02018R1999 — SK — 01.01.2021 — 003.002

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 328 21.12.2018, s. 1)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1999

z 11. decembra 2018

o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013

(Text s významom pre EHP)







KAPITOLA 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1. Týmto nariadením sa zriaďuje mechanizmus riadenia na: a) vykonávanie stratégií a opatrení na splnenie zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030 najmä na splnenie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030; b) stimuláciu spolupráce medzi členskými štátmi, a podľa potreby aj na regionálnej úrovni, zamerané na dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie; c) zabezpečenie včasnosti, transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti nahlasovania zo strany Únie a jej členských štátov sekretariátu dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody; d) prispievanie k väčšej regulačnej istote, ako aj prispievanie k väčšej istote pre investorov a pomáhanie naplno využiť príležitosti na hospodársky rozvoj, stimulovanie investícií, vytváranie pracovných miest a sociálnu súdržnosť.

Mechanizmus riadenia vychádza z dlhodobých stratégií, integrovaných národných energetických a klimatických plánov na desaťročné obdobia, začínajúc od roku 2021 do roku 2030, zo zodpovedajúcich integrovaných národných energetických a klimatických správ členských štátov o pokroku a z dohôd o integrovanom monitoringu zo strany Komisie. Mechanizmus riadenia zabezpečuje pre verejnosť účinné príležitosti zúčastňovať sa na príprave týchto národných plánov a dlhodobých stratégií. Zahŕňa štruktúrovaný, transparentný, iteratívny proces medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania, a to aj pokiaľ ide o regionálnu spoluprácu, a zodpovedajúce opatrenia Komisie.

2. Toto nariadenie sa uplatňuje na päť rozmerov energetickej únie, ktoré sú úzko prepojené a navzájom sa posilňujú: a) energetická bezpečnosť; b) vnútorný trh s energiou; c) energetická efektívnosť; d) dekarbonizácia a e) výskum, inovácie a konkurencieschopnosť.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Uplatňuje sa toto vymedzenie pojmov:

1. „politiky a opatrenia“ sú všetky nástroje, ktoré prispievajú k plneniu zámerov integrovaných národných energetických a klimatických plánov a/alebo vykonávaniu záväzkov podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a b) dohovoru UNFCCC, medzi ktoré môžu patriť tie, ktorých primárnym zámerom nie je obmedzenie a zníženie emisií skleníkových plynov alebo zmena v energetickom systéme;

2. „existujúce politiky a opatrenia“ sú vykonávané politiky a opatrenia a prijaté politiky a opatrenia;

3. „vykonávané politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré platí jedna alebo viac týchto skutočností ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku: priamo uplatniteľné právo Únie alebo vnútroštátne právo je v platnosti, bola uzavretá jedna alebo viac dobrovoľných dohôd, boli pridelené finančné zdroje a boli zmobilizované ľudské zdroje;

4. „prijaté politiky a opatrenia“ sú politiky a opatrenia, pre ktoré bolo prijaté oficiálne vládne rozhodnutie ku dňu predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku a existuje jasný záväzok vykonávať ich;

5. „plánované politiky a opatrenia“ sú možnosti, o ktorých sa rokuje a pri ktorých je reálne pravdepodobné, že budú prijaté a vykonávané odo dňa predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku;

6. „systém pre politiky a opatrenia a projekcie“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený na nahlasovanie politík a opatrení a projekcií antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, ako aj energetického systému, okrem iného v zmysle požiadaviek článku 39;

7. „projekcie“ sú predpovede antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému vrátane aspoň kvantitatívnych odhadov na obdobie štyroch po sebe idúcich budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré nasledujú bezprostredne po roku nahlasovania;

8. „projekcie bez opatrení“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré nezahŕňajú účinky všetkých politík a opatrení, ktoré sa plánujú, prijímajú alebo vykonávajú po roku, ktorý bol pre príslušnú projekciu zvolený ako východiskový bod;

9. „projekcie s opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi, ktoré zahŕňajú účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov alebo vývoja energetického systému, ktoré boli prijaté a vykonávané;

10. „projekcie s dodatočnými opatreniami“ sú projekcie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi alebo vývoja energetického systému zahŕňajúce účinky politík a opatrení zameraných na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré boli prijaté a vykonávané s cieľom zmierniť zmenu klímy alebo splniť zámery v oblasti energetiky, ako aj účinky politík a opatrení plánovaných na tento účel;

11. „ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“ sú záväzný cieľ v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030 v celom hospodárstve v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %, záväzný cieľ na úrovni Únie dosiahnuť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 % energie spotrebovanej v Únii, hlavný cieľ na úrovni Únie zlepšiť do roku 2030 energetickú efektívnosť aspoň o 32,5 % a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030 alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok 2030;

12. „národný inventarizačný systém“ je systém inštitucionálnych, právnych a procesných opatrení zriadený v rámci členského štátu na odhad antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi a na nahlasovanie a archiváciu informácií z inventúr;

13. „ukazovateľ“ je kvantitatívny alebo kvalitatívny faktor alebo premenná, ktoré prispievajú k lepšiemu pochopeniu pokroku pri vykonávaní;

14. „kľúčové ukazovatele“ sú ukazovatele dosiahnutého pokroku, pokiaľ ide o päť rozmerov energetickej únie v zmysle návrhu Komisie;

15. „technické opravy“ sú úpravy odhadov národných inventúr skleníkových plynov uskutočnené v súvislosti s preskúmaním vykonaným podľa článku 38 v prípade, že predložené inventarizačné údaje nie sú úplné alebo sú zostavené spôsobom, ktorý nie je v súlade s príslušnými medzinárodnými alebo únijnými pravidlami alebo usmerneniami a ktoré majú nahradiť pôvodne predložené odhady;

16. „zabezpečenie kvality“ je plánovaný systém postupov preskúmania určených na zabezpečenie splnenia cieľov kvality údajov a nahlasovania čo možno najlepších odhadov a informácií na podporu účinnosti programu kontroly kvality a na pomoc členským štátom;

17. „kontrola kvality“ je systém rutinných technických činností na meranie a kontrolu kvality informácií a odhadov zostavených s cieľom zabezpečiť integritu, správnosť a úplnosť údajov, zistiť a riešiť chyby a opomenutia, zdokumentovať a archivovať údaje a ďalší použitý materiál a zaznamenať všetky činnosti na zabezpečenie kvality;

18. „prvoradosť energetickej efektívnosti“ je čo najdôslednejšie zohľadňovanie alternatívnych opatrení efektívnych z hľadiska nákladov a úspory energie v energetickom plánovaní a politických a investičných rozhodnutiach, pokiaľ ide o opatrenia na zefektívnenie dopytu po energii a dodávok energie, najmä prostredníctvom nákladovo efektívnych úspor konečného využitia energie, iniciatívami v oblasti reakcie na spotrebu a účinnejšou premenou, prenosom a distribúciou energie, pričom sa zároveň dosiahnu ciele uvedených rozhodnutí;

19. „SET plán“ je strategický plán pre energetické technológie stanovený v oznámení Komisie z 15. septembra 2015 s názvom Príprava Integrovaného strategického plánu pre energetické technológie (SET): urýchlenie premeny európskeho energetického systému;

20. „včasné úsilie“ je: a) v kontexte posúdenia možného rozdielu medzi cieľom Únie do roku 2030 týkajúcim sa energie z obnoviteľných zdrojov a kolektívnymi príspevkami členských štátov, dosiahnutie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte nad jeho vnútroštátny záväzný cieľ v roku 2020, ako sa uvádza v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001, alebo včasný pokrok členského štátu pri dosahovaní jeho vnútroštátneho záväzného cieľa pre rok 2020; b) v kontexte odporúčaní Komisie vychádzajúcich z posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b), pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, včasné plnenie svojho príspevku k dosiahnutiu záväzného cieľa Únie zo strany členského štátu, ktorým je aspoň 32 % energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 v porovnaní s jeho národnými referenčnými bodmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov;

21. „regionálna spolupráca“ je spolupráca dvoch alebo viacerých členských štátov zapojených do partnerstva zahŕňajúca jeden či viaceré z piatich rozmerov energetickej únie;

22. „energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 1 smernice (EÚ) 2018/2001;

23. „hrubá konečná energetická spotreba“ je hrubá konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 4 smernice (EÚ) 2018/2001;

24. „systém podpory“ je systém podpory v zmysle článku 2 bodu 5 smernice (EÚ) 2018/2001;

25. „modernizácia“ je modernizácia v zmysle článku 2 bodu 10 smernice (EÚ) 2018/2001;

26. „komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov v zmysle 2 bodu 16 smernice (EÚ) 2018/2001;

27. „diaľkové vykurovanie“ alebo „diaľkové chladenie“ je diaľkové vykurovanie alebo diaľkové chladenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice (EÚ) 2018/2001;

28. „odpad“ je odpad v zmysle článku 2 bodu 23 smernice (EÚ) 2018/2001;

29. „biomasa“ je biomasa v zmysle článku 2 bodu 24 smernice (EÚ) 2018/2001;

30. „poľnohospodárska biomasa“ je poľnohospodárska biomasa v zmysle článku 2 bodu 25 smernice (EÚ) 2018/2001;

31. „lesná biomasa“ je lesná biomasa v zmysle článku 2 bodu 26 smernice (EÚ) 2018/2001;

32. „palivá z biomasy“ sú palivá z biomasy v zmysle článku 2 bodu 27 smernice (EÚ) 2018/2001;

33. „bioplyn“ je bioplyn v zmysle článku 2 bodu 28 smernice (EÚ) 2018/2001;

34. „biokvapalina“ je biokvapalina v zmysle článku 2 bodu 32 smernice (EÚ) 2018/2001;

35. „biopalivo“ je biopalivo v zmysle článku 2 bodu 33 smernice (EÚ) 2018/2001;

36. „pokročilé biopalivá“ sú pokročilé biopalivá v zmysle článku 2 bodu 34 smernice (EÚ) 2018/2001;

37. „fosílne palivá vyrobené z odpadu“ sú fosílne palivá vyrobené z odpadu v zmysle článku 2 bodu 35 smernice (EÚ) 2018/2001;

38. „plodiny bohaté na škrob“ sú plodiny bohaté na škrob v zmysle článku 2 bodu 39 smernice (EÚ) 2018/2001;

39. „potravinárske a krmovinárske plodiny“ sú potravinárske a krmovinárske plodiny v zmysle článku 2 bodu 40 smernice (EÚ) 2018/2001;

40. „lignocelulózový materiál“ je lignocelulózový materiál v zmysle článku 2 bodu 41 smernice (EÚ) 2018/2001;

41. „zvyšok“ je zvyšok v zmysle článku 2 bodu 43 smernice (EÚ) 2018/2001;

42. „primárna energetická spotreba“ je primárna energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2012/27/EÚ;

43. „konečná energetická spotreba“ je konečná energetická spotreba v zmysle článku 2 bodu 3 smernice 2012/27/EÚ;

44. „energetická efektívnosť“ je energetická účinnosť v zmysle článku 2 bodu 4 smernice 2012/27/EÚ;

45. „úspory energie“ sú úspory energie v zmysle článku 2 bodu 5 smernice 2012/27/EÚ;

46. „zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zlepšenie energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2012/27/EÚ;

47. „energetická služba“ je energetická služba v zmysle článku 2 bodu 7 smernice 2012/27/EÚ;

