písm. b) smernice (EÚ) 2016/797. 2. Motorové alebo elektrické osobné vlaky s vlastným pohonom Tento druh zahŕňa všetky vlaky v pevnej alebo vopred určenej zostave, ktorú tvoria vozidlá určené na prepravu cestujúcich a/alebo vozidlá, ktoré nie sú určené na prepravu cestujúcich. Motorové alebo elektrické hnacie zariadenie sa inštaluje do niektorých vozidiel vlaku. Vo vlaku sa nachádza stanovište rušňovodiča. Vyňatie z rozsahu pôsobnosti: Podľa článku 1.3, článku 1.4 písm. d) a článku 1.5 smernice (EÚ) 2016/797 nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI tieto železničné koľajové vozidlá: — Železničné koľajové vozidlá určené na prevádzku v miestnych, mestských alebo prímestských sieťach, ktoré sú funkčne oddelené od zvyšného železničného systému. — Železničné koľajové vozidlá, ktoré sa primárne využívajú na infraštruktúre pre ľahké železničné vozidlá, avšak vybavené niektorými komponentmi štandardných železničných vozidiel, ktoré umožňujú prejazd na obmedzenom a ohraničenom úseku infraštruktúry pre štandardné železničné vozidlá výlučne na účely zabezpečenia príslušných spojení. — Električko-vlaky. 3. Osobné vozne a iné súvisiace vozne Preprava cestujúcich Tento druh zahŕňa vozidlá bez pohonu určené na prepravu cestujúcich (osobné vozne vymedzené v oddiele 2.2), ktoré sa prevádzkujú v meniteľných zostavách s vozidlami kategórie „motorové alebo elektrické hnacie jednotky“ podľa vymedzenia uvedeného v predchádzajúcom texte, pričom dané jednotky zabezpečujú hnaciu funkciu. Vozidlá, ktoré nie sú určené na prepravu cestujúcich a ktoré sú zapojené do vlaku osobnej dopravy: Tento druh zahŕňa vozidlá bez pohonu, ktoré sa zapájajú do vlakov osobnej dopravy (napr. batožinové alebo poštové vozne, vozne na prepravu automobilov, servisné vozidlá atď.). Predmetné vozidlá patria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI ako vozidlá súvisiace s prepravou cestujúcich.

B. Nákladné vozne vrátane nízkopodlažných vozidiel určených pre celú sieť a vozidiel určených na prepravu nákladných automobilov. Nákladné vozne nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI. Vzťahuje sa na ne TSI „nákladné vozne“, aj keď sa zapájajú do vlakov osobnej dopravy (zostava vlaku je v tomto prípade prevádzkovou záležitosťou). Vozidlá určené na prepravu cestných motorových vozidiel (s osobami na palube týchto cestných motorových vozidiel) nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

C. Špeciálne vozidlá, ako napr. traťové stroje Tento druh železničných koľajových vozidiel patrí do rozsahu pôsobnosti tejto TSI iba v týchto prípadoch: 1. keď sa pohybuje na vlastných železničných kolesách a 2. keď je konštruovaný tak, aby sa jeho prítomnosť dala zistiť traťovým systémom detekcie vlakov na účely riadenia dopravy, a 3. v prípade traťových strojov, keď je v dopravnom (jazdnom) režime, jazdí vlastným pohonom alebo je ťahaný. Vyňatie z rozsahu pôsobnosti tejto TSI: V prípade traťových strojov prevádzka v pracovnom režime nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

▼B

2.3.2. Rozchod koľaje

Táto TSI sa uplatňuje na železničné koľajové vozidlá, ktoré sú určené na prevádzku v sieťach s rozchodom koľaje 1 435 mm alebo na koľajach s jedným z týchto menovitých rozchodov: 1 520 mm, systém 1 524 mm, systém 1 600 mm a systém 1 668 mm.

2.3.3. Maximálna rýchlosť

Pri zohľadnení integrovaného železničného systému zloženého z viacerých subsystémov (predovšetkým pevné zariadenia, pozri oddiel 2.1) by maximálna konštrukčná rýchlosť železničných koľajových vozidiel mala byť nižšia alebo rovná 350 km/h.

Táto technická špecifikácia sa uplatňuje aj v prípade maximálnej konštrukčnej rýchlosti, ktorá je vyššia ako 350 km/h, no treba ju doplniť pre rýchlostný interval od 350 km/h (alebo môže ísť o maximálnu rýchlosť súvisiacu s konkrétnym parametrom v prípadoch, keď sa to uvádza v príslušnom bode oddielu 4.2) až po maximálnu konštrukčnú rýchlosť, a to prostredníctvom postupu na zavádzanie inovačných riešení uvedeného v článku 10.

3. ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY

▼M3

3.1. Prvky subsystému „železničné koľajové vozidlá“, ktoré zodpovedajú základným požiadavkám

V ďalej uvedenej tabuľke sa uvádzajú základné požiadavky podľa vymedzenia a číslovania v zmysle prílohy III k smernici (EÚ) 2016/797, zohľadnené v špecifikáciách stanovených v kapitole 4 tejto TSI.

Prvky železničných koľajových vozidiel, ktoré zodpovedajú základným požiadavkám

Poznámka: Uvádzajú sa iba tie body oddielu 4.2, ktoré obsahujú požiadavky.







Referenčný bod Prvok subsystému železničné koľajové vozidlá Bezpečnosť Spoľahlivosť – použiteľnosť Zdravie Ochrana životného prostredia Technická zlučiteľnosť 4.2.2.2.2 Vnútorné spriahadlo 1.1.3 2.4.1 4.2.2.2.3 Koncové spriahadlo 1.1.3 2.4.1 4.2.2.2.4 Spriahadlo na odtiahnutie 2.4.2 2.5.3 4.2.2.2.5 Prístupnosť pre personál pri spriahaní a odpájaní 1.1.5 2.5.1 2.5.3 4.2.2.3 Prechodové lávky 1.1.5 4.2.2.4 Pevnosť konštrukcie vozidla 1.1.3 2.4.1 4.2.2.5 Pasívna bezpečnosť 2.4.1 4.2.2.6 Zdvíhanie a nakoľajovanie 2.5.3 4.2.2.7 Upevňovanie zariadení na konštrukciu vozňovej skrine 1.1.3 4.2.2.8 Prístupové dvere pre personál a náklad 1.1.5 2.4.1 4.2.2.9 Mechanické vlastnosti skla 2.4.1 4.2.2.10 Podmienky zaťaženia a nameraná hmotnosť 1.1.3 4.2.3.1 Obrysy 2.4.3 4.2.3.2.1 Parameter zaťaženia nápravy 2.4.3 4.2.3.2.2 Zaťaženie kolies 1.1.3 4.2.3.3.1 Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémami detekcie vlakov 1.1.1 2.4.3 2.3.2 4.2.3.3.2 Monitorovanie stavu nápravových ložísk 1.1.1 1.2 4.2.3.4.1 Bezpečnosť proti vykoľajeniu pri jazde na zbortenej koľaji 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.2 Dynamické správanie pri jazde 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.2.1 Hraničné hodnoty pre bezpečnosť jazdy 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.2.2 Hraničné hodnoty zaťaženia koľaje 2.4.3 4.2.3.4.3 Ekvivalentná kužeľovitosť 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.3.1 Projektované hodnoty profilov nových kolies 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.3.2 Prevádzkové hodnoty ekvivalentnej kužeľovitosti dvojkolesí 1.1.2 1.2 2.4.3 4.2.3.5.1 Konštrukčné riešenie rámu podvozku 1.1.1 1.1.2 4.2.3.5.2.1 Mechanické a geometrické vlastnosti dvojkolesí 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.5.2.2 Mechanické a geometrické vlastnosti kolies 1.1.1 1.1.2 4.2.3.5.3 Automatické systémy na zmenu rozchodu koľaje 1.1.1 1.1.2, 1.1.3 1.2 1.5 4.2.3.6 Minimálny polomer oblúka 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.7 Koľajnicové zmetadlá 1.1.1 4.2.4.2.1 Brzdenie – funkčné požiadavky 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.2.2 Brzdenie – bezpečnostné požiadavky 1.1.1 1.2 2.4.2 4.2.4.3 Typ brzdového systému 2.4.3 4.2.4.4.1 Príkaz na núdzové brzdenie 2.4.1 2.4.3 4.2.4.4.2 Príkaz na prevádzkové brzdenie 2.4.3 4.2.4.4.3 Príkaz na priamočinné brzdenie 2.4.3 4.2.4.4.4 Príkaz na dynamické brzdenie 1.1.3 4.2.4.4.5 Príkaz na zaisťovacie brzdenie 2.4.3 4.2.4.5.1 Brzdný účinok – všeobecné požiadavky 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.5.2 Núdzové brzdenie 1.1.2 2.4.1 2.4.3 4.2.4.5.3 Prevádzkové brzdenie 2.4.3 4.2.4.5.4 Výpočty súvisiace s tepelnou kapacitou 2.4.1 2.4.3 4.2.4.5.5 Zaisťovacia brzda 2.4.1 2.4.3 4.2.4.6.1 Hraničná hodnota adhézie kolesa ku koľajnici 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.6.2 Systém protišmykovej ochrany kolies 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.7 Dynamická brzda – brzdový systém spojený s trakčným systémom 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.8.1. Brzdový systém nezávislý od adhéznych podmienok – všeobecné ustanovenia 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.8.2. Magnetická koľajnicová brzda 2.4.3 4.2.4.8.3 Koľajnicová brzda na vírivý prúd 2.4.3 4.2.4.9 Signalizácia stavu a porúch bŕzd 1.1.1 1.2 2.4.2 4.2.4.10 Požiadavky na brzdy na účely odtiahnutia 2.4.2 4.2.5.1 Hygienické zariadenia 1.4.1 4.2.5.2 Systém zvukovej komunikácie 2.4.1 4.2.5.3 Výstražný systém pre cestujúcich 2.4.1 4.2.5.4 Komunikačné zariadenia pre cestujúcich 2.4.1 4.2.5.5 Vonkajšie dvere: vstup do železničného koľajového vozidla a výstup z neho 2.4.1 4.2.5.6 Konštrukcia systému vonkajších dverí 1.1.3 2.4.1 4.2.5.7 Dvere medzi jednotkami 1.1.5 4.2.5.8 Kvalita vzduchu vo vnútri vozidla 1.3.2 4.2.5.9 Bočné okná vozidla 1.1.5 4.2.6.1 Podmienky prostredia 2.4.2 4.2.6.2.1 Účinky tlakovej vlny na cestujúcich na nástupišti a na pracovníkov pozdĺž koľají 1.1.1 1.3.1 4.2.6.2.2 Tlakové impulzy čela súpravy 2.4.3 4.2.6.2.3 Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch 2.4.3 4.2.6.2.4 Bočný vietor 1.1.1 4.2.6.2.5 Aerodynamický účinok na trati so štrkovým lôžkom 1.1.1 2.4.3 4.2.7.1.1 Predné svetlá 2.4.3 4.2.7.1.2 Obrysové svetlá 1.1.1 2.4.3 4.2.7.1.3 Koncové svetlá 1.1.1 2.4.3 4.2.7.1.4 Ovládanie svetiel 2.4.3 4.2.7.2.1 Húkačka – všeobecné ustanovenia 1.1.1 2.4.3 2.6.3 4.2.7.2.2 Hladiny akustického tlaku výstražnej húkačky 1.1.1 1.3.1 4.2.7.2.3 Ochrana 2.4.3 4.2.7.2.4 Ovládanie húkačky 1.1.1 2.4.3 4.2.8.1 Trakčný výkon 2.4.3 2.6.3 4.2.8.2 4.2.8.2.1 až 4.2.8.2.9 Napájanie 1.5 2.4.3 2.2.3 4.2.8.2.10 Elektrická ochrana vlaku 2.4.1 4.2.8.3 Dieselové a iné tepelné hnacie systémy 2.4.1 1.4.1 4.2.8.4 Ochrana proti elektrickému nebezpečenstvu 2.4.1 4.2.9.1.1 Stanovište rušňovodiča – všeobecné ustanovenia — — — — — 4.2.9.1.2 Vstup a výstup 1.1.5 2.4.3 4.2.9.1.3 Vonkajšia viditeľnosť 1.1.1 2.4.3 4.2.9.1.4 Usporiadanie interiéru 1.1.5 4.2.9.1.5 Sedadlo rušňovodiča 1.3.1 4.2.9.1.6 Riadiaci pult rušňovodiča – ergonómia 1.1.5 1.3.1 4.2.9.1.7 Ovládanie klimatizácie a kvalita vzduchu 1.3.1 4.2.9.1.8 Vnútorné osvetlenie 2.6.3 4.2.9.2.1 Čelné sklo – mechanické vlastnosti 2.4.1 4.2.9.2.2 Čelné sklo – optické vlastnosti 2.4.3 4.2.9.2.3 Čelné sklo – vybavenie 2.4.3 4.2.9.3.1 Funkcia kontroly činností rušňovodiča 1.1.1 2.6.3 4.2.9.3.2 Ukazovateľ rýchlosti 1.1.5 4.2.9.3.3 Zobrazovacia jednotka a monitory rušňovodiča 1.1.5 4.2.9.3.4 Riadiace prvky a ukazovatele 1.1.5 4.2.9.3.5 Označovanie 2.6.3 4.2.9.3.6 Funkcia diaľkového ovládania personálom pri posune 1.1.1 4.2.9.4 Nástroje vo vozidle a prenosné vybavenie 2.4.1 2.4.3 2.6.3 4.2.9.5 Skladovací priestor pre osobné veci personálu — — — — — 4.2.9.6 Záznamové zariadenie 2.4.4 4.2.10.2 Požiarna bezpečnosť – protipožiarne opatrenia 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.10.3 Opatrenia vzťahujúce sa na detekciu/hasenie požiaru 1.1.4 4.2.10.4 Požiadavky týkajúce sa núdzových situácií 2.4.1 4.2.10.5 Požiadavky týkajúce sa evakuácie 2.4.1 4.2.11.2 Vonkajšie čistenie vlaku 1.5 4.2.11.3 Prípojka do systému na vyprázdňovanie toaliet 1.5 4.2.11.4 Zariadenie na dopĺňanie vody 1.3.1 4.2.11.5 Rozhranie na dopĺňanie vody 1.5 4.2.11.6 Osobitné požiadavky na odstavenie vlakov 1.5 4.2.11.7 Zariadenie na dopĺňanie paliva 1.5 4.2.11.8 Čistenie interiéru vlaku – napájanie 2.5.3 4.2.12.2 Všeobecná dokumentácia 1.5 4.2.12.3 Dokumentácia týkajúca sa údržby 1.1.1 2.5.1 2.5.2 2.6.1 2.6.2 4.2.12.4 Prevádzková dokumentácia 1.1.1 2.4.2 2.6.1 2.6.2 4.2.12.5 Diagram zdvíhania a pokyny na zdvíhanie 2.5.3 4.2.12.6 Opisy týkajúce sa záchranných akcií 2.4.2 2.5.3

