ČASŤ A požiadavky na systém manažérstva environmentu podľa normy EN ISO 14001:2015 ČASŤ B dodatočné požiadavky na organizácie používajúce schému EMAS

Organizácie zapojené do schémy Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) plnia požiadavky stanovené v norme EN ISO 14001:20153 (1), ktoré sú uvedené ďalej. A.4. Súvislosti organizácie A.4.1. Pochopenie organizácie a jej súvislostí Organizácia musí určiť externé a interné záležitosti, ktoré sú relevantné jej účelu, a ktoré ovplyvňujú jej schopnosť dosahovať zamýšľané výstupy jej systému manažérstva environmentu. Takéto záležitosti musia zahŕňať environmentálne situácie, ktoré sú ovplyvňované organizáciou alebo sú schopné ovplyvňovať organizáciu. A.4.2. Pochopenie potrieb a očakávaní zainteresovaných strán Organizácia musí určiť: a) zainteresované strany, ktoré sú relevantné pre systém manažérstva environmentu; b) relevantné potreby a očakávania (t. j. požiadavky) týchto zainteresovaných strán; c) ktoré z týchto potrieb a očakávaní sa stanú jej záväznými požiadavkami. A.4.3. Určovanie predmetu systému manažérstva environmentu Organizácia musí určiť hranice a použiteľnosť systému manažérstva environmentu, aby vytvorila svoj predmet. Pri určovaní tohto predmetu organizácia musí zvážiť: a) externé a interné záležitosti uvedené v 4.1; b) záväzné požiadavky uvedené v 4.2; c) útvary, funkcie a fyzické hranice organizácie; d) svoje činnosti, výrobky a služby; e) svoje právomoci a schopnosti uplatňovať riadenie a ovplyvňovanie. Akonáhle je predmet definovaný, všetky činnosti, produkty a služby organizácie v rámci tohto predmetu je potrebné zahrnúť do systému manažérstva environmentu. Predmet sa musí udržiavať ako zdokumentovaná informácia a musí sa sprístupniť zainteresovaným stranám. A.4.4. Systém manažérstva environmentu Na dosiahnutie zamýšľaných výstupov, vrátane zlepšovania svojho environmentálneho správania, musí organizácia vytvoriť, implementovať, udržiavať a sústavne zlepšovať systém manažérstva environmentu, vrátane potrebných procesov a ich vzájomnú súčinnosť podľa požiadaviek tejto medzinárodnej normy. Organizácia musí zvažovať znalosti získané v 4.1 a 4.2 pri vytváraní a udržiavaní systému manažérstva environmentu.

A.5. Vodcovstvo A.5.1. Vodcovstvo a záväzok Vrcholový manažment musí preukazovať vodcovstvo a záväzok s ohľadom na systém manažérstva environmentu tým, že: a) prijme osobnú zodpovednosť (zodpovedá sa) za efektívnosť systému manažérstva environmentu; b) zabezpečuje vytvorenie environmentálnej politiky a environmentálnych cieľov, ktoré sú kompatibilné so strategickým smerovaním a súvislosťami organizácie; c) zabezpečuje integráciu požiadaviek systému manažérstva environmentu do procesov podnikania organizácie; d) zabezpečuje dostupnosť zdrojov potrebných na systém manažérstva environmentu; e) komunikuje o dôležitosti efektívneho manažérstva environmentu a dodržiavania požiadaviek systému manažérstva environmentu; f) zabezpečuje, že systém manažérstva environmentu dosahuje svoje zamýšľané výstupy; g) orientuje a podporuje osoby, aby prispievali k efektívnosti systému manažérstva environmentu; h) podporuje sústavné zlepšovanie; i) podporuje ďalšie relevantné manažérske roly tak, že názorne ukazuje ako sa ich vodcovstvo uplatňuje v oblastiach, za ktoré zodpovedá. Poznámka: Odvolávanie sa na „podnikanie“ v tejto medzinárodnej norme sa môže interpretovať v širšom zmysle tak, že to znamená, že tieto činnosti sú kľúčové k účelom existencie organizácie.