48. „celková úžitková podlahová plocha“ je celková úžitková podlahová plocha v zmysle článku 2 bodu 10 smernice 2012/27/EÚ;

49. „systém energetického manažérstva“ je systém energetického manažérstva v zmysle článku 2 bodu 11 smernice 2012/27/EÚ;

50. „povinný subjekt“ je povinný subjekt v zmysle článku 2 bodu 14 smernice 2012/27/EÚ;

51. „vykonávajúci orgán verejnej moci“ je vykonávajúci orgán verejnej moci v zmysle článku 2 bodu 17 smernice 2012/27/EÚ;

52. „individuálne opatrenie“ je individuálne opatrenie v zmysle článku 2 bodu 19 smernice 2012/27/EÚ;

53. „distribútor energie“ je distribútor energie v zmysle článku 2 bodu 20 smernice 2012/27/EÚ;

54. „prevádzkovateľ distribučnej sústavy a siete“ je prevádzkovateľ distribučnej sústavy v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/72/ES a prevádzkovateľ distribučnej siete v zmysle článku 2 bodu 6 smernice 2009/73/ES;

55. „maloobchodná energetická spoločnosť“ je maloobchodná energetická spoločnosť v zmysle článku 2 bodu 22 smernice 2012/27/EÚ;

56. „poskytovateľ energetických služieb“ je poskytovateľ energetických služieb v zmysle článku 2 bodu 24 smernice 2012/27/EÚ;

57. „zmluva o energetickej efektívnosti“ je zmluva o energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 27 smernice 2012/27/EÚ;

58. „kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba v zmysle článku 2 bodu 30 smernice 2012/27/EÚ;

59. „budova“ je budova v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2010/31/EÚ;

60. „budova s takmer nulovou spotrebou energie“ je budova s takmer nulovou energetickou spotrebou v zmysle článku 2 bodu 2 smernice 2010/31/EÚ;

61. „tepelné čerpadlo“ je tepelné čerpadlo v zmysle článku 2 bodu 18 smernice 2010/31/EÚ;

62. „fosílne palivo“ sú zdroje energie z neobnoviteľných zdrojov obsahujúce uhlík, ako sú tuhé palivá, zemný plyn a ropa.







KAPITOLA 2

Integrované národné energetické a klimatické plány

Článok 3

Integrované národné energetické a klimatické plány

1. Každý členský štát do 31. decembra 2019 a následne do 1. januára 2029 a potom každých 10 rokov Komisii oznámi integrovaný národný energetický a klimatický plán. Tieto plány obsahujú prvky uvedené v odseku 2 tohto článku a v prílohe I. Prvý plán sa vzťahuje na obdobie rokov 2021 až 2030 a zohľadňuje dlhodobejšiu perspektívu. Nasledujúce plány sa vzťahujú na desaťročné obdobie nasledujúce bezprostredne po skončení obdobia, na ktoré sa vzťahuje predchádzajúci plán.

2. Integrované národné energetické a klimatické plány pozostávajú z týchto hlavných častí: a) prehľadu procesu vypracúvania integrovaného národného energetického a klimatického plánu pozostávajúceho zo zhrnutia, opisu verejných konzultácií a zapojenia zainteresovaných strán a ich výsledkov a regionálnej spolupráce s inými členskými štátmi pri príprave plánu, ako sa stanovuje v článkoch 10, 11 a 12 a v bode 1 oddielu A časti I prílohy I; b) opisu národných zámerov, cieľov a príspevkov týkajúcich sa rozmerov energetickej únie, ako sa uvádza v článku 4 a v prílohe I; c) opisu plánovaných politík a opatrení vo vzťahu k zodpovedajúcim zámerom, cieľom a príspevkom uvedeným v písmene b), ako aj všeobecného prehľadu investícií potrebných na splnenie príslušných zámerov, cieľov a príspevkov; d) opisu aktuálnej situácie piatich rozmerov energetickej únie aj so zreteľom na energetický systém a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie, ako aj projekcie v súvislosti so zámermi uvedenými v písmene b) a už existujúcimi politikami a opatreniami; e) v prípade potreby opisu regulačných a neregulačných prekážok a obmedzení pri dosahovaní zámerov, cieľov alebo príspevkov týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti; f) posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) vrátane ich súladu s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a dlhodobými stratégiami, ako sa uvádza v článku 15; g) všeobecného posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení hospodárskej súťaže spojenej s piatimi rozmermi energetickej únie; h) prílohy vypracovanej v súlade s požiadavkami a štruktúrou uvedenými v prílohe III k tomuto nariadeniu, ktorá stanovuje metodiky a politické opatrenia členského štátu na dosiahnutie úspor energie v súlade s článkom 7 smernice 2012/27/EÚ a prílohou V k uvedenej smernici.

3. Pokiaľ ide o ich integrované národné energetické a klimatické plány, členské štáty: a) obmedzia administratívnu zložitosť a náklady pre všetky príslušné zainteresované strany; b) zohľadnia prepojenia medzi piatimi rozmermi energetickej únie, najmä zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti; c) v relevantných prípadoch použijú v piatich rozmeroch spoľahlivé a konzistentné údaje a predpoklady; d) posúdia počet domácností žijúcich v energetickej chudobe zohľadňujúc nevyhnutné domáce energetické služby potrebné na zabezpečenie základnej životnej úrovne v príslušnom vnútroštátnom kontexte, existujúcu sociálnu politiku a ďalšie relevantné politiky, ako aj orientačné usmernenia Komisie týkajúce sa ukazovateľov energetickej chudoby. V prípade, že členský štát podľa prvého pododseku písm. d) zistí, že má značný počet energeticky chudobných domácností na základe svojho posúdenia overiteľných údajov, do svojho plánu zahrnie orientačný národný cieľ zníženia energetickej chudoby. Dotknuté členské štáty vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedú politiky a opatrenia na riešenie energetickej chudoby, ak sa u nich vyskytuje, vrátane opatrení v oblasti sociálnej politiky a iných príslušných národných programov.

4. Každý členský štát sprístupní verejnosti svoj integrovaný národný energetický a klimatický plán predložený Komisii podľa tohto článku.

5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom zmeniť časť 1 oddiel A body 2.1.1 a 3.1.1 a oddiel B body 4.1 a 4.2.1 a časť 2 bod 3 prílohy I, aby sa prispôsobili zmenám rámca politiky Únie v oblasti klímy a energetiky, ktoré priamo a konkrétne súvisia s príspevkami Únie v zmysle dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody.

Článok 4

Národné zámery, ciele a príspevky pre päť rozmerov energetickej únie

Každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne stanoví tieto hlavné zámery, ciele a príspevky, ako sa uvádza v bode 2 oddielu A prílohy I:

a) pokiaľ ide o rozmer „dekarbonizácia“: 1. vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie: i) záväzný národný cieľ členského štátu týkajúci sa emisií skleníkových plynov a ročné záväzné národné limity podľa nariadenia (EÚ) 2018/842; ii) záväzky členského štátu podľa nariadenia (EÚ) 2018/841; iii) ak je to uplatniteľné a v záujme splnenia zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov, ktoré sú v súlade s Parížskou dohodou, ďalšie zámery a ciele vrátane sektorových cieľov a cieľov v oblasti adaptácie; 2. vzhľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov: na účely dosiahnutia záväzného cieľa Únie, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavoval v roku 2030 aspoň 32 %, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, príspevok k tomuto cieľu z hľadiska podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Do roku 2022 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 18 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2025 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 43 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2027 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 65 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväzným národným cieľom daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2030 dosiahne orientačná trajektória aspoň plánovaný príspevok členského štátu. Ak členský štát očakáva, že prekročí svoj záväzný národný cieľ na rok 2020, môže jeho orientačná trajektória začínať na úrovni, ktorej dosiahnutie sa predpokladá. Orientačné trajektórie členských štátov spolu dosiahnu referenčné body Únie v rokoch 2022, 2025 a 2027, ako aj záväzný cieľ Únie tak, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov tvoril v roku 2030 aspoň 32 %. Členský štát môže nezávisle od svojho príspevku k cieľu Únie a svojej orientačnej trajektórie na účely tohto nariadenia uviesť vyššie ambície na účely vnútroštátnej politiky;

b) pokiaľ ide o rozmer „energetická efektívnosť“: 1. orientačný národný príspevok v oblasti energetickej efektívnosti k dosiahnutiu cieľov energetickej efektívnosti Únie aspoň na úrovni 32,5 % v roku 2030, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 a článku 3 ods. 5 smernice 2012/27/EÚ, na základe primárnej alebo konečnej energetickej spotreby, alebo na základe úspor primárnej alebo konečnej energie alebo na základe energetickej náročnosti. Členské štáty vyjadrujú svoj príspevok ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2020 a ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Vysvetlia svoju východiskovú metodiku a použité prevodné koeficienty; 2. kumulatívny objem úspor konečného využitia energie, ktorý sa má dosiahnuť za obdobie rokov 2021 až 2030 podľa článku 7 ods. 1 písm. b) o povinných úsporách energie podľa smernice 2012/27/EÚ; 3. orientačné míľniky dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, tak verejných, ako aj súkromných, plán s merateľnými ukazovateľmi pokroku na vnútroštátnej úrovni, odhad očakávaných úspor energie založený na dôkazoch a širšie prínosy, ako aj príspevky k cieľom Únie v oblasti energetickej efektívnosti podľa smernice 2012/27/EÚ v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; 4. celková podlahová plocha, ktorá sa má obnoviť, alebo zodpovedajúce ročné úspory energie, ktoré sa majú dosiahnuť, v období rokov 2021 až 2030 podľa článku 5 smernice 2012/27/EÚ, ktorý sa týka vzorovej úlohy budov verejných subjektov;

c) pokiaľ ide o rozmer „energetická bezpečnosť“: 1. národné zámery týkajúce sa: — zvýšenia diverzifikácie zdrojov energie a dodávok z tretích krajín, ktorých účelom môže byť zníženie závislosti od dovozu energie, — zvýšenia flexibility národného energetického systému a — riešenia obmedzených alebo prerušených dodávok z určitého energetického zdroja na účely zlepšenia odolnosti regionálnych a národných energetických systémov vrátane harmonogramu dosahovania zámerov;

d) pokiaľ ide o rozmer „vnútorný trh s energiou“: 1. miera prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členské štáty usilujú dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ do roku 2030 týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni aspoň 15 % so stratégiou, v rámci ktorej sa úroveň počínajúc rokom 2021 stanovená v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi, a to pri zohľadnení ukazovateľa prepojenosti na rok 2020 vo výške 10 % a ukazovateľov naliehavosti opatrení na základe cenového rozdielu na veľkoobchodnom trhu, nominálnej prenosovej kapacity prepojovacích vedení vo vzťahu k špičkovému odberu a inštalovanej kapacity na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov ako sa uvádza v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I. V súvislosti s každým novým prepojovacím vedením sa vykoná sociálno-ekonomická a environmentálna analýza nákladov a prínosov, pričom sa prepojovacie vedenie zrealizuje len vtedy, ak jeho potenciálne prínosy prevažujú nad nákladmi; 2. kľúčové projekty vzťahujúce sa na infraštruktúru prenosu elektriny a prepravy plynu a v prípade potreby projekty modernizácie, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie; 3. národné zámery vzťahujúce sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, ako napríklad: zvýšenie pružnosti systému, najmä prostredníctvom politík a opatrení súvisiacich s vývojom trhovej ceny v súlade s uplatniteľným právom; integrácia a prepojenie trhov zamerané na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia a cenové signály v reálnom čase vrátane časového rámca na dosiahnutie zámerov a ďalších národných zámerov týkajúcich sa vnútorného trhu s energiou, ako sa stanovuje v bode 2.4.3 oddielu A časti 1 prílohy I;

e) pokiaľ ide o rozmer výskum, inovácia a konkurencieschopnosť: 1. národné zámery a ciele financovania verejného, a ak je k dispozícii, súkromného výskumu a inovácie v oblasti energetickej únie, v prípade potreby vrátane harmonogramu dosahovania zámerov; zohľadnenie priorít stratégie energetickej únie a podľa potreby SET plánu. Pri stanovovaní svojich zámerov, cieľov a príspevkov môže členský štát vychádzať z existujúcich národných stratégií alebo plánov, ktoré sú v súlade s právom Únie; 2. národné zámery do roku 2050, ak sú k dispozícii, súvisiace s podporou technológií čistej energie.

