02013D1313 — SK — 01.01.2021 — 003.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 347 20.12.2013, s. 924)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1313/2013/EÚ

zo 17. decembra 2013

o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

(Text s významom pre EHP)







KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ A OSOBITNÉ CIELE, PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Všeobecný cieľ a predmet úpravy

1. Cieľom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) je posilňovať spoluprácu medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčovať koordináciu v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia účinnosti systémov predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na ne.

▼M3

2. Ochrana, ktorá sa má mechanizmom Únie zabezpečovať, sa vzťahuje prednostne na ľudí, ale aj na životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva, a to pred všetkými druhmi prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou vrátane dôsledkov terorizmu a technologických, radiačných alebo environmentálnych katastrof, znečisťovania morí, hydrogeologickej nestability a akútnych zdravotných mimoriadnych situácií, ku ktorým dochádza v rámci Únie alebo mimo nej. V prípade dôsledkov teroristických činov a radiačných katastrof sa mechanizmus Únie môže vzťahovať len na opatrenia týkajúce sa pripravenosti a reakcie.

3. Mechanizmom Únie sa podporuje solidarita medzi členskými štátmi formou praktickej spolupráce a koordinácie bez toho, aby bola dotknutá primárna povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie, majetok vrátane kultúrneho dedičstva na svojom území pred katastrofami a vybaviť svoje systémy zvládania katastrof dostatočnými spôsobilosťami, aby boli schopné náležite a konzistentne zvládnuť katastrofy takej povahy a takého rozsahu, ktoré možno dôvodne predpokladať a na ktoré sa možno pripraviť a predchádzať im.

▼B

4. V tomto rozhodnutí sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre mechanizmus Únie a pravidlá poskytovania finančnej pomoci v rámci mechanizmu Únie.

5. Mechanizmom Únie nie sú dotknuté povinnosti vyplývajúce z platných relevantných právnych aktov Únie, podľa Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, alebo podľa platných medzinárodných dohôd.

6. ►C1 ◄ , nariadenia (ES) č. 1717/2006, rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013./EÚ ( Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na opatrenia vykonávané podľa nariadenia (ES) č. 1257/96, nariadenia (ES) č. 1406/2002, nariadenia (ES) č. 1717/2006, rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013./EÚ ( 1 ) alebo právnych predpisov Únie týkajúcich sa akčných programov v oblasti zdravia, vnútorných vecí a spravodlivosti.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1. Toto rozhodnutie sa vzťahuje na spoluprácu v oblasti civilnej ochrany. Takáto spolupráca zahŕňa: a) opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti v rámci Únie, a pokiaľ ide o článok 5 ods. 2, článok 13 ods. 3 a článok 28, aj mimo Únie, a b) opatrenia zamerané na pomoc pri reakcii na bezprostredné nepriaznivé následky katastrofy, a to v rámci Únie alebo mimo nej, a to aj v krajinách, na ktoré odkazuje článok 28 ods. 1, na žiadosť o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie.

2. V tomto rozhodnutí sa zohľadňujú osobitné potreby izolovaných, okrajových a ostatných regiónov alebo ostrovov Únie, pokiaľ ide o prevenciu katastrof a pripravenosť a reakciu na ne, ako aj osobitné potreby zámorských krajín a území týkajúce sa reakcie na katastrofy.

Článok 3

Osobitné ciele

1. Mechanizmom Únie sa podporuje, dopĺňa a uľahčuje koordinácia opatrení členských štátov v záujme plnenia týchto spoločných osobitných cieľov: a) dosiahnuť vysokú úroveň ochrany pred katastrofami zabránením ich potenciálnym účinkom, ich zmiernením, podporovaním kultúry prevencie a zlepšovaním spolupráce medzi útvarmi civilnej ochrany a ostatnými príslušnými útvarmi; b) zvýšiť úroveň pripravenosti reagovať na katastrofy na úrovni členského štátu a Únie; ▼M3 c) uľahčiť rýchlu a účinnú reakciu v prípade katastrof alebo bezprostrednej hrozby katastrof, a to aj prijímaním opatrení na zmiernenie bezprostredných následkov katastrof a nabádaním členských štátov, aby sa usilovali o odstránenie byrokratických prekážok; ▼B d) zvýšiť povedomie a pripravenosť verejnosti v prípadoch katastrof; ▼M2 e) zvýšiť dostupnosť a využívanie vedeckých vedomostí o katastrofách; a f) zintenzívniť spoluprácu a koordináciu na cezhraničnej úrovni a medzi členskými štátmi, ktoré sú vystavené riziku rovnakých druhov katastrof. ▼B

2. Ukazovatele sa podľa potreby budú využívať na monitorovanie, hodnotenie a preskúmavanie uplatňovania tohto rozhodnutia. Tieto ukazovatele sú: ▼M2 a) pokrok vo vykonávaní rámca prevencie katastrof: meraný počtom členských štátov, ktoré sprístupnili Komisii informácie uvedené v článku 6ods. 1 písm. d); ▼M3 b) pokrok vo zvyšovaní úrovne pripravenosti na katastrofy: meraný množstvom kapacít v oblasti reakcie zahrnutých do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany vo vzťahu k cieľom týkajúcim sa kapacít uvedených v článku 11, počtu modulov registrovaných v spoločnom systéme komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií (ďalej len „CECIS“) a počtu kapacít rescEU vytvorených na poskytovanie pomoci v mimoriadnych situáciách; ▼B c) pokrok dosiahnutý pri zlepšovaní reakcie na katastrofy: meraný rýchlosťou zásahov v rámci mechanizmu Únie a rozsahom, v ktorom pomoc prispieva k potrebám na mieste; a d) pokrok vo zvyšovaní povedomia a pripravenosti verejnosti na katastrofy meraný úrovňou povedomia občanov Únie o rizikách v ich regióne.

Článok 4

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1) „katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať závažný vplyv na ľudí, životné prostredie alebo majetok, vrátane kultúrneho dedičstva;

2) „reakcia“ je akékoľvek opatrenie na základe žiadosti o pomoc, ktoré sa vykoná v rámci mechanizmu Únie v prípade hrozby katastrofy alebo počas katastrofy samotnej alebo po nej s cieľom riešiť jej bezprostredné nepriaznivé dôsledky;

3) „pripravenosť“ je stav pohotovosti a spôsobilosti ľudských zdrojov, materiálnych prostriedkov, štruktúr, spoločenstiev a organizácií, ktoré umožňujú zabezpečiť účinnú rýchlu reakciu na katastrofu a ktoré sú výsledkom vopred uskutočnených opatrení;

4) „prevencia“ je akékoľvek opatrenie zamerané na zníženie rizika alebo zmierňovanie nepriaznivých následkov katastrof pre ľudí, životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva;

▼M3

4a. „ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám“ sú nezáväzné ciele stanovené v oblasti civilnej ochrany na podporu opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na účely zlepšenia schopnosti Únie a jej členských štátov odolávať účinkom katastrofy, ktorá má alebo môže mať cezhraničné účinky na viaceré krajiny;

▼B

5) „včasné varovanie“ je včasné a účinné poskytovanie informácií, ktoré umožňuje prijať opatrenia na zabránenie rizikám katastrof a ich nepriaznivému vplyvu alebo na ich zníženie, ako aj uľahčenie pripravenosti na účinnú reakciu;

6) „modul“ je sebestačné a autonómne usporiadanie spôsobilostí členských štátov, ktoré je vzhľadom na úlohy a potreby vopred vymedzené, alebo mobilný operačný tím členských štátov predstavujúci kombináciu ľudských zdrojov a materiálnych prostriedkov, ktorý je možné charakterizovať na základe jeho kapacity, pokiaľ ide o zásah, alebo úlohy (úloh), ktorú je schopný vykonať;

7) „posúdenie rizík“ znamená celkový medzisektorový proces zisťovania rizík, analýzy rizík a hodnotenia rizík vykonávaný na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia, ako vnútroštátna úroveň;

8) „spôsobilosť na riadenie rizík“ je schopnosť členského štátu alebo jeho regiónov znížiť alebo zmierniť riziká, (vplyv a pravdepodobnosť katastrofy), ktoré zistili na základe svojich posúdení rizík, a prispôsobiť sa im, a to do takej miery, ktorá je v danom členskom štáte prijateľná. Spôsobilosť na riadenie rizík sa môže posudzovať na základe technickej, finančnej a administratívnej kapacity vykonávať náležité: a) posúdenia rizík, b) plánovanie riadenia rizík na účely prevencie a pripravenosti a c) opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne;

9) „podpora hostiteľskej krajiny“ je akékoľvek opatrenie vykonávané vo fáze pripravenosti a reakcie zo strany krajiny, ktorá dostáva alebo vysiela pomoc, alebo Komisie, zamerané na odstránenie predvídateľných prekážok medzinárodnej pomoci, ktorá sa poskytuje prostredníctvom mechanizmu Únie. Zahŕňa podporu, ktorú členské štáty poskytujú na účely uľahčenia tranzitu tejto pomoci cez svoje územie;

10) „kapacita v oblasti reakcie“ je pomoc, ktorá sa na požiadanie môže poskytovať prostredníctvom mechanizmu Únie

11) „logistická podpora“ znamená základné vybavenie alebo služby, ktoré tímy odborníkov uvedené v článku 17 ods. 1 potrebujú na vykonávanie svojich úloh, okrem iného komunikáciu, dočasné ubytovanie, potraviny alebo dopravu v rámci krajiny;

▼M2

12) „zúčastnený štát“ je tretia krajina, ktorá sa zúčastňuje na mechanizme Únie v súlade s článkom 28 ods. 1.

▼B







KAPITOLA II

PREVENCIA

Článok 5

Preventívne opatrenia

1. Komisia na účely dosiahnutia cieľov a vykonania opatrení v oblasti prevencie: ▼M2 a) prijíma opatrenia na zlepšenie vedomostnej základne o rizikách katastrof a na zlepšenie podpory a propagácie spolupráce a výmeny vedomostí, výsledkov vedeckého výskumu a inovácie, najlepších postupov a informácií, a to aj medzi členskými štátmi, ktoré čelia spoločným rizikám; ▼B b) podporuje a presadzuje posúdenie rizík a činnosti v oblasti mapovania, ktoré vykonávajú členské štáty, prostredníctvom spoločného využívania osvedčených postupov, a uľahčuje prístup k osobitným a odborným znalostiam o otázkach spoločného záujmu; ▼M3 c) vytvára a pravidelne aktualizuje medzisektorový prehľad a mapu rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou vrátane rizík katastrof, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky na viaceré krajiny, ktorým Únia môže čeliť, využívajúc jednotný prístup v rámci rôznych oblastí politík, ktoré sa môžu zaoberať prevenciou katastrof alebo mať na ňu vplyv, pričom sa náležite zohľadnia pravdepodobné vplyvy zmeny klímy; ▼B d) nabáda na výmenu osvedčených postupov pri vypracúvaní národných systémov civilnej ochrany v záujme vyrovnania sa s vplyvom zmeny klímy; e) presadzuje a podporuje rozvoj a vykonávanie činnosti členských štátov v oblasti riadenia rizík, a to prostredníctvom spoločného využívania osvedčených postupov, a uľahčuje prístup k osobitným a odborným znalostiam o otázkach spoločného záujmu; ▼M2 f) zbiera a šíri informácie sprístupnené členskými štátmi; organizuje výmenu skúseností o posúdení spôsobilosti na riadenie rizík; a uľahčuje výmenu osvedčených postupov pri plánovaní prevencie a pripravenosti, a to aj prostredníctvom dobrovoľného partnerského preskúmania; ▼M3 g) v lehotách stanovených v článku 6 ods. 1 písm. d) pravidelne podáva správy Európskemu parlamentu a Rade o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní článku 6; ▼B h) podporuje využívanie rôznych fondov Únie, prostredníctvom ktorých by bolo možné podporovať udržateľné predchádzanie katastrofám a nabáda členské štáty a regióny, aby tieto možnosti financovania využívali; ▼M2 i) zdôrazňuje význam prevencie rizík, podporuje členské štáty pri zvyšovaní povedomia a informovaní a vzdelávaní verejnosti, ako aj ich úsilie pri informovaní verejnosti o systémoch varovania, a to poskytovaním usmernení o takýchto systémoch aj na cezhraničnej úrovni; ▼B j) podporuje preventívne opatrenia v členských štátoch a tretích krajinách uvedených v článku 28, a to prostredníctvom spoločného využívania osvedčených postupov, a uľahčuje prístup k osobitným a odborným znalostiam o otázkach spoločného záujmu; a k) v úzkej konzultácii s členskými štátmi vykonáva ďalšie nevyhnutné podporné a doplnkové preventívne opatrenia na účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a).