▼B

3.2. Základné požiadavky nezahrnuté do tejto TSI

Niektoré základné požiadavky zatriedené v ►M3 prílohu III k smernici (EÚ) 2016/797 ◄ ako „všeobecné požiadavky“ alebo „požiadavky špecifické pre ostatné subsystémy“ majú vplyv na subsystém „železničné koľajové vozidlá“. Požiadavky, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI alebo patria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI s obmedzeniami, sa uvádzajú ďalej v texte.

3.2.1. Všeobecné požiadavky, požiadavky týkajúce sa údržby a prevádzky

Číslovanie odsekov a základné požiadavky v tomto dokumente zodpovedajú prílohe III k smernici 2008/57/ES.

Základné požiadavky, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI, sú tieto:

1.4. Ochrana životného prostredia

1.4.1. „Ekologický vplyv zariadení a prevádzkovania systému železníc sa musí posúdiť, zhodnotiť a brať do úvahy už v projekčnom štádiu tohto systému v súlade s účinnými ustanoveniami Spoločenstva.“

Táto základná požiadavka je zahrnutá v príslušných platných európskych ustanoveniach.

1.4.3. „Vozový park a napájacie systémy sa musia projektovať a vyrábať takým spôsobom, aby boli zlučiteľné so zariadeniami, vybavením a verejnými alebo súkromnými sieťami, pri ktorých môže nastať elektromagnetické rušenie.“

Táto základná požiadavka je zahrnutá v príslušných platných európskych ustanoveniach.

1.4.4. „Prevádzka systému železníc musí rešpektovať povolenú hranicu hluku.“

Táto základná požiadavka je zahrnutá v príslušných platných európskych ustanoveniach (predovšetkým v TSI Hluk a HS RST TSI 2008, pokým sa na všetky železničné koľajové vozidlá nezačne vzťahovať špecifikácia TSI Hluk).

1.4.5. „Prevádzka systému železníc nesmie spôsobovať neprípustnú úroveň pozemných vibrácií neprijateľných pre činnosti a oblasti v blízkosti infraštruktúry a za normálneho stavu údržby.“

Táto základná požiadavka patrí do rozsahu pôsobnosti špecifikácie TSI Infraštruktúra.

2.5. Údržba

Podľa oddielu 3.1 tejto TSI sú tieto základné požiadavky relevantné v rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI iba v oblasti dokumentácie technickej údržby v súvislosti so subsystémom „železničné koľajové vozidlá“. Do rozsahu pôsobnosti tejto TSI nepatria požiadavky týkajúce sa zariadení na údržbu.

2.6. Prevádzka

Podľa oddielu 3.1 tejto TSI sú tieto základné požiadavky relevantné v rámci rozsahu pôsobnosti tejto TSI v oblasti prevádzkovej dokumentácie týkajúcej sa subsystému „železničné koľajové vozidlá“ (základné požiadavky 2.6.1 a 2.6.2) a technickej zlučiteľnosti železničných koľajových vozidiel s prevádzkovými predpismi (základné požiadavky 2.6.3).

3.2.2. Požiadavky špecifické pre ostatné subsystémy

Požiadavky na príslušné ostatné subsystémy sú potrebné na splnenie týchto základných požiadaviek pre celý železničný systém.

Požiadavky na subsystém „železničné koľajové vozidlá“, ktorými sa prispieva k plneniu týchto základných požiadaviek, sú uvedené v oddiele 3.1 tejto TSI. Zodpovedajúce základné požiadavky sú stanovené v oddieloch 2.2.3 a 2.3.2 v prílohe III k smernici 2008/57/ES.

Ďalšie základné požiadavky nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

4. CHARAKTERISTIKA SUBSYSTÉMU „ŽELEZNIČNÉ KOĽAJOVÉ VOZIDLÁ“

4.1. Úvod

4.1.1. Všeobecné ustanovenia

(1) Železničný systém Únie, na ktorý sa uplatňuje ►M3 smernica (EÚ) 2016/797 ◄ a ktorého súčasťou je subsystém „železničné koľajové vozidlá“, je integrovaný systém, ktorého konzistentnosť sa musí overiť. Táto konzistentnosť sa musí kontrolovať najmä so zreteľom na špecifikácie subsystému „železničné koľajové vozidlá“, jeho rozhrania s inými subsystémami železničného systému Únie, do ktorých je začlenený, ako aj na prevádzkové predpisy a predpisy týkajúce sa údržby.

(2) Základné parametre subsystému „železničné koľajové vozidlá“ sa vymedzujú v kapitole 4 tejto TSI.

(3) S výnimkou prípadov, keď je to nevyhnutne potrebné pre interoperabilitu železničného systému Únie, sa vo funkčných a technických špecifikáciách subsystému a jeho rozhraní v súlade s vymedzením uvedeným v oddieloch 4.2 a 4.3 neukladá povinnosť používať žiadne špecifické technológie ani technické riešenia.

(4) Niektoré vlastnosti železničných koľajových vozidiel, ktoré sa musia uvádzať v Európskom registri povolených typov vozidiel (podľa príslušného rozhodnutia Komisie), sa vymedzujú v oddiele 4.8 a 6.2 tejto TSI. Okrem toho tieto vlastnosti musia byť uvedené aj v technickej dokumentácii železničných koľajových vozidiel, ktorej opis sa uvádza v bode 4.2.12 tejto TSI.

4.1.2. Opis železničných koľajových vozidiel, na ktoré sa vzťahuje táto TSI

(1) Železničné koľajové vozidlá, na ktoré sa vzťahuje táto TSI (v kontexte tejto TSI označované ako jednotka), sa uvádzajú v ES osvedčení o overení prostredníctvom jednej z týchto charakteristík: — Vlaková súprava s pevnou zostavou a (v prípade potreby) vopred určená zostava (príp. vopred určené zostavy) niekoľkých vlakových súprav typu, ktorý sa posudzuje z hľadiska viacčlennej prevádzky. — Samostatné vozidlo alebo pevná súprava vozidiel pre vopred určenú zostavu (príp. vopred určené zostavy). — Samostatné vozidlo alebo pevná súprava vozidiel na všeobecnú prevádzku a (v prípade potreby) vopred určená zostava (príp. vopred určené zostavy) niekoľkých vozidiel (rušňov) typu, ktorý sa posudzuje z hľadiska viacčlennej prevádzky. Poznámka: Viacčlenná prevádzka jednotky, ktorá sa posudzuje, s inými typmi železničných koľajových vozidiel nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto TSI.

(2) Vymedzenie pojmov týkajúcich sa vlakových zostáv a jednotiek sa uvádzajú v oddiele 2.2 tejto TSI.