Článok 5

Proces stanovenia príspevku členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov

1. Každý členský štát pri stanovovaní svojho prínosu k podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 a poslednom roku obdobia, na ktoré sa vzťahujú následné národné plány, podľa článku 4 písm. a) bodu 2 zohľadní všetky tieto skutočnosti: a) opatrenia stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001; b) opatrenia prijaté na dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti prijaté podľa smernice 2012/27/EÚ; c) akékoľvek ďalšie existujúce opatrenia na podporu energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte, a prípadne na úrovni Únie; d) záväzný národný cieľ na rok 2020 podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe uvedený v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001; e) všetky relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, napríklad: i) spravodlivé rozdelenie využitia v celej Únii; ii) hospodárske podmienky a potenciál vrátane HDP na obyvateľa; iii) potenciál pre nákladovo efektívne využívanie energie z obnoviteľných zdrojov; iv) zemepisné, environmentálne a prírodné obmedzenia vrátane obmedzení neprepojených oblastí a regiónov; v) úroveň elektrického prepojenia medzi členskými štátmi; vi) ďalšie relevantné okolnosti, najmä včasné úsilie.

V súvislosti s prvým pododsekom písm. e) každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie, ktoré relevantné okolnosti ovplyvňujúce využívanie energie z obnoviteľných zdrojov zohľadnil.

2. Členské štáty kolektívne zabezpečia, aby súčet ich príspevkov dosiahol do roku 2030 aspoň 32 % energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe na úrovni Únie.

Článok 6

Proces stanovenia príspevku členských štátov v oblasti energetickej efektívnosti

▼M1

1. Vo svojom orientačnom národnom príspevku energetickej efektívnosti na rok 2030 a pre posledný rok obdobia, na ktoré sa vzťahujú následné národné plány podľa článku 4 písm. b) bodu 1 tohto nariadenia, každý členský štát zohľadní, že v súlade s článkom 3 smernice 2012/27/EÚ energetická spotreba v Únii v roku 2020 nepresiahne 1 483 Mtoe primárnej energie alebo 1 086 Mtoe konečnej energie a energetická spotreba Únie v roku 2030 nepresiahne 1 128 Mtoe primárnej energie a/alebo 846 Mtoe konečnej energie.

▼B

Každý členský štát okrem toho zohľadní:

a) opatrenia stanovené v smernici 2012/27/EÚ;

b) ďalšie opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členskom štáte a na úrovni Únie.

2. Každý členský štát vo svojom príspevku uvedenom v odseku 1 môže zohľadniť vnútroštátne okolnosti, ktoré majú vplyv na primárnu a konečnú energetickú spotrebu, ako napríklad: a) zvyšný potenciál nákladovo efektívnych úspor energie; b) vývoj a projekciu hrubého domáceho produktu; c) zmeny v dovoze a vývoze energie; d) zmeny v energetickom mixe a vývoj zachytávania a ukladania uhlíka a e) včasné opatrenia.

Vzhľadom na prvý pododsek každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie, ktoré z relevantných okolností ovplyvňujúcich primárnu a konečnú energetickú spotrebu zohľadnil, ak také okolnosti existujú.

Článok 7

Vnútroštátne politiky a opatrenia pre každý z piatich rozmerov energetickej únie

Členské štáty v súlade s prílohou I opíšu vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch hlavné existujúce a plánované politiky a opatrenia predovšetkým na dosiahnutie zámerov stanovených v národnom pláne vrátane prípadných opatrení na zabezpečenie regionálnej spolupráce a primeraného financovania na národnej a regionálnej úrovni vrátane mobilizácie programov a nástrojov Únie.

Členské štáty poskytujú všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v národnom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície.

Článok 8

Analytický základ integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1. Členské štáty opíšu v súlade so štruktúrou a formátom uvedeným v prílohe I súčasnú situáciu každého z piatich rozmerov energetickej únie vrátane energetického systému a emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania v čase predloženia integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo na základe najnovších dostupných informácií. Členské štáty takisto stanovia a opíšu projekcie každého z piatich rozmerov energetickej únie aspoň na dobu trvania uvedeného plánu, ktoré majú vyplynúť z existujúcich politík a opatrení. Členské štáty sa usilujú pre týchto päť rozmerov opísať dodatočné dlhodobejšie perspektívy presahujúce dobu trvania integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ak je to relevantné a možné.

2. Členské štáty opíšu vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch svoje hodnotenie na vnútroštátnej a prípadne regionálnej úrovni, pokiaľ ide o: a) vplyvy na rozvoj energetického systému a emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie počas doby trvania plánu a počas nasledujúcich 10 rokov po poslednom roku, na ktorý sa plán vzťahuje, v rámci plánovaných politík a opatrení alebo súborov opatrení vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1; b) makroekonomický dopad, a v uskutočniteľnom rozsahu dopad v zdravotnej, environmentálnej, zručnostnej a sociálnej oblasti, ktorý budú mať plánované politiky a opatrenia alebo súbory opatrení uvedené v článku 7 a ďalej špecifikované v prílohe I na prvé desaťročné obdobie aspoň do roku 2030, vrátane porovnania s projekciami založenými na existujúcich politikách a opatreniach alebo na súboroch opatrení uvedených v odseku 1 tohto článku. Metodika použitá na posúdenie týchto dopadov sa zverejní; c) interakcie medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení v rámci politického rozmeru a medzi existujúcimi politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení a plánovanými politikami a opatreniami alebo súbormi opatrení rôznych rozmerov v prvom desaťročnom období aspoň do roku 2030. Projekcie týkajúce sa bezpečnosti dodávok, infraštruktúry a integrácie trhov musia byť spojené s robustnými scenármi energetickej efektívnosti; d) spôsob, akým majú existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prilákať investície potrebné na ich vykonávanie.

3. Členské štáty sprístupnia verejnosti komplexné informácie o predpokladoch, parametroch a metodikách používaných pre konečné scenáre a projekcie, pričom zohľadnia štatistické obmedzenia, citlivé obchodné údaje a zabezpečia súlad s pravidlami ochrany údajov.

Článok 9

Návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1. Každý členský štát do 31. decembra 2018 a následne do 1. januára 2028 a potom každých 10 rokov pripraví a predloží Komisii návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I.

2. Komisia posúdi návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov a môže vydať špecifické odporúčania pre jednotlivé členské štáty v súlade s článkom 34, a to najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím lehoty na predloženie týchto integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Uvedené odporúčania sa môžu zamerať najmä na: a) úroveň ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úroveň prepojenosti elektrických sietí, ktoré má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030, ako sa uvádza v článku 4 písm. d), pričom sa náležite zohľadnia relevantné okolnosti ovplyvňujúce využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej spotreby, ktoré uviedol dotknutý členský štát v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ako aj ukazovatele naliehavosti opatrení v prípade prepojenosti v zmysle bodu 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I; b) politiky a opatrenia týkajúce sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; c) všetky ďalšie politiky a opatrenia, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; d) interakcie a konzistentnosť existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

3. Každý členský štát vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne náležite zohľadní všetky odporúčania Komisie. Ak dotknutý členský štát nezohľadní odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, uvedie a zverejní svoje dôvody.

4. V kontexte verejnej konzultácie podľa článku 10 každý členský štát sprístupní verejnosti svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

Článok 10

Verejná konzultácia

Bez toho, aby boli dotknuté iné požiadavky práva Únie, každý členský štát zabezpečí, aby sa verejnosti včas poskytli reálne možnosti zúčastňovať na príprave návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, pokiaľ ide o plány na obdobie rokov 2021 až 2030, na príprave konečného plánu dostatočne včas ešte pred jeho prijatím, ako aj na príprave dlhodobých stratégií uvedených v článku 15. Každý členský štát pripojí k takto predloženým dokumentom Komisii zhrnutie názorov verejnosti alebo predbežných názorov. Pokiaľ sa uplatňuje smernica 2001/42/ES, vychádza sa z toho, že konzultácie o návrhu uskutočnené v súlade s uvedenou smernicou spĺňajú povinnosti týkajúce sa verejných konzultácií podľa tohto nariadenia.

Každý členský štát zabezpečí, aby bola verejnosť informovaná. Každý členský štát stanoví primerané harmonogramy, ktoré poskytnú dostatočný čas na informovanie verejnosti, jej účasť a vyjadrenie jej názorov.

Každý členské štát pri vykonávaní tohto článku obmedzí administratívnu zložitosť.

Článok 11

Viacúrovňový dialóg v oblasti klímy a energetiky

Každý členský štát, pokiaľ ešte nemá štruktúru, ktorá slúži rovnakému účelu, zavedie viacúrovňový dialóg v oblasti klímy a energetiky podľa vnútroštátnych pravidiel, v rámci ktorého budú môcť miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, podnikateľská obec, investori a iné príslušné zainteresované strany a široká verejnosť aktívne spolupracovať a diskutovať o rôznych scenároch plánovaných pre politiky v oblasti energetiky a klímy, a to aj z dlhodobého hľadiska, a vyhodnocovať pokrok. V rámci tohto dialógu bude možné diskutovať o integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

Článok 12

Regionálna spolupráca

1. Členské štáty navzájom spolupracujú na účinnom plnení zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, pričom zohľadňujú všetky už existujúce a potenciálne formy regionálnej spolupráce.

2. Každý členský štát v dostatočnom predstihu pred predložením svojho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Komisii podľa článku 9 ods. 1, a pokiaľ ide o plány na obdobie rokov 2021 až 2030, pri príprave konečného plánu dostatočne včas pred jeho prijatím identifikuje príležitosti pre regionálnu spoluprácu a konzultuje so susednými členskými štátmi, a to aj na regionálnych fórach spolupráce. Členský štát, ktorý vytvára plán, môže, ak to uzná za vhodné, viesť konzultácie s inými členskými štátmi alebo tretími krajinami, ktoré o to prejavia záujem. Ostrovné členské štáty bez energetického prepojenia na iné členské štáty uskutočnia tieto konzultácie so susednými členskými štátmi, s ktorými majú námorné hranice. Konzultované členské štáty by mali dostať primeraný čas na odpoveď. Každý členský štát vo svojom návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, a pokiaľ ide o plány na obdobie rokov 2021 až 2030, vo svojom konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedie aspoň predbežné výsledky takýchto regionálnych konzultácií, a v prípade potreby aj to, ako zohľadnil pripomienky konzultovaných členských štátov alebo tretích krajín.