A.5.2. Environmentálna politika Vrcholový manažment musí vytvoriť, implementovať a udržiavať environmentálnu politiku tak, že v rámci definovaného predmetu systému manažérstva environmentu: a) je patričná účelu a súvislostiam organizácie, vrátane povahy, rozsahu a environmentálnych vplyvov jej činností, produktov a služieb; b) poskytuje rámec na stanovovanie environmentálnych cieľov; c) zahŕňa záväzok na ochranu životného prostredia, vrátane prevencie znečisťovania a ďalšieho špecifického záväzku (záväzkov) relevantného súvislostiam organizácie; Poznámka: Ďalší špecifický záväzok (záväzky) ochraňovať životné prostredie môže zahŕňať udržateľné využívanie zdrojov, zmierňovanie klimatických zmien a prispôsobenie sa týmto klimatickým zmenám, ochranu biodiverzity a ekosystémov. d) zahŕňa záväzok plniť svoje záväzné požiadavky; e) zahŕňa záväzok na sústavné zlepšovanie systému manažérstva environmentu s cieľom zlepšovať environmentálne správanie. Environmentálna politika sa musí: — udržiavať ako zdokumentovaná informácia, — komunikovať v rámci organizácie, — sprístupniť zainteresovaným stranám. B.1. Sústavné zlepšovanie environmentálneho správania Organizácie sa zaviažu, že budú sústavne zlepšovať svoje environmentálne správanie. Ak organizáciu tvorí jedno alebo viac miest, každé miesto, na ktoré sa vzťahuje schéma EMAS, spĺňa všetkypožiadavky EMAS vrátane sústavnéhozlepšovania environmentálneho správania, ako je vymedzené v článku 2 ods. 2.

A.5.3. Roly, zodpovednosti a právomoci v organizácii Vrcholový manažment musí zabezpečiť ustanovenie a komunikovanie zodpovedností a právomocí pre relevantné roly v rámci organizácie. Vrcholový manažment musí ustanoviť zodpovednosť a právomoc na: a) zabezpečenie, že systém manažérstva environmentu vyhovuje požiadavkám tejto medzinárodnej normy; b) informovanie vrcholového manažmentu o výkonnosti systému manažérstva environmentu, vrátane environmentálneho správania. B.2. Predstaviteľ (Predstavitelia) manažmentu Vrcholový manažment vymenuje konkrétneho predstaviteľa (predstaviteľov) vrcholového manažmentu, ktorý (bez ohľadu na ďalšie povinnosti) má vymedzené funkcie, zodpovednosť a právomoc s cieľom zabezpečiť súlad systému manažérstva environmentu s týmto nariadením a podávať vrcholovému manažmentu správy o výsledkoch systému manažérstva environmentu. Predstaviteľ vrcholového manažmentu môže byť členom vrcholového manažmentu organizácie.

A.6. Plánovanie A.6.1. Činnosti na riešenie rizík a príležitostí A.6.1.1. Všeobecne Organizácia musí vytvoriť, implementovať a udržiavať proces (procesy) potrebný na splnenie požiadaviek uvedených v 6.1.1 až 6.1.4. Pri plánovaní systému manažérstva environmentu musí organizácia zvažovať: — záležitosti uvedené v 4. 1; — požiadavky uvedené v 4.2; — predmet svojho systému manažérstva environmentu; — — a určiť riziká a príležitosti súvisiace s jej environmentálnymi aspektmi (pozri 6.1.2); — záväznými požiadavkami (pozri 6.1.3); — a ďalšími záležitosťami a požiadavkami identifikovanými v 4.1 a 4.2, ktoré je potrebné riešiť tak, aby sa: — — poskytla istota, že systém manažérstva environmentu môže dosahovať svoje zamýšľané výstupy, — predišlo nežiaducim účinkom alebo aby sa znížili nežiaduce účinky, vrátane potenciálu externých environmentálnych situácií ovplyvňovať organizáciu, — dosiahlo sústavné zlepšovanie. V rámci predmetu systému manažérstva environmentu musí organizácia určiť potenciálne havarijné udalosti, vrátane tých, ktoré môžu mať environmentálny vplyv. Organizácia musí udržiavať zdokumentované údaje o: — rizikách a príležitostiach, ktoré je potrebné riešiť; — procese (procesoch) potrebnom podľa 6.1.1 až 6.1.4, a to v rozsahu nevyhnutnom na získanie dôvery, že proces (procesy) je vykonávaný tak, ako bol naplánovaný. A.6.1.2. Environmentálne aspekty V rámci definovaného predmetu systému manažérstva environmentu musí organizácia určiť environmentálne aspekty svojich činností, produktov a služieb a ich súvisiace environmentálne vplyvy, ktoré môže riadiť a tie, ktoré môže ovplyvňovať, zvažujúc perspektívu životného cyklu. Pri určovaní environmentálnych aspektov musí organizácia vziať do úvahy: a) zmenu, vrátane plánovaných alebo nových vývojov a nových alebo modifikovaných činností, produktov a služieb; b) abnormálne podmienky a rozumovo predpokladané havarijné udalosti. Organizácia musí určiť tie aspekty, ktoré majú alebo môžu mať významný environmentálny vplyv, t. j. významné environmentálne aspekty, použitím vytvorených kritérií. Organizácia musí komunikovať o svojich významných environmentálnych aspektoch na rôznych úrovniach a funkciách v organizácii, ak treba. Organizácia musí udržiavať zdokumentované informácie o svojich: — environmentálnych aspektoch a súvisiacich environmentálnych vplyvoch; — kritériách použitých na určenie svojich významných environmentálnych aspektov; — významných environmentálnych aspektoch. Poznámka: Významné environmentálne aspekty môžu mať za následok riziká a príležitosti súvisiace buď s nepriaznivými environmentálnymi vplyvmi (ohrozenia), alebo s priaznivými environmentálnymi vplyvmi (príležitosti). B.3. Environmentálne preskúmanie Organizácie vypracujú a zdokumentujú úvodné environmentálne preskúmanie, ako je stanovené v prílohe I. Organizácie so sídlom mimo Únie uvedú aj odkaz na právne požiadavky týkajúce sa životného prostredia, ktoré sa uplatňujú na podobné organizácie v členských štátoch, v ktorých plánujú podať žiadosť.

A.6.1.3. Záväzné požiadavky Organizácia musí: a) určiť záväzné požiadavky, ktoré súvisia s jej environmentálnymi aspektmi a mať k nim prístup; b) určiť, ako tieto záväzné požiadavky uplatní v organizácii; c) brať do úvahy tieto záväzné požiadavky pri vytváraní, implementácii, udržiavaní a sústavnom zlepšovaní svojho systému manažérstva environmentu. Organizácia musí udržiavať zdokumentované informácie o svojich záväzných požiadavkách. Poznámka: Záväzné požiadavky môžu mať za následok riziká a príležitosti pre organizáciu. A.6.1.4. Plánovanie činností Organizácia musí plánovať: a) prijatie činností na riešenie svojich: 1. významných environmentálnych aspektov; 2. záväzných požiadaviek, 3. rizík a príležitostí identifikovaných v 6.1.1; b) ako: 1. integrovať a implementovať tieto činnosti do jej procesov systému manažérstva environmentu (pozri 6.2, 7. kapitolu, 8. kapitolu a 9.1), alebo do ďalších procesov podnikania; 2. hodnotiť efektívnosť týchto činností (pozri 9.1). Pri plánovaní týchto činností organizácia musí zvažovať svoje technologické možnosti a svoje finančné, prevádzkové a podnikateľské požiadavky. B.4. Právny súlad Organizácie registrované v schéme EMAS alebo tie, ktoré sa chcú registrovať, preukážu, že splnili všetky nasledujúce podmienky: 1. identifikovali a poznajú dôsledky všetkých uplatniteľných právnych požiadaviek týkajúcich sa životného prostredia na organizáciu; 2. zabezpečujú právny súlad s environmentálnymi právnymi predpismi vrátane povolení a obmedzení povolení, a poskytujú primerané dôkazy; 3. zaviedli postupy, ktoré im umožňujú zaručiť sústavný právny súlad s environmentálnymi právnymi predpismi.