(3) Ak sa posudzuje jednotka určená na používanie v pevných alebo vopred určených zostavách, zostavy, pre ktoré platí toto posudzovanie, musí vymedziť strana žiadajúca o posúdenie, pričom sa to uvedie aj v ES osvedčení o overení. Vymedzenie jednotlivých zostáv zahŕňa typové označenie každého vozidla (alebo vozňových skríň a dvojkolesí v prípade kĺbových pevných zostáv) a ich usporiadanie v zostave. Ďalšie podrobné informácie sa uvádzajú v ustanoveniach 6.2.8 a 6.2.9.

(4) Niektoré vlastnosti alebo posúdenia jednotky určenej na používanie vo všeobecnej prevádzke si budú vyžadovať stanovené obmedzenia v súvislosti s vlakovými zostavami. Tieto obmedzenia sa stanovujú v oddiele 4.2 a v ustanovení 6.2.7.

4.1.3. Hlavná kategorizácia železničných koľajových vozidiel na uplatňovanie požiadaviek TSI

(1) V nasledujúcich ustanoveniach tejto TSI sa systém technickej kategorizácie železničných koľajových vozidiel používa na vymedzenie príslušných požiadaviek platných pre jednotku.

(2) Technické kategórie relevantné pre jednotku, ktorá podlieha uplatňovaniu tejto TSI, musí určiť strana žiadajúca o posúdenie. Túto kategorizáciu použije notifikovaný orgán zodpovedný za posudzovanie na účely posúdenia príslušných požiadaviek tejto TSI a uvedie sa aj v ES osvedčení o overení.

(3) Technické kategórie železničných koľajových vozidiel sú tieto: — jednotka určená na prepravu cestujúcich; — jednotka určená na prepravu nákladu súvisiaceho s prepravou cestujúcich (batožina, automobily atď.); — jednotka určená na prepravu iného užitočného zaťaženia (pošta, náklad atď.) v motorových vlakoch (s vlastným pohonom); — jednotka vybavená stanovišťom rušňovodiča; — jednotka vybavená trakčným zariadením; — elektrická jednotka vymedzená ako jednotka napájaná elektrickou energiou z elektrifikačnej sústavy špecifikovanej v TSI Energia; — dieselová hnacia jednotka; — nákladný rušeň: jednotka určená na ťahanie nákladných vozňov; — osobný rušeň: jednotka určená na ťahanie osobných vozňov; — traťové stroje; — revízne vozidlá na prehliadku infraštruktúry. Jednotku možno charakterizovať jednou alebo viacerými z uvedených kategórií.

(4) Pokiaľ sa v ustanoveniach oddielu 4.2 neuvádza inak, požiadavky uvedené v tejto TSI sa uplatňujú na všetky vyššie vymedzené technické kategórie železničných koľajových vozidiel.

(5) Pri posudzovaní treba prihliadať aj na prevádzkové usporiadanie jednotky. Rozlišuje sa medzi: — jednotkou, ktorú možno prevádzkovať ako vlak; — jednotkou, ktorú nemožno prevádzkovať samostatne a ktorá sa musí spriahnuť s inou jednotkou (inými jednotkami), aby sa mohla prevádzkovať ako vlak (pozri aj ustanovenia 4.1.2, 6.2.7 a 6.2.8).

(6) Maximálnu konštrukčnú rýchlosť jednotky, ktorá podlieha uplatňovaniu tejto TSI, určí strana žiadajúca o posúdenie. Ak je hodnota rýchlosti vyššia ako 60 km/h, musí ísť o násobok 5 km/h (pozri aj ustanovenie 4.2.8.1.2). Notifikovaný orgán zodpovedný za posudzovanie použije túto informáciu na účely posúdenia príslušných požiadaviek tejto TSI a uvedie sa aj v ES osvedčení o overení.

4.1.4. Kategorizácia železničných koľajových vozidiel z hľadiska požiarnej bezpečnosti

(1) Pokiaľ ide o požiadavky požiarnej bezpečnosti, v špecifikácii TSI SRT sa vymedzujú a špecifikujú štyri kategórie železničných koľajových vozidiel: — osobné železničné koľajové vozidlá kategórie A (vrátane osobného rušňa); — osobné železničné koľajové vozidlá kategórie B (vrátane osobného rušňa); — nákladný rušeň a motorová jednotka určená na prepravu iného užitočného zaťaženia ako cestujúcich (pošta, náklad, revízne vozidlá na prehliadku infraštruktúry atď.); — traťové stroje.

(2) Zlučiteľnosť medzi kategóriou danej jednotky a jej prevádzkou v tuneloch sa stanovuje v TSI SRT.

(3) V prípade jednotiek určených na prepravu cestujúcich a jednotiek určených na ťahanie osobných vozňov, pričom dané jednotky podliehajú uplatňovaniu tejto TSI, musí strana žiadajúca o posudzovanie vybrať minimálne kategóriu A. Kritériá určujúce výber kategórie B sa uvádzajú v TSI SRT.

(4) Túto kategorizáciu použije notifikovaný orgán zodpovedný za posudzovanie na účely posúdenia príslušných požiadaviek vyplývajúcich z ustanovenia 4.2.10 tejto TSI a uvedie sa aj v ES osvedčení o overení.

4.2. Funkčná a technická špecifikácia subsystému

4.2.1. Všeobecné ustanovenia

4.2.1.1. Členenie

(1) Funkčné a technické špecifikácie subsystému „železničné koľajové vozidlá“ sú zoskupené a usporiadané v nasledujúcich ustanoveniach tohto oddielu: — Konštrukcie a mechanické časti; — Vzájomné pôsobenie vozidla a koľaje a obrys vozidla; — Brzdové zariadenia — Prvky týkajúce sa cestujúcich; — Podmienky prostredia; — Vonkajšie svetlá a zvukové a vizuálne výstražné zariadenia; — Trakčné a elektrické zariadenia; — Stanovište rušňovodiča a rozhranie rušňovodič – stroj; — Požiarna bezpečnosť a evakuácia; — Servis; — Dokumentácia týkajúca sa prevádzky a údržby.

(2) Pokiaľ ide o konkrétne technické hľadiská špecifikované v kapitolách 4, 5 a 6, funkčná a technická špecifikácia jednoznačne odkazuje na ustanovenie normy EN alebo iného technického dokumentu v súlade s ►M3 článkom 4 ods. 8 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ . Zoznam týchto odkazov je uvedený v dodatku J k tejto TSI.

(3) Informácie, ktoré potrebuje vlakový personál vo vlaku, aby poznal prevádzkový stav vlaku (bežná prevádzka, zariadenie mimo prevádzky, mimoriadne podmienky …), sa uvádzajú v ustanovení pre príslušnú funkciu a v ustanovení 4.2.12 „Dokumentácia týkajúca sa prevádzky a údržby“.

4.2.1.2. Otvorené body

(1) Ak sa pre určitý technický aspekt zatiaľ nevytvorila funkčná a technická špecifikácia potrebná na splnenie základných požiadaviek, a preto nie je zahrnutá v tejto TSI, tento aspekt sa v príslušnom ustanovení označí ako otvorený bod. Dodatok I k tejto TSI obsahuje zoznam všetkých otvorených bodov podľa ►M3 článku 4 ods. 6 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ . V dodatku I sa takisto uvádza, či otvorené body súvisia s technickou zlučiteľnosťou so sieťou. Na tento účel sa dodatok I rozdeľuje na dve časti: — Otvorené body, ktoré sa týkajú technickej zlučiteľnosti medzi vozidlom a sieťou; — Otvorené body, ktoré sa netýkajú technickej zlučiteľnosti medzi vozidlom a sieťou.

(2) Podľa ►M3 článku 4 ods. 6 a článku 13 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/797 ◄ sa otvorené body riešia uplatňovaním vnútroštátnych technických predpisov.

4.2.1.3. Bezpečnostné hľadiská

(1) Funkcie, ktoré sú z hľadiska bezpečnosti kľúčové, sa uvádzajú v oddiele 3.1 tejto TSI formou prepojenia na základné požiadavky v oblasti „bezpečnosť“.

(2) Bezpečnostné požiadavky, ktoré sa týkajú týchto funkcií, sú zahrnuté v technických špecifikáciách uvedených v zodpovedajúcom ustanovení oddielu 4.2 (napr. „pasívna bezpečnosť“, „kolesá“ …).

(3) Ak je potrebné doplniť tieto technické špecifikácie o požiadavky vyjadrené vo forme bezpečnostných požiadaviek (úroveň závažnosti), taktiež sa uvádzajú v zodpovedajúcom ustanovení oddielu 4.2.

(4) Elektronické zariadenia a programové vybavenie používané na plnenie funkcií, ktoré sú z hľadiska bezpečnosti kľúčové, sa musia vyvíjať a posudzovať podľa metodiky vhodnej pre elektronické zariadenia a programové vybavenie týkajúce sa bezpečnosti.

4.2.2. Konštrukčné a mechanické časti

4.2.2.1. Všeobecné ustanovenia

(1) Táto časť sa zameriava na požiadavky, ktoré súvisia s konštrukčným riešením karosérie vozidla (pevnosť konštrukcie vozidla) a mechanických spojov (mechanické rozhrania) medzi vozidlami alebo medzi jednotkami.

(2) Väčšina týchto požiadaviek sa zameriava na zabezpečenie mechanickej neporušenosti vlaku v prevádzke a pri odťahovaní, ako aj na ochranu priestorov pre cestujúcich a personál v prípade zrážky alebo vykoľajenia.

4.2.2.2. Mechanické rozhrania

4.2.2.2.1. Všeobecné ustanovenia a vymedzenie pojmov

Na vytvorenie vlaku (v súlade s vymedzením uvedeným v oddiele 2.2) sa vozidlá navzájom spriahnu tak, aby sa umožnila ich spoločná prevádzka. Spriahadlo je mechanické rozhranie, ktoré to umožňuje. Existuje niekoľko typov spriahadiel:

(1) „Vnútorné“ spriahadlo (nazývané aj „medziľahlé“ spriahadlo) je spriahacie zariadenie medzi vozidlami na zostavenie jednotky zloženej z niekoľkých vozidiel (napr. pevná skupina vozňov alebo vlaková súprava).

(2) „Koncové spriahadlo“ („vonkajšie“ spriahadlo) jednotiek je spriahacie zariadenie, ktoré sa používa na spriahnutie dvoch (alebo viacerých) jednotiek s cieľom zostaviť vlak. Koncové spriahadlo môže byť „automatické“, „poloautomatické“ alebo „manuálne“. Koncové spriahadlo možno využiť aj na účely odtiahnutia (pozri ustanovenie 4.2.2.2.4). V rámci tejto TSI je „manuálne“ spriahadlo koncový spriahací systém, pri ktorom sa vyžaduje, aby jedna osoba alebo niekoľko osôb stálo medzi jednotkami, ktoré sa majú spriahnuť alebo odpojiť, na mechanické spriahnutie týchto jednotiek.