3. Členské štáty sa môžu zapojiť do dobrovoľného spoločného navrhovania častí svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku, a to aj na fórach regionálnej spolupráce. Ak tak urobia, výsledok nahradí zodpovedajúce časti ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku. Na žiadosť dvoch alebo viacerých členských štátov je Komisia pri tomto postupe nápomocná.

4. S cieľom uľahčiť integráciu trhu a nákladovo efektívne politiky a opatrenia predložia členské štáty v období medzi termínom na predloženie svojich návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov a termínom na predloženie svojich konečných plánov príslušné časti svojho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu na príslušných fórach regionálnej spolupráce s cieľom ich finalizácie. Komisia je v prípade potreby pri takejto spolupráci a konzultácii medzi členskými štátmi nápomocná a v prípade, že identifikuje možnosti ďalšej regionálnej spolupráce, môže poskytnúť členským štátom orientačné usmernenie s cieľom uľahčiť účinnú spoluprácu a proces konzultácií.

5. Členské štáty vo svojich konečných integrovaných národných energetických a klimatických plánoch zvážia pripomienky iných členských štátov podľa odsekov 2 a 3 a v týchto plánoch vysvetlia, ako boli tieto pripomienky zvážené.

6. Členské štáty na účely uvedené v odseku 1 pri vykonávaní relevantných politík a opatrení svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov naďalej spolupracujú na regionálnej úrovni, a prípadne na fórach regionálnej spolupráce.

7. Členské štáty sa zároveň môžu usilovať o spoluprácu so signatármi Energetického spoločenstva a s tretími krajinami, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru.

8. V rozsahu, v akom sa uplatňujú ustanovenia smernice 2001/42/ES, sa cezhraničné konzultácie o návrhu uskutočnené v súlade s článkom 7 uvedenej smernice považujú za dostatočné z hľadiska splnenia povinností v oblasti regionálnej spolupráce podľa tohto nariadenia za predpokladu, že sú splnené požiadavky tohto článku.

Článok 13

Posúdenie integrovaných národných energetických a klimatických plánov

Na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií oznámených podľa článkov 3 a 14 Komisia posudzuje najmä, či:

a) zámery, ciele a príspevky sú dostatočné na kolektívne dosahovanie zámerov energetickej únie a v prvom desaťročnom období najmä cieľov rámca politík Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030;

b) plány spĺňajú požiadavky článkov 3 až 12 a členské štáty náležite zohľadnili odporúčania Komisie vydané podľa článku 34.

Článok 14

Aktualizácia integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1. Do 30. júna 2023 a následne do 1. januára 2033 a potom každých 10 rokov každý členský štát predloží Komisii návrh aktualizácie posledného oznámeného integrovaného národného energetického a klimatického plánu alebo Komisiu informuje o dôvodoch, prečo nepovažuje za potrebné plán aktualizovať.

2. Do 30. júna 2024 a následne do 1. januára 2034 a potom každých 10 rokov každý členský štát predloží Komisii aktualizáciu svojho posledného oznámeného integrovaného národného energetického a klimatického plánu, okrem prípadu, ak Komisiu informoval o dôvodoch, prečo v zmysle odseku 1 nepovažuje za potrebné plán aktualizovať.

3. V aktualizácii uvedenej v odseku 2 každý členský štát upraví svoj národný zámer, cieľ alebo príspevok týkajúci sa ktorýchkoľvek kvantifikovaných zámerov, cieľov alebo príspevkov Únie podľa článku 4 písm. a) bodu 1 tak, aby odrážal vyššiu ambíciu v porovnaní s ambíciou uvedenou v jeho poslednom oznámenom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne. V aktualizácii uvedenej v odseku 2 každý členský štát upraví svoj národný zámer, cieľ alebo príspevok týkajúci sa ktorýchkoľvek kvantifikovaných zámerov, cieľov alebo príspevkov Únie podľa článku 4 písm. a) bodu 2 a písm. b) iba tak, aby odrážal rovnakú alebo vyššiu ambíciu v porovnaní s ambíciou uvedenou v jeho poslednom oznámenom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne.

4. Členské štáty sa usilujú, aby vo svojom aktualizovanom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne zmiernili akékoľvek nepriaznivé vplyvy na životné prostredie, ktoré sa prejavia ako súčasť integrovaného nahlasovania podľa článkov 17 až 25.

5. Členské štáty vo svojich aktualizáciách uvedených v odseku 2 zohľadnia najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra, ako aj záväzky vyplývajúce z Parížskej dohody.

6. Postupy uvedené v článku 9 ods. 2 a článkoch 10 a 12 sa uplatňujú na prípravu a posudzovanie aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov.

7. Týmto článkom nie je dotknuté právo členských štátov kedykoľvek vykonať zmeny a úpravy vnútroštátnych politík, ktoré sú stanovené alebo sa na ne odkazuje v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, za predpokladu, že takéto zmeny a úpravy budú zahrnuté do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku.







KAPITOLA 3

Dlhodobé stratégie

Článok 15

Dlhodobé stratégie

1. Každý členský štát do 1. januára 2020 a následne do 1. januára 2029 a potom každých 10 rokov pripraví a predloží Komisii svoju dlhodobú stratégiu s perspektívou aspoň 30 rokov. Členské štáty by mali v prípade potreby uvedené stratégie aktualizovať každých päť rokov.

2. V snahe dosiahnuť celkové ciele v oblasti klímy podľa odseku 3 prijme Komisia do 1. apríla 2019 návrh dlhodobej stratégie Únie na zníženie emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, pričom zohľadní návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov členských štátov. Súčasťou dlhodobej stratégie podľa tohto odseku je analýza, ktorá zahŕňa aspoň: a) rôzne scenáre pre príspevok Únie k cieľom stanoveným v odseku 3, okrem iného scenár na dosiahnutie čistých nulových emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a potom negatívnych emisií; b) dôsledky scenárov uvedených v písmene a) na zostávajúci globálny uhlíkový rozpočet a uhlíkový rozpočet Únie s cieľom vytvoriť základ pre diskusiu o nákladovej efektívnosti, účinnosti a spravodlivosti znižovania emisií skleníkových plynov.

3. Dlhodobé stratégie členských štátov a Únie prispievajú k: a) plneniu záväzkov Únie a členských štátov v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody znížiť antropogénne emisie skleníkových plynov a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi a podporovať zvýšenú sekvestráciu uhlíka; b) splneniu cieľa Parížskej dohody, ktorým je udržanie nárastu priemernej globálnej teploty pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvyšovania teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou; c) dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi vo všetkých sektoroch v súlade so zámerom Únie v kontexte potrebných znížení podľa Medzinárodného panelu pre zmenu klímy (IPCC - Intergovernmental Panel on Climate Change) znížiť emisie skleníkových plynov Únie nákladovo efektívnym spôsobom a posilniť ich odstraňovanie záchytmi pri dosahovaní teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode tak, aby sa v Únii čo najskôr dosiahol vyvážený stav medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovaním záchytmi a potom podľa možnosti dosiahli negatívne emisie; d) energeticky vysokoúčinnému systému založenému na obnoviteľných zdrojoch energie v Únii.

4. Dlhodobé stratégie členských štátov by mali obsahovať prvky stanovené v prílohe IV. Okrem toho dlhodobé stratégie členských štátov a Únie zahŕňajú: a) celkové zníženie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania záchytmi; b) zníženie emisií a zlepšenie ich odstraňovania v jednotlivých sektoroch vrátane elektrickej energie, v priemysle, doprave, pri vykurovaní a chladení a v sektore budov (obytné budovy a budovy terciárneho sektora), v poľnohospodárstve a vo využívaní odpadu a pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF); c) predpokladaný pokrok pri prechode na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov vrátane intenzity skleníkových plynov, intenzity CO2 hrubého domáceho produktu, súvisiace odhady dlhodobých investícií a stratégie pre súvisiaci výskum, vývoj a inováciu; d) pokiaľ je to uskutočniteľné, očakávaný sociálno-ekonomický dosah opatrení v oblasti dekarbonizácie vrátane, okrem iného, aspektov týkajúcich sa makroekonomického a sociálneho rozvoja, zdravotných rizík a prínosov a ochrany životného prostredia; e) odkazy na iné národné dlhodobé ciele, plánovanie a iné politiky a opatrenia a investície.

5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom zmeniť prílohu IV na účely jej prispôsobenia vývoju dlhodobej stratégie Únie alebo rámca politík Únie v oblasti energetiky a klímy, ktoré priamo a konkrétne súvisia s príslušnými rozhodnutiami prijatými na základe dohovoru UNFCCC, a najmä na základe Parížskej dohody.

6. Integrované národné energetické a klimatické plány musia byť v súlade s dlhodobými stratégiami uvedenými v tomto článku.

7. Členské štáty a Komisia bezodkladne informujú a sprístupnia verejnosti svoje dlhodobé stratégie a všetky ich aktualizácie, a to aj prostredníctvom e-platformy uvedenej v článku 28. Členské štáty a Komisia zabezpečia sprístupnenie príslušných údajov o konečných výsledkoch verejnosti, pričom zohľadnia citlivé obchodné údaje a súlad s pravidlami ochrany údajov.

8. Komisia podporuje členské štáty pri príprave ich dlhodobých stratégií poskytovaním informácií o stave príslušných vedeckých poznatkov a možnostiach výmeny poznatkov a najlepších postupov a v prípade potreby aj usmernenia pre členské štáty počas prípravnej a realizačnej fázy ich stratégií.

9. Komisia posúdi, či sú dlhodobé národné stratégie primerané na kolektívne dosahovanie zámerov a cieľov energetickej únie stanovených v článku 1 a informuje o akýchkoľvek zostávajúcich kolektívnych nedostatkoch.

Článok 16

Strategický plán pre metán

Vzhľadom na vysoký potenciál globálneho otepľovania a relatívne krátku životnosť metánu v atmosfére Komisia s cieľom znížiť krátkodobé a strednodobé vplyvy emisií metánu na emisie skleníkových plynov v Únii zanalyzuje dôsledky pre vykonávanie politík a opatrení. Komisia zváži, zohľadňujúc pritom primerane ciele obehového hospodárstva, možnosti politík pre bezodkladné riešenia emisií metánu a predloží strategický plán Únie pre metán ako neoddeliteľnú súčasť dlhodobej stratégie Únie uvedenej v článku 15.







KAPITOLA 4

Podávanie správ







Oddiel 1

Dvojročné správy o pokroku a nadväzné opatrenia

Článok 17

Integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku

1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 26, každý členský štát do 15. marca 2023 a potom každé dva roky podáva Komisii správu o stave vykonávania svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu prostredníctvom integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku vo všetkých piatich rozmeroch energetickej únie.

2. Integrovaná národná energetická a klimatická správa o pokroku musí obsahovať: a) informácie o dosiahnutom pokroku pri plnení zámerov, cieľov a príspevkov uvedených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj pri financovaní a vykonávaní politík a opatrení potrebných na ich splnenie vrátane skutočných investícií v porovnaní s pôvodnými investičnými predpokladmi; b) v prípade potreby informácie o pokroku pri vytváraní dialógu uvedenom v článku 11; c) informácie uvedené v článkoch 20 až 25 a v prípade potreby aktualizované informácie o politikách a opatreniach v súlade s uvedenými článkami; d) informácie o adaptácii v súlade s článkom 4 písm. a) bodom 1; e) pokiaľ je to možné, kvantifikáciu vplyvu politík a opatrení v rámci integrovaného národného energetického a klimatického plánu na kvalitu ovzdušia a na emisie látok znečisťujúcich ovzdušie.