A.6.2. Environmentálne ciele a plánovanie ich dosiahnutia

A.6.2.1. Environmentálne ciele Organizácia musí vytvoriť environmentálne ciele na relevantných funkciách a úrovniach, berúc do úvahy významné environmentálne aspekty a súvisiace záväzné požiadavky organizácie, a zvažovať svoje riziká a príležitosti. Environmentálne ciele musia byť: a) v súlade s environmentálnou politikou; b) merateľné (ak je to použiteľné); c) monitorované; d) komunikované; e) aktualizované, ak treba. Organizácia musí udržiavať zdokumentované informácie o environmentálnych cieľoch. A.6.2.2. Plánovanie činností na dosahovanie environmentálnych cieľov Pri plánovaní ako dosiahnuť svoje environmentálne ciele musí organizácia určiť: a) čo bude robiť, b) aké zdroje bude potrebovať, c) kto bude zodpovedný, d) kedy bude cieľ dokončený, e) ako budú výsledky hodnotené, vrátane ukazovateľov na monitorovanie pokroku smerom k dosiahnutiu svojich merateľných environmentálnych cieľov (pozri 9.1.1). Organizácia musí zvážiť, ako sa činnosti na dosiahnutie svojich environmentálnych cieľov môžu začleniť do procesov podnikania organizácie. B.5. Environmentálne ciele Organizácie musia byť schopné preukázať, že systém manažérstva a postupy auditu sa zameriavajú na skutočné environmentálne správanie organizácie so zreteľom na priame a nepriame aspekty. Prostriedky na dosiahnutie dlhodobých a krátkodobých cieľov nemôžu byť environmentálnymi cieľmi.

A.7. Podporovanie A.7.1. Zdroje Organizácia musí určiť a poskytovať zdroje potrebné na vytvorenie, implementovanie, udržiavanie a sústavné zlepšovanie systému manažérstva environmentu.

A.7.2. Kompetentnosť Organizácia musí: a) určiť nevyhnutnú kompetentnosť osoby (osôb) pracujúcej pod jej riadením, ktorá ovplyvňuje jej environmentálne správanie a schopnosť plniť jej záväzné požiadavky; b) zabezpečiť, že tieto osoby sú kompetentné na základe patričného vzdelania, prípravy alebo skúseností; c) určiť tréningové potreby súvisiace s jej environmentálnymi aspektmi a jej systémom manažérstva environmentu; d) tam, kde je potrebné, prijať činnosti na nadobudnutie nevyhnutnej kompetentnosti a vyhodnotiť efektívnosť prijatých činností. Poznámka: Použiteľné činnosti môžu zahŕňať napríklad poskytovanie prípravy na mentorovanie alebo preradenie práve zamestnaných osôb; alebo najímanie, resp. zazmluvnenie kompetentných osôb. Organizácia musí uchovávať patričné zdokumentované informácie ako dôkazy o kompetentnosti. B.6. Zapojenie zamestnancov 1. Organizácia by mala uznať, že aktívne zapojenie zamestnancov je hybnou silou a predpokladanou podmienkou sústavného a úspešného zlepšovania životného prostredia, ako aj hlavným zdrojom zlepšovania environmentálneho správania a správnym spôsobom, ako úspešne zakotviť systém environmentálneho manažérstva a auditu v organizácii. 2. „Zapojenie zamestnancov“ by sa mal vykladať v tom zmysle, že zahŕňa priamu účasť zamestnancov, ako aj informovanie zamestnancov a ich zástupcov. Preto by sa mala vypracovať schéma účasti zamestnancov na všetkých úrovniach. Organizácia by mala uznať, že preukázanie angažovanosti, schopnosti reagovať a aktívnej podpory zo strany manažmentu je podmienkou úspechu týchto procesov. V tejto súvislosti by manažment mal poskytovať spätnú väzbu zamestnancom. 3. Okrem týchto požiadaviek sa zamestnanci alebo ich zástupcovia zapoja do procesu zameraného na sústavné zlepšovanie environmentálneho správania organizácie prostredníctvom: a) úvodného environmentálneho preskúmania; b) vytvárania a implementovania systému environmentálneho manažérstva a auditu, ktorý zlepšuje environmentálne správanie; c) environmentálnych výborov alebo pracovných skupín zbierajúcich informácie a zabezpečujúcich účasť odborníka pre životné prostredie/zástupcov manažmentu, ako aj zamestnancov a ich zástupcov; d) spoločných pracovných skupín pre environmentálny akčný program a environmentálny audit; e) prípravy environmentálnych vyhlásení. 4. Na tento účel by sa mali využívať vhodné formy účasti, ako je napríklad systém knihy návrhov alebo pracovné skupiny vytvorené v rámci jednotlivých projektov alebo environmentálne výbory. Organizácie zohľadňujú usmernenia Komisie týkajúce sa najlepších postupov v tejto oblasti. V prípade, že zástupcovia zamestnancov požiadajú o zapojenie, môžu sa tiež zapojiť.