(3) „Spriahadlo na odtiahnutie“ je spriahacie zariadenie, ktoré umožňuje odtiahnuť jednotku pomocou odťahovacej jednotky s pohonom vybavenej „štandardným“ manuálnym spriahadlom podľa ustanovenia 4.2.2.2.3, pričom jednotka, ktorá sa má odtiahnuť, je vybavená iným spriahacím systémom alebo nemá žiadny spriahací systém.

4.2.2.2.2. Vnútorné spriahadlo

(1) Vnútorné spriahadlá medzi rôznymi vozidlami (uloženými na vlastných kolesách) v rámci jednotky obsahujú systém schopný odolať pôsobeniu síl vyvolaných plánovanými prevádzkovými podmienkami.

(2) Ak má vnútorný spriahací systém medzi vozidlami nižšiu pozdĺžnu pevnosť ako koncové spriahadlo(-á) jednotky, musia sa vykonať opatrenia na odtiahnutie jednotky v prípade pretrhnutia takéhoto vnútorného spriahadla. Tieto opatrenia musia byť opísané v dokumentácii, ktorej vypracovanie sa požaduje v ustanovení 4.2.12.6.

(3) V prípade kĺbových jednotiek musí kĺbový spoj medzi dvoma vozidlami, ktoré majú spoločný pojazdový mechanizmus, spĺňať požiadavky špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 1.

4.2.2.2.3. Koncové spriahadlo

a) Všeobecné požiadavky a-1) Požiadavky na vlastnosti koncového spriahadla (1) Keď je na ľubovoľnom konci jednotky koncové spriahadlo, pre všetky typy koncových spriahadiel (automatické, poloautomatické alebo manuálne) platia tieto požiadavky: — Koncové spriahadlá musia obsahovať pružný spriahací systém schopný odolať pôsobeniu síl vyvolaných plánovanými prevádzkovými a odťahovacími podmienkami. — Typ mechanického koncového spriahadla, spolu s jeho menovitými maximálnymi konštrukčnými hodnotami ťažnej a tlakovej sily a výškou osi nad úrovňou koľaje, sa zaznamenajú do technickej dokumentácie opísanej v ustanovení 4.2.12. (2) Ak jednotka nemá na žiadnom konci nijaké spriahadlo, na takýto koniec sa pripojí zariadenie, ktoré umožní spriahnutie pri odťahovaní. a-2) Požiadavky na typ koncového spriahadla (1) Jednotky posudzované v pevnej alebo vopred určenej zostave s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vyššou alebo rovnou 250 km/h sa na oboch koncoch zostavy musia vybaviť automatickým stredovým nárazníkovým spriahadlom, ktoré je geometricky a funkčne kompatibilné s „blokovacím systémom automatického stredového nárazníkového spriahadla typu 10“ (v súlade s vymedzením uvedeným v ustanovení 5.3.1). Výška jeho osi spriahadla nad úrovňou koľaje musí byť 1 025 mm + 15 mm/– 5 mm (meranie prebieha s novými kolesami pri podmienke zaťaženia „konštrukčná hmotnosť v prevádzkovom stave“). (2) Jednotky určené a posudzované na všeobecnú prevádzku a určené na prevádzku výlučne v systéme 1 520 mm sa musia vybaviť stredovým nárazníkovým spriahadlom, ktoré je geometricky a funkčne kompatibilné so „spriahadlom SA3“. Výška jeho osi spriahadla nad úrovňou koľaje musí byť od 980 do 1 080 mm (pre všetky kolesá a podmienky zaťaženia).

b) Požiadavky na „manuálny“ spriahací systém b-1) Ustanovenia vzťahujúce sa na jednotky (1) Osobitne na jednotky vybavené „manuálnym“ spriahacím systémom sa uplatňujú tieto ustanovenia: — Spriahací systém musí byť navrhnutý tak, aby sa nevyžadovala prítomnosť ľudí medzi jednotkami, ktoré sa majú spriahnuť/odpojiť, pokiaľ je ktorákoľvek z daných jednotiek v pohybe. — V prípade jednotiek, ktoré sa navrhujú a posudzujú na prevádzkovanie vo „všeobecnej prevádzke“ alebo vo „vopred určenej zostave“ a ktoré sú vybavené manuálnym spriahacím systémom, tento spriahací systém musí byť typu UIC (v súlade s vymedzením uvedeným v ustanovení 5.3.2). (2) Predmetné jednotky musia zároveň spĺňať aj ďalšie požiadavky uvedené v nasledujúcom texte v bode b-2). ▼M3 b-2) Zlučiteľnosť (kompatibilita) medzi jednotkami Na jednotky vybavené manuálnym spriahacím systémom typu UIC (v súlade s opisom podľa ustanovenia 5.3.2) a pneumatickým brzdovým systémom zlučiteľným s brzdovým systémom typu UIC (v súlade s opisom podľa ustanovenia 4.2.4.3) sa uplatňujú tieto požiadavky: 1. Nárazníky a závitové spriahadlo musia byť inštalované podľa ustanovení 5 a 6 špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým číslom 110. 2. Rozmery a usporiadanie brzdových potrubí a hadíc, spojok a kohútov musia spĺňať požiadavky uvedených v ustanoveniach 7 a 8 špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým číslom 110. ▼B

4.2.2.2.4. Spriahadlo na odtiahnutie

(1) Musia byť prijaté opatrenia, ktoré umožnia obnoviť prevádzku trate v prípade poruchy, a to odtiahnutím alebo odtlačením príslušnej jednotky.

(2) Keď je jednotka, ktorá sa má odtiahnuť, vybavená koncovým spriahadlom, odtiahnutie musí byť možné vykonať prostredníctvom jednotky s pohonom, ktorá je vybavená rovnakým typom koncového spriahacieho systému (vrátane zlučiteľnej výšky jej osi nad úrovňou koľaje).

(3) Pri každej jednotke musí byť možné vykonať odtiahnutie prostredníctvom odťahovacej jednotky, t. j. jednotky s pohonom, ktorá na svojich koncoch na účely odťahovania spĺňa tieto požiadavky: a) Na systémoch 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm alebo 1 668 mm: — manuálny spriahací systém typu UIC (podľa opisu v ustanoveniach 4.2.2.2.3 a 5.3.2) a pneumatický brzdový systém typu UIC (podľa opisu v ustanovení 4.2.4.3); — bočné umiestnenie brzdových potrubí a kohútov podľa špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 5; — voľný priestor 395 mm nad osou háku na upevnenie odťahovacieho adaptéra, v súlade s opisom uvedeným v nasledujúcom texte. b) Na systéme 1 520 mm: — stredové nárazníkové spriahadlo, ktoré je geometricky a funkčne kompatibilné so „spriahadlom SA3“, výška osi spriahadla nad úrovňou koľaje je od 980 do 1 080 mm (pre všetky kolesá a podmienky zaťaženia). Vykoná sa to buď prostredníctvom trvalo nainštalovaného zlučiteľného spriahacieho systému alebo prostredníctvom spriahadla na odtiahnutie (tiež ako adaptér na odtiahnutie). V prípade použitia adaptéra na odtiahnutie musí byť jednotka, ktorá sa má posudzovať, navrhnutá tak, aby sa spriahadlo na odtiahnutie mohlo prepravovať na vozidle.

(4) Spriahadlo na odtiahnutie (vymedzené v ustanovení 5.3.3) musí spĺňať tieto požiadavky: — musí byť navrhnuté tak, aby umožňovalo odtiahnutie pri rýchlosti prinajmenšom 30 km/h; — po namontovaní na odťahovaciu jednotku musí byť zaistené tak, aby sa zabránilo jeho odpojeniu pri odťahovaní; — musí odolávať pôsobeniu síl, ktoré vzniknú v plánovaných podmienkach odťahovania; — musí byť navrhnuté tak, aby si nevyžadovalo prítomnosť ľudí v priestore medzi odťahovacou jednotkou a jednotkou, ktorá sa má odtiahnuť, pokiaľ je ktorákoľvek z jednotiek v pohybe; — spriahadlo na odtiahnutie ani brzdová hadica nesmú obmedzovať priečny pohyb háku, keď je upevnený na odťahovaciu jednotku.

(5) Požiadavky na brzdenie pri odťahovaní sú uvedené v ustanovení 4.2.4.10 tejto TSI.

4.2.2.2.5. Prístup personálu pri spriahaní a odpájaní

(1) Jednotky a koncové spriahacie systémy musia byť navrhnuté tak, aby personál nebol vystavený zbytočnému riziku pri spriahaní a odpájaní a pri odťahovaní.

(2) Na splnenie tejto požiadavky musia jednotky vybavené manuálnymi spriahacími systémami typu UIC podľa ustanovenia 4.2.2.2.3 písm. b) zodpovedať týmto požiadavkám („bernský priestor“): — na jednotkách vybavených závitovými spriahadlami a bočnými nárazníkmi musí byť prevádzkový priestor pre personál v súlade so špecifikáciou uvedenou v dodatku J-1 pod indexovým č. 6; — ak je nainštalované kombinované automatické a závitové spriahadlo, hlava automatického spriahadla môže zasahovať do bernského priestoru na ľavej strane, keď je zložená a používa sa závitové spriahadlo; — pod každým nárazníkom musí byť držadlo. Držadlá musia odolať pôsobeniu sily o veľkosti 1,5 kN.

(3) V prevádzkovej dokumentácii a v dokumentácii týkajúcej sa odtiahnutia (ustanovenia 4.2.12.4 a 4.2.12.6) sa opíšu opatrenia potrebné na splnenie predmetnej požiadavky. Uplatňovanie týchto požiadaviek môžu vyžadovať aj členské štáty.

4.2.2.3. Prechodové lávky

(1) Keď je k dispozícii prechodová lávka na prechod cestujúcich z jedného vozňa do druhého alebo z jednej vlakovej súpravy do druhej, daná lávka sa musí prispôsobiť všetkým vzájomným pohybom vozidiel v bežnej prevádzke, pričom cestujúci nesmú byť vystavení zbytočnému riziku.

(2) Ak sa predpokladá prevádzka s nepripojenou prechodovou lávkou, musí existovať možnosť zabrániť vstupu cestujúcich na prechodovú lávku.

(3) Požiadavky týkajúce sa dverí vedúcich na prechodovú lávku, keď sa prechodová lávka nepoužíva, sa uvádzajú v ustanovení 4.2.5.7 „Prvky týkajúce sa cestujúcich –dvere medzi jednotkami“.

(4) Ďalšie požiadavky sa uvádzajú v špecifikácii TSI PRM.

(5) Požiadavky tohto ustanovenia sa neuplatňujú na konce vozidiel v prípade, že tento priestor nie je určený pre cestujúcich na bežné používanie.