Únia a členské štáty predkladajú dvojročné správy v súlade s rozhodnutím 2/CP.17 Konferencie zmluvných strán dohovoru UNFCCC a národné oznámenia v súlade s článkom 12 dohovoru UNFCCC sekretariátu dohovoru UNFCCC.

3. Integrovaná národná energetická a klimatická správa o pokroku musí obsahovať informácie obsiahnuté vo výročných správach uvedených v článku 26 ods. 3 a informácie o politikách a opatreniach a o projekciách antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovania záchytmi obsiahnutých v správach uvedených v článku 18.

4. Komisia, ktorej pomáha Výbor pre energetickú úniu uvedený v článku 44 ods. 1 písm. b), prijme vykonávacie akty na stanovenie štruktúry, formátu, technických podrobností a postupu, pokiaľ ide o informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

5. Frekvencia a rozsah informácií a aktualizácií uvedených v odseku 2 písm. c) musia byť v rovnováhe s potrebou zabezpečiť dostatočnú istotu pre investorov.

6. Ak Komisia vydala odporúčania podľa článku 32 ods. 1 alebo 2, dotknutý členský štát zahrnie do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie o politikách a opatreniach, ktoré sa prijali alebo sa majú prijať a vykonávať, s cieľom reagovať na tieto odporúčania. Takéto informácie musia v prípade potreby obsahovať podrobný harmonogram vykonávania.

Ak sa príslušný členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie ani jeho podstatnú časť, svoje rozhodnutie odôvodní.

7. Členské štáty sprístupnia verejnosti správy predložené Komisii podľa tohto článku.

Článok 18

Integrované podávanie správ o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách

1. Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každé dva roky podajú Komisii informácie o: a) svojich národných politikách a opatreniach alebo súbore opatrení stanovených v prílohe VI a b) svojich národných projekciách antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovania záchytmi, usporiadané podľa plynov alebo skupín plynov (fluórované uhľovodíky a plnofluórované uhľovodíky) uvedených v časti 2 prílohy V. Vo národných projekciách sa zohľadnia všetky politiky a opatrenia prijaté na úrovni Únie a musia zahŕňať informácie stanovené v prílohe VII.

2. Členské štáty nahlasujú najaktuálnejšie projekcie, ktoré majú k dispozícii. Ak členský štát nepredloží do 15. marca každý druhý rok úplné odhady projekcií a Komisia na základe postupov na zabezpečenie kvality alebo kontroly kvality dospeje k záveru, že daný členský štát nemôže vyplniť medzery v odhadoch, Komisia môže po porade s dotknutým členským štátom vypracovať odhady potrebné na zostavenie projekcií Únie.

3. Členský štát oznámi Komisii všetky významné zmeny informácií nahlasovaných podľa odseku 1 počas prvého roka nahlasovacieho obdobia do 15. marca roka nasledujúceho po roku, v ktorom bola podaná predchádzajúca správa.

4. Členské štáty sprístupnia verejnosti v elektronickej forme svoje národné projekcie podľa odseku 1, ako aj všetky relevantné posúdenia nákladov a účinkov národných politík a opatrení pri vykonávaní politík Únie, ktoré sú relevantné z hľadiska obmedzenia emisií skleníkových plynov spolu s relevantnými podkladovými technickými správami. Súčasťou týchto projekcií a posúdení by mali byť opisy použitých modelov a metodických prístupov, vymedzenie pojmov a východiskové predpoklady.

Článok 19

Integrované podávanie správ o národných adaptačných opatreniach, finančnej a technologickej podpore poskytovanej rozvojovým krajinám a o príjmoch z aukcií

1. Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každé dva roky podajú Komisii informácie o svojich národných plánoch a stratégiách týkajúcich sa adaptácie na zmenu klímy, v ktorých uvedú vykonané a plánované opatrenia na uľahčenie adaptácie na zmenu klímy vrátane informácií uvedených v časti 1 prílohy VIII a v súlade s požiadavkami na podávanie správ dohodnutými v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody.

2. Členské štáty do 31. júla 2021 a potom každoročne (rok X) podajú Komisii informácie o použití príjmov, ktoré členské štáty získali aukciou kvót podľa článku 10 ods. 1 a článku 3d ods. 1 alebo 2 smernice 2003/87/ES vrátane informácií uvedených v časti 3 prílohy VIII.

3. Členské štáty do 30. septembra 2021 a potom každoročne (rok X) podajú Komisii informácie o podpore, ktorú poskytujú rozvojovým krajinám, vrátane informácií uvedených v časti 2 prílohy VIII a v súlade s relevantnými požiadavkami na podávanie správ dohodnutými v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody.

4. Členské štáty sprístupnia verejnosti správy predložené Komisii podľa tohto článku s výnimkou informácií uvedených v časti 2 písm. b) prílohy VIII.

5. Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v článku 44 ods. 1 písm. a), prijme vykonávacie akty na stanovenie štruktúry, formátu a postupov predkladania, ktoré sa týkajú nahlasovania informácií členskými štátmi podľa tohto článku.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

Článok 20

Integrované podávanie správ o energii z obnoviteľných zdrojov

Členské štáty zahrnú do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie:

a) o vykonávaní týchto trajektórií a zámerov: 1. orientačnej národnej trajektórie celkového podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030; 2. odhadovaných trajektórií podielov energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch na konečnej energetickej spotrebe od roku 2021 do roku 2030 v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy; 3. odhadovaných trajektórií pri jednotlivých technológiách v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na dosiahnutie celkovej trajektórie energie z obnoviteľných zdrojov a trajektórií jednotlivých sektorov od roku 2021 do roku 2030 vrátane očakávanej celkovej hrubej konečnej energetickej spotreby za každú technológiu a sektor v Mtoe a celkového plánovaného inštalovaného výkonu za každú technológiu a sektor v MW; 4. trajektórií dopytu po bioenergii rozčlenených medzi teplo, elektrinu a dopravu a trajektórie dodávok biomasy podľa surovín a pôvodu (pri odlíšení domácej výroby a dovozu); v prípade lesnej biomasy posúdenie jej zdroja a vplyv na záchyt LULUCF; 5. prípadne iných národných trajektórií a zámerov vrátane tých, ktoré sú dlhodobé a sektorové (napríklad podiel elektrickej energie vyrobenej z biomasy bez produkcie tepla, podiel energie z obnoviteľných zdrojov na diaľkovom vykurovaní, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, energia z obnoviteľných zdrojov, ktorú produkujú mestá, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov), energia získaná z kalov vznikajúcich pri čistení odpadových vôd;

b) o vykonávaní týchto politík a opatrení: 1. vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie národného príspevku k záväznému cieľu na úrovni Únie do roku 2030 týkajúcemu sa energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 4 písm. a) bode 2 tohto nariadenia, vrátane opatrení špecifických pre jednotlivé sektory a technológie s osobitným preskúmaním vykonávania opatrení stanovených v článkoch 23 až 28 smernice (EÚ) 2018/2001; 2. ak sú k dispozícii, osobitných opatrení regionálnej spolupráce; 3. bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, osobitných opatrení na poskytovanie finančnej podpory vrátane podpory zo zdrojov Únie a využívania fondov Únie na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch elektrickej energie, vykurovania a chladenia a dopravy; 4. v prípade potreby posúdenia podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorú majú členské štáty vykonávať podľa článku 6 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001; 5. osobitných opatrení na splnenie požiadaviek článkov 15 až 18 smernice (EÚ) 2018/2001; 6. v prípade potreby osobitných opatrení na posúdenie, stransparentnenie a zníženie potreby nevyhnutnej kapacity, ktorá môže viesť k obmedzeniu energie z obnoviteľných zdrojov; 7. zhrnutia politík a opatrení podľa splnomocňujúceho rámca, ktoré majú členské štáty zaviesť podľa článku 21 ods. 6 a článku 22 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001 na podporu a uľahčovanie rozvoja samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov; 8. opatrení na podporu využívania energie z biomasy, najmä nových zdrojov biomasy s ohľadom na dostupnosť biomasy vrátane udržateľnej biomasy, ako aj opatrenia na udržateľnosť vyrábanej a používanej biomasy; 9. zavedených opatrení na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektoroch vykurovania a chladenia a dopravy; 10. politík a opatrení uľahčujúcich prijímanie dohôd o nákupe elektriny;

c) ako je uvedené v časti 1 prílohy IX.

Článok 21

Integrované podávanie správ o energetickej efektívnosti

Členské štáty zahrnú do integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku informácie:

a) o vykonávaní týchto národných trajektórií, zámerov a cieľov: 1. orientačnej trajektórii ročnej primárnej a ročnej konečnej energetickej spotreby od roku 2021 do roku 2030 ako vnútroštátnych príspevok úspor energie k dosiahnutiu cieľa na úrovni Únie do roku 2030 vrátane základnej metodiky; 2. orientačných míľnikoch dlhodobej stratégie pre obnovu vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, verejných a súkromných, a príspevky k cieľom energetickej efektívnosti Únie podľa smernice 2012/27/EÚ a v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; 3. v prípade potreby aktualizácii ďalších národných zámerov uvedených v národnom pláne;

b) o implementácii týchto politík a opatrení: 1. vykonávaných, prijatých a plánovaných politikách, opatreniach a programoch na dosiahnutie orientačného národného príspevku energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj iných zámeroch uvedených v článku 6 vrátane plánovaných opatrení a nástrojov (aj finančnej povahy) na podporu energetickej hospodárnosti budov, opatrení na využívanie potenciálu energetickej efektívnosti plynovej a elektrickej infraštruktúry a iných opatrení na podporu energetickej efektívnosti; 2. v prípade potreby trhových nástrojoch, ktoré stimulujú zlepšenia energetickej efektívnosti vrátane, ale nie výlučne, energetických daní, poplatkov a kvót; 3. národných povinných schémach energetickej efektívnosti a alternatívnych opatreniach podľa článkov 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ a v súlade s prílohou III k tomuto nariadeniu; 4. dlhodobých stratégiách pre obnovu v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; 5. politikách a opatreniach na podporu energetických služieb vo verejnom sektore a opatrení na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti; 6. v prípade potreby o regionálnej spolupráci v oblasti energetickej efektívnosti; 7. bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby o finančných opatreniach vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti energetickej efektívnosti na vnútroštátnej úrovni;

c) ako je uvedené v časti 2 prílohy IX.

Článok 22

Integrované podávanie správ o energetickej bezpečnosti

Členské štáty zahrnú do integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní:

a) národných zámerov týkajúcich sa diverzifikácie zdrojov a dodávok energie;

b) v prípade potreby národných zámerov vzhľadom na znižovanie závislosti od dovozu energie z tretích krajín;

c) národných zámerov týkajúcich sa rozvoja schopnosti riešiť obmedzenú alebo prerušenú dodávku z určitého zdroja energie vrátane plynu a elektrickej energie;

d) národných zámerov vzhľadom na zvyšovanie flexibility vnútroštátneho energetického systému, najmä prostredníctvom využívania domácich obnoviteľných zdrojov energie, riadenia odberu a uskladňovania energie;

e) vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až d);

f) regionálnej spolupráce pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách a) až d);

g) bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni.