A.7.3. Povedomie Organizácia musí zabezpečiť, aby si osoby pracujúce pod riadením organizácie uvedomovali: a) environmentálnu politiku; b) významné environmentálne aspekty a súvisiace aktuálne alebo potenciálne environmentálne vplyvy, ktoré sú spojené s ich prácou; c) svoj príspevok k efektívnosti systému manažérstva environmentu, vrátane výhod zo zlepšeného environmentálneho správania; d) následky nedodržiavania požiadaviek systému manažérstva environmentu, vrátane neplnenia záväzných požiadaviek organizácie.

A.7.4. Komunikácia A.7.4.1. Všeobecne Organizácia musí vytvoriť, implementovať a udržiavať proces (procesy) potrebný na internú a externú komunikáciu, ktorý je relevantný systém u manažérstva environmentu, vrátane toho: a) o čom bude komunikovať; b) kedy komunikovať; c) s kým komunikovať; d) ako komunikovať. Pri vytváraní svojho procesu (procesov) komunikácie organizácia musí: — vziať do úvahy svoje záväzné požiadavky, — zabezpečiť, aby komunikované environmentálne informácie boli v súlade s informáciami vygenerovanými v rámci systému manažérstva environmentu a boli dôveryhodné. Organizácia musí reagovať na relevantnú komunikáciu ohľadom jej systému manažérstva environmentu. Organizácia musí uchovávať zdokumentované informácie, ako dôkazy o svojej komunikácii, ak treba. A.7.4.2. Interná komunikácia Organizácia musí: a) interne komunikovať informácie relevantné jej systému manažérstva environmentu medzi rôznymi úrovňami a funkciami organizácie, vrátane zmien systému manažérstva environmentu, ak treba; b) zabezpečiť, že jej proces (procesy) komunikácie umožňuje osobám, vykonávajúcim prácu pod riadením organizácie, prispievať k sústavnému zlepšovaniu.

A.7.4.3. Externá komunikácia Organizácia musí externe komunikovať informácie relevantné jej systému manažérstva environmentu prostredníctvom organizáciou vytvoreného procesu (procesov) komunikácie a tak, ako si to vyžadujú jej záväzné požiadavky. B.7. Komunikácia 1. Organizácie musia byť schopné preukázať, že vedú otvorený dialóg s verejnosťou, orgánmi a ostatnými zainteresovanými stranami vrátane miestnych spoločenstiev a zákazníkov, pokiaľ ide o vplyv ich činností, výrobkov a služieb na životné prostredie. 2. Organizácie registrované v schéme EMAS v záujme zabezpečenia vysokej úrovne transparentnosti a budovania dôvery so zainteresovanými stranami zverejňujú špecifické environmentálne informácie, ako sú vymedzené v prílohe IV – Podávanie environmentálnych správ.