4.2.2.4. Pevnosť konštrukcie vozidla

(1) Toto ustanovenie sa uplatňuje na všetky jednotky okrem traťových strojov.

(2) Pre traťové stroje sú alternatívne požiadavky k požiadavkám uvedeným v tomto ustanovení pre statické zaťaženie, kategóriu a zrýchlenie stanovené v dodatku C ustanovení C.1.

(3) Statická a dynamická pevnosť (únava materiálu) skríň vozidiel je dôležitá na zaistenie bezpečnosti, ktorá sa vyžaduje pre osoby vo vozidle a pre celistvosť konštrukcie vozidiel vlaku a pri posune. Konštrukcia každého vozidla preto musí spĺňať požiadavky špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 7. Kategórie železničných koľajových vozidiel, ktoré sa majú zohľadniť, musia zodpovedať kategórii L pre rušne a predné hnacie jednotky a kategóriám PI alebo PII pre všetky ostatné typy vozidiel v rozsahu pôsobnosti tejto TSI, v súlade so špecifikáciou uvedenou v dodatku J-1 pod indexovým č. 7 v ustanovení 5.2.

(4) Pevnosť skrine vozidla možno preukázať výpočtami a/alebo skúšaním v súlade s podmienkami vymedzenými v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 7 v ustanovení 9.2.

(5) V prípade jednotky určenej na prevádzku pri vyššej prítlačnej sile ako hodnoty spadajúce do (minimálne požadovaných) kategórií vymedzených v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 7, sa táto špecifikácia nevzťahuje na navrhované technické riešenie. V takom prípade je prípustné uplatňovať na prítlačnú silu iné normatívne dokumenty, ktoré sú verejne prístupné. Notifikovaný orgán musí v danom prípade overiť, že alternatívne normatívne dokumenty sú súčasťou technicky konzistentného súboru predpisov platných pre projektovanie, výstavbu a skúšanie konštrukcie vozidla. Hodnota prítlačnej sily musí byť zaznamenaná v technickej dokumentácii vymedzenej v ustanovení 4.2.12.

(6) Podmienky zaťaženia, na ktoré sa prihliada, musia byť v súlade podmienkami vymedzenými v ustanovení 4.2.2.10 tejto TSI.

(7) Predpoklady pre aerodynamické zaťaženie musia zodpovedať podmienkam opísaným v ustanovení 4.2.6.2.2 tejto TSI (míňanie dvoch vlakov).

(8) Spojovacie metódy sú zahrnuté v uvedených požiadavkách. Overovacím postupom sa v etape výroby zabezpečí kontrola porúch, ktoré by mohli spôsobiť zhoršenie mechanických vlastností konštrukcie.

4.2.2.5. Pasívna bezpečnosť

(1) Požiadavky uvedené v tomto ustanovení platia pre všetky jednotky s výnimkou jednotiek, ktoré nie sú určené na prepravu cestujúcich alebo personálu počas prevádzky, a s výnimkou traťových strojov.

(2) Dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa pasívnej bezpečnosti, ktoré sa uvádzajú v tomto ustanovení, je dobrovoľné pre jednotky určené na prevádzku v systéme 1 520 mm. Ak sa žiadateľ rozhodne uplatňovať požiadavky týkajúce sa pasívnej bezpečnosti, ktoré sa uvádzajú v tomto ustanovení, členské štáty to uznajú. Uplatňovanie týchto požiadaviek môžu vyžadovať aj členské štáty.

(3) Dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa pasívnej bezpečnosti, ktoré sa uvádzajú v tomto ustanovení, je dobrovoľné pre rušne určené na prevádzku v systéme 1 524 mm. Ak sa žiadateľ rozhodne uplatňovať požiadavky týkajúce sa pasívnej bezpečnosti, ktoré sa uvádzajú v tomto ustanovení, členské štáty to uznajú.

(4) Jednotky, ktoré nie sú schopné prevádzky na úrovni kolíznych rýchlostí stanovených v jednotlivých kolíznych scenároch uvedených v nasledujúcom texte, sú vyňaté z uplatňovania ustanovení, ktoré sa týkajú príslušného kolízneho scenára.

▼M3

(5) Pasívna bezpečnosť je zameraná na doplnenie opatrení aktívnej bezpečnosti, keď všetky ostatné opatrenia zlyhajú. Na tento účel musí mechanická konštrukcia vozidiel poskytnúť ochranu osobám vo vozidle v prípade kolízie tak, že sa zabezpečia prostriedky na: — obmedzenie spomalenia, — zachovanie núdzového priestoru a konštrukčnej celistvosti priestorov, v ktorých sa nachádzajú osoby, — zníženie rizika nabehnutia jedného vozidla na druhé, — zníženie rizika vykoľajenia, — obmedzenie následkov nárazu do prekážky na trati. Na splnenie týchto funkčných požiadaviek musia byť jednotky v súlade s požiadavkami, ktoré sa uvádzajú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 8 pre kategóriu odolnosti konštrukcie proti nárazu C-I (podľa špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 ►M4 pod indexovým č. 8 v oddiele 4 tabuľky 1 ◄ ), pokiaľ sa ďalej v texte neuvádza inak. Treba posudzovať tieto štyri referenčné kolízne scenáre: — scenár 1: čelná zrážka dvoch rovnakých jednotiek, — scenár 2: čelná zrážka s nákladným vozňom, — scenár 3: zrážka jednotky s veľkým cestným vozidlom na priecestí, — scenár 4: náraz jednotky do nízkej prekážky (napr. do osobného auta na priecestí, zvieraťa, skaly atď.).

(6) Tieto scenáre sú opísané v špecifikácii, na ktorú sa odkazuje v dodatku J-1 ►M4 pod indexovým č. 8 v oddiele 5 tabuľky 2 ◄ .

▼M4

(7) Ak sa scenáre 1 a 2 uplatňujú na rušne vybavené automatickými stredovými nárazníkovými spriahadlami a schopné dosahovať ťažnú silu na spriahadle vyššiu než 300 kN, ako sa opisuje v tabuľke 2 špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 8, pre „kolíznu rýchlosť“ a „kolízneho partnera“ v rozsahu pôsobnosti tejto TSI platia tieto podmienky: — 20 km/h namiesto 36 km/h v prípade scenárov 1 a 2 a — referenčný vozeň opísaný v dodatku D namiesto referenčného vozňa opísaného v prílohe C.1 špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 8 v prípade scenára 2. Poznámka: takáto vysoká ťažná sila sa vyžaduje pre ťažké vlečné nákladné rušne.

▼M3

(8) S cieľom obmedziť následky nárazu do prekážky na trati musia byť čelá rušňov, čelných hnacích vozidiel, riadiacich vozňov a vlakových súprav vybavené zmetadlom prekážok. Požiadavky, ktoré musí spĺňať zmetadlo prekážok, sa vymedzujú v špecifikácii, na ktorú sa odkazuje v dodatku J-1 pod indexovým č. 8, oddiel 6.5.

▼B

4.2.2.6. Zdvíhanie a nakoľajovanie

(1) Toto ustanovenie sa uplatňuje na všetky jednotky.

(2) Ďalšie ustanovenia týkajúce sa zdvíhania a nakoľajovania traťových strojov sa uvádzajú v ustanovení C.2 dodatku C.

(3) Musí existovať možnosť bezpečne zdvihnúť alebo nakoľajiť každé vozidlo, ktoré je súčasťou jednotky, na účely odtiahnutia (po vykoľajení alebo po inej nehode či incidente) a na účely údržby. Na tento účel sa musia zabezpečiť vhodné rozhrania so skriňou vozidla (body na zdvíhanie/nakoľajovanie), ktoré umožňujú pôsobenie zvislých alebo kvázizvislých síl. Konštrukcia vozidla musí umožniť úplné zdvihnutie alebo nakoľajenie vrátane pojazdového mechanizmu (napr. upevnením/pripojením podvozkov ku skrini vozidla). Musí existovať aj možnosť zdvihnúť alebo nakoľajiť ľubovoľný koniec vozidla (vrátane jeho pojazdového mechanizmu), pričom druhý koniec spočíva na zvyšnom pojazdovom mechanizme (prípadne na zvyšných pojazdových mechanizmoch).

(4) Odporúča sa navrhnúť body na nakoľajovanie tak, aby sa mohli použiť ako body na zdvíhanie so všetkými pojazdovými mechanizmami vozidla pripojenými k spodnému rámu vozidla.

(5) Body na nakoľajovanie/zdvíhanie musia byť umiestnené tak, aby sa umožnilo bezpečné a stabilné zdvihnutie vozidla. Pod každým bodom na nakoľajovanie a okolo neho musí byť dostatočný priestor, aby bolo možné ľahko pripojiť odťahovacie jednotky. Body na nakoľajovanie/zdvíhanie musia byť navrhnuté tak, aby personál nebol vystavený žiadnemu neprimeranému riziku pri bežnej prevádzke ani pri používaní odťahovacích jednotiek.

(6) Keď spodná časť konštrukcie skrine vozidla neumožňuje umiestniť trvale zabudované body na nakoľajovanie/zdvíhanie, takáto konštrukcia sa musí vybaviť zariadením, ktoré počas operácie nakoľajovania umožní pripevnenie odnímateľných bodov na nakoľajovanie/zdvíhanie.

(7) Geometria trvale zabudovaných bodov na nakoľajovanie/zdvíhanie musí byť v súlade so špecifikáciou uvedenou v dodatku J-1 pod indexovým č. 9 v ustanovení 5.3. Geometria odnímateľných bodov na nakoľajovanie/zdvíhanie musí byť v súlade so špecifikáciou uvedenou v dodatku J-1 pod indexovým č. 9 v ustanovení 5.4.

(8) Body na zdvíhanie musia byť označené značkami v súlade so špecifikáciou uvedenou v dodatku J-1 pod indexovým č. 10.

(9) Pri projektovaní konštrukcie sa musia zohľadniť zaťaženia stanovené v špecifikácii, ktorá sa uvádza v dodatku J-1 pod indexovým č. 11 v ustanoveniach 6.3.2 a 6.3.3. Pevnosť skrine vozidla možno preukázať výpočtami a/alebo skúšaním v súlade s podmienkami vymedzenými v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 11 v ustanovení 9.2. Alternatívne normatívne dokumenty možno použiť za rovnakých podmienok, ako sa vymedzuje v predchádzajúcom texte v ustanovení 4.2.2.4.

(10) V technickej dokumentácii podľa ustanovení 4.2.12.5 a 4.2.12.6 tejto TSI sa musí pre každé vozidlo jednotky uviesť schéma nakoľajovania a zdvíhania a tiež príslušné pokyny. Pokiaľ je to možné, pokyny sa uvádzajú vo forme piktogramov.

4.2.2.7. Upevňovanie zariadení na konštrukciu vozňovej skrine

(1) Toto ustanovenie sa uplatňuje na všetky jednotky okrem traťových strojov.