2. Komisia môže na žiadosť členského štátu, tretej krajiny alebo Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr nasadiť tím odborníkov na mieste na poskytovanie poradenstva o preventívnych opatreniach.

▼M2

Článok 6

Riadenie rizík

1. Členské štáty na účely podpory účinného a súdržného prístupu k prevencii katastrof a pripravenosti na katastrofy prostredníctvom spoločného využívania informácií, ktoré nemajú citlivý charakter, a to informácií, ktorých sprístupnenie by nebolo v rozpore so základnými bezpečnostnými záujmami členských štátov, a podpory výmeny najlepších postupov v rámci mechanizmu Únie: a) ďalej rozvíjajú posúdenia rizík na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň; b) ďalej rozvíjajú posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň; ▼M3 c) ďalej rozvíjajú a skvalitňujú plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako vnútroštátna úroveň, a to aj pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu, s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v odseku 5, keď budú stanovené, a riziká spojené s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky na viaceré krajiny; d) sprístupňujú Komisii zhrnutie relevantných skutočností z posúdení uvedených v písmenách a) a b), pričom sa zameriavajú na kľúčové riziká. V prípade kľúčových rizík s cezhraničnými dôsledkami a rizík spojených s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky na viaceré krajiny, ako aj prípadných rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom, členské štáty opíšu prioritné opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti. Zhrnutie sa poskytne Komisii do 31. decembra 2020 a potom každé tri roky ako aj vždy, keď dôjde k významným zmenám; e) dobrovoľne sa zúčastňujú na partnerskom preskúmaní posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík; f) v súlade s medzinárodnými záväzkami na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako vnútroštátna úroveň, zlepšujú získavanie údajov o stratách v dôsledku katastrof s cieľom zabezpečiť zostavenie scenárov založených na dôkazoch, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1, a identifikáciu nedostatkov v kapacitách v oblasti reakcie na katastrofy. ▼M2

2. Komisia môže v spolupráci s členskými štátmi stanoviť tiež osobitné konzultačné mechanizmy na vylepšenie vhodného plánovania prevencie a pripravenosti a koordinácie medzi členskými štátmi vystavenými riziku podobných druhov katastrof vrátane cezhraničných rizík a rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom identifikovaných podľa odseku 1 písm. d).

3. Komisia do 22. decembra 2019 spolu s členskými štátmi ďalej rozvinie usmernenia o predkladaní zhrnutia uvedeného v odseku 1 písm. d).

4. Ak členský štát často žiada prostredníctvom mechanizmu Únie o rovnaký druh pomoci pre rovnaký druh katastrofy, môže Komisia po starostlivej analýze dôvodov a okolností aktivácie a s cieľom podporiť dotknutý členský štát pri zvýšení jeho úrovne prevencie a pripravenosti: a) požiadať členský štát, aby poskytol dodatočné informácie o konkrétnych opatreniach týkajúcich sa prevencie a pripravenosti v súvislosti s rizikom zodpovedajúcim uvedenému druhu katastrofy; a b) v relevantných prípadoch na základe poskytnutých informácií: i) navrhnúť nasadenie tímu odborníkov v teréne, aby poskytli poradenstvo v oblasti opatrení týkajúcich sa prevencie a pripravenosti; alebo ii) vydať odporúčania na zvýšenie úrovne prevencie a pripravenosti v dotknutom členskom štáte. Komisia a dotknutý členský štát sa navzájom informujú o všetkých opatreniach prijatých na základe takýchto odporúčaní.

V prípade, keď členský štát žiada prostredníctvom mechanizmu Únie o rovnaký druh pomoci pre rovnaký druh katastrofy trikrát v období troch po sebe nasledujúcich rokov, uplatnia sa písmená a) a b), ibaže by zo starostlivej analýzy dôvodov a okolností častej aktivácie vyplynulo, že to nie je potrebné.

▼M3

5. Komisia v spolupráci s členskými štátmi stanoví a vypracuje ciele Únie týkajúcich sa odolnosti voči katastrofám v oblasti civilnej ochrany a prijme odporúčania na ich stanovenie ako nezáväzný spoločný základ na podporu opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti v prípade katastrof, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky na viaceré krajiny.. Uvedené ciele budú vychádzať zo súčasných a výhľadových scenárov vrátane vplyvov zmeny klímy na riziká katastrof, údajov o minulých udalostiach a medziodvetvového posúdenia vplyvu s osobitným dôrazom na zraniteľné skupiny. Pri stanovovaní cieľov Únie týkajúcich sa odolnosti voči katastrofám sa Komisia zameria na opakujúce sa katastrofy, ktoré postihujú členské štáty, a navrhne členským štátom, aby prijali špecifické opatrenia vrátane akýchkoľvek opatrení, ktoré sa majú realizovať s použitím finančných prostriedkov Únie, na posilnenie odolnosti voči takýmto katastrofám.

▼B







KAPITOLA III

PRIPRAVENOSŤ

▼M3

Článok 7

Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie

1. Týmto sa zriaďuje Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „ERCC“). ERCC zabezpečuje operačnú spôsobilosť 24 hodín denne a 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii na dosahovanie cieľov mechanizmu Únie.

ERCC predovšetkým koordinuje, monitoruje a podporuje v reálnom čase reakciu na núdzové situácie na úrovni Únie. ERCC úzko spolupracuje s vnútroštátnymi orgánmi civilnej ochrany a príslušnými orgánmi Únie na podpore medziodvetvového prístupu k zvládaniu katastrof.

2. ERCC má prístup k operačným, analytickým, monitorovacím a komunikačným kapacitám a kapacitám na riadenie informácií pre potreby riešenia širokej škály núdzových situácií v rámci Únie a mimo nej.

Článok 8

Všeobecné opatrenia Komisie v oblasti pripravenosti

1. Komisia vykonáva tieto opatrenia v oblasti pripravenosti: a) riadi ERCC; b) riadi CECIS s cieľom umožniť komunikáciu a spoločné využívanie informácií medzi ERCC a kontaktnými bodmi členských štátov; c) pracuje s členskými štátmi na: i) vývoji nadnárodných systémov detekcie a včasného varovania, ktoré fungujú v záujme Únie, s cieľom zmierniť bezprostredné dôsledky katastrof, ii) lepšej integrácii existujúcich nadnárodných systémov detekcie a včasného varovania založenej na prístupe zameranom na viacnásobné nebezpečenstvo, s cieľom minimalizovať čas potrebný na reakciu na katastrofy, iii) zachovávaní a ďalšom rozvíjaní situačnej informovanosti a analytickej schopnosti, iv) monitorovaní katastrof a v relevantných prípadoch aj vplyvoch zmeny klím, a poskytovaní poradenstva na základe vedeckých poznatkov o nich, v) prevádzaní vedeckých informácií do operačných informácií, vi) tvorbe, údržbe a rozvoji európskych vedeckých partnerstiev, ktoré pokryjú problematiku prírodných nebezpečenstiev a nebezpečenstiev spôsobených ľudskou činnosťou, čo by malo prispievať k prepojeniu vnútroštátnych systémov včasného varovania a výstrahy a prepojeniu takýchto systémov s ERCC a CECIS, vii) podpore úsilia členských štátov a poverených medzinárodných organizácií formou vedeckých poznatkov, inovačných technológií a odborných znalostí, keď členské štáty a takéto organizácie ďalej rozvíjajú svoje systémy včasného varovania, a to aj prostredníctvom vedomostnej siete Únie v oblasti civilnej ochrany uvedenej v článku 13; d) vytvára a riadi spôsobilosti na aktiváciu a vysielanie tímov odborníkov zodpovedných za: i) posudzovanie potrieb, ktorým sa možno bude môcť vyhovieť v rámci mechanizmu Únie, v členskom štáte alebo tretej krajine žiadajúcich o pomoc, ii) prípadné uľahčovanie koordinácie pomoci pri reakcii na katastrofy na mieste a udržiavanie stykov s príslušnými orgánmi členského štátu alebo tretej krajiny žiadajúcimi o pomoc a iii) poskytovanie podpory členskému štátu alebo tretej krajine žiadajúcich o pomoc prostredníctvom odborných znalostí o opatreniach týkajúcich sa prevencie, pripravenosti alebo reakcie; e) vytvára a udržiava spôsobilosť poskytovať logistickú podporu pre tímy odborníkov uvedené v písm. d); f) vytvára a udržiava sieť vyškolených odborníkov členských štátov, ktorí môžu byť k dispozícii v krátkom čase, aby ERCC pomohli pri monitorovaní informovania a uľahčovaní koordinácie; g) uľahčuje koordináciu predbežného umiestňovania kapacít v oblasti reakcie na katastrofy, ktoré vykonávajú členské štáty, v rámci Únie; h) podporuje úsilie o zlepšenie interoperability modulov a iných kapacít v oblasti reakcie pri zohľadnení najlepších postupov na úrovni členských štátov, ako aj medzinárodnej úrovni; i) v rámci svojich právomocí prijíma opatrenia potrebné na uľahčenie podpory hostiteľskej krajiny vrátane vypracúvania a aktualizácie usmernení o podpore hostiteľskej krajiny, na čom na základe operačných skúseností spolupracuje s členskými štátmi; j) podporuje vytváranie dobrovoľných programov partnerského preskúmania na posúdenie stratégií pripravenosti členských štátov, a to na základe vopred vymedzených kritérií, čo umožní formulovanie odporúčaní na posilnenie úrovni pripravenosti Únie; k) v úzkej konzultácii s členskými štátmi prijíma ďalšie nevyhnutné podporné a doplnkové opatrenia v oblasti pripravenosti na účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b); a l) podporuje členské štáty v prípade katastrof na ich území na základe ich žiadosti tým, že im poskytne možnosť využívať európske vedecké partnerstvá na cielenú vedeckú analýzu. Výsledné analýzy sa môžu zdieľať v rámci CECIS so súhlasom postihnutých členských štátov.

2. Komisia môže na žiadosť členského štátu, tretej krajiny, Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr nasadiť tím odborníkov na mieste na poskytnutie poradenstva o opatreniach v oblasti pripravenosti.

▼B

Článok 9

Všeobecné opatrenia členských štátov v oblasti pripravenosti

1. Členské štáty pracujú dobrovoľne na rozvoji modulov, najmä s cieľom vyhovieť v rámci mechanizmu Únie prioritným potrebám súvisiacim so zásahmi alebo podporou.

Členské štáty vopred určia moduly, iné kapacity v oblasti reakcie a odborníkov v rámci svojich príslušných útvarov, a najmä útvarov svojej civilnej ochrany alebo iných útvarov pre núdzové situácie, ktoré by sa na požiadanie mohli prostredníctvom mechanizmu Únie poskytnúť na účely zásahu. Zohľadnia, že zloženie modulov alebo iných kapacít v oblasti reakcie môže závisieť od druhu katastrofy a od konkrétnych potrieb z nej vyplývajúcich.

2. Moduly pozostávajú zo zdrojov jedného alebo viacerých členských štátov a: a) sú schopné vykonávať vopred vymedzené úlohy v oblastiach reakcie v súlade s platnými medzinárodnými usmerneniami a preto: i) je možné ich vyslať prostredníctvom ERCC vo veľmi krátkom čase po predložení žiadosti o pomoc; a ii) sú schopné pracovať sebestačne a autonómne v danom časovom období; b) sú interoperabilné s inými modulmi; c) zúčastňujú sa na odbornej príprave a cvičeniach s cieľom splniť požiadavku interoperability; d) sú podriadené vedeniu osoby, ktorá je zodpovedná za činnosť modulov; a e) sú schopné podľa potreby spolupracovať s ostatnými orgánmi Únie a/alebo medzinárodnými inštitúciami, najmä Organizáciou Spojených národov.

3. Členské štáty vopred dobrovoľne určia odborníkov, ktorí by sa mohli vyslať ako členovia odborných tímov, ako sa uvádza v článku 7 písm. d).

4. Členské štáty zvážia možnosť poskytnúť v prípade potreby iné kapacity v oblasti reakcie, ktoré by mohli dať k dispozícií príslušné útvary alebo ktoré môžu poskytnúť mimovládne organizácie a iné relevantné subjekty.