A.7.5. Zdokumentované informácie A.7.5.1. Všeobecne Systém manažérstva environmentu organizácie musí zahŕňať: a) zdokumentované informácie požadované touto medzinárodnou normou; b) zdokumentované informácie určené organizáciou ako nevyhnutné pre efektívnosť systému manažérstva environmentu. Poznámka: Rozsah zdokumentovaných informácii pre systém manažérstva environmentu sa môže v jednotlivých organizáciách odlišovať kvôli: — veľkosti organizácie a jej typu činností, procesov, produktov a služieb, — potreby preukázať plnenie svojich záväzných požiadaviek, — zložitosti procesov a ich vzájomnej súčinnosti, — kompetentnosti osôb vykonávajúcich prácu pod riadením organizácie. A.7.5.2. Vytváranie a aktualizácia Pri vytváraní a aktualizácii zdokumentovaných informácií musí organizácia zabezpečiť patričnú: a) identifikáciu a opis (napr. názov, dátum, autor alebo referenčné číslo); b) formu (napr. jazyk, verzia softvéru, grafika) a médium (napríklad papierové, elektronické); c) preskúmanie a schválenie z hľadiska vhodnosti a primeranosti. A.7.5.3. Riadenie zdokumentovaných informácií Zdokumentované informácie požadované systémom manažérstva environmentu a touto medzinárodnou normou sa musia riadiť, aby sa zabezpečilo, že sú: a) dostupné a vyhovujúce na použitie tam, kde a kedy sú potrebné; b) primerane chránené (napríklad voči strate dôvernosti, nesprávneho použitia alebo straty úplnosti). Pri riadení zdokumentovaných informácií musí organizácia riešiť tieto činnosti, ak sú potrebné: — distribúcia, prístup, vyhľadávanie a použitie, — uloženie a zachovanie, vrátane zachovania čitateľnosti, — riadenie zmien (napríklad riadenie verzií), — uchovanie a odstránenie. Zdokumentované informácie externého pôvodu určené organizáciou, ktoré sú nevyhnutné na plánovanie a prevádzkovanie systému manažérstva environmentu, sa musia identifikovať, ak treba, a musia sa riadiť. Poznámka: Prístup môže znamenať rozhodnutie týkajúce sa oprávnenia len prezrieť zdokumentované informácie alebo oprávnenie a právomoc prezrieť a zmeniť zdokumentované informácie. A.8. Prevádzkovanie A.8.1. Plánovanie a riadenie prevádzkových činností Organizácia musí vytvoriť, implementovať, riadiť a udržiavať procesy potrebné k splneniu požiadaviek systému manažérstva environmentu a implementovať činnosti určené v 6.1 a 6.2 pomocou: — vytvorenia kritérií prevádzkovania pre proces (procesy), — implementovania mechanizmu riadenia procesu (procesov) podľa kritérií prevádzkovania. Poznámka: Mechanizmy riadenia môžu zahŕňať inžinierske mechanizmy riadenia a postupy. Mechanizmy riadenia sa môžu implementovať podľa tejto hierarchie (napr. vylúčenie, nahradenie, administratívne ošetrenie) a môžu sa použiť samostatne alebo v kombinácii. Organizácia musí riadiť plánované zmeny a preskúmavať dôsledky nezamýšľaných zmien, prijíma činnosti na zmiernenie akýchkoľvek nepriaznivých účinkov, ak to je nevyhnutné. Organizácia musí zabezpečiť, že outsourcované procesy sú riadené alebo ovplyvňované. Typ a rozsah riadenia alebo ovplyvňovania uplatňovaný na tento proces (procesy) sa musí definovať v rámci systému manažérstva environmentu. V súlade s perspektívou životného cyklu, organizácia musí: a) vytvoriť mechanizmy riadenia, ak treba, na zabezpečenie, že jej environmentálna požiadavka (požiadavky) je riešená v procese návrhu a prípravy produktu alebo služby, zvažovaním každého štádia životného cyklu; b) určiť jej environmentálnu požiadavku (požiadavky) pri obstarávaní produktov a služieb, ak treba; c) komunikovať jej relevantnú environmentálnu požiadavku (požiadavky) s externými poskytovateľmi, vrátane zmluvných partnerov; d) zvážiť' potrebu poskytnúť informácie o potenciálnych významných environmentálnych vplyvoch súvisiacich s prepravou alebo