(2) Ustanovenia, ktoré sa týkajú konštrukčnej pevnosti traťových strojov, sú špecifikované v ustanovení C.1 dodatku C.

(3) Pevné zariadenia vrátane zariadení vo vnútri priestorov pre cestujúcich sa upevňujú na konštrukciu vozňovej skrine tak, aby sa zabránilo uvoľneniu týchto pevných zariadení, keďže ich uvoľnenie by mohlo predstavovať riziko zranenia pre cestujúcich alebo by mohlo viesť k vykoľajeniu. Na tento účel sa upevnenie týchto zariadení projektuje podľa špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 12, pričom sa zohľadňuje kategória L pre rušne a kategória P-I alebo P-II pre osobné železničné koľajové vozidlá.

Alternatívne normatívne dokumenty možno použiť za rovnakých podmienok, ako sa vymedzuje v predchádzajúcom texte v ustanovení 4.2.2.4.

4.2.2.8. Prístupové dvere pre personál a náklad

(1) Dvere, ktoré používajú cestujúci, sú zahrnuté v ustanovení 4.2.5 tejto TSI: „Prvky týkajúce sa cestujúcich“. Dvere stanovišťa rušňovodiča sú predmetom ustanovenia 4.2.9 tejto TSI. Toto ustanovenie sa vzťahuje na dvere pre náklad a pre posádku vlaku (okrem dverí stanovišťa rušňovodiča).

(2) Vozidlá vybavené oddelením vyhradeným pre posádku vlaku alebo pre náklad musia byť vybavené zariadením na zatvorenie a uzamknutie dverí. Dvere musia zostať zatvorené a uzamknuté, pokiaľ sa zámerne neodblokujú.

4.2.2.9. Mechanické vlastnosti skla (okrem čelných skiel)

(1) Keď sa sklo použije na zasklenie (vrátane zrkadiel), musí to byť vrstvené alebo tvrdené sklo, ktoré je v súlade s jednou z príslušných verejne dostupných noriem vhodných pre železničné účely, pokiaľ ide o kvalitu a oblasť použitia, čím sa minimalizuje riziko zranenia cestujúcich a personálu rozbitým sklom.

4.2.2.10. Podmienky zaťaženia a nameraná hmotnosť

(1) Musia sa stanoviť tieto podmienky zaťaženia vymedzené v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 13 ►M3 v ustanovení 4.5 ◄ : — konštrukčná hmotnosť pri výnimočnom užitočnom zaťažení; — konštrukčná hmotnosť pri bežnom užitočnom zaťažení; — konštrukčná hmotnosť v prevádzkovom stave.

(2) Predpoklad použitý pri stanovení týchto podmienok zaťaženia sa musí zdôvodniť a zdokumentovať vo všeobecnej dokumentácii opísanej v ustanovení 4.2.12.2 tejto TSI. Tento predpoklad musí vychádzať z kategorizácie železničných koľajových vozidiel (vysokorýchlostný vlak a vlak pre diaľkovú dopravu, iný vlak) a z opisu užitočného zaťaženia (cestujúci, užitočné zaťaženie na 1 m2 plochy v priestoroch na státie a v služobných priestoroch) v súlade so špecifikáciou uvedenou v dodatku J-1 pod indexovým č. 13. Hodnoty jednotlivých parametrov sa môžu odchyľovať od predmetnej normy za predpokladu, že sú odôvodnené.

(3) Pre traťové stroje sa môžu používať iné podmienky zaťaženia (minimálna hmotnosť, maximálna hmotnosť), aby sa zohľadnilo voliteľné vybavenie vo vozidle.

(4) Postup posudzovania zhody sa opisuje v ustanovení 6.2.3.1 tejto TSI.

(5) Pre každú podmienku zaťaženia vymedzenú v predchádzajúcom texte sa musia v technickej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12 uviesť tieto informácie: — celková hmotnosť vozidla (pre každé vozidlo jednotky); — hmotnosť na nápravu (pre každú nápravu); — hmotnosť na koleso (pre každé koleso).

Poznámka: Pri jednotkách vybavených kolesami, ktoré sa otáčajú nezávisle, musí byť os kolesa interpretovaná ako geometrický pojem, nie ako fyzický konštrukčný prvok vozidla. To sa vzťahuje na celú TSI, pokiaľ sa neustanovuje inak.

4.2.3. Vzájomné pôsobenie vozidla a koľaje a obrys vozidla;

4.2.3.1. Obrysy

(1) Toto ustanovenie sa týka pravidiel na výpočet a overenie, ktoré sú určené na stanovenie rozmerov železničných koľajových vozidiel prevádzkovaných na jednej alebo niekoľkých infraštruktúrach bez nebezpečenstva vzájomného zasahovania.

Jednotky určené na prevádzku na tratiach, ktoré majú iný rozchod koľaje ako systém 1 520 mm:

(2) Žiadateľ vyberie určený referenčný prierez vrátane referenčného prierezu pre dolné časti. Tento referenčný prierez sa zaznamená v technickej dokumentácii vymedzenej v ustanovení 4.2.12 tejto TSI.

(3) Súlad jednotky s určeným referenčným prierezom sa stanoví jednou z metód, ktoré sú uvedené v špecifikácii spomínanej v dodatku J-1 pod indexovým č. 14. Počas prechodného obdobia končiaceho 3 roky po dátume začiatku uplatňovania tejto TSI je na účely technickej zlučiteľnosti s existujúcou vnútroštátnou sieťou povolené, aby referenčný prierez jednotky bol alternatívne stanovený v súlade s vnútroštátnymi technickými predpismi notifikovanými na tento účel. To nebráni železničným koľajovým vozidlám, ktoré sú v súlade s TSI, v prístupe do vnútroštátnej siete.

(4) Keď sa vyhlási, že daná jednotka je v súlade s jedným alebo viacerými referenčnými obrysmi G1, GA, GB, GC alebo DE3 vrátane obrysov týkajúcich sa dolnej časti GI1, GI2 alebo GI3 podľa ustanovení uvedených v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 14, súlad sa stanoví pomocou kinematickej metódy podľa ustanovení uvedených v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 14. Súlad s referenčnými obrysmi sa zaznamená v technickej dokumentácii vymedzenej v ustanovení 4.2.12 tejto TSI.

(5) Pre elektrické jednotky sa priechodný prierez zberača overí výpočtom podľa špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 14 v ustanovení A.3.12, s cieľom zabezpečiť, aby obalová krivka zberača bola v súlade s mechanickým kinematickým priechodným prierezom zberača, ktorý sa určí podľa dodatku D k TSI ENE a závisí od výberu geometrie hlavy zberača: dve prípustné možnosti sú vymedzené v ustanovení 4.2.8.2.9.2 tejto TSI. V prípade priechodného prierezu infraštruktúry sa posudzuje napätie napájacieho zdroja s cieľom zabezpečiť vhodné izolačné vzdialenosti medzi zberačom a pevnými zariadeniami.

(6) Vychýlenie zberača vymedzené v TSI ENE v ustanovení 4.2.10, ktoré sa používa na výpočet mechanického kinematického priechodného prierezu, sa musí zdôvodniť výpočtami alebo meraniami podľa ustanovení stanovených v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 14.

Jednotky určené na prevádzku na tratiach s rozchodom koľaje systému 1 520 mm:

(7) Statický obrys vozidla musí byť v rámci jednotných rozmerov vozidla typu „T“. Referenčný obrys pre infraštruktúru je obrys „S“. Tento obrys sa podrobne opisuje v dodatku B.

(8) Pre elektrické jednotky sa priechodný prierez zberača overí výpočtom s cieľom zabezpečiť, aby obalová krivka zberača bola v súlade s mechanickým statickým obrysom zberača, ktorý sa vymedzuje v dodatku D k TSI ENE. Musí sa zohľadniť výber geometrie hlavy zberača: prípustné možnosti sú vymedzené v ustanovení 4.2.8.2.9.2 tejto TSI.

4.2.3.2. Zaťaženie nápravy a kolies

4.2.3.2.1. Parameter zaťaženia nápravy

(1) Zaťaženie nápravy je parameter rozhrania medzi jednotkou a infraštruktúrou. Zaťaženie nápravy je výkonnostný parameter infraštruktúry, ktorý sa špecifikuje v TSI INF v ustanovení 4.2.1 a závisí od triedy zaťaženia danej trate. Tento parameter treba posudzovať v kombinácii so vzdialenosťou medzi nápravami, dĺžkou vlaku a s maximálnou povolenou rýchlosťou pre danú jednotku na posudzovanej trati.

(2) Vlastnosti, ktoré sa majú používať ako rozhranie s infraštruktúrou a ktoré sa musia zaradiť do všeobecnej dokumentácie vypracovanej pri posudzovaní jednotky (v súlade s ustanovením 4.2.12.2 tejto TSI), sú tieto: — hmotnosť na nápravu (pre každú nápravu) pre tri podmienky zaťaženia (v súlade s vymedzením uvedeným v ustanovení 4.2.2.10 tejto TSI, v ktorom sa vyžaduje, aby sa zaradili ako súčasť dokumentácie); — umiestnenie náprav pozdĺž jednotky (vzdialenosť medzi nápravami); — dĺžka jednotky; — maximálna konštrukčná rýchlosť (vyžaduje sa ako súčasť dokumentácie v ustanovení 4.2.8.1.2 tejto TSI).

(3) Používanie týchto informácií na prevádzkovej úrovni na kontrolu zlučiteľnosti medzi železničnými koľajovými vozidlami a infraštruktúrou (mimo rozsahu pôsobnosti tejto TSI): Zaťaženie nápravy pre každú jednotlivú nápravu jednotky, ktoré sa má použiť ako parameter rozhrania s infraštruktúrou, musí vymedziť železničný podnik podľa ustanovenia 4.2.2.5 TSI OPE s prihliadnutím na predpokladané zaťaženie pri plánovanej prevádzke (nevymedzuje sa pri posudzovaní jednotky). Zaťaženie nápravy pri podmienke zaťaženia „konštrukčná hmotnosť pri výnimočnom užitočnom zaťažení“ predstavuje maximálnu možnú hodnotu uvedeného zaťaženia nápravy. Musí sa zohľadniť aj maximálne zaťaženie, ktoré sa predpokladá pri konštrukčnom návrhu brzdového systému v súlade s ustanovením 4.2.4.5.2.

4.2.3.2.2. Zaťaženie kolies

(1) Pomer rozdielu zaťaženia kolies na nápravu Dqj = (Ql – Qr)/(Ql + Qr) sa hodnotí meraním zaťaženia kolies pri podmienke zaťaženia „konštrukčná hmotnosť v prevádzkovom stave“. Rozdiel zaťaženia kolies vyšší ako 5 % zaťaženia nápravy pre dané dvojkolesie je prípustný iba vtedy, ak sa skúškou ukáže ako prijateľný na preukázanie zabezpečenia proti vykoľajeniu na zbortenej koľaji podľa ustanovenia 4.2.3.4.1 tejto TSI.