Iné kapacity v oblasti reakcie môžu pozostávať zo zdrojov jedného alebo viacerých členských štátov a v prípade potreby:

a) sú schopné vykonávať úlohy v oblastiach reakcie v súlade s platnými medzinárodnými usmerneniami a preto: i) je možné ich vyslať prostredníctvom ERCC vo veľmi krátkom čase po predložení žiadosti o pomoc; a ii) sú v prípade potreby schopné pracovať sebestačne a autonómne v danom časovom období;

b) sú schopné podľa potreby spolupracovať s ostatnými orgánmi Únie a/alebo medzinárodnými inštitúciami, najmä Organizáciou Spojených národov.

5. Členské štáty môžu za predpokladu vhodných bezpečnostných opatrení poskytovať informácie o relevantných vojenských kapacitách, ktoré by sa mohli použiť ako posledná možnosť v rámci pomoci prostredníctvom mechanizmu Únie, akými sú napríklad doprava a logistická alebo zdravotnícka podpora.

6. Členské štáty poskytujú Komisii relevantné informácie o odborníkoch, moduloch a iných kapacitách v oblasti reakcie, ktoré sprístupňujú na účely pomoci prostredníctvom mechanizmu Únie, ako sa uvádza v článkoch 1 až 4, a podľa potreby tieto informácie aktualizujú.

7. Členské štáty určia kontaktné body uvedené v článku 7 písm. b) a zodpovedajúcim spôsobom o tom informujú Komisiu.

8. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia v oblasti pripravenosti na uľahčenie podpory hostiteľskej krajiny.

9. Členské štáty s podporou Komisie prijmú v súlade s článkom 23 vhodné opatrenia na zabezpečenie včasnej dopravy pomoci, ktorú ponúkajú.

▼M3

10. Ak sa núdzové služby poskytujú prostredníctvom programov Galileo, Copernicus, GOVSATCOM alebo iných zložiek vesmírneho programu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/696 ( 2 ), každý členský štát sa môže rozhodnúť, že ich využije.

Ak sa členský štát rozhodne využiť núdzové služby poskytnuté prostredníctvom programu Galileo uvedené v prvom pododseku, určí a Komisii oznámi vnútroštátne orgány, ktoré majú povolenie na využívanie uvedených núdzových služieb.

▼M3

Článok 10

Tvorba scenárov a plánovanie zvládania katastrof

1. Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení medziodvetvového plánovania riadenia rizika katastrof na úrovni Únie pre prípady prírodných katastrof aj katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky na viaceré krajiny vrátane nežiaducich účinkov zmeny klímy. Uvedené plánovanie zahŕňa tvorbu scenárov na úrovni Únie na účely prevencie katastrof, pripravenosti a reakcie na ne s ohľadom na činnosť vykonávanú v súvislosti s cieľmi Únie týkajúcimi sa odolnosti voči katastrofám uvedenými v článku 6 ods. 5 a činnosť vedomostnej siete Únie v oblasti civilnej ochrany uvedenej v článku 13, ako aj na základe: i) posudzovania rizika, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. a); ii) prehľadu rizík, ako sa uvádza v článku 5 ods. 1 písm. c); iii) posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík vypracovaného členskými štátmi, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. b); iv) dostupných údajov o stratách v dôsledku katastrof, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. f); v) dobrovoľnej výmeny existujúcich informácií o plánovaní riadenia rizík v prípade katastrof na vnútroštátnej alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako vnútroštátna úroveň; vi) mapovania prostriedkov; a vii) vypracúvania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie.

2. Komisia a členské štáty určujú a podporujú synergie medzi pomocou v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou financovanou Úniou a členskými štátmi pri plánovaní operácií reakcie na humanitárnu krízu mimo Únie.

▼B

Článok 11

▼M2

Európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany

1. Zriaďuje sa európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany. Pozostáva zo zoskupenia kapacít v oblasti reakcie vopred dobrovoľne poskytnutých členskými štátmi a zahŕňa moduly, iné kapacity v oblasti reakcie a kategórie odborníkov.

1a. Pomoc, ktorú poskytne členský štát prostredníctvom európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany, je komplementárnou vo vzťahu ku kapacitám v žiadajúcom členskom štáte a nie je ňou dotknutá primárna zodpovednosť členských štátov za prevenciu a reakciu na ich území.

▼M3

2. Komisia na základe zistených rizík, celkových kapacít a nedostatkov a akejkoľvek existujúcej tvorby scenárov uvedeného v článku 10 ods. 1 prostredníctvom vykonávacích aktov vymedzí druhy a spresní počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“). Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2.

Komisia v spolupráci s členskými štátmi monitoruje pokrok v dosahovaní cieľov kapacity stanovených vo vykonávacích aktoch uvedených v prvom pododseku tohto odseku a identifikuje potenciálne závažné nedostatky v kapacite v oblasti reakcie v európskom zoskupení v oblasti civilnej ochrany. Ak sa zistia takéto nedostatky, Komisia preskúma, či sú potrebné kapacity členským štátom dostupné mimo európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Komisia nabáda členské štáty, aby riešili závažné nedostatky v kapacite v oblasti reakcie v európskom zoskupení v oblasti civilnej ochrany. Môže členským štátom poskytovať podporu v tomto ohľade v súlade s článkom 20 a článkom 21 ods. 1 písm. i) a článkom 21 ods. 2.

▼B

3. ►M2 ◄ . Tieto požiadavky na kvalitu vychádzajú z platných medzinárodných noriem v prípade, že takéto normy už existujú. Členské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie kvality svojich kapacít v oblasti reakcie. Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít v oblasti reakcie, ktoré členské štáty poskytnú preeurópske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany. Tieto požiadavky na kvalitu vychádzajú z platných medzinárodných noriem v prípade, že takéto normy už existujú. Členské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie kvality svojich kapacít v oblasti reakcie.

4. ►M2 ◄ . Komisia zavedie a riadi proces certifikácie a registrácie kapacít v oblasti reakcie, ktoré členské štáty sprístupniaeurópske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany

5. ►M2 ◄ . Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo viacerými členskými štátmi vykonávajú spoločne všetky dotknuté členské štáty. Členské štáty na základe dobrovoľnosti určia a zaregistrujú kapacity v oblasti reakcie, ktoré poskytnú preeurópske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany. Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo viacerými členskými štátmi vykonávajú spoločne všetky dotknuté členské štáty.

6. ►M2 ◄ , zostávajú vždy k dispozícii na vnútroštátne účely. Kapacity v oblasti reakcie, ktoré členské štáty sprístupnia preeurópske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany, zostávajú vždy k dispozícii na vnútroštátne účely.

7. ►M2 ◄ , sú v zásade k dispozícii pre operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie, a to na žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC. Konečné rozhodnutie o ich nasadení prijímajú členské štáty, ktoré príslušnú kapacitu v oblasti reakcie registrovali. Ak vnútroštátne mimoriadne udalosti, vyššia moc alebo vo výnimočných prípadoch iné závažné dôvody členskému štátu bránia, aby v prípade konkrétnej katastrofy dal k dispozícii tieto kapacity v oblasti reakcie, daný členský štát o tom čo najskôr informuje Komisiu s odkazom na tento článok. Kapacity v oblasti reakcie, ktoré členské štáty sprístupnia preeurópske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany, sú v zásade k dispozícii pre operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie, a to na žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC. Konečné rozhodnutie o ich nasadení prijímajú členské štáty, ktoré príslušnú kapacitu v oblasti reakcie registrovali. Ak vnútroštátne mimoriadne udalosti, vyššia moc alebo vo výnimočných prípadoch iné závažné dôvody členskému štátu bránia, aby v prípade konkrétnej katastrofy dal k dispozícii tieto kapacity v oblasti reakcie, daný členský štát o tom čo najskôr informuje Komisiu s odkazom na tento článok.

8. V prípade nasadenia zostávajú kapacity členských štátov v oblasti reakcie pod ich velením a kontrolou a po konzultácii s Komisiou ich možno stiahnuť, ak vnútroštátne mimoriadne udalosti, vyššia moc alebo vo výnimočných prípadoch iné závažné dôvody členskému štátu bránia v tom, aby tieto kapacity v oblasti reakcie ponechal k dispozícii. Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami v oblasti reakcie v prípade potreby uľahčuje Komisia prostredníctvom ERCC v súlade s článkami 15 a 16.

9. ►M2 ◄ . Členské štáty a Komisia zabezpečujú primerané povedomie verejnosti o zásahoch s účasťoueurópske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany

▼M2

Článok 12

Kapacity rescEU

1. Zriaďujú sa kapacity rescEU, aby sa poskytovala pomoc v mimoriadnych situáciách, v ktorých celkové existujúce kapacity na vnútroštátnej úrovni a kapacity vopred poskytnuté členskými štátmi do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany za daných okolností nie sú schopné zabezpečiť účinnú reakciu na rôzne druhy katastrof uvedených v článku 1 ods. 2.

Komisia a členské štáty s cieľom zaručiť účinnú reakciu na katastrofy v prípade potreby zabezpečia primerané geografické rozmiestnenie kapacít rescEU.

▼M3

2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov vymedzí kapacity, z ktorých sa má rescEU skladať, okrem iného na základe akejkoľvek existujúcej tvorby scenárov uvedenej v článku 10 ods. 1, pričom zohľadní identifikované a nové riziká a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Únie, osobitne v oblastiach leteckého hasenia lesných požiarov, chemických, biologických, rádiologických a jadrových udalostí, rýchlej zdravotnej pomoci, ako aj dopravy a logistiky. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. Komisia pravidelne aktualizuje informácie o druhu a počte kapacít rescEU a priamo ich poskytuje Európskemu parlamentu a Rade.

3. Kapacity rescEU sa nadobúdajú, prenajímajú, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú členskými štátmi.

3a. Kapacity rescEU vymedzené vo vykonávacích aktoch prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2 môžu byť prenajaté, zabezpečené formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečené Komisiou v rozsahu, ktorý je potrebný na riešenie nedostatkov v oblasti dopravy a logistiky.

3b. V riadne odôvodnených naliehavých prípadoch môže Komisia nadobúdať, prenajímať si, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať kapacity stanovené vykonávacími aktmi prijatými v súlade so zrýchleným postupom uvedeným v článku 33 ods. 3. Takéto vykonávacie akty: i) určujú potrebný druh a množstvo materiálnych prostriedkov a všetky potrebné podporné služby, ktoré už boli vymedzené ako kapacity rescEU, a/alebo ii) vymedzujú dodatočné materiálne prostriedky a všetky potrebné podporné služby ako kapacity rescEU a stanovujú potrebný druh a množstvo týchto kapacít.

3c. Rozpočtové pravidlá Únie sa uplatňujú v prípadoch, keď Komisia nadobúda, prenajíma si, zabezpečuje formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečuje kapacity rescEU. Ak kapacity rescEU nadobúdajú, prenajímajú si, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú členské štáty, Komisia môže udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov. Komisia a všetky členské štáty, ktoré si to želajú, sa môžu zapojiť do spoločného postupu verejného obstarávania, ktoré sa uskutočňuje podľa článku 165 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1046 ( 3 ) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), s cieľom nadobudnúť kapacity rescEU.

Hostiteľom kapacít rescEU sú členské štáty, ktoré ich nadobudli, prenajali si ich, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili.

▼M2

4. Komisia po porade s členskými štátmi vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít v oblasti reakcie, ktoré sú súčasťou rescEU. Tieto požiadavky na kvalitu vychádzajú z uznávaných medzinárodných noriem, ak už existujú.

5. Členský štát, ktorý vlastní kapacity rescEU, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, zaistí registráciu uvedených kapacít v systéme CECIS a dostupnosť a schopnosť nasadenia uvedených kapacít pre operácie mechanizmu Únie.

Kapacity rescEU sa môžu použiť na vnútroštátne účely podľa článku 23 ods. 4a len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie.

Kapacity rescEU sa používajú v súlade s vykonávacími aktmi prijatými podľa článku 32 ods. 1 písm. g) a s operačnými zmluvami medzi Komisiou a členským štátom, ktorý takéto kapacity vlastní, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, v ktorých sa stanovujú podrobnejšie podmienky nasadenia kapacít rescEU vrátane zúčastneného personálu.

