2011L0092 — SK — 15.05.2014 — 001.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (kodifikované znenie) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 026, 28.1.2012, p.1)

Zmenené a doplnené:









▼B

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2011/92/EÚ

z 13. decembra 2011

o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie

(kodifikované znenie)

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ( 1 ), po konzultácii Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom ( 2 ), keďže: (1) Smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie ( 3 ) bola opakovane ( 4 ) podstatným spôsobom zmenená a doplnená. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa mala táto smernica kodifikovať. (2) Podľa článku 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie politika Únie týkajúca sa životného prostredia vychádza zo zásad predchádzania škodám a prevencie,zo zásady nápravy škôd na životnom prostredí prioritne pri zdroji a zo zásady, že náhradu škody hradí znečisťovateľ. Vplyvy na životné prostredie by mali byť brané do úvahy v čo najskoršej fáze každého procesu technického plánovania a rozhodovania. (3) Zásady posudzovania vplyvov na životné prostredie by mali byť zosúladené, najmä čo sa týka projektov, ktoré by mali byť predmetom posúdenia, hlavných povinností navrhovateľov a obsahu posudzovania. Členské štáty môžu stanoviť prísnejšie pravidlá na ochranu životného prostredia. (4) Je okrem toho potrebné dosiahnuť jeden z cieľov Únie vo sfére ochrany životného prostredia a kvality života. (5) Environmentálne právne predpisy Únie obsahujú ustanovenia umožňujúce verejným orgánom a iným úradom prijímať rozhodnutia, ktoré môžu mať významný účinok na životné prostredie ako aj osobné zdravie a blahobyt. (6) Hlavné zásady posudzovania vplyvov na životné prostredie by sa mali ustanoviť s cieľom doplniť a koordinovať konanie na povolenie prípravy verejných a súkromných projektov, ktoré pravdepodobne budú mať veľký vplyv na životné prostredie. (7) Povolenie prípravy verejných a súkromných projektov, ktoré budú mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, by sa malo udeliť len po posúdení pravdepodobných významných vplyvov týchto projektov na životné prostredie. Takéto posúdenie by sa malo vykonať na základe primeraných informácií, ktoré poskytne navrhovateľ a ktoré môžu doplniť orgány a verejnosť, ktorej sa posudzovaný projekt pravdepodobne týka. (8) Určité projekty majú významné vplyvy na životné prostredie a takéto projekty by mali byť vždy predmetom systematického posudzovania. (9) Ostatné projekty nemusia mať v každom prípade významné vplyvy na životné prostredie a takéto projekty by sa mali posudzovať, ak členské štáty uvážia, že môžu mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie. (10) Členské štáty môžu stanoviť prahy alebo kritériá na určenie toho, ktoré projekty sú predmetom posudzovania na základe dôležitosti ich vplyvov na životné prostredie. Od členských štátov by sa nemalo požadovať, aby jednotlivo skúmali všetky projekty, ktoré sú pod týmito prahmi alebo mimo týchto kritérií. (11) Pri stanovovaní týchto prahov, kritérií alebo jednotlivom skúmaní všetkých projektov, s cieľom určenia toho, ktoré projekty by mali byť predmetom posúdenia na základe ich významných vplyvov na životné prostredie, členské štáty vezmú do úvahy príslušné výberové kritériá uvedené v tejto smernici. V súlade so zásadou subsidiarity, členské štáty vedia najlepšie uplatňovať takéto kritériá v špecifických prípadoch. (12) Určitý minimálny rozsah informácií o projekte a jeho vplyvoch by sa mal poskytnúť v súvislosti s projektami, ktoré sú predmetom posudzovania. (13) Je vhodné ustanoviť postup, ktorý umožní navrhovateľovi získať stanovisko od príslušných orgánov k obsahu a rozsahu informácií, ktoré majú byť vypracované a predložené na posúdenie. Členské štáty v rámci tohoto postupu môžu požadovať od navrhovateľa poskytnutie, okrem iného, aj alternatívy na projekty, pre ktoré zamýšľa predložiť žiadosť. (14) Vplyvy projektu na životné prostredie by mali byť posúdené s cieľom zohľadniť záujem chrániť ľudské zdravie, zlepšovať životné prostredie, prispieť ku kvalite života, zabezpečiť zachovanie diverzity druhov a zachovať reprodukčnú schopnosť ekosystému ako základného zdroja pre život. (15) Je žiaduce zaviesť posilnené opatrenia o posúdení dopadu na životné prostredie v cezhraničnom kontexte, aby sa vzal do úvahy vývoj na medzinárodnej úrovni. Európske spoločenstvo podpísalo zmluvu o posúdení dopadu na životné prostredie v cezhraničnom kontexte 25. februára 1991 a ratifikovalo ju 24. júna 1997. (16) Účinná účasť verejnosti pri prijímaní rozhodnutí umožňuje verejnosti vyjadrovať stanoviská a záujmy, ktoré môžu byť relevantné k daným rozhodnutiam a umožňuje osobe s rozhodovacou právomocou ich zohľadňovať, a tým zvyšovať zodpovednosť a transparentnosť rozhodovacieho procesu a prispievať k verejnému povedomiu o environmentálnych otázkach a podpore prijímaných rozhodnutí. (17) Účasť, vrátane účasti združení, organizácií a skupín, najmä mimovládnych organizácií podporujúcich ochranu životného prostredia by sa mala zodpovedajúcim spôsobom podporovať, vrátane okrem iného aj podporovaním environmentálnej výchovy verejnosti. (18) Európske spoločenstvo podpísalo Dohovor EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor) 25. júna 1998 a ratifikovalo 17. februára 2005. (19) Medzi cieľmi Aarhuského dohovoru je želanie zaručiť práva účasti verejnosti v rozhodovaní o záležitostiach životného prostredia, aby sa prispelo k ochrane práva žiť v prostredí, ktoré je primerané osobnému zdraviu a blahobytu. (20) Článok 6 Aarhuského dohovoru stanovuje účasť verejnosti pri rozhodnutiach o vymedzených činnostiach uvedených v jeho prílohe I a o činnostiach tam neuvedených, ktoré môžu mať významný vplyv na životné prostredie. (21) Článok 9 ods. 2 a 4 Arhuského dohovoru stanovuje prístup k súdnym a iným prostriedkom vo veci napadnutia vecnej alebo procesnej zákonnosti rozhodnutí, skutkov alebo nečinnosti, ktoré podliehajú ustanoveniam o účasti verejnosti podľa článku 6 uvedeného dohovoru. (22) Táto smernica by sa však nemala vzťahovať na projekty, o ktorých boli podrobnosti prijaté osobitnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, keďže ciele tejto smernice vrátane poskytovania informácií sa dosiahli prostredníctvom legislatívneho procesu. (23) Navyše, vo výnimočných prípadoch môže byť vhodné vyňať niektorý projekt z postupov posudzovania ustanovených touto smernicou na základe príslušných informácií poskytnutých Komisii a dotknutej verejnosti. (24) Keďže ciele tejto smernice, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je uvedené v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (25) Táto smernica by sa nemala dotýkať povinností členských štátov týkajúcich sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva tých smerníc, ktoré sú uvedené v prílohe V časti B, keďže: PRIJALI TÚTO SMERNICU:







Článok 1

1. Táto smernica sa vzťahuje na posudzovanie vplyvov tých verejných a súkromných projektov na životné prostredie, ktoré môžu mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie.

2. Na účely tejto smernice sa uplatňujú nasledujúce definície:

a) „projekt“ znamená: — realizáciu stavieb alebo iných zariadení alebo plánov, — iné zásahy do prírodného prostredia a krajiny, vrátane ťažby nerastných surovín;

b) „navrhovateľ“ znamená žiadateľa o povolenie súkromného projektu alebo verejný orgán, ktorý je iniciátorom projektu;

c) „povolenie“ znamená rozhodnutie príslušného orgánu alebo orgánov, ktoré oprávňuje navrhovateľa realizovať projekt;

d) „verejnosť“ znamená jednu alebo viacero fyzických osôb alebo právnických osôb a v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom alebo praxou ich združenia, organizácie alebo skupiny;

e) „dotknutá verejnosť“ znamená verejnosť, ktorá je dotknutá alebo pravdepodobne dotknutá, alebo má záujem na postupoch environmentálneho rozhodovania uvedeného v článku 2 ods. 2; na účely tejto definície sa predpokladá, že mimovládne organizácie, podporujúce ochranu životného prostredia a spĺňajúce požiadavky vnútroštátneho práva, majú záujem;

f) „príslušný orgán“ alebo „príslušné orgány“ znamenajú orgán alebo orgány, ktoré členské štáty určia, aby zodpovedali za plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice;