(2) Postup posudzovania zhody sa opisuje v ustanovení 6.2.3.2 tejto TSI.

(3) Pri jednotkách, ktorých zaťaženie nápravy pri konštrukčnej hmotnosti pri bežnom užitočnom zaťažení sa rovná alebo je nižšie ako 22,5 ton a priemer opotrebovaných kolies sa rovná alebo je vyšší ako 470 mm, pomer zaťaženia kolesa a priemeru kolesa (Q/D) sa musí rovnať alebo byť nižší ako 0,15 kN/mm, pričom meranie sa uskutočňuje s minimálnym priemerom opotrebovaných kolies a s konštrukčnou hmotnosťou pri bežnom užitočnom zaťažení.

4.2.3.3. Parametre železničných koľajových vozidiel, ktoré majú vplyv na traťové zariadenia

4.2.3.3.1. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémami detekcie vlakov

(1) Pri jednotkách určených na prevádzku na tratiach, ktoré majú iný rozchod koľaje ako systém 1 520 mm, je súbor vlastností železničných koľajových vozidiel potrebných z hľadiska zlučiteľnosti s cieľovými systémami detekcie vlakov uvedený v ustanoveniach 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 a 4.2.3.3.1.3. Odkazuje sa pritom na ustanovenia špecifikácie uvedenej v dodatku J-2 (indexové č. 1) k tejto TSI (príslušné odkazy sa uvádzajú aj v prílohe A k špecifikácii TSI CCS pod indexovým č. 77).

(2) Súbor vlastností, s ktorými sú železničné koľajové vozidlá zlučiteľné, musia byť zaznamenané v technickej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12 tejto TSI.

4.2.3.3.1.1. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémom detekcie vlakov na základe koľajových obvodov

— Geometria vozidla (1) Maximálna vzdialenosť medzi dvomi susediacimi nápravami sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.2.1. (vzdialenosť a1 na obrázku 1). (2) Maximálna vzdialenosť medzi koncom nárazníka a prvou nápravou sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanoveniach 3.1.2.5 a 3.1.2.6 (vzdialenosť b1 na obrázku 1). (3) Minimálna vzdialenosť medzi krajnými nápravami jednotky sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.2.4.

— Konštrukcia vozidla (4) Minimálne zaťaženie nápravy pri všetkých podmienkach zaťaženia sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.7. (5) Elektrický odpor medzi jazdnými plochami protiľahlých kolies dvojkolesia sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.9, pričom metóda merania sa špecifikuje v tom istom ustanovení. (6) Pre elektrické jednotky vybavené zberačom sa minimálna impedancia medzi zberačom a jednotlivými kolesami vlaku stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.2.2.1.

— Obmedzenia pre vozidlá týkajúce sa izolácie z emisií (7) Obmedzenia na používanie pieskovacieho zariadenia sa uvádzajú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.4. „Vlastnosti piesku“ sú súčasťou tejto špecifikácie. V prípade, že je k dispozícii funkcia automatického pieskovania, rušňovodič musí mať možnosť prerušiť jej činnosť na vybraných bodoch trate, ktoré sú v prevádzkových predpisoch označené ako úseky nezlučiteľné s pieskovaním. (8) Obmedzenia na používanie kompozitných brzdových klátikov sa uvádzajú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.6.

— Elektromagnetická kompatibilita (EMC) (9) Požiadavky týkajúce sa elektromagnetickej kompatibility sa stanovujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanoveniach 3.2.1 a 3.2.2. (10) Hraničné úrovne elektromagnetického rušenia pôsobením trakčného prúdu sa stanovujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.2.2.

4.2.3.3.1.2. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so systémom detekcie vlakov používajúcim počítače náprav

— Geometria vozidla (1) Maximálna vzdialenosť medzi dvomi susediacimi nápravami sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.2.1. (2) Minimálna vzdialenosť medzi dvomi susediacimi nápravami vlaku sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.2.2. (3) Na čele vozidla určeného na spriahnutie zodpovedá minimálna vzdialenosť medzi čelom vozidla a krajnou nápravou jednotky polovici z hodnoty stanovenej v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.2.2. (4) Maximálna vzdialenosť medzi čelom a prvou nápravou sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanoveniach 3.1.2.5 a 3.1.2.6 (vzdialenosť b1 na obrázku 1).

— Geometria kolesa (5) Geometria kolies sa špecifikuje v ustanovení 4.2.3.5.2.2 tejto TSI. (6) Minimálny priemer kolesa (v závislosti od rýchlosti) sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.3.

— Konštrukcia vozidla (7) Nekovový priestor okolo kolies sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.3.5. (8) Vlastnosti materiálu kolies, pokiaľ ide o magnetické pole, sa stanovujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.3.6.

— Elektromagnetická kompatibilita (EMC) (9) Požiadavky týkajúce sa elektromagnetickej kompatibility sa stanovujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanoveniach 3.2.1 a 3.2.2. (10) Hraničné úrovne elektromagnetického rušenia pôsobením koľajových bŕzd na vírivý prúd alebo magnetických koľajových bŕzd sa stanovujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.2.3.

4.2.3.3.1.3. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti so slučkovým zariadením

— Konštrukcia vozidla (1) Kovová konštrukcia vozidla sa stanovuje v špecifikácii uvedenej v dodatku J-2 pod indexovým č. 1 v ustanovení 3.1.7.2.

4.2.3.3.2. Monitorovanie stavu nápravových ložísk

(1) Cieľom monitorovania stavu nápravových ložísk je odhaliť chybné ložiská v rámci ložiskovej skrine.

(2) V jednotkách s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou vyššou alebo rovnou 250 km/h musia byť k dispozícii vozidlové detekčné zariadenia.

(3) Pri jednotkách s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou nižšou ako 250 km/h, ktoré sú určené na prevádzku na systémoch s iným rozchodom koľaje ako 1 520 mm, sa monitorovanie stavu nápravových ložísk vykonáva buď prostredníctvom vozidlového zariadenia (podľa špecifikácie uvedenej v ustanovení 4.2.3.3.2.1) alebo prostredníctvom traťového zariadenia (podľa špecifikácie uvedenej v ustanovení 4.2.3.3.2.2).

(4) Vybavenie vozidlovým systémom a/alebo zlučiteľnosť s traťovým zariadením musí byť zaznamenané v technickej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12 tejto TSI.

4.2.3.3.2.1. Požiadavky uplatniteľné na vozidlové detekčné zariadenie

(1) Toto zariadenie musí byť schopné odhaliť zhoršenie stavu jednotlivých ložísk v rámci ložiskovej skrine jednotky.

(2) Stav ložiska sa hodnotí na základe monitorovania jeho teploty, dynamických frekvencií alebo iných primeraných vlastností charakterizujúcich stav ložiska.

(3) Detekčný systém musí byť celý umiestnený vo vozidlovej jednotke, pričom správy s výsledkami diagnostiky musia byť dostupné vo vozidlovej jednotke.

(4) Doručené správy s výsledkami diagnostiky musia byť opísané a zohľadnené v prevádzkovej dokumentácii, ktorá sa opisuje v ustanovení 4.2.12.4 tejto TSI, ako aj v dokumentácii týkajúcej sa údržby podľa ustanovenia 4.2.12.3 tejto TSI.

4.2.3.3.2.2. Vlastnosti železničných koľajových vozidiel potrebné z hľadiska zlučiteľnosti s traťovým zariadením

(1) Pri jednotkách určených na prevádzku na systéme 1 435 mm je zóna na železničných koľajových vozidlách viditeľná traťovým zariadením oblasťou vymedzenou v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 15.

▼M3

(2) Pri jednotkách určených na prevádzku na sieťach s iným rozchodom koľaje než 1 435 mm alebo 1 668 mm sa v prípade potreby vyhlási špecifický prípad (harmonizovaný predpis platný pre danú sieť).

▼M3

(2a) Pri jednotkách, ktoré sú projektované na prevádzku na systémoch s rozchodom koľaje 1 668 mm, zóna na železničnom koľajovom vozidle viditeľná pre traťové zariadenie musí byť plocha vymedzená v tabuľke 1, ktorá odkazuje na parametre špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 15.



Tabuľka 1 Cieľové a zakázané zóny pre jednotky určené na prevádzku na sieťach s rozchodom koľaje 1 668 mm Rozchod koľaje [mm] YTA [mm] WTA [mm] LTA [mm] YPZ [mm] WPZ [mm] LPZ [mm] 1 668 1 176 ± 10 ≥ 55 ≥ 100 1 176 ± 10 ≥ 110 ≥ 500

▼B

4.2.3.4. Dynamické správanie železničných koľajových vozidiel

4.2.3.4.1. Zabezpečenie proti vykoľajeniu na zbortenej koľaji

(1) Jednotka musí byť skonštruovaná tak, aby sa zaistila bezpečná jazda na zbortenej koľaji, pričom sa prihliada najmä na prechodnicu medzi úsekom trate s prevýšením a bez prevýšenia a na odchýlky priečnej úrovne.

(2) Postup posudzovania zhody sa opisuje v ustanovení 6.2.3.3 tejto TSI.

Tento postup posudzovania zhody sa uplatňuje na zaťaženia náprav v rozsahu uvedenom v TSI INF v ustanovení 4.2.1 a v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 16. Neuplatňuje sa na vozidlo projektované na vyššie zaťaženia náprav.

Na takéto prípady sa môžu vzťahovať vnútroštátne predpisy alebo postup na zavádzanie inovačných riešení, ktorého opis sa uvádza v článku 10 a v kapitole 6 tejto TSI.

4.2.3.4.2. Dynamické správanie pri jazde

(1) Toto ustanovenie sa uplatňuje na jednotky projektované na rýchlosti vyššie ako 60 km/h okrem traťových strojov (požiadavky na traťové stroje sa stanovujú v ustanovení C.3 dodatku C) a okrem jednotiek určených na prevádzku na tratiach s rozchodom koľaje 1 520 mm (v tomto prípade sa príslušné požiadavky považujú za otvorený bod).

(2) Dynamické správanie vozidla má veľký vplyv na bezpečnosť jazdy a na zaťaženie koľaje. Ide o funkciu, ktorá je z hľadiska bezpečnosti kľúčová, pričom sa na ňu vzťahujú požiadavky tohto ustanovenia.

a) Technické požiadavky

▼M3

(3) Pri prevádzke jednotky v rámci hraníc vymedzených kombináciou rýchlosti a nedostatku prevýšenia podľa podmienok stanovených v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 16, musí byť jazda bezpečná a miera zaťaženia koľají, ktoré vytvára jednotka, musí byť prijateľná. Tieto skutočnosti sa posúdia tak, že sa overí dodržiavanie hraničných hodnôt stanovených v nasledujúcom texte v ustanoveniach 4.2.3.4.2.1 a 4.2.3.4.2.2 tejto TSI. Postup posudzovania zhody sa opisuje v ustanovení 6.2.3.4 tejto TSI.