Článok 23

Integrované podávanie správ o vnútornom trhu s energiou

1. Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní týchto zámerov a opatrení: a) úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát dosiahnuť v roku 2030 so zreteľom na cieľ elektrického prepojenia do roku 2030 aspoň na úrovni 15 % a ukazovateľov stanovených v bode 2.4.1 oddielu A časti 1 prílohy I, ako aj opatreniach na vykonávanie stratégie na dosiahnutie tejto úrovne vrátane opatrení týkajúcich sa udeľovania povolení; b) kľúčových projektov infraštruktúry prenosu elektriny a prepravy plynu, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zámerov a cieľov v piatich rozmeroch energetickej únie; c) v prípade potreby hlavných projektov plánovaných v oblasti infraštruktúry, iných než projekty spoločného záujmu vrátane projektov infraštruktúry, na ktorých sa zúčastňujú tretie krajiny, a pokiaľ je to uskutočniteľné, všeobecné posúdenie ich zlučiteľnosti so zámermi a cieľmi energetickej únie a príspevkami na tieto zámery a ciele; d) národných zámerov vzťahujúcich sa na iné aspekty vnútorného trhu s energiou, napríklad zvyšovanie flexibility sústavy, integrácia a prepájanie trhov zameraných na zvýšenie predajnej kapacity existujúcich prepojovacích vedení, inteligentné siete, agregáciu, odozvu na strane spotreby, skladovanie, distribuovanú výrobu, mechanizmy odosielania, spätné odoslanie a obmedzenia, cenové signály v reálnom čase; e) v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzťahujúcich sa na nediskriminačnú účasť na energii z obnoviteľných zdrojoch, reakciu na strane dopytu a uskladňovanie, a to aj prostredníctvom agregácie, na všetkých trhoch s energiou; f) v prípade potreby národných zámerov a opatrení vzhľadom na zabezpečenie účasti spotrebiteľov na energetickom systéme a prínosy vlastnej výroby elektrickej a tepelnej energie a nových technológií vrátane inteligentných meradiel; g) opatrení týkajúcich sa zabezpečenia primeranosti elektrickej siete; h) vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách a) až g); i) regionálnej spolupráce pri plnení zámerov a vykonávaní politík uvedených v písmenách a) až h); j) bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, finančných opatrení na vnútroštátnej úrovni vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v oblasti vnútorného trhu s energiou, ako aj pre cieľ elektrického prepojenia, ak je to vhodné; k) opatrení na zvýšenie pružnosti energetického systému vzhľadom na výrobu elektrickej a tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov vrátane zavedenia prepájania vnútrodenných trhov a cezhraničných vyrovnávacích trhov.

2. Informácie, ktoré poskytujú členské štáty podľa odseku 1, musia byť v súlade so správou národných regulačných orgánov uvedenou v článku 37 ods. 1 písm. e) smernice 2009/72/ES a článku 41 ods. 1 písm. e) smernice 2009/73/ES a prípadne vychádzať z takejto správy.

Článok 24

Integrované podávanie správ o energetickej chudobe

Ak sa uplatňuje článok 3 ods. 3 písm. d) druhý pododsek, dotknutý členský štát zahrnie do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku:

a) informácie o pokroku v dosahovaní národného orientačného cieľa znížiť počet domácností v energetickej chudobe a

b) kvantitatívne informácie o počte domácností v energetickej chudobe, a ak sú k dispozícii, informácie o politikách a opatreniach na riešenie energetickej chudoby.

Komisia poskytuje údaje oznámené členskými štátmi podľa tohto článku Európskemu stredisku na monitorovanie energetickej chudoby.

Článok 25

Integrované podávanie správ o výskume, inovácii a konkurencieschopnosti

Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku informácie o vykonávaní týchto zámerov a opatrení:

a) v prípade potreby národných zámerov a politík, ktoré premietajú ciele a politiky SET plánu do vnútroštátneho kontextu;

b) národných zámerov týkajúcich sa celkových verejných, a ak sú k dispozícii, aj súkromných výdavkov na výskum a inováciu v oblasti technológií čistej energie, ako aj nákladov na technológie a rozvoj výkonnosti;

c) v prípade potreby národných zámerov zahŕňajúcich dlhodobé ciele do roku 2050 týkajúce sa zavedenia technológií na dekarbonizáciu priemyselných odvetví náročných na energiu a uhlík a prípadne súvisiacej infraštruktúry na prepravu, používanie a ukladanie uhlíka;

d) národných zámerov týkajúcich sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá;

e) vykonávaných, prijatých a plánovaných politík a opatrení na dosiahnutie zámerov uvedených v písmenách b) a c);

f) spolupráce s inými členskými štátmi pri realizácii zámerov a politík uvedených v písmenách b) až d) vrátane koordinácie politík a opatrení v kontexte SET plánu, ako napríklad zosúladenie výskumných programov a spoločných programov;

g) v prípade potreby finančných opatrení vrátane podpory zo zdrojov Únie a využitia fondov Únie v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni.







Oddiel 2

Ročné podávanie správ

Článok 26

Ročné podávanie správ

1. Členské štáty do 15. marca 2021 a potom každoročne (rok X) Komisii nahlasujú: a) informácie uvedené v článku 6 ods. 2 smernice 2009/119/ES; b) informácie uvedené v bode 3 prílohy IX k smernici 2013/30/EÚ v súlade s článkom 25 uvedenej smernice.

2. Členské štáty do 31. júla 2021 a potom každoročne (rok X) predkladajú Komisii svoje približné inventúry skleníkových plynov za rok X-1.

Na účely tohto odseku Komisia na základe približných inventúr skleníkových plynov členských štátov alebo, ak niektorý členský štát nezaslal svoje približné inventúry do uvedeného dátumu, na základe vlastných odhadov, každý rok vypracuje približnú inventúru skleníkových plynov v Únii. Komisia sprístupní tieto informácie verejnosti každý rok do 30. septembra.

3. Členské štáty od roku 2023 stanovia a Komisii do 15. marca každého roku (rok X) nahlásia konečné údaje inventúry skleníkových plynov a každoročne do 15. januára predbežné údaje vrátane informácií o skleníkových plynoch a o inventúre podľa prílohy V. Správa o konečných údajoch inventúry skleníkových plynov musí obsahovať aj úplnú a aktualizovanú národnú inventarizačnú správu. Do troch mesiacov od prijatia správ Komisia sprístupní Výboru pre zmenu klímy uvedenému v článku 44 ods. 1 písm. a) informácie uvedené v časti 1 písm. n) prílohy V.

4. Členské štáty každoročne do 15. apríla predložia sekretariátu dohovoru UNFCCC národné inventúry obsahujúce informácie predložené Komisii o konečných údajoch inventúry skleníkových plynov v súlade s odsekom 3. Komisia v spolupráci s členskými štátmi každoročne zostaví inventúru skleníkových plynov v Únii a pripraví inventarizačnú správu skleníkových plynov v Únii a každoročne do 15. apríla ich predloží sekretariátu dohovoru UNFCCC.

5. Členské štáty v rokoch 2027 a 2032 nahlásia Komisii do 15. januára predbežné národné inventarizačné údaje a do 15. marca konečné národné inventarizačné údaje, ktoré pripravili pre príslušné účty LULUCF na účely správ o dodržiavaní záväzkov podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/841.

6. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 43 s cieľom: a) zmeniť časť 2 prílohy V prostredníctvom doplnenia alebo vypustenia látok v zozname skleníkových plynov v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody; b) doplniť toto nariadenie prijatím hodnôt potenciálu globálneho otepľovania a určením usmernení pre inventúru, ktoré sa uplatňujú v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody.

7. Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v článku 44 ods. 1 písm. a), prijme vykonávacie akty na stanovenie štruktúry, technických podrobností, formátu a postupov členských štátov na účely predkladania približných inventúr skleníkových plynov podľa odseku 2 tohto článku, inventúr skleníkových plynov podľa odseku 3 tohto článku a započítaných emisií skleníkových plynov a odstraňovania v súlade s článkami 5 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/841.

Pri navrhovaní takýchto vykonávacích aktov Komisia zohľadní harmonogram dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody na monitorovanie a nahlasovanie týchto informácií a príslušné rozhodnutia prijaté orgánmi dohovoru UNFCCC alebo Parížskej dohody s cieľom zabezpečiť, aby Únia ako zmluvná strana dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody dodržiavala svoje povinnosti týkajúce sa podávania správ. V uvedených vykonávacích aktoch sa stanovia aj termíny pre spoluprácu a koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi pri príprave inventarizačnej správy skleníkových plynov v Únii.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

Článok 27

Podávanie správ o cieľoch do roku 2020

Každý členský štát do 30. apríla 2022 predloží Komisii správu o dosiahnutí svojich národných cieľov v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2020 vytýčených podľa článku 3 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ, v ktorej poskytne informácie stanovené v časti 2 prílohy IX k tomuto nariadeniu, a správu o plnení celkových národných cieľov v oblasti podielu energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020 stanovených v prílohe I k smernici 2009/28/ES v znení platnom k 31. decembru 2020, v ktorej poskytnú tieto informácie:

a) podiel energie z obnoviteľných zdrojov v jednotlivých sektoroch (elektrická energia, vykurovanie a chladenie a doprava) a celkové podiely energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020;

b) opatrenia prijaté s cieľom dosiahnuť národné ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 vrátane opatrení týkajúcich sa systémov podpory, potvrdení o pôvode a zjednodušenia administratívnych postupov;

c) podiel energie z biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín na energetickej spotrebe v doprave;

d) podiel energie z biopalív a bioplynu pre dopravu vyrábaných zo surovín, ako aj z iných palív uvedených v časti A prílohy IX k smernici 2009/28/ES v znení platnom k 31. decembru 2020 na energetickej spotrebe v doprave.







Oddiel 3

Platforma na podávanie správ

Článok 28

E-platforma

1. Komisia zriadi online platformu (ďalej len „e-platforma“) na uľahčenie komunikácie medzi Komisiou a členskými štátmi, na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a zjednodušenie prístupu verejnosti k informáciám.

2. Členské štáty využívajú e-platformu na predkladanie správ Komisii podľa tejto kapitoly, keď sa táto stane funkčnou.

3. E-platforma začne fungovať najneskôr od 1. januára 2020. Komisia použije e-platformu na uľahčenie online prístupu verejnosti k správam podľa tejto kapitoly, ku konečným integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom a k ich aktualizáciám a dlhodobým stratégiám uvedeným v článku 15, pričom zohľadní citlivé obchodné údaje a zabezpečí súlad s pravidlami ochrany údajov.







KAPITOLA 5

Súhrnné posúdenie pokroku a politická reakcia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov Únie –– monitorovanie Komisiou

Článok 29

Posúdenie pokroku

1. Komisia do 31. októbra 2021 a potom každé dva roky posúdi, najmä na základe integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku, ďalších informácií nahlásených podľa tohto nariadenia, ukazovateľov a európskych štatistík a údajov, ak sú k dispozícii: a) pokrok dosiahnutý na úrovni Únie pri plnení zámerov energetickej únie vrátane prvého desaťročného obdobia, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, najmä na účely zabránenia akýmkoľvek rozdielom, pokiaľ ide o ciele Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030; b) pokrok, ktorý každý členský štát dosiahol pri plnení svojich zámerov, cieľov a príspevkov a vykonávaní politík a opatrení stanovených vo svojom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne; c) celkový vplyv leteckej dopravy na celosvetovú klímu vrátane vplyvu iných emisií než emisií alebo účinkov CO2 na základe údajov o emisiách poskytnutých členskými štátmi podľa článku 26 a podľa potreby zlepší toto posúdenie odkazom na vedecký pokrok a údaje z leteckej dopravy; d) celkový vplyv politík a opatrení integrovaných národných energetických a klimatických plánov týkajúcich sa fungovania politických opatrení Únie v oblasti klímy a energetiky; e) celkový vplyv politík a opatrení zahrnutých do integrovaných národných energetických a klimatických plánov na fungovanie systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) a na rovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na európskom trhu s uhlíkom.