6. Kapacity rescEU sú k dispozícii pre operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie, a to na žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC podľa článku 15 alebo článku 16 ods. 1 až 9 a 11, 12 a 13. Rozhodnutie o ich nasadení a demobilizácii a akékoľvek rozhodnutie v prípade rozporu medzi žiadosťami prijíma Komisia v úzkej koordinácii so žiadajúcim členským štátom a členským štátom, ktorý kapacity vlastní, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, v súlade s operačnými zmluvami v zmysle odseku 5 tretieho pododseku.

Členský štát, na ktorého území sú kapacity rescEU nasadené, zodpovedá za riadenie operácií reakcie. V prípade nasadenia mimo Únie zodpovedajú za zaistenie úplnej integrácie kapacít rescEU do celkovej reakcie členské štáty, ktoré sú ich hostiteľmi.

7. V prípade nasadenia sa Komisia prostredníctvom ERCC dohodne so žiadajúcim členským štátom na operačnom nasadení kapacít rescEU. Žiadajúci členský štát počas operácií uľahčuje operačnú koordináciu svojich vlastných kapacít a činností rescEU.

8. Koordináciu jednotlivých kapacít v oblasti reakcie v prípade potreby uľahčuje Komisia prostredníctvom ERCC v súlade s článkami 15 a 16.

9. Členské štáty musia byť informované o operačnom statuse kapacít rescEU prostredníctvom systému CECIS.

10. Ak by katastrofa mimo Únie mohla závažným spôsobom ovplyvniť jeden alebo viacero členských štátov alebo ich občanov, môžu sa v súlade s odsekmi 6 až 9 tohto článku nasadiť kapacity rescEU.

Pri nasadení kapacít rescEU v tretích krajinách môžu členské štáty v osobitných prípadoch odmietnuť nasadiť svoj personál v súlade s vykonávacím aktom prijatým podľa článku 32 ods. 1 písm. g) a s konkrétnymi ustanoveniami operačných zmlúv uvedených v odseku 5 treťom pododseku tohto článku.

▼M3

Článok 13

Vedomostná sieť Únie v oblasti civilnej ochrany

1. Komisia zriadi vedomostnú sieť Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „sieť“) s cieľom zhromažďovať, spracúvať a šíriť poznatky a informácie relevantné pre mechanizmus Únie, a to na základe prístupu zameraného na viacnásobné nebezpečenstvo a so zapojením príslušných aktérov v oblasti civilnej ochrany a zvládania katastrof, centier excelentnosti, univerzít a výskumných pracovníkov.

Komisia prostredníctvom siete náležite zohľadňuje odborné znalosti, ktoré sú k dispozícii v členských štátoch, na úrovni Únie, na úrovni iných medzinárodných organizácií a subjektov, na úrovni tretích krajín a na úrovni organizácií pôsobiacich v teréne.

Komisia a členské štáty podporujú rodovo vyváženú účasť na vytváraní a fungovaní siete.

Komisia prostredníctvom siete podporuje súdržnosť postupov plánovania a rozhodovania podporou neustálej výmeny poznatkov a informácií týkajúcich sa všetkých oblastí činnosti v rámci mechanizmu Únie.

Na uvedený účel vykonáva Komisia prostredníctvom siete okrem iného tieto činnosti:

a) vytvorenie a riadenie programu odbornej prípravy a výcviku pre pracovníkov v oblasti civilnej ochrany a zvládania katastrof zameraného na prevenciu katastrof, pripravenosť a reakciu na ne. Program sa zameria a podporuje výmenu najlepších postupov v oblasti civilnej ochrany a zvládania katastrof, a to aj v súvislosti s katastrofami spôsobenými zmenou klímy, a zahŕňa spoločné kurzy a systém výmeny odborných znalostí v oblasti zvládania katastrof vrátane výmeny odborníkov a skúsených dobrovoľníkov a vysielania odborníkov členských štátov.

Cieľom programu odbornej prípravy a výcviku je zlepšiť koordináciu, zlučiteľnosť a komplementárnosť kapacít uvedených v článkoch 9, 11 a 12 a zvyšovať spôsobilosť odborníkov uvedených v článku 8 ods. 1 písm. d) a f);

b) vytvorenie a riadenie programu skúseností získaných z opatrení v oblasti civilnej ochrany vykonávaných v rámci mechanizmu Únie vrátane aspektov celkového cyklu zvládania katastrof s cieľom poskytnúť širokú základňu pre procesy vzdelávania a rozvoj znalostí. Tento program obsahuje: i) monitorovanie, analýzu a hodnotenie všetkých relevantných opatrení v oblasti civilnej ochrany v rámci mechanizmu Únie; ii) podporu uplatňovania získaných skúseností s cieľom získať základ postavený na skúsenostiach, z ktorého bude vychádzať rozvoj činností v rámci cyklu zvládania katastrof, a iii) vytváranie metód a nástrojov na zhromažďovanie, analýzu, propagáciu a uplatňovanie získaných skúseností. Uvedený program zahŕňa v náležitých prípadoch aj skúsenosti získané zo zásahov mimo Únie, pokiaľ ide o využitie prepojení a synergií medzi pomocou poskytovanou v rámci mechanizmu Únie a humanitárnou reakciou;

c) stimulovanie výskumu a inovácií a podpora zavádzania a využívania relevantných nových prístupov alebo technológií alebo oboch na účely mechanizmu Únie;

d) zriadenie a údržba online platformy slúžiacej sieti na podporu a zjednodušenie vykonávania rôznych úloh uvedených v písmenách a), b) a c).

2. Komisia pri vykonávaní úloh stanovených v odseku 1 zohľadňuje najmä potreby a záujmy členských štátov, ktoré čelia podobným typom rizík katastrof, ako aj nutnosť zvýšiť ochranu biodiverzity a kultúrneho dedičstva.

3. Komisia posilní spoluprácu v oblasti odbornej prípravy a podporí výmenu vedomostí a skúseností medzi sieťou a medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami, a to najmä s cieľom prispieť k plneniu medzinárodných záväzkov, predovšetkým tých, ktoré vyplývajú zo sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030.

▼B







KAPITOLA IV

REAKCIA

Článok 14

Oznamovanie katastrof v rámci Únie

▼M3

1. V prípade katastrofy v rámci Únie alebo hrozby katastrofy, ktorá má alebo môže mať cezhraničné účinky na viaceré krajiny alebo postihuje alebo môže postihnúť iné členské štáty, členský štát, v ktorom sa táto katastrofa vyskytla alebo sa pravdepodobne vyskytne, to bezodkladne oznámi členským štátom, ktoré môžu byť touto katastrofou postihnuté, a ak účinky môžu byť závažné, aj Komisii.

▼B

Prvý pododsek sa neuplatňuje v prípade, že povinnosť oznámenia už bola splnená podľa ostatných právnych predpisov Únie, podľa Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, alebo podľa platných medzinárodných dohôd.

2. V prípade katastrofy v rámci Únie alebo hrozby katastrofy, ktorá pravdepodobne povedie k predloženiu žiadosti o pomoc od jedného členského štátu alebo viacerých členských štátov, členský štát, v ktorom ku katastrofe došlo alebo sa pravdepodobne dôjde, to bezodkladne oznámi Komisii, ak je možné očakávať žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC, aby Komisia mohla podľa potreby informovať ostatné členské štáty a aktivovať svoje príslušné útvary.

3. Oznámenia uvedené v odsekoch 1 a 2 sa v prípade potreby vykonajú prostredníctvom CECIS.

Článok 15

Reakcia na katastrofy v rámci Únie

▼M2

1. Ak v rámci Únie dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, postihnutý členský štát môže požiadať o pomoc prostredníctvom ERCC. Žiadosť musí byť čo najkonkrétnejšia. Platnosť žiadosti o pomoc uplynie po maximálnom období 90 dní, pokiaľ sa ERCC nepredložia nové skutočnosti opodstatňujúce potrebu pokračovania pomoci alebo dodatočnej pomoci.

▼B

2. Vo výnimočných situáciách zvýšeného rizika môže členský štát takisto požiadať o pomoc vo forme dočasného predbežného rozmiestnenia kapacít v oblasti reakcie.

3. Komisia po prijatí žiadosti o pomoc podľa potreby a bezodkladne: a) postúpi žiadosť kontaktným bodom ostatných členských štátov; ▼M3 b) v súčinnosti s postihnutým členským štátom získava a analyzuje overené informácie o situácii s cieľom vypracovať spoločnú informovanosť o situácii a reakciu na situáciu a poskytne uvedené informácie priamo členským štátom; ▼B c) vypracuje po porade so žiadajúcim členským štátom odporúčania týkajúce sa poskytovania pomoci prostredníctvom mechanizmu Únie na základe potrieb na mieste a všetkých relevantných vopred vypracovaných plánov, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1, vyzve členské štáty, aby nasadili konkrétne kapacity, a uľahčuje koordináciu poskytovania požadovanej pomoci; a d) prijme ďalšie opatrenia na uľahčenie koordinácie reakcie.

4. Každý členský štát, ktorému je žiadosť o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie určená, bezodkladne rozhodne, či je schopný požadovanú pomoc poskytnúť a informuje o tomto rozhodnutí žiadajúci členský štát prostredníctvom CECIS, pričom uvedie rozsah, podmienky a prípadne náklady pomoci, ktorú by mohol poskytnúť. ERCC priebežne informuje členské štáty.

5. Žiadajúci členský štát je zodpovedný za riadenie podporných zásahov. Orgány žiadajúceho členského štátu ustanovia usmernenia a v prípade potreby vymedzia rámec úloh zverených modulom alebo iným kapacitám v oblasti reakcie. O podrobnostiach vykonávania týchto úloh rozhoduje zodpovedná osoba, ktorú vymenuje členský štát poskytujúci pomoc. Žiadajúci členský štát môže tiež požiadať o nasadenie tímu odborníkov na účely podpory hodnotenia, ktoré vykonáva, uľahčenia koordinácie na mieste medzi tímami členských štátov alebo poskytovania technického poradenstva.

6. Žiadajúci členský štát prijme vhodné opatrenia na uľahčenie podpory hostiteľskej krajiny pre prichádzajúcu pomoc.

7. Úlohou Komisie uvedenou v tomto článku nie sú dotknuté právomoci a zodpovednosť členských štátov za ich tímy, moduly a iné podporné kapacity vrátane vojenských kapacít. Najmä podpora poskytovaná Komisiou nezahŕňa velenie tímom, modulom a inej podpore členských štátov, ktorá sa nasadzuje na dobrovoľnom základe v súlade s koordináciou na úrovni veliteľstva a na mieste, a kontrolu nad ňou.

Článok 16

Podpora konzistentnosti v reakcii na katastrofy mimo Únie

▼M2

1. Ak mimo Únie dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, postihnutá krajina môže požiadať o pomoc prostredníctvom ERCC. O pomoc je možné požiadať aj prostredníctvom Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, či relevantnej medzinárodnej organizácie, alebo o ňu môžu požiadať uvedené organizácie alebo agentúry. Platnosť žiadosti o pomoc uplynie po maximálnom období 90 dní, pokiaľ sa ERCC nepredložia nové skutočnosti opodstatňujúce potrebu pokračovania pomoci alebo dodatočnej pomoci.

2. Zásahy podľa tohto článku sa môžu vykonať ako autonómne podporné zásahy, alebo ako príspevky k zásahu vedenému medzinárodnou organizáciou. Koordinácia Únie je úplne integrovaná s celkovou koordináciou zabezpečovanou Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a rešpektuje jeho vedúcu úlohu. V prípade katastrof spôsobených ľudskou činnosťou alebo zložitých núdzových situácií Komisia zabezpečí konzistentnosť s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci ( 4 ) a dodržiavanie humanitárnych zásad.