dodávkou, používaním, spracovaním na konci života a konečným zneškodnením svojich produktov a služieb. Organizácia musí udržiavať zdokumentované informácie v rozsahu nevyhnutnom na získanie dôvery, že procesy boli vykonané tak, ako boli naplánované. A.8.2. Havarijná pripravenosť a reakcia Organizácia musí vytvoriť, implementovať a udržiavať proces (procesy) potrebný na prípravu a reakciu na potenciálne havarijné udalosti identifikované v 6.1.1. Organizácia musí: a) pripraviť reakciu tým, že naplánuje činnosti na zabránenie alebo zmiernenie nepriaznivých environmentálnych vplyvov z havarijných udalostí; b) reagovať na aktuálne havarijné udalosti; c) prijať činnosti na zabránenie alebo zmiernenie dôsledkov havarijných udalostí, patričné z hľadiska rozsahu havárie a potenciálneho environmentálneho vplyvu; d) pravidelne testovať použiteľnosť naplánovaných činností reakcie tam, kde je to prakticky možné; e) pravidelne preskúmavať a revidovať proces (procesy) a naplánované činnosti reakcie, najmä po vzniku havarijných udalostí alebo po testoch; f) poskytovať relevantné informácie a trénovanie súvisiace s havarijnou pripravenosťou a reakciou, ak treba, pre relevantné zainteresované strany vrátane osôb pracujúcich pod riadením organizácie. Organizácia musí udržiavať zdokumentované informácie v rozsahu nevyhnutnom na získanie dôvery, že proces je vykonaný (procesy sú vykonané) tak, ako bol naplánovaný (boli naplánované). A.9. Hodnotenie správania A.9.1. Monitorovanie, meranie, analyzovanie a hodnotenie A.9.1.1. Všeobecne Organizácia musí monitorovať, merať, analyzovať a hodnotiť svoje environmentálne správanie. Organizácia musí určiť: a) čo potrebuje monitorovať a merať; b) metódy na monitorovanie, meranie, analyzovanie a hodnotenie, ak sú potrebné, aby zabezpečila platné výsledky; c) kritériá, podľa ktorých organizácia bude hodnotiť svoje environmentálne správanie a patričné ukazovatele; d) kedy sa musí vykonať monitorovanie a meranie; e) kedy sa musia analyzovať a vyhodnotiť výsledky z monitorovania a merania. Organizácia musí zabezpečiť, aby sa používalo a udržiavalo kalibrované alebo verifikované monitorovacie a meracie zariadenie, ak treba. Organizácia musí hodnotiť svoje environmentálne správanie a efektívnosť systému manažérstva environmentu. Organizácia musí interne a externe komunikovať relevantné informácie o environmentálnom správaní, ako je identifikované v jej procese (procesoch) komunikácie a požadované v jej záväzných požiadavkách. Organizácia musí uchovávať patričné zdokumentované informácie ako dôkazy výsledkov monitorovania, merania, analyzovania a hodnotenia. A.9.1.2. Hodnotenie dodržiavania záväzných požiadaviek Organizácia musí vytvoriť, implementovať a udržiavať proces (procesy) potrebný na hodnotenie plnenia svojich záväzných požiadaviek. Organizácia musí: a) určiť frekvenciu, kedy bude hodnotené dodržiavanie záväzných požiadaviek; b) hodnotiť dodržiavanie záväzných požiadaviek a prijať činnosti, ak sú potrebné; c) udržiavať znalosti a vedomosti o svojom stave dodržiavania záväzných požiadaviek. Organizácia musí uchovávať zdokumentované informácie ako dôkazy o výsledku (výsledkov) z hodnotenia dodržiavania záväzných požiadaviek. A.9.2. Interný audit A.9.2.1. Všeobecne Organizácia musí vykonávať interné audity v plánovaných intervaloch, aby poskytla informácie o tom, či systém manažérstva environmentu: a) zodpovedá: 1. vlastným požiadavkám organizácie na jej systém manažérstva environmentu, 2. požiadavkám tejto medzinárodnej normy; b) je efektívne implementovaný a udržiavaný. A.9.2.2. Program interného auditu Organizácia musí vytvoriť, implementovať a udržiavať program (programy) interného auditu, vrátane frekvencie, metód, zodpovedností, požiadaviek na