2. V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok pri dosahovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe Únie na základe orientačnej trajektórie Únie, ktorá sa začína na 20 % v roku 2020, dosahuje referenčné body aspoň 18 % v roku 2022, 43 % v roku 2025 a 65 % v roku 2027 z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi cieľom Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 a cieľom Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030, a v roku 2030 dosahuje cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 vo výške aspoň 32 %.

▼M1

3. V oblasti energetickej efektívnosti Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok pri kolektívnom dosahovaní maximálnej energetickej spotreby na úrovni Únie vo výške 1 128 Mtoe primárnej energetickej spotreby a 846 Mtoe konečnej energetickej spotreby v roku 2030 v súlade s článkom 3 ods. 5 smernice 2012/27/EÚ.

▼B

Komisia pri svojom posúdení postupuje podľa týchto krokov:

a) zohľadní, či bol dosiahnutý míľnik Únie vo výške najviac 1 483 Mtoe primárnej energie a najviac 1 086 Mtoe konečnej energie v roku 2020;

b) posúdi, či pokrok členských štátov znamená, že Únia ako celok je na správnej ceste k dosiahnutiu úrovne energetickej spotreby v roku 2030, ako sa uvádza v prvom pododseku, pričom zohľadní posúdenie informácií, ktoré členské štáty poskytli vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických správach o pokroku;

c) využije výsledky modelovacích cvičení budúcich trendov energetickej spotreby na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni a využije ďalšie doplnkové analýzy;

d) náležite zohľadní relevantné okolnosti ovplyvňujúce primárnu a konečnú energetickú spotrebu, ktoré členské štáty uvedú vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 6 ods. 2.

4. V oblasti vnútorného trhu s energiou Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok dosiahnutý v súvislosti s úrovňou prepojenosti elektrických sietí, ktorú sa členský štát usiluje dosiahnuť v roku 2030.

5. Komisia do 31. októbra 2021 a potom každý rok posúdi najmä na základe informácií nahlásených podľa tohto nariadenia, či Únia a jej členské štáty dosiahli dostatočný pokrok pri plnení týchto požiadaviek: a) záväzky podľa článku 4 dohovoru UNFCCC a podľa článku 3 Parížskej dohody, ako sa stanovujú v rozhodnutiach prijatých Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC alebo Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC pôsobiacou ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody; b) povinnosti stanovené v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/842 a v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841; c) zámery stanovené v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch s cieľom dosiahnuť zámery energetickej únie a v prvom desaťročnom období splniť ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030.

6. Komisia by vo svojom posúdení mala vziať do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

7. Komisia podá správu o svojom posúdení v súlade s týmto článkom ako súčasť správy o stave energetickej únie uvedenej v článku 35.

Článok 30

Nesúlad s nosnými zámermi energetickej únie a s cieľmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/842

1. Komisia na základe posúdenia podľa článku 29 vydá odporúčania členskému štátu podľa článku 34, ak vývoj politiky v danom členskom štáte vykazuje nesúlad s nosnými zámermi energetickej únie.

2. Členský štát, ktorý má v úmysle využiť flexibilitu podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2018/842, zahrnie do integrovaného národného energetického a klimatického plánu po získaní tejto informácie úroveň plánovaného použitia a plánované politiky a opatrenia na splnenie požiadaviek stanovených v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841 na obdobie rokov 2021 až 2030.

Článok 31

Reakcia na nedostatočnú ambíciu integrovaných národných energetických a klimatických plánov

1. Ak Komisia na základe svojho posúdenia návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa článku 9 alebo svojho posúdenia návrhov aktualizácií konečných plánov podľa článku 14, a ako súčasť iteratívneho procesu dospeje k záveru, že zámery, ciele a príspevky členských štátov nie sú dostatočné na kolektívne dosiahnutie zámerov energetickej únie, a najmä v prvom desaťročnom období, pokiaľ ide o záväzný cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 a cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030, vydá, pokiaľ ide o cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a môže vydať, pokiaľ ide o iné zámery energetickej únie, odporúčania členským štátom, ktorých príspevky považuje za nedostatočné, aby zvýšili svoje ambície s cieľom zabezpečiť dostatočnú úroveň kolektívnej ambície.

2. Ak sa objaví rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a kolektívnymi príspevkami členských štátov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, Komisia založí svoje posúdenie na vzorci stanovenom v prílohe II, ktorý sa zakladá na objektívnych kritériách uvedených v článku 5 ods. 1 prvom pododseku písm. e) bodoch i) až v), pričom náležite zohľadní relevantné okolnosti, ktoré majú vplyv na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako uvádza členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom.

Ak sa vyskytne rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a súčtom národných príspevkov v oblasti energetickej efektívnosti, Komisia zhodnotí najmä príslušné okolnosti uvedené v článku 6 ods. 2, informácie poskytnuté členskými štátmi v ich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, výsledky tvorby modelov vo vzťahu k budúcim trendom v energetickej spotrebe a prípadne ďalšie doplnkové analýzy.

Bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia tohto článku, a výlučne na účely posúdenia, či sa objaví rozdiel medzi cieľom Únie na rok 2030 a kolektívnymi príspevkami členských štátov, Komisia vo svojom posúdení predpokladá národný príspevok členských štátov, ktoré nepredložili svoje návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 9 ods. 1.

Komisia zohľadní pri svojom predpoklade v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov národný záväzný cieľ členského štátu v roku 2020 stanovený v prílohe I k smernici (EÚ) 2018/2001, výsledky tvorby modelov využívania energie z obnoviteľných zdrojov a výsledky zo vzorca uvedeného v prílohe II k tomuto nariadeniu. V oblasti energetickej efektívnosti zohľadní tvorbu modelov vo vzťahu k budúcim trendom v energetickej spotrebe a podľa vhodnosti aj inú doplnkovú analýzu.

Komisia vo svojom posúdení príspevkov energie z obnoviteľných zdrojov na základe vzorca uvedeného v prílohe II zohľadní všetky potenciálne negatívne vplyvy na bezpečnosť dodávok a stabilitu sústavy v malých alebo izolovaných energetických systémoch alebo v systémoch členských štátov, v prípade ktorých môže dôjsť k významnému vplyvu v dôsledku zmeny synchrónnej oblasti.

Komisia vo svojom posúdení príspevkov energetickej efektívnosti zohľadní potenciálny dopad na prevádzku elektrickej sústavy a stabilitu sústavy v členských štátoch, v prípade ktorých môže dôjsť v dôsledku zmeny k významnému vplyvu synchronizovanej oblasti.

3. Ak Komisia na základe svojho posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií podľa článku 14 dospeje k záveru, že zámery, ciele a príspevky integrovaných národných energetických a klimatických plánov alebo ich aktualizácie nepostačujú na kolektívne dosahovanie zámerov energetickej únie, a najmä v prvom desaťročnom období cieľov Únie do roku 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť kolektívne dosiahnutie uvedených zámerov a cieľov. Pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, v takýchto opatreniach sa musí brať do úvahy úroveň ambície príspevkov členských štátov k cieľu Únie do roku 2030 stanovených v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a v ich aktualizáciách.

Článok 32

Reakcia na nedostatočný pokrok pri dosahovaní energetických a klimatických zámerov a cieľov Únie

1. Ak Komisia na základe svojho posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b) dospeje k záveru, že členský štát nedosiahol dostatočný pokrok pri dosahovaní svojich zámerov, cieľov a príspevkov, svojich referenčných bodov pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo pri vykonávaní politík a opatrení stanovených v jeho integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, vydá odporúčania danému členskému štátu podľa článku 34.

Komisia pri vydávaní svojich odporúčaní v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zohľadňuje relevantné okolnosti uvádzané členským štátom v súlade s článkom 5 ods. 1 druhým pododsekom. Komisia okrem toho zohľadní projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, v prípade ktorých bolo prijaté konečné investičné rozhodnutie, za predpokladu, že tieto projekty začnú fungovať v období rokov 2021 až 2030 a budú mať významný vplyv na národný príspevok členského štátu.

Komisia pri vydávaní svojich odporúčaní v oblasti energetickej efektívnosti náležite zohľadňuje objektívne kritériá uvedené v článku 6 ods. 1 písm. a) a b) a relevantné národné okolnosti uvádzané členským štátom v súlade s článkom 6 ods. 2.

2. Ak Komisia na základe svojho súhrnného posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických správ členských štátov o pokroku podľa článku 29 ods. 1 písm. a) a prípadne ďalších informačných zdrojov dospeje k záveru, že Únii hrozí nesplnenie zámerov energetickej únie, a najmä počas prvého desaťročného obdobia cieľov rámca Únie pre klímu a energetiku do roku 2030, môže vydať odporúčania všetkým členským štátom podľa článku 34 na zmiernenie tohto rizika.

V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia posúdi, či národné opatrenia uvedené v odseku 3 sú dostatočné na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. V prípade nedostatočných vnútroštátnych opatrení Komisia v prípade potreby okrem týchto odporúčaní navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť najmä dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030.

V oblasti energetickej efektívnosti Komisia okrem týchto odporúčaní v prípade potreby navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť najmä dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030.

V oblasti energetickej efektívnosti takéto dodatočné opatrenia môžu zlepšiť energetickú efektívnosť najmä:

a) výrobkov, a to podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES ( 1 ) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 ( 2 );

b) budov, a to podľa smerníc 2010/31/EÚ a 2012/27/EÚ, a

c) dopravy.

3. Ak v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia dospeje na základe svojho posúdenia vykonaného podľa článku 29 ods. 1 a ods. 2 k záveru, že jeden alebo viacero referenčných bodov orientačnej trajektórie Únie v roku 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 29 ods. 2 neboli dosiahnuté, členské štáty, ktoré nedosiahli jeden alebo viacero zo svojich národných referenčných bodov v roku 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 4 písm. a) bode 2, zabezpečia, aby sa do jedného roka od doručenia posúdenia Komisie, rozdiel voči národnému referenčnému bodu preklenul vykonaním dodatočných opatrení, ako sú napríklad: a) vnútroštátne opatrenia na zvýšenie rozvinutia energie z obnoviteľných zdrojov; b) úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore vykurovania a chladenia uvedeného v článku 23 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001; c) úprava podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore dopravy uvedeného v článku 25 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001; ▼C1 d) dobrovoľná finančná platba do mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov zriadeného na úrovni Únie a prispievajúceho k projektom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý priamo alebo nepriamo riadi Komisia, ako sa uvádza v článku 33; ▼B e) využitie mechanizmov spolupráce stanovených v smernici (EÚ) 2018/2001.

Tieto opatrenia zohľadnia úvahy Komisie uvedené v druhom pododseku odseku 1 tohto článku. Dotknuté členské štáty zahrnú tieto opatrenia do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku.