▼B

3. Komisia podporuje konzistentnosť poskytovania pomoci prostredníctvom týchto opatrení: a) udržiava dialóg s kontaktnými bodmi členských štátov s cieľom zabezpečiť účinný a jednotný príspevok reakcie Únie na katastrofy prostredníctvom mechanizmu Únie k celkovému úsiliu zameranému na pomoc v núdzi, a to najmä prostredníctvom: i) bezodkladného informovania členských štátov o žiadostiach o pomoc a o ich celom rozsahu, ii) podpory spoločného posúdenia situácie a potrieb, poskytovania technického poradenstva a/alebo uľahčenia koordinácie pomoci poskytovanej prostredníctvom prítomnosti tímu odborníkov civilnej ochrany na mieste, iii) spoločného využívania relevantných posúdení a analýz so všetkými relevantnými aktérmi, iv) poskytovania prehľadu o pomoci, ktorú poskytujú členské štáty a iní aktéri, v) poradenstva o druhu pomoci, ktorá je potrebná na zabezpečenie súladu poskytovanej pomoci s posúdením potrieb, a vi) pomoci pri prekonávaní akýchkoľvek praktických ťažkostí pri poskytovaní pomoci v oblastiach, akými sú napríklad preprava a colníctvo; b) bezodkladne vypracuje odporúčania, podľa možnosti v spolupráci s postihnutou krajinou, na základe potrieb na mieste a všetkých relevantných vopred vypracovaných plánov, vyzve členské štáty, aby nasadili osobitné kapacity, a uľahčuje koordináciu poskytovania požadovanej pomoci; c) udržiava styk s postihnutou krajinou v súvislosti s technickými podrobnosťami, akými sú napríklad konkrétna potreba pomoci, prijímanie ponúk a praktické mechanizmy na prijímanie a rozdeľovanie pomoci na mieste; d) udržiava styk s OCHA a spolupracuje s inými príslušnými aktérmi, ktorí prispievajú k celkovému úsiliu vynakladanému na poskytovanie pomoci, alebo ich podporuje s cieľom maximalizovať synergie, dosiahnuť komplementárnosť a zabrániť duplicite a nedostatkom; a e) udržiava styk so všetkými relevantnými aktérmi, najmä v záverečnej etape podporného zásahu v rámci mechanizmu Únie, na účely uľahčenia hladkého odovzdania.

4. Bez toho, aby bola dotknutá úloha Komisie vymedzená v odseku 3, a pri rešpektovaní nevyhnutnosti bezprostrednej operačnej reakcie prostredníctvom mechanizmu Únie, Komisia po aktivácii mechanizmu Únie informuje Európsku službu pre vonkajšiu činnosť s cieľom zabezpečiť konzistentnosť medzi činnosťami v oblasti civilnej ochrany a celkovými vzťahmi Únie s postihnutou krajinou. Komisia priebežne a v plnom rozsahu informuje členské štáty v súlade s odsekom 3.

5. Na mieste sa podľa potreby zabezpečí styk s delegáciou Únie s cieľom uľahčiť jej kontakty s vládou postihnutej krajiny. V prípade potreby poskytuje delegácia Únie logistickú podporu tímom odborníkov civilnej ochrany uvedeným v odseku 3 písm. a) bode ii).

6. Každý členský štát, ktorému je žiadosť o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie určená, bezodkladne rozhodne, či je schopný požadovanú pomoc poskytnúť a informuje o tomto rozhodnutí ERCC prostredníctvom CECIS, pričom uvedie rozsah a podmienky akejkoľvek pomoci, ktorú by mohol poskytnúť. ERCC priebežne informuje členské štáty.

7. Mechanizmus Únie by sa mohol používať aj na podporu konzulárnej pomoci, pokiaľ ide o civilnú ochranu, určenej občanom Únie v prípade katastrof v tretích krajinách, ak o to požiadajú konzulárne orgány dotknutých členských štátov.

8. Komisia na základe žiadosti o pomoc môže prijať ďalšie podporné a doplnkové opatrenia potrebné na zabezpečenie konzistentnosti poskytovania pomoci.

9. Koordináciou prostredníctvom mechanizmu Únie nie sú dotknuté dvojstranné styky medzi členskými štátmi a postihnutou krajinou, ani spolupráca medzi členskými štátmi a Organizáciou Spojených národov a inými relevantnými medzinárodnými organizáciami. Takéto dvojstranné styky sa môžu použiť aj na prispievanie ku koordinácii prostredníctvom mechanizmu Únie.

10. Úlohou Komisie uvedenou v tomto článku nie sú dotknuté právomoci a zodpovednosť členských štátov za ich tímy, moduly a inú podporu vrátane vojenských kapacít. Konkrétne, podpora poskytovaná Komisiou nezahŕňa velenie tímom, modulom a inej podpore členských štátov, ktorá sa nasadzuje na dobrovoľnom základe v súlade s koordináciou na úrovni veliteľstva a na mieste, a kontrolu nad nimi.

11. Vynakladá sa úsilie o synergie s ostatnými nástrojmi Únie, najmä opatreniami financovanými podľa nariadenia (ES) č. 1257/96. Komisia zabezpečuje koordináciu medzi príslušnými nástrojmi a prípadne zabezpečí, aby sa opatrenia členských štátov v oblasti civilnej ochrany, ktoré sú príspevkom k širšej humanitárnej reakcii, v čo najväčšej miere financovali podľa tohto rozhodnutia.

12. Kedykoľvek sa mechanizmus Únie aktivuje, členský štát poskytujúci pomoc v prípade katastrofy priebežne a v plnom rozsahu informuje ERCC o svojich činnostiach.

13. Tímy a moduly členských štátov na mieste, ktoré sa zúčastňujú na zásahu prostredníctvom mechanizmu Únie, udržiavajú úzke styky s ERCC a tímami odborníkov na mieste uvedenými v odseku 3 písm. a) bode ii).

Článok 17

Podpora na mieste

▼M3

1. Komisia môže vybrať, vymenovať a vyslať tím odborníkov zložený z odborníkov, ktorých poskytli členské štáty: a) na žiadosť o odborné znalosti z oblasti prevencie v súlade s článkom 5 ods. 2; b) na žiadosť o odborné znalosti z oblasti pripravenosti v súlade s článkom 8 ods. 2; c) v prípade katastrofy v rámci Únie, ako sa uvádza v článku 15 ods. 5; d) v prípade katastrofy mimo Únie, ako sa uvádza v článku 16 ods. 3.

Do tímu môžu byť začlenení odborníci z Komisie a ďalších útvarov Únie v záujme podpory tímu a uľahčenia udržiavania stykov s ERCC. Odborníci, ktorých vyslali agentúry OSN alebo iné medzinárodné organizácie, sa môžu do tímu začleniť s cieľom posilniť spoluprácu a uľahčovať spoločné hodnotenia.

Ak si to vyžaduje operačná účinnosť, Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi môže prostredníctvom nasadenia zabezpečiť zapojenie ďalších odborníkov, a technickú i vedeckú podporu a využiť špecializované odborné znalosti z oblasti vedy, urgentnej medicíny a príslušných odvetví.

2. Uplatňuje sa tento postup výberu a vymenúvania odborníkov: a) členské štáty určia v rámci svojej zodpovednosti odborníkov, ktorí sa môžu nasadiť ako členovia tímov odborníkov; b) Komisia vyberie odborníkov a vedúceho týchto tímov na základe ich kvalifikácie a skúseností vrátane úrovne absolvovanej odbornej prípravy týkajúcej sa mechanizmu Únie, predchádzajúcich skúseností z misií v rámci mechanizmu Únie a inej práce v oblasti poskytovania núdzovej pomoci na medzinárodnej úrovni; výber sa zakladá aj na ďalších kritériách vrátane jazykových zručností, aby sa zabezpečilo, že tím ako celok má zručnosti, ktoré sú potrebné v konkrétnych situáciách; c) Komisia vymenúva odborníkov a vedúcich tímov pre misiu po dohode s členským štátom, ktorý ich nominoval.

Komisia informuje členské štáty o dodatočnej odbornej podpore poskytnutej v súlade s odsekom 1.

▼B

3. V prípade, že sú tímy odborníkov vyslané, uľahčujú koordináciu medzi zásahovými tímami členských štátov a udržiavajú styky s príslušnými orgánmi žiadajúceho štátu, ako sa uvádza v článku 8 písm. d). ERCC udržiava úzke styky s tímami odborníkov a poskytuje im usmernenia a logistickú podporu.

▼M3

Článok 18

Doprava a vybavenie

1. V prípade katastrofy v rámci Únie alebo mimo Únie môže Komisia podporovať členské štáty pri získavaní prístupu k vybaveniu alebo dopravným a logistickým zdrojom prostredníctvom: a) poskytovania a spoločného využívania informácií o vybavení a o dopravných a logistických zdrojoch, ktoré môžu členské štáty sprístupniť, a to s cieľom uľahčiť združovanie takého vybavenia alebo dopravných a logistických zdrojov; b) vývoja kartografického materiálu na rýchle nasadenie a mobilizáciu zdrojov, najmä s ohľadom na osobitosti cezhraničných regiónov, s cieľom riešiť cezhraničné riziká viacerých krajín; c) pomoci členským štátom pri určovaní dopravných a logistických zdrojov, ktoré môžu byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a uľahčovania ich prístupu k takýmto zdrojom; alebo d) pomoci členským štátom pri určovaní vybavenia, ktoré môže byť k dispozícii z iných zdrojov vrátane komerčného trhu.

2. Komisia môže dopĺňať dopravné a logistické zdroje poskytované členskými štátmi poskytovaním ďalších zdrojov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na katastrofy.

3. Pomoc požadovaná členským štátom alebo treťou krajinou môže pozostávať len z dopravných a logistických zdrojov, aby bolo možné reagovať na katastrofy, pričom zásielky núdzovej pomoci alebo vybavenie zabezpečí v tretej krajine žiadajúci členský štát alebo tretia krajina.

▼B







KAPITOLA V

FINANČNÉ USTANOVENIA

Článok 19

Rozpočtové zdroje

▼M2

1. Finančné krytie na vykonávanie mechanizmu Únie na roky 2014 až 2020 je stanovené na 574 028 000 EUR v bežných cenách.

Suma 425 172 000 EUR v bežných cenách bude pochádzať z okruhu 3 „Bezpečnosť a občianstvo“ viacročného finančného rámca a suma 148 856 000 EUR v bežných cenách z okruhu 4 „Globálna Európa“.

▼M3

1a. Finančné krytie na vykonávanie mechanizmu Únie na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 sa stanovuje na 1 263 000 000 EUR v bežných cenách.

▼M3

2. Rozpočtové prostriedky vyplývajúce z úhrady nákladov príjemcami za opatrenia týkajúce sa reakcie na katastrofu predstavujú pripísané príjmy v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

3. Pridelené rozpočtové prostriedky uvedené v odsekoch 1 a 1a tohto článku a v článku 19a môžu kryť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na riadenie mechanizmu Únie a dosiahnutie jeho cieľov.

Takéto výdavky sa môžu vzťahovať najmä na štúdie, zasadnutia odborníkov, informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie v súvislosti s politickými prioritami Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov mechanizmu Únie, výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií vrátane ich prepojenia s existujúcimi alebo budúcimi systémami určenými na podporu výmeny údajov medzi sektormi a so súvisiacim vybavením spolu so všetkými ostatnými výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisii pri riadení programu.

4. Finančné krytie uvedené v odseku 1a tohto článku a suma uvedená v článku 19a ods. 1 sa pridelí v rokoch 2021 – 2027 v súlade s percentuálnymi podielmi a zásadami stanovenými v prílohe I.

5. Komisia preskúma rozdelenie uvedené v prílohe I na základe výsledku hodnotenia uvedeného v článku 34 ods. 3.

6. Ak je to vzhľadom na vážne a naliehavé dôvody potrebné pre reakciu na katastrofu alebo v prípade neočakávaných udalostí, ktoré majú vplyv na plnenie rozpočtu alebo zriadenie kapacít rescEU,, Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom zmeniť prílohu I v rámci dostupných rozpočtových prostriedkov a v súlade s postupom stanoveným v článku 31.

▼M3

Článok 19a

Zdroje z Nástroja Európskej únie na obnovu

1. Opatrenia uvedené v článku 1 ods. 2. písm. d) a e) nariadenia Rady (EÚ) 2020/2094 ( 5 ) sa vykonávajú podľa tohto rozhodnutia pomocou výdavkov do výšky 2 056 480 000 EUR v bežných cenách, ako sa uvádza v článku 2 ods. 2 písm. a) bod iii) uvedeného nariadenia, v cenách roku 2018, s výhradou článku 3 ods. 3, 4, 7 a 9 uvedeného nariadenia.

2. Suma uvedená v odseku 1 tohto článku predstavuje vonkajší pripísaný príjem, ako sa uvádza v článku 3 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2020/2094.

3. Opatrenia uvedené v odseku 1 tohto článku sú oprávnené na finančnú pomoc v súlade s podmienkami stanovenými v tomto rozhodnutí a vykonávajú sa pri plnom rešpektovaní cieľov nariadenia (EÚ) 2020/2094.