plánovanie a informovania o svojich interných auditoch. Pri vytváraní programu interného auditu organizácia musí vziať do úvahy environmentálnu dôležitosť zvažovaných procesov, zmeny ovplyvňujúce organizáciu a výsledky predchádzajúcich auditov. Organizácia musí: a) definovať kritériá auditu a predmet pre každý audit; b) vyberať audítorov a vykonávať audity takým spôsobom, aby zabezpečila objektívnosť a nestrannosť procesu auditu; c) zabezpečiť, že o výsledkoch auditov je informovaný relevantný manažment. Organizácia musí uchovávať zdokumentované informácie ako dôkazy o implementácii programu auditu a výsledkov z auditu. A.9.3. Preskúmanie manažmentom Vrcholový manažment musí preskúmavať systém manažérstva environmentu organizácie v plánovaných intervaloch, aby zabezpečil jeho sústavnú vhodnosť, primeranosť a efektívnosť. Preskúmanie manažmentom musí obsahovať zváženie: a) stavu činností z predchádzajúcich preskúmaní manažmentom; b) zmeny v: 1. externých a interných záležitostiach, ktoré sú relevantné pre systém manažérstva environmentu, 2. potrebách a očakávaniach zainteresovaných strán, vrátane záväzných požiadaviek, 3. svojich významných environmentálnych aspektoch, 4. rizikách a príležitostiach; c) rozsahu, v akom sa dosiahli environmentálne ciele; d) informácií o environmentálnom správaní organizácie, vrátane trendov: 1. v nezhodách a nápravných činnostiach, 2. vo výsledkoch z monitorovania a merania, 3. v plnení svojich záväzných požiadaviek, 4. vo výsledkoch z auditov; e) primeranosti zdrojov; f) relevantnej komunikácie od zainteresovaných strán, vrátane sťažností; g) príležitostí na sústavné zlepšovanie. Výstupy z preskúmania manažmentom musia zahŕňať: — závery o sústavnej vhodnosti, primeranosti a efektívnosti systému manažérstva environmentu, — rozhodnutia týkajúce sa príležitostí na sústavné zlepšovanie, — rozhodnutia týkajúce sa akejkoľvek potreby zmien systému manažérstva environmentu, vrátane potreby zdrojov, — činnosti, ak sú potrebné, pokiaľ neboli dosiahnuté environmentálne ciele, — príležitosti na zlepšenie integrácie systému manažérstva environmentu s ďalšími procesmi podnikania, ak sú potrebné, — akékoľvek následky na strategické smerovanie organizácie. Organizácia musí uchovávať zdokumentované informácie ako dôkazy o výsledkoch z preskúmaní manažmentom. A.10. Zlepšovanie A.10.1. Všeobecne Organizácia musí určiť príležitosti na zlepšovanie (pozri 9.1, 9.2 a 9.3) a implementovať nevyhnutné činnosti na dosiahnutie zamýšľaných výstupov svojho systému manažérstva environmentu. A.10.2. Nezhoda a nápravná činnosť Keď sa vyskytne nezhoda, organizácia musí: a) reagovať na nezhodu a, ak je potrebné: 1. prijať činnosti na riadenie a nápravu nezhody; 2. vysporiadať sa s dôsledkami, vrátane zmiernenia nepriaznivých environmentálnych vplyvov; b) vyhodnotiť potrebu činnosti na odstránenie príčin nezhody, aby sa takáto nezhoda neopakovala alebo nevyskytla kdekoľvek inde pomocou: 1. preskúmavania nezhody; 2. určovania príčin nezhody; 3. určovania, či existujú podobné nezhody, alebo by sa mohli potenciálne vyskytnúť; c) implementovať akékoľvek potrebné činnosti; d) preskúmať efektívnosť akýchkoľvek prijatých nápravných činností; e) vykonať zmeny v systéme manažérstva environmentu, ak sú nevyhnutné. Nápravné činnosti musia byť primerané významnosti účinkov nezhôd, ktoré sa vyskytli, vrátane environmentálneho vplyvu (vplyvov). Organizácia musí uchovávať zdokumentované informácie ako dôkazy o: — povahe nezhôd a akýchkoľvek prijatých následných činnostiach; — výsledkoch z akejkoľvek nápravnej činnosti. A.10.3. Sústavné zlepšovanie Organizácia musí sústavne zlepšovať vhodnosť, primeranosť a efektívnosť systému manažérstva environmentu s cieľom zlepšovať environmentálne správanie.