4. Od 1. januára 2021 nesmie byť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe každého členského štátu nižší, ako je základný podiel, ktorý sa rovná jeho povinnému národnému celkovému cieľu v oblasti podielu energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2020 stanovenému v článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001. Ak členský štát nedodrží svoj základný podiel, nameraný počas obdobia jedného roka, dotknutý členský štát v priebehu jedného roka prijme dodatočné opatrenia, ako napríklad tie, ktoré sú uvedené v odseku 3 v prvom pododseku písm. a) až e) tohto článku, ktoré budú dostatočné na preklenutie tohto rozdielu do jedného roka.

V prípade členských štátov, ktoré splnia povinnosť preklenúť rozdiel oproti základnému podielu, sa vychádza z toho, že dodržiavajú povinnosti stanovené v prvej vete prvého pododseku tohto odseku a v článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001 počas celého obdobia, v ktorom sa vyskytol rozdiel.

Členské štáty môžu na účely odseku 3 prvého pododseku písm. d) tohto článku použiť svoje príjmy z ročných emisných kvót podľa smernice 2003/87/ES.

5. Ak podiel energie členského štátu z obnoviteľných zdrojov klesne pod jeden alebo viac jeho národných referenčných bodov v rokoch 2022, 2025 a 2027 uvedených v článku 4 bode 2 písm. a), zahrnie do ďalšej integrovanej správy predloženej Komisii podľa článku 17 vysvetlenie, ako vyrovná rozdiel v porovnaní so svojimi národnými referenčnými bodmi.

6. Ak v oblasti energetickej efektívnosti, bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia na úrovni Únie podľa odseku 2 tretieho pododseku tohto článku, Komisia dospeje na základe svojho posúdenia podľa článku 29 ods. 1 a 3 vykonaného v rokoch 2022, 2025 a 2027 k záveru, že pokrok ku kolektívnemu dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti uvedených v článku 29 ods. 3 prvom pododseku je nedostatočný, navrhne opatrenia a vykoná svoje právomoci na úrovni Únie dodatočne k opatreniam uvedeným v smernici 2010/31/EÚ a smernici 2012/27/EÚ s cieľom zabezpečiť, aby boli splnené ciele energetickej efektívnosti Únie do roku 2030.

7. Každý dotknutý členský štát uvedený v odseku 3 tohto článku podrobne opíše doplňujúce vykonané, prijaté a plánované opatrenia vo svojej nasledujúcej správe o pokroku uvedenej v článku 17.

8. Ak v oblasti prepojení Komisia dospeje na základe svojho posúdenia podľa článku 29 ods. 1 a 4 v roku 2025 k záveru, že pokrok nie je dostatočný, Komisia bude s dotknutými členskými štátmi spolupracovať do roku 2026 s cieľom vyriešiť okolnosti, ktorým čelia.

▼C1

Článok 33

Mechanizmus Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov

1. Komisia do 1. januára 2021 zriadi mechanizmus Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov uvedený v článku 32 ods. 3 písm. d) zameraný na verejnú súťaž o podporu na nové projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v Únii s cieľom odstrániť rozdiel v porovnaní s orientačnou trajektóriou Únie. Podpora sa môže poskytovať aj vo forme prémie nad rámec trhových cien a prideľuje sa projektom s najnižšími nákladmi, alebo ktoré sa uchádzajú o najnižšiu prémiu.

2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 tohto článku, mechanizmus na financovanie prispieva k rámcu dodržiavania podľa článku 3 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001 s cieľom podporovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Únii bez ohľadu na rozdiel v porovnaní s orientačnou trajektóriou Únie: ▼B a) platby z členských štátov uvedené v článku 32 môžu byť doplnené o ďalšie zdroje, ako sú finančné zdroje Únie, príspevky súkromného sektora alebo dodatočné platby členských štátov s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie; b) ►C1 mechanizmus na financovanie môže okrem iného poskytovať podporu vo forme pôžičiek s nízkym úrokom, ◄ grantov alebo kombinácie oboch a môže podporovať okrem iného spoločné projekty medzi členskými štátmi v súlade s článkom 9 smernice (EÚ) 2018/2001 a účasť členských štátov na spoločných projektoch s tretími krajinami uvedených v článku 11 uvedenej smernice.

▼C1

3. Členské štáty si ponechajú právo rozhodnúť, či a za akých podmienok umožnia zariadeniam nachádzajúcim sa na ich území získať podporu z mechanizmu na financovanie.

4. Komisia, ktorej pomáha Výbor pre energetickú úniu uvedený v článku 44 ods. 1 písm. b), môže prijať vykonávacie akty s cieľom stanoviť potrebné ustanovenia na vytvorenie a fungovanie mechanizmu na financovanie, najmä pokiaľ ide o: ▼B a) metodiku výpočtu maximálnej výšky prémie pre každú verejnú súťaž; b) návrh verejnej súťaže, ktorý sa má použiť, vrátane podmienok plnenia a súvisiacich sankcií; c) metodiku výpočtu platieb členských štátov a výsledných štatistických výhod pre prispievajúce členské štáty; ▼C1 d) minimálne požiadavky na účasť členských štátov, a to s ohľadom na potrebu zabezpečiť tak kontinuitu mechanizmu na financovanie prostredníctvom dostatočne dlhej doby trvania platieb členského štátu, ako aj maximálnu výšku flexibility týkajúcej sa účasti členských štátov; ▼B e) ustanovenia zabezpečujúce účasť a/alebo schválenie hostiteľských členských štátov a v prípade potreby ustanovenia týkajúce sa dodatočných poplatkov súvisiacich s nákladmi na systém.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 44 ods. 6.

▼C1

5. Každý rok sa energia z obnoviteľných zdrojov vyrobená v zariadeniach financovaných mechanizmom na financovanie štatisticky pridelí zúčastneným členským štátom, pričom sa zohľadní ich relatívna platba. Projekty podporované týmto mechanizmom na financovanie, ktoré sú financované z iných zdrojov ako sú platby členských štátov, sa nezapočítavajú do národných príspevkov členských štátov, ale do záväzného cieľa Únie podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001.

▼B

Článok 34

Odporúčania Komisie členským štátom

1. Komisia podľa potreby vydáva odporúčania členským štátom s cieľom zabezpečiť dosiahnutie zámerov energetickej únie. Komisia takéto odporúčania bezodkladne sprístupní verejnosti.

2. Ak sa v tomto nariadení odkazuje na tento článok, uplatňujú sa tieto zásady: a) dotknutý členský štát náležite zohľadní odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom; b) členský štát vo svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správe o pokroku vypracovanej v roku nasledujúcom po roku, v ktorom bolo vydané odporúčanie, uvedie, ako náležite zohľadnil toto odporúčanie. Ak sa dotknutý členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, poskytne svoje odôvodnenie; c) odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra.

Článok 35

Správa o stave energetickej únie

1. Komisia do 31. októbra každého roka predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o stave energetickej únie.

2. Správa o stave energetickej únie obsahuje tieto prvky: a) posúdenie vykonané podľa článku 29; b) prípadné odporúčania podľa článku 34; c) správu o fungovaní trhu s uhlíkom podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES vrátane informácií o uplatňovaní uvedenej smernice v súlade s jej článkom 21 ods. 2; d) od roku 2023 každé dva roky správu o udržateľnosti bioenergie v Únii s informáciami uvedenými v prílohe X; e) každé dva roky správu o dobrovoľných systémoch, v súvislosti s ktorými Komisia prijala rozhodnutie podľa článku 30 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001, ktorá obsahuje informácie uvedené v prílohe XI k tomuto nariadeniu; f) správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/72/ES; g) správu o celkovom pokroku pri uplatňovaní smernice 2009/73/ES podľa článku 52 uvedenej smernice; h) správu o celkovom pokroku týkajúcom sa povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení uvedených v článkoch 7a a 7b smernice 2012/27/EÚ; i) každé dva roky správu o pokroku týkajúcu sa obnovy vnútroštátneho fondu obytných a nebytových budov, verejných aj súkromných, v súlade s plánmi stanovenými v dlhodobých stratégiách obnovy, ktoré každý členský štát stanoví v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ; j) každé štyri roky správu o celkovom pokroku členských štátov vo zvyšovaní počtu budov s takmer nulovou energetickou spotrebou v súlade s článkom 9 ods. 5 smernice 2010/31/EÚ; k) správu o celkovom pokroku členských štátov pri vytváraní úplného a fungujúceho energetického trhu; l) skutočnú kvalitu palív v jednotlivých členských štátoch a zemepisné pokrytie palivami s maximálnym obsahom síry 10 mg/kg s cieľom poskytnúť prehľad údajov o kvalite palív v jednotlivých členských štátoch, ktoré sa nahlasujú podľa smernice 98/70/ES; m) správu o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti; n) pokrok členských štátov týkajúci sa postupného rušenia dotácií na energiu, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá; o) ďalšie otázky relevantné pre realizáciu energetickej únie vrátane verejnej a súkromnej pomoci; p) do 31. októbra 2019 a potom každé štyri roky posúdenie vykonávania smernice 2009/31/ES.

Článok 36

Monitorovanie mechanizmu riadenia

V kontexte správy o stave energetickej únie uvedenej v článku 35 Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vykonávaní integrovaných energetických a klimatických národných plánov. Európsky parlament a Rada každoročne riešia pokrok, ktorý energetická únia dosiahla pri všetkých rozmeroch politík v oblasti energetiky a klímy.







KAPITOLA 6

Systémy Únie a národné systémy týkajúce sa emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania záchytmi

Článok 37

Inventarizačný systém Únie a národné inventarizačné systémy

1. Členské štáty do 1. januára 2021 zriadia, prevádzkujú a snažia sa neustále zlepšovať národné inventarizačné systémy na odhad antropogénnych emisií skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi a zabezpečenia včasnosti, transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti svojich inventúr skleníkových plynov.

2. Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady mali prístup k informáciám uvedeným v prílohe XII k tomuto nariadeniu, využívali systémy nahlasovania vytvorené podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 517/2014 s cieľom zlepšiť odhady fluórovaných plynov v národných inventúrach skleníkových plynov a boli schopné vykonávať každoročné kontroly konzistentnosti uvedené v časti 1 písm. i) a j) prílohy V k tomuto nariadeniu.

3. Týmto nariadením sa zriaďuje inventarizačný systém Únie, ktorého cieľom je zabezpečiť včasnosť, transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť národných inventúr voči inventúre skleníkových plynov Únie. Komisia vedie, udržiava a snaží sa neustále zlepšovať tento systém, ktorý zahŕňa stanovenie programu na zabezpečenie kvality a kontrolu kvality, stanovenie kvalitatívnych zámerov a vypracovanie plánu zabezpečenia kvality inventúry a kontroly kvality, postupov na doplnenie odhadov emisií na účely zostavenia inventúry Únie podľa odseku 5 tohto článku a preskúmaní uvedených v článku 38.

4. Komisia vykoná úvodnú kontrolu správnosti predbežných inventarizačných údajov skleníkových plynov, ktoré majú predkladať členské štáty podľa článku 26 ods. 3. Výsledky týchto kontrol zašle členským štátom do šiestich týždňov od termínu na predloženie údajov. Členské štáty poskytnú odpovede na všetky relevantné otázky položené v rámci úvodnej kontroly do 15. marca spolu s predložením konečnej inventúry za rok X-2.

5. Ak členský štát nepredloží inventarizačné údaje potrebné na zostavenie inventúry Únie do 15. marca, Komisia môže po porade a v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom vypracovať odhady na doplnenie údajov, ktoré tento členský štát predložil. Komisia na tento účel použije usmernenia uplatniteľné pri vypracúvaní národných inventúr skleníkových plynov.

6. Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy uvedený v člá