4. Bez toho, aby boli dotknuté podmienky oprávnenosti činností v prospech tretích krajín stanovené v tomto rozhodnutí, finančná pomoc uvedená v tomto článku sa môže poskytnúť tretej krajine len vtedy, ak sa táto pomoc vykonáva v plnom súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) 2020/2094 bez ohľadu na to, či sa daná tretia krajina zúčastňuje na mechanizme Únie alebo nie.

▼B

Článok 20

Všeobecné oprávnené opatrenia

Na finančnú pomoc na účely zlepšenia prevencie, pripravenosti a účinnej reakcie na katastrofy sú oprávnené tieto všeobecné opatrenia:

a) štúdie, prieskumy, vytváranie modelov a zostavovanie scenárov na uľahčenie spoločného využívania znalostí, najlepších postupov a informácií;

b) odborná príprava, cvičenia, semináre, výmena pracovníkov a odborníkov, vytváranie sietí, demonštračné projekty a prenos technológií;

c) opatrenia týkajúce sa monitorovania, posudzovania a hodnotenia;

d) informovanie verejnosti, vzdelávanie a zvyšovanie povedomia a súvisiace opatrenia v oblasti šírenia informácií, a to v záujme zapojenia občanov do prevencie a minimalizácie účinkov katastrof v Únii a s cieľom pomôcť občanom Únie účinnejšie sa chrániť udržateľným spôsobom;

e) vytvorenie a vykonávanie programu skúseností získaných zo zásahov a cvičení v kontexte mechanizmu Únie, ako aj v oblastiach súvisiacich s prevenciou a pripravenosťou; a

f) komunikačné činnosti a opatrenia na zvyšovanie povedomia o práci civilnej ochrany členských štátov a Únie v oblastiach prevencie, pripravenosti a reakcie na katastrofy.

▼M3

Článok 20a

Viditeľnosť a vyznamenania

1. Príjemcovia finančných prostriedkov Únie, ako aj príjemcovia poskytnutej pomoci, priznávajú pôvod uvedených prostriedkov a zabezpečiť viditeľnosť finančných prostriedkov Únie, najmä pri propagácii opatrení a ich výsledkov, a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.

Všetky finančné prostriedky alebo pomoc poskytnuté podľa tohto rozhodnutia sa vhodne zviditeľnia v súlade s osobitnými usmerneniami vydanými Komisiou pre konkrétne zásahy. Členské štáty zabezpečia najmä to, aby verejná komunikácia týkajúca sa operácií financovaných v rámci mechanizmu Únie:

a) obsahovala príslušné odkazy na mechanizmus Únie;

b) poskytovala vizuálne označenie, pokiaľ ide o kapacity financované alebo spolufinancované prostredníctvom mechanizmu Únie;

c) prebiehala so znakom Únie;

d) aktívne komunikovala podrobnosti o podpore Únie vnútroštátnym médiám a zainteresovaným stranám, a to aj prostredníctvom svojich vlastných komunikačných kanálov; a

e) podporovala komunikačné opatrenia Komisie týkajúce sa operácií.

Ak sa kapacity rescEU využívajú na vnútroštátne účely v zmysle článku 12 ods. 5, členské štáty tak, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, uznajú pôvod týchto kapacít a zabezpečia viditeľnosť finančných prostriedkov Únie použitých na získanie týchto kapacít.

2. Komisia vykonáva informačné a komunikačné akcie súvisiace s týmto rozhodnutím, akciami vykonávanými v rámci tohto rozhodnutia a dosiahnutými výsledkami a podporuje členské štáty pri ich komunikačných akciách. Finančné zdroje pridelené na toto rozhodnutie zároveň prispievajú k inštitucionálnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa uvedené priority týkajú cieľov uvedených v článku 3 ods. 1.

3. Komisia udeľuje medaily s cieľom uznať a uctiť si dlhodobú oddanosť mechanizmu Únie a mimoriadne prínosy k nemu.

▼B

Článok 21

Oprávnené akcie v oblasti prevencie a pripravenosti

1. Na finančnú pomoc v oblasti prevencie a pripravenosti sú oprávnené tieto opatrenia: a) spolufinancovanie projektov, štúdií, seminárov, prieskumov a podobných opatrení a činností uvedených v článku 5; b) spolufinancovanie partnerského preskúmania uvedeného v článku 6 písm. d) a článku 8 písm. j); c) zachovávanie funkcií, ktoré poskytuje ERCC, a to v súlade s článkom 8 písm. a); d) príprava na mobilizáciu a vyslanie tímov odborníkov uvedených v článku 8 písm. d) a článku 17 a rozvoj a udržiavanie kapacity rýchleho zapojenia prostredníctvom siete vyškolených odborníkov členských štátov uvedených v článku 8 písm. f); e) zriadenie a udržiavanie CECIS a nástrojov umožňujúcich komunikáciu a spoločné využívanie informácií medzi ERCC a kontaktnými bodmi členských štátov a ostatnými účastníkmi v kontexte mechanizmu Únie; f) prispievanie k rozvoju nadnárodných systémov európskeho záujmu zameraných na odhaľovanie, včasné varovanie a výstrahu s cieľom umožniť rýchlu reakciu, ako aj podporovať vzájomné prepojenie medzi vnútroštátnymi systémami včasného varovania a výstrahy a ich prepojenie s ERCC a CECIS. Tieto systémy zohľadňujú existujúce a budúce zdroje a systémy týkajúce sa informácií, monitorovania alebo odhaľovania a stavajú na nich; ▼M3 g) vypracovanie plánu riadenia rizika katastrof, ako sa uvádza v článku 10; ▼B h) podpora činností v oblasti pripravenosti uvedených v článku 13; i) rozvoj ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ uvedenej v článku 11 v súlade s odsekom 2 tohto článku. ▼M2 j) vytvorenie, riadenie a udržiavanie kapacít rescEU v súlade s článkom 12; ▼B k) zabezpečenie dostupnosti logistickej podpory pre tímy odborníkov uvedené v článku 17 ods. 1. l) uľahčovanie koordinácie predbežného umiestňovania kapacít v oblasti reakcie na katastrofy v rámci Únie zo strany členských štátov v rámci Únie v súlade s článkom 8 písm. g); a m) podpora poskytovania poradenstva týkajúceho sa opatrení v oblasti prevencie pripravenosti prostredníctvom nasadenia tímu odborníkov na mieste, a to na žiadosť členského štátu, tretej krajiny, Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 a článku 13 ods. 3.

2. Oprávnenosť na finančnú pomoc na opatrenie uvedené v odseku 1 písm. i) sa obmedzuje na: a) náklady na úrovni Únie na vytvorenie a riadenie ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ , ako aj súvisiace procesy uvedené v článku 11; b) náklady na povinné kurzy, cvičenia a workshopy v rámci odbornej prípravy potrebné na certifikáciu kapacít členských štátov v oblasti reakcie na účely ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ („náklady na certifikáciu“). Náklady na certifikáciu môžu pozostávať z jednotkových nákladov alebo paušálnych súm určených podľa druhu kapacity a pokrývajúcich až 100 % oprávnených nákladov; a ▼M2 c) náklady potrebné na to, aby sa kapacity v oblasti reakcie zmodernizovali alebo opravili a dosiahli tak stav pohotovosti a dostupnosti, v ktorom by ich bolo možné nasadiť ako súčasť európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v súlade s požiadavkami na kvalitu európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany a v relevantných prípadoch aj v súlade s odporúčaniami vypracovanými v rámci procesu certifikácie („náklady na adaptáciu“). Uvedené náklady môžu zahŕňať náklady súvisiace s operabilitou, interoperabilitou modulov a ďalších kapacít v oblasti reakcie, autonómnosťou, sebestačnosťou, prepraviteľnosťou, balením a iné potrebné náklady, za predpokladu, že konkrétne súvisia so zapojením kapacít do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Náklady na adaptáciu môžu zahŕňať: i) 75 % oprávnených nákladov v prípade modernizácie, za predpokladu, že táto suma nepresiahne 50 % priemerných nákladov na vývoj kapacity; a ii) 75 % oprávnených nákladov v prípade opravy. Kapacity v oblasti reakcie financované v rámci bodov i) a ii) sa sprístupnia ako súčasť európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany na minimálne obdobie, ktoré súvisí s prijatým financovaním, trvá od 3 do 10 rokov a začína plynúť od skutočného sprístupnenia ako súčasti európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany, s výnimkou prípadov, keď je životnosť týchto kapacít kratšia. Náklady na adaptáciu môžu pozostávať z jednotkových nákladov alebo jednorazových platieb určených podľa druhu kapacity. ▼M2 —————

▼M3

3. Finančná pomoc na opatrenie uvedené v odseku 1 písm. j) pokrýva všetky náklady potrebné na zabezpečenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie v súlade s druhým pododsekom tohto odseku. Kategórie oprávnených nákladov potrebných na zabezpečenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU sú uvedené v prílohe Ia.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 týkajúce sa zmeny prílohy Ia, pokiaľ ide o kategórie oprávnených nákladov.

3a. Finančná pomoc uvedená v tomto článku sa môže implementovať prostredníctvom viacročných pracovných programov. V súvislosti s opatreniami, ktoré trvajú viac ako jeden rok, sa rozpočtové záväzky môžu rozdeliť na ročné splátky.

▼M3 —————

▼M2

5. Náklady uvedené v odseku 3 môžu v závislosti od konkrétneho prípadu pozostávať z jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb určených podľa kategórie alebo druhu kapacity.

▼B

Článok 22

Všeobecné oprávnené opatrenia

Na finančnú pomoc sú oprávnené tieto opatrenia týkajúce sa reakcie:

a) vysielanie tímov odborníkov uvedených v článku 17 ods. 1 spolu s logistickou podporou a vysielaním odborníkov uvedených v článku 8 písm. d) a e);

▼M3

b) v prípade katastrofy podpora členských štátov pri získavaní prístupu k vybaveniu a dopravným a logistickým zdrojom, ako sa uvádza v článku 23; a

▼B

c) na základe žiadosti o pomoc, prijatie ďalších podporných a doplnkových opatrení potrebných na uľahčenie čo najúčinnejšej koordinácie reakcie.

▼M3

Článok 23

Oprávnené opatrenia spojené s vybavením a operáciami

1. Na finančnú pomoc na účely umožnenia prístupu k vybaveniu a dopravným a logistickým zdrojom v rámci mechanizmu Únie sú oprávnené tieto opatrenia: a) poskytovanie a spoločné využívanie informácií o vybavení a o dopravných a logistických zdrojoch, ktoré sa členské štáty rozhodnú sprístupniť, a to s cieľom uľahčiť združovanie takého vybavenia alebo dopravných a logistických zdrojov; b) pomoc členským štátom pri určovaní dopravných a logistických zdrojov, ktoré môžu byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a uľahčovanie ich prístupu k takýmto zdrojom; c) pomoc členským štátom pri určovaní vybavenia, ktoré môže byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu; d) financovanie dopravných a logistických zdrojov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na katastrofy. Takéto opatrenia sú oprávnené na finančnú podporu len v prípade, že sú splnené tieto kritériá: i) žiadosť o pomoc sa podala v rámci mechanizmu Únie v súlade s článkami 15 a 16; ii) na zabezpečenie účinnosti reakcie na katastrofu v rámci mechanizmu Únie sú potrebné dodatočné dopravné a logistické zdroje; iii) pomoc zodpovedá potrebám, ktoré zistilo ERCC, a poskytuje sa v súlade s odporúčaniami vydanými ERCC, pokiaľ ide o technické špecifikácie, kvalitu, časový harmonogram a spôsoby poskytovania; iv) pomoc akceptovala krajina, ktorá o ňu v rámci mechanizmu Únie požiadala, a to priamo alebo prostredníctvom Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, alebo relevantnej medzinárodnej organizácie; a v) pri katastrofách v tretích krajinách dopĺňa táto pomoc celkovú humanitárnu reakciu Únie.

1a. Suma finančnej pomoci Únie na dopravu kapacít, ktoré neboli vopred poskytnuté do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany a nasadzujú sa v prípade katastrofy alebo bezprostrednej hrozby katastrofy v Únii alebo mimo Únie, a na každú inú dopravnú podporu potrebnú na reakciu na katastrofu, nepresahuje 75 % celkových oprávnených nákladov.