▼B

(4) Postup posudzovania zhody a hraničné hodnoty uvedené v bode 3 sa uplatňujú na zaťaženia náprav v rozsahu uvedenom v TSI INF v ustanovení 4.2.1 a v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 16. Neuplatňujú sa na vozidlá projektované na vyššie zaťaženia náprav, keďže nie sú vymedzené harmonizované hraničné hodnoty zaťaženia koľají. Na takéto prípady sa môžu vzťahovať vnútroštátne predpisy alebo postup na zavádzanie inovačných riešení, ktorého opis sa uvádza v článku 10 a v kapitole 6 tejto TSI.

▼M3

(5) Skúšobný protokol o dynamickom správaní pri jazde (vrátane hraničných hodnôt používania a parametrov zaťaženia koľaje) musí byť uvedený v technickej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12 tejto TSI. Parametre zaťaženia koľaje (v prípade potreby vrátane dodatočných Ymax, Bmax a Bqst), ktoré treba zaznamenať, sa vymedzujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 16.

▼B

b) Dodatočné požiadavky pri používaní aktívneho systému

(6) Keď sa používajú aktívne systémy (založené na softvérovom alebo programovateľnom ovládaní riadiacich aktivátorov), môže funkčná porucha viesť priamo k smrteľným zraneniam pri oboch nasledujúcich scenároch: 1. porucha aktívneho systému, ktorá vedie k nedodržaniu hraničných hodnôt stanovených pre bezpečnosť jazdy (v súlade s ustanoveniami 4.2.3.4.2.1 a 4.2.3.4.2.2); 2. porucha aktívneho systému, ktorá spôsobí, že vozidlo je mimo kinematického referenčného obrysu vozňovej skrine a zberača v dôsledku uhla naklonenia (kolísanie), čo vedie k nedodržaniu predpokladaných hodnôt stanovených v ustanovení 4.2.3.1. Vzhľadom na závažnosť následkov takejto poruchy je potrebné preukázať, že sú zavedené opatrenia smerujúce k zabezpečeniu prijateľnej úrovne rizika. Preukázanie súladu (postup posudzovania zhody) sa opisuje v ustanovení 6.2.3.5 tejto TSI.

c) Dodatočné požiadavky pri nainštalovanom systéme na detekciu nestability (voliteľné)

(7) Systém na detekciu nestability poskytuje informácie o tom, že je potrebné prijať prevádzkové opatrenia (napr. zníženie rýchlosti atď.). Predmetný systém musí byť opísaný v technickej dokumentácii. Prevádzkové opatrenia musia byť opísané v prevádzkovej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12.4 tejto TSI.

4.2.3.4.2.1. Hraničné hodnoty pre bezpečnosť jazdy

▼M3

(1) Hraničné hodnoty pre bezpečnosť jazdy, ktoré musí jednotka spĺňať, sa stanovujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 17.

▼B

4.2.3.4.2.2. Hraničné hodnoty zaťaženia koľaje

▼M3

(1) Hraničné hodnoty zaťaženia koľaje, ktoré musí jednotka spĺňať (pri posudzovaní normálnymi metódami), sa vymedzujú v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 19.

▼B

(2) V prípade, že odhadované hodnoty prekročia hraničné hodnoty uvedené v predchádzajúcom texte, prevádzkové podmienky železničných koľajových vozidiel (napr. maximálna rýchlosť, nedostatočné prevýšenie) možno upraviť s prihliadnutím na charakteristiky trate (napr. polomer oblúka, prierez koľajnice, vzdialenosť podvalov, intervaly údržby trate).

4.2.3.4.3. Ekvivalentná kužeľovitosť

4.2.3.4.3.1. Projektované hodnoty profilov nových kolies

(1) Ustanovenie 4.2.3.4.3 sa uplatňuje na všetky jednotky okrem jednotiek určených na prevádzku na tratiach s rozchodom koľaje 1 520 mm alebo 1 600 mm (v tomto prípade predstavujú príslušné požiadavky otvorený bod).

(2) Kontrola profilu nového kolesa a vzdialenosti medzi aktívnymi plochami kolies sa vykoná vzhľadom na cieľovú ekvivalentnú kužeľovitosť prostredníctvom výpočtových scenárov stanovených v ustanovení 6.2.3.6 tejto TSI s cieľom určiť, či je nový navrhovaný profil kolesa vhodný pre infraštruktúru podľa TSI INF.

(3) Na jednotky vybavené kolesami, ktoré sa otáčajú nezávisle, sa tieto požiadavky nevzťahujú.

4.2.3.4.3.2. Prevádzkové hodnoty ekvivalentnej kužeľovitosti dvojkolesí

(1) Kombinované ekvivalentné kužeľovitosti, pre ktoré je vozidlo naprojektované a ktoré sa overia preukázaním zhody dynamického správania jednotky pri jazde podľa ustanovenia 6.2.3.4 tejto TSI, sa uvedú pre prevádzkové podmienky v dokumentácii týkajúcej sa údržby podľa bodu 4.2.12.3.2 s prihliadnutím na príspevky kolesa a profily koľajníc.

(2) Ak sa zaznamená nestabilita jazdy, železničný podnik a manažér infraštruktúry spoločne určia príslušný úsek trate.

(3) Železničný podnik zmeria profily kolies a vzdialenosť medzi vonkajšími stranami (vzdialenosť medzi aktívnymi plochami) daných dvojkolesí. Ekvivalentná kužeľovitosť sa vypočíta prostredníctvom výpočtových scenárov uvedených v ustanovení 6.2.3.6 s cieľom overiť, či je dodržaný súlad s maximálnou ekvivalentnou kužeľovitosťou, na ktorú bolo dané vozidlo naprojektované a odskúšané. V prípade nedodržania súladu je nutné opraviť dané profily kolies.

(4) Ak kužeľovitosť dvojkolesí zodpovedá maximálnej ekvivalentnej kužeľovitosti, na ktorú bolo dané vozidlo naprojektované a odskúšané, železničný podnik a manažér infraštruktúry uskutočnia spoločné vyšetrovanie s cieľom stanoviť príčiny nestability.

(5) Na jednotky vybavené kolesami, ktoré sa otáčajú nezávisle, sa tieto požiadavky nevzťahujú.

4.2.3.5. Pojazdový mechanizmus

4.2.3.5.1. Konštrukčné riešenie rámu podvozku

(1) V prípade jednotiek, ktoré obsahujú rám podvozku, sa celistvosť konštrukcie rámu podvozku, skrine nápravového ložiska a všetkého pripojeného vybavenia preukazuje na základe metód stanovených v špecifikácii uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 20.

(2) Pripojenie vozňovej skrine k podvozku musí spĺňať požiadavky špecifikácie uvedenej v dodatku J-1 pod indexovým č. 21.

(3) Predpoklad, ktorý sa použije na posúdenie zaťaženia v dôsledku jazdy podvozku (vzorce a koeficienty) v súlade so špecifikáciou uvedenou v dodatku J-1 pod indexovým č. 20, sa musí zdôvodniť a zdokumentovať v technickej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12 tejto TSI.

4.2.3.5.2. Dvojkolesia

(1) Na účely tejto TSI sa dvojkolesia vymedzujú tak, že do nich patria hlavné časti zabezpečujúce mechanické rozhranie s traťou (kolesá a spojovacie prvky, napr. priečna náprava, nezávislá náprava kolesa) a doplnkové časti (nápravové ložiská, ložiskové skrine, prevodovky a brzdové kotúče).

(2) Dvojkolesia sa musia projektovať a vyrábať podľa konzistentnej metodiky s použitím množiny prípadov zaťaženia, ktoré sú v súlade s podmienkami zaťaženia vymedzenými v ustanovení 4.2.2.10 tejto TSI.

4.2.3.5.2.1. Mechanické a geometrické vlastnosti dvojkolesí

Mechanické správanie dvojkolesí

(1) Mechanické vlastnosti dvojkolesí musia byť také, aby sa zaistil bezpečný pohyb železničných koľajových vozidiel. Mechanické vlastnosti zahŕňajú: — zostavu; — mechanickú odolnosť a únavové vlastnosti. Postup posudzovania zhody sa opisuje v ustanovení 6.2.3.7 tejto TSI.

Mechanické správanie náprav

(2) Vlastnosti nápravy musia zabezpečiť prenos síl a krútiaceho momentu. Postup posudzovania zhody sa opisuje v ustanovení 6.2.3.7 tejto TSI.

Prípad jednotiek vybavených kolesami, ktoré sa otáčajú nezávisle

(3) Vlastnosti koncovej časti nápravy (rozhranie medzi kolesom a pojazdovým mechanizmom) musia zabezpečiť prenos síl a krútiaceho momentu. Postup posudzovania zhody musí byť v súlade s bodom 7) ustanovenia 6.2.3.7 tejto TSI.

Mechanické správanie skríň nápravových ložísk

(4) Skrine nápravových ložísk sa projektujú so zreteľom na mechanickú odolnosť a únavové vlastnosti. Postup posudzovania zhody sa opisuje v ustanovení 6.2.3.7 tejto TSI.

(5) Teplotné limity sa vymedzujú pri skúšaní a zaznamenajú sa v technickej dokumentácii podľa ustanovenia 4.2.12 tejto TSI. Monitorovanie stavu nápravových ložísk sa vymedzuje v ustanovení 4.2.3.3.2 tejto TSI.

Geometrické rozmery dvojkolesí

(6) Geometrické rozmery dvojkolesí (podľa vymedzenia na obrázku 1) musia byť v súlade s hraničnými hodnotami uvedenými v tabuľke 1 pre príslušný rozchod koľaje. Tieto hraničné hodnoty sa použijú ako projektované hodnoty (nové dvojkolesia) a ako prevádzkové hraničné hodnoty (na účely údržby – pozri aj ustanovenie 4.5).



Tabuľka 1 Prevádzkové hraničné hodnoty geometrických rozmerov dvojkolesí Označenie Priemer kolesa D [mm] Minimálna hodnota [mm] Maximálna hodnota [mm] 1 435 mm Vzdialenosť medzi vonkajšími stranami (SR) SR = AR + Sd, vľavo + Sd, vpravo 330 ≤ D ≤ 760 1 415 1 426 760 < D ≤ 840 1 412 D > 840 1 410 Vzdialenosť medzi vnútornými stranami (AR) 330 < D ≤ 760 1 359 1 363 760 < D ≤ 840 1 358 D > 840 1 357 1 524 mm Vzdialenosť medzi vonkajšími stranami (SR) SR = AR + Sd, vľavo + Sd, vpravo 400 ≤ D < 725 1 506 1 509 D ≥ 725 1 487 1 514 Vzdialenosť medzi vnútornými stranami (AR) 400