2. Suma finančnej pomoci Únie na kapacity vopred poskytnuté do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v prípade katastrofy alebo bezprostrednej hrozby katastrofy v Únii alebo mimo nej nepresahuje 75 % nákladov na prevádzku kapacít vrátane dopravy.

4. Finančná pomoc Únie na dopravné a logistické zdroje môže pokrývať najviac 100 % celkových oprávnených nákladov podľa písmen a) až d), ak je potrebné operačne zefektívniť zoskupenie pomoci členských štátov a náklady sa týkajú niektorej z nasledujúcich oblastí: a) krátkodobý prenájom skladovacej kapacity na dočasné uskladnenie pomoci od členských štátov v záujme uľahčenia jej koordinovanej dopravy; b) doprava z členského štátu ponúkajúceho pomoc do členského štátu, ktorý uľahčuje jej koordinovanú dopravu; c) prebaľovanie pomoci členských štátov s cieľom maximálne využiť dostupné dopravné kapacity alebo splniť osobitné operačné požiadavky; alebo d) miestna doprava, tranzit a skladovanie zoskupenej pomoci s cieľom zabezpečiť jej koordinované doručenie na miesto konečného určenia v krajine, ktorá o pomoc požiadala.

4a. Keď sa kapacity rescEU používajú na vnútroštátne účely podľa článku 12 ods. 5, všetky náklady vrátane nákladov na údržbu a opravy znáša členský štát, ktorý kapacity využíva.

4b. V prípade nasadenia kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie pokrýva finančná pomoc Únie 75 % prevádzkových nákladov.

Odchylne od prvého pododseku pokrýva finančná pomoc Únie 100 % prevádzkových nákladov kapacít rescEU potrebných v prípade katastrof s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom, keď sú uvedené kapacity nasadené v rámci mechanizmu Únie.

4c. V prípade nasadení mimo Únie podľa článku 12 ods. 10 finančná pomoc Únie pokrýva 100 % prevádzkových nákladov.

4d. Keď finančná pomoc Únie uvedená v tomto článku nepokrýva 100 % nákladov, zvyšnú sumu nákladov znáša žiadateľ o pomoc, pokiaľ sa s členským štátom, ktorý ponúka pomoc alebo je hostiteľom kapacít rescEU, nedohodne inak.

4e. V prípade nasadenia kapacít rescEU môže finančná pomoc Únie pokryť 100 % všetkých priamych nákladov potrebných na dopravu nákladu, logistických prostriedkov a služieb v rámci Únie a do Únie z tretích krajín.

5. V prípade zoskupovania dopravných operácií zahŕňajúcich niekoľko členských štátov môže vedenie týkajúce sa žiadosti o finančnú podporu Únie pre celú operáciu prevziať jeden členský štát.

6. Ak členský štát od Komisie žiada, aby zadala zákazku na dopravné služby, Komisia požaduje úhradu časti nákladov podľa sadzieb financovania uvedených v odsekoch 1a, 2 a 4.

6a. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1a a 2, môže finančná podpora Únie na dopravu pomoci potrebnej pri environmentálnych katastrofách, v ktorých sa uplatňuje zásada „znečisťovateľ platí“, pokrývať najviac 100 % celkových oprávnených nákladov. Platia pritom tieto podmienky: a) o finančnú podporu Únie pre dopravu pomoci žiada postihnutý členský štát alebo členský štát, ktorý poskytuje pomoc, na základe riadne odôvodneného posúdenia potrieb; b) postihnutý členský štát alebo prípadne členský štát, ktorý poskytuje pomoc prijíma všetky kroky potrebné na vyžiadanie a získanie náhrady škody od znečisťovateľa v súlade so všetkými platnými medzinárodnými právnymi predpismi, právnymi predpismi Únie alebo vnútroštátnymi právnymi predpismi; c) po získaní náhrady škody od znečisťovateľa postihnutý členský štát alebo prípadne členský štát, ktorý poskytuje pomoc, bezodkladne uhradí náklady Únii.

V prípade environmentálnej katastrofy uvedenej v prvom pododseku, ktorá nemá vplyv na členský štát, vykonáva opatrenia uvedené v písmenách a), b) a c) členský štát, ktorý poskytuje pomoc.

7. Podľa tohto článku sú na získanie finančnej pomoci Únie týkajúcej sa nákladov na dopravné a logistické zdroje oprávnené tieto náklady: všetky náklady súvisiace s prepravou dopravných a logistických zdrojov vrátane nákladov na všetky služby, poplatkov, nákladov na logistiku, obsluhu a palivo a možných nákladov na ubytovanie, ako aj iné nepriame náklady, akými sú napríklad vo všeobecnosti dane, clá a náklady na tranzit.

8. Náklady na dopravu môžu pozostávať z jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb určených podľa kategórie nákladov.

▼B

Článok 24

Príjemcovia

Podľa tohto rozhodnutia sa môžu granty udeliť právnickým osobám, a to bez ohľadu na to, či sa riadia súkromným, alebo verejným právom.

▼M3

Článok 25

Druhy finančných intervencií a vykonávacie postupy

1. Komisia vykonáva finančnú podporu Únie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.

2. Finančnú podporu Únie vykonáva Komisia v rámci priameho riadenia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách alebo, ak je to odôvodnené povahou a obsahom príslušného opatrenia, v rámci nepriameho riadenia s orgánmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) bodoch ii), iv), v) a vi) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

3. Finančná podpora podľa tohto rozhodnutia môže mať akúkoľvek z foriem uvedených v nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä formu grantov, obstarávania alebo príspevkov do trustových fondov.

4. V súlade s článkom 193 ods. 2 druhým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa vzhľadom na oneskorené nadobudnutie účinnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/836 ( 6 ) a s cieľom zabezpečiť kontinuitu môžu v riadne odôvodnených prípadoch uvedených v rozhodnutí o financovaní a na obmedzené obdobie považovať náklady vynaložené v súvislosti s opatreniami podporovanými podľa tohto rozhodnutia za oprávnené od 1. januára 2021, a to aj vtedy, ak vznikli pred podaním žiadosti o grant.

5. Na účely vykonávania tohto rozhodnutia Komisia prijme ročné alebo viacročné pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. V ročných alebo viacročných pracovných programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková suma programu. Budú obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na každé opatrenie a orientačný časový plán vykonávania. So zreteľom na finančnú pomoc uvedenú v článku 28 ods. 2 ročné alebo viacročné pracovné programy obsahujú opis opatrení plánovaných pre každú v nich uvedenú krajinu.

Ročné ani viacročné pracovné programy sa nevyžadujú na opatrenia v rámci reakcie na katastrofy stanovené v kapitole IV, ktoré nemožno vopred predvídať.

6. Na účely transparentnosti a predvídateľnosti sa plnenie rozpočtu a plánované budúce pridelenia rozpočtových prostriedkov predkladajú a prerokúvajú každoročne vo výbore uvedenom v článku 33. Európsky parlament musí byť informovaný.

7. V dodatku k článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, na ktorý boli zahrnuté do ročného rozpočtu, automaticky prenášajú a môžu sa viazať a vyplatiť do 31. decembra nasledujúceho roka. Prenesené rozpočtové prostriedky sa použijú výlučne na opatrenia týkajúce sa reakcie. Prenesené rozpočtové prostriedky sú prvé rozpočtové prostriedky, ktoré sa použijú v nasledujúcom rozpočtovom roku.

▼B

Článok 26

Komplementárnosť a konzistentnosť opatrenia Únie

▼M2

1. Na opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc podľa tohto rozhodnutia, sa neposkytuje pomoc z ostatných finančných nástrojov Únie. V súlade s článkom 191 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 ( 7 ) finančná pomoc poskytnutá podľa článkov 21, 22 a 23 tohto rozhodnutia však nebráni financovaniu z iných nástrojov Únie v súlade s podmienkami, ktoré sú v nich stanovené.

Komisia zabezpečí, aby jej žiadatelia o finančnú pomoc podľa tohto rozhodnutia a príjemcovia takejto pomoci poskytovali informácie o finančnej pomoci prijímanej z iných zdrojov vrátane všeobecného rozpočtu Únie a o podaných žiadostiach o takúto pomoc.

2. Treba rozvíjať synergiu, komplementárnosť a intenzívnejšiu koordináciu s inými nástrojmi Únie, ako sú napríklad nástroje na podporu súdržnosti, rozvoja vidieka, výskumu, zdravia, ako aj migračnej a bezpečnostnej politiky, ako aj Fond solidarity Európskej únie. Komisia v prípade reakcie na humanitárne krízy v tretích krajinách zabezpečí komplementárnosť a súdržnosť opatrení financovaných podľa tohto rozhodnutia s opatreniami financovanými podľa nariadenia (ES) č. 1257/96 a tiež, aby sa tieto opatrenia vykonávali v súlade s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci.

▼B

3. V prípade, keď pomoc v rámci mechanizmu Únie prispieva k humanitárnej reakcii Únie, najmä v prípade komplexných mimoriadnych udalostí, by opatrenia, na ktoré sa podľa tohto rozhodnutia poskytuje finančná pomoc, mali vychádzať zo zistených potrieb a byť v súlade s humanitárnymi zásadami, ako aj zásadami týkajúcimi sa využívania civilnej ochrany a vojenských zdrojov stanovenými v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci.

▼M3

Článok 27

Ochrana finančných záujmov Únie

Ak sa prostredníctvom rozhodnutia prijatého podľa medzinárodnej dohody alebo na základe akéhokoľvek iného právneho nástroja zúčastňuje na mechanizme Únie tretia krajina, táto tretia krajina udelí potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, OLAF-u a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. V prípade OLAF-u tieto práva zahŕňajú právo vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 ( 8 ).

▼B







KAPITOLA VI

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 28

Tretie krajiny a medzinárodné organizácie

▼M2

1. Účasť na mechanizme Únie je otvorená pre: a) krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o EHP, ako aj pre ostatné európske krajiny, ak sa tak ustanovuje v dohodách a postupoch; b) pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, a to v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách.

1a. Účasť na mechanizme Únie zahŕňa účasť na jeho činnostiach v súlade s cieľmi, požiadavkami, kritériami, postupmi a lehotami stanovenými v tomto rozhodnutí a v súlade s konkrétnymi podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a zúčastneným štátom.

▼B

2. Finančnú pomoc uvedenú v článku 20 a článku 21 ods. 1 písm. a), b), f) a h) je možné poskytnúť aj kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátskym krajinám, ktoré sa na mechanizme Únie nezúčastňujú, ako aj krajinám, ktoré sú časťou ENP vtedy, ak táto finančná pomoc dopĺňa financovanie prístupné podľa budúceho legislatívneho aktu Únie týkajúceho sa zriadenia nástroja predvstupovej pomoci (IPA II) a budúceho legislatívneho aktu Únie týkajúceho sa zriadenia nástroja európskeho susedstva.

▼M2

3. Medzinárodné alebo regionálne organizácie alebo krajiny, ktoré sú súčasťou európskej susedskej politiky, môžu spolupracovať na činnostiach v rámci mechanizmu Únie, ak to umožňujú relevantné dvojstranné alebo viacstranné dohody medzi týmito organizáciami alebo krajinami a Úniou.

▼B

Článok 29

Príslušné orgány

Na účely uplatňovania tohto rozhodnutia členské štáty určia príslušné orgány a zodpovedajúcim spôsobom o tom informujú Komisiu.

▼M2

Článok 30

Vykonávanie delegovania právomoci

1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

▼M3

2. Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 19 ods. 6 a v článku 21 ods. 3 druhom pododseku sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027.

▼M3 —————

▼M3

4. Delegovanie právomoci uvedené v článku 19 ods. 6 a v článku 21 ods. 3 druhom pododseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

▼M2

5. Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

6. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

▼M3

7. Delegovaný akt prijatý podľa článku 19 ods. 6 alebo článku 21 ods. 3 druhého pododseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

▼B

Článok 31

Postup pre naliehavé prípady

1. Delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť ihneď a uplatňujú sa, pokiaľ sa voči v súlade s odsekom 2 nevznesie námietka. V oznámení delegovaného aktu Európskemu parlamentu a Rade sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.

2. Európsky parlament alebo Rada môžu vzniesť voči delegovanému aktu námietku v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 5. Komisia v takom prípade na základe oznámenia Európskeho parlamentu alebo Rady o vznesení námietky bezodkladne zruší daný akt.

Článok 32

Vykonávacie akty

1. Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa: a) Interakcie ERCC s kontaktnými bodmi členských štátov, ako sa uvádza v článku 8 písm. b), článku 15 ods. 3 a článku 16 ods. 3 písm. a); operačných postupov reakcie na katastrofy v rámci Únie, ako sa uvádza v článku 15, ako aj mimo Únie, ako sa uvádza v článku 16, vrátane identifikácie príslušných medzinárodných organizácií. b) zložiek CECIS, ako aj organizácie spoločného využívania informácií prostredníctvom CECIS, ako sa uvádza v článku 8 písm. b); c) procesu vysielania tímov odborníkov, ako sa uvádza v článku 17; d) identifikácie modulov, ďalších kapacít reakcie a odborníkov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1 e) operačných požiadaviek na fungovanie a interoperabilitu modulov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 2, vrátane ich úloh, kapacít, hlavných zložiek, sebestačnosti a nasadzovania; f) cieľov týkajúcich sa kapacity, požiadaviek na kvalitu a interoperabilitu a postupu certifikácie a registrácie potrebných na fungovanie ►M2 európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany ◄ , ako sa ustanovuje v článku 11, ako aj finančných dojednaní, ako sa uvádza v článku 21 ods. 2; ▼M2 g) vytvorenia, riadenia a udržiavania kapacít rescEU, ako sa stanovuje v článku 12, vrátane kritérií pre rozhodnutia o nasadení, a operačných postupov, ako aj nákladov podľa článku 21 ods. 3; h) vytvorenia a organizácie vedomostnej siete Únie v oblasti civilnej ochrany, ako sa stanovuje v článku 13; ha) kategórie rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom a zodpovedajúcich kapacít na ich riadenie podľa článku 21 ods. 4; hb) kritérií a postupov na ocenenie dlhodobého nasadenia a mimoriadnych príspevkov k civilnej ochrane Únie podľa článku 20a; a ▼M3 i) organizácie podpory pre dopravné a logistické zdroje, ako sa uvádza v článkoch 18 a 23. ▼B

2. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2.

Článok 33

Postup výboru

1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

▼M3

3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 5.

▼M2

Článok 34

Hodnotenie

1. Opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie.

▼M3

2. Komisia každé dva roky podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o operáciách a dosiahnutom pokroku podľa článku 6 ods. 5 a článkov 11 a 12. Správa obsahuje informácie o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov Únie týkajúcich sa odolnosti voči katastrofám, cieľov kapacity a o zostávajúcich nedostatkoch, ako sa uvádza v článku 11 ods. 2, pričom sa v nej zohľadní vytvorenie kapacít rescEU podľa článku 12. V správe sa tiež uvedie prehľad vývoja rozpočtu a nákladov v súvislosti s kapacitami v oblasti reakcie a posúdenie potreby ďalšieho vývoja týchto kapacít.

3. Do 31. decembra 2023 a potom každých päť rokov Komisia zhodnotí uplatňovanie tohto rozhodnutia a predloží Európskemu parlamentu a Rade oznámenie o účinnosti, nákladovej efektívnosti a pokračovaní vykonávania tohto rozhodnutia, najmä pokiaľ ide o článok 6 ods. 4, kapacity rescEU a stupeň koordinácie a synergií dosiahnutých s inými politikami, programami a fondmi Únie vrátane núdzových zdravotných situácií. K oznámeniu sa podľa potreby priložia návrhy na zmenu tohto rozhodnutia.

▼B







KAPITOLA VII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

▼M2

Článok 35

Prechodné ustanovenia

Do 1. januára 2025 sa môže finančná pomoc Únie poskytnúť na pokrytie 75 % nákladov potrebných na zaistenie rýchleho prístupu k vnútroštátnym kapacitám zodpovedajúcim kapacitám stanoveným podľa článku 12 ods. 2 Na uvedený účel môže Komisia udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov.

Kapacity uvedené v prvom odseku sa do konca prechodného obdobia označia ako kapacity rescEU.

Odchylne od článku 12 ods. 6 prijíma rozhodnutie o nasadení kapacít uvedených v prvom odseku členský štát, ktorý ich dal k dispozícii ako kapacity rescEU. Ak vnútroštátne mimoriadne udalosti, vyššia moc alebo vo výnimočných prípadoch iné závažné dôvody členskému štátu bránia, aby v prípade konkrétnej katastrofy dal tieto kapacity k dispozícii, daný členský štát o tom čo najskôr informuje Komisiu s odkazom na tento článok.

▼B

Článok 36

Zrušenie

Rozhodnutie 2007/162/ES, Euratom a rozhodnutie 2007/779/ES, Euratom sa zrušujú. Odkazy na zrušené rozhodnutia sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II k tomuto rozhodnutiu.

Článok 37

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

▼M2 —————

▼M3









PRÍLOHA I

Percentuálne podiely pre pridelenie finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie podľa článku 19 ods. 1a a sumy podľa článku 19a na roky 2021 až 2027

Prevencia: 5 % +/- 4 percentuálne body

Pripravenosť: 85 % +/- 10 percentuálnych bodov

Reakcia: 10 % +/- 9 percentuálnych bodov

Zásady

Pri vykonávaní tohto rozhodnutia sa náležite zohľadní cieľ Únie prispievať k celkovým cieľom v oblasti klímy a k ambícii začleniť opatrenia v oblasti biodiverzity do politík Únie, a to v rozsahu, v akom to umožňuje nepredvídateľnosť a osobitné okolnosti pripravenosti a reakcie na katastrofy.

▼M2









PRÍLOHA IA

▼M3

Kategórie oprávnených nákladov podľa článku 21 ods. 3

▼M2

1. Náklady na vybavenie

2. Náklady na údržbu vrátane nákladov na opravu

3. Náklady na poistenie

4. Náklady na odbornú prípravu

5. Náklady na uskladnenie

6. Náklady na registráciu a certifikáciu

7. Náklady na spotrebný materiál

8. Náklady na personál potrebný na zaistenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU.

▼B









PRÍLOHA II







Tabuľka zhody Rozhodnutie Rady 2007/162 ES, Euratom Rozhodnutie 2007/779 ES, Euratom Toto rozhodnutie článok 1 ods. 1 — — článok 1 ods. 2 — článok 1 ods. 4 článok 1 ods. 3 — — článok 1 ods. 4 článok 1ods. 2 článok 2 ods. 2 — článok 1 ods. 1 — — článok 1 ods. 2, prvý pododsek článok 1 ods. 2 — článok 1 ods. 2, druhý pododsek článok 1 ods. 5 článok 2 ods. 1 — článok 2 ods. 1, písm. a) článok 2 ods. 2 — článok 2 ods. 1, písm. b) článok 2 ods. 3 — článok 1 ods. 6 — článok 2, ods. 1 — — článok 2, ods. 2 článok 13 ods. 1, písm. a) — článok 2, ods. 3 článok 20, písm. b) — článok 2, ods. 4 článok 8, písm. d) — článok 2, ods. 5 článok 7 a článok 8, písm. a) — článok 2, ods. 6 článok 8, písm. b) — článok 2, ods. 7 článok 8, písm. c) — článok 2, ods. 8 článok 18 ods. 1 — článok 2, ods. 9 článok 18 ods. 2 — článok 2, ods. 10 článok 16 ods. 7 — článok 2, ods. 11 — článok 3 článok 3 článok 4 článok 4 ods. 1 — článok 20 a článok 21 článok 4 ods. 2, písm. a) — článok 22, písm. a) článok 4 ods. 2, písm. b) — článok 22, písm. b), a článok 23 ods. 1, písm. a), b) a písm. c) článok 4 ods. 2, písm. c) — článok 23 ods. 1, písm. d) článok 4 ods. 3 — článok 23 ods. 2 a ods. 4 článok 4 ods. 4 — článok 32 ods. 1, písm. i) — článok 4ods. 1 článok 9 ods. 1 — článok 4 ods. 2 článok 9 ods. 3 — článok 4 ods. 3 článok 9 ods. 1 a 2 — článok 4 ods. 4 článok 9 ods. 4 — článok 4 ods. 5 článok 9 ods. 5 — článok 4 ods. 6 článok 9 ods. 6 — článok 4 ods. 7 článok 9 ods. 9 — článok 4 ods. 8 článok 9 ods. 7 článok 5 — článok 24 — článok 5, ods. 1 článok 8, písm. a) — článok 5, ods. 2 článok 8, písm. b) — článok 5, ods. 3 článok 8, písm. c) — článok 5, ods. 4 článok 8, písm. d) — článok 5, ods. 5 článok 13 ods. 1, písm. a) — článok 5, ods. 6 — — článok 5, ods. 7 článok 13 ods. 1, písm. d) — článok 5, ods. 8 článok 13 ods. 1, písm. f) — článok 5, ods. 9 článok 18 — článok 5, ods. 10 článok 8, písm. e) — článok 5, ods. 11 článok 8, písm. g) článok 6 ods. 1 — článok 25 ods. 1 článok 6 ods. 2 — článok 25 ods. 2 článok 6 ods. 3 — článok 25 ods. 3, tretia a štvrtá veta článok 6 ods. 4 — — článok 6 ods. 5 — článok 25 ods. 3, prvá a druhá veta článok 6 ods. 6 — — — článok 6 článok 14 článok 7 — článok 28 ods. 1 — článok 7 ods. 1 článok 15 ods. 1 — článok 7 ods. 2 článok 15 ods. 3 — článok 7 ods. 2, písm. a) článok 15 ods. 3, písm. a) — článok 7 ods. 2, písm. c) článok 15 ods. 3, písm. b) — článok 7 ods. 2, písm. b) článok 15 ods. 3, písm. c) — článok 7 ods. 3, prvá a tretia veta článok 15 ods. 4 a článok 16 ods. 6 — článok 7 ods. 4 článok 15 ods. 5 — článok 7 ods. 5 — — článok 7 ods. 6 článok 17 ods. 3, prvá veta článok 8 — článok 26 — článok 8 ods. 1 prvý pododsek článok 16 ods. 1 — článok 8 ods. 1, druhý pododsek článok 16 ods. 2, prvá veta — článok 8 ods. 1, tretí pododsek — — článok 8 ods. 1, štvrtý pododsek — — článok 8 ods. 2 článok 16 ods. 4 — článok 8 ods. 3 — — článok 8 ods. 4, písm. a) článok 16 ods. 3, písm. a) — článok 8 ods. 4, písm. b) článok 16 ods. 3, písm. c) — článok 8 ods. 4, písm. c) článok 16 ods. 3, písm. d) — článok 8 ods. 4, písm. d) článok 16 ods. 3, písm. e) — článok 8 ods. 5 článok 16 ods. 8 — článok 8 ods. 6, prvý pododsek článok 17 ods. 1 a článok 17 ods. 2, písm. b) — článok 8 ods. 6, druhý pododsek článok 17 ods. 3, druhá veta — článok 8 ods. 7, prvý pododsek — — článok 8 ods. 7, druhý pododsek článok 16 ods. 2, druhá veta — článok 8 ods. 7, tretí pododsek článok 16 ods. 9 — článok 8 ods. 7, štvrtý pododsek článok 16 ods. 11 — článok 8 ods. 7, piaty pododsek — — článok 8 ods. 8 článok 16 ods. 10 — článok 8 ods. 9, písm. a) článok 16 ods. 12 — článok 8 ods. 9, písm. b) článok 16 ods. 13 článok 9 — článok 16 ods. 2 — článok 9 článok 18 článok 10 — článok 19 ods. 3 — článok 10 článok 28 článok 11 — — — článok 11 článok 29 článok 12 ods. 1 — článok 27 ods. 1 článok 12 ods. 2 — — článok 12 ods. 3 — — článok 12 ods. 4 — — článok 12 ods. 5 — — — článok 12 ods. 1 článok 32 ods. 1, písm. e) — článok 12 ods. 2 článok 32 ods. 1, písm. a) — článok 12 ods. 3 článok 32 ods. 1, písm. b) — článok 12 ods. 4 článok 32 ods. 1, písm. c) — článok 12 ods. 5 článok 32 ods. 1, písm. h) — článok 12 ods. 6 článok 32 ods. 1, písm. d) — článok 12 ods. 7 — — článok 12 ods. 8 — — článok 12 ods. 9 článok 32 ods. 1, druhá časť písmena a) článok 13 článok 13 článok 33 článok 14 — článok 19 článok 15 článok 14 článok 34 — článok 15 článok 36 článok 16 — článok 37, druhá veta článok 17 článok 16 článok 38