▼M1

g) „posudzovanie vplyvov na životné prostredie“ je proces, ktorý pozostáva z: i) prípravy správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie navrhovateľom v zmysle článku 5 ods. 1 a 2; ii) vykonania konzultácií v zmysle článku 6 a prípadne článku 7; iii) preskúmania informácií uvedených v správe o hodnotení vplyvov na životné prostredie príslušným orgánom a prípadne všetkých doplňujúcich informácií predložených navrhovateľom v súlade s článkom 5 ods. 3, ako aj všetkých príslušných informácií získaných prostredníctvom konzultácií podľa článkov 6 a 7; iv) odôvodnených záverov príslušného orgánu o významných vplyvoch projektu na životné prostredie s ohľadom na výsledky preskúmania uvedeného v bode iii), a v prípade potreby, jeho vlastného doplňujúceho preskúmania, a v) integrácie odôvodnených záverov príslušného orgánu do akýchkoľvek rozhodnutí uvedených v článku 8a.

▼M1

3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť pri každom jednotlivom prípade a ak to ustanovujú vnútroštátne právne predpisy, neuplatňovať túto smernicu na projekty alebo časti projektov, ktorých jediným účelom je obrana, alebo na projekty, ktorých jediným účelom je reakcia na mimoriadne udalosti, ak sa domnievajú, že takéto uplatňovanie by malo nepriaznivé účinky na tieto účely.

▼M1 —————

▼B

Článok 2

▼M1

1. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že pred udelením povolenia sa pre projekty, ktoré pravdepodobne budú mať významné vplyvy na životné prostredie okrem iného z dôvodu ich charakteru, veľkosti alebo umiestnenia, bude vyžadovať povolenie a budú posúdené z hľadiska ich vplyvov na životné prostredie. Tieto projekty sú definované v článku 4.

2. Posudzovanie vplyvov na životné prostredie možno začleniť do jestvujúcich procesov povoľovania projektov v členských štátoch alebo, ak to nie je možné, do iných procesov alebo do procesov, ktoré sa ustanovia na dosiahnutie cieľov tejto smernice.

3. V prípade projektov, pre ktoré povinnosť uskutočniť posudzovanie vplyvov na životné prostredie vyplýva súčasne z tejto smernice a smernice Rady 92/43/EHS ( 5 ) a/alebo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES ( 6 ), členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby bolo možné vykonať koordinované a/alebo spoločné procedúry, ktoré spĺňajú požiadavky uvedených právnych predpisov Únie.

V prípade projektov, pre ktoré povinnosť uskutočniť posudzovanie vplyvov na životné prostredie vyplýva súčasne z tejto smernice a iných právnych predpisov Únie než smerníc uvedených v prvom pododseku, môžu členské štáty umožniť vykonanie koordinovaných a/alebo spoločných procedúr.

V rámci koordinovanej procedúry uvedenej v prvom a druhom pododseku, sa členské štáty usilujú koordinovať rôzne samostatné posúdenia týkajúce sa vplyvov konkrétneho projektu na životné prostredie požadované príslušnými právnymi predpismi Únie určením orgánu na tento účel bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia v iných príslušných právnych predpisoch Únie, ktoré sú s týmto v rozpore.

V rámci spoločnej procedúry uvedenej v prvom a druhom pododseku sa členské štáty usilujú vykonať jedno posúdenie vplyvov konkrétneho projektu na životné prostredie požadované príslušnými právnymi predpismi Únie bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia v iných príslušných právnych predpisoch Únie, ktoré sú s týmto v rozpore.

Komisia poskytne usmernenia týkajúce sa zriadenia akýchkoľvek koordinovaných alebo spoločných procedúr pre projekty, ktoré sú súčasne predmetom posúdení podľa tejto smernice a smerníc 92/43/EHS, 2000/60/EÚ, 2009/147/ES a 2010/75/ES.

4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 7, môžu členské štáty vo výnimočných prípadoch určitý projekt vyňať z ustanovení stanovených v tejto smernici, pokiaľ by uplatňovanie uvedených ustanovení malo za následok nepriaznivý vplyv na účel projektu, za predpokladu, že sú splnené ciele tejto smernice.

▼B

V takom prípade členské štáty:

a) zvážia, či nie je vhodná iná forma posudzovania;

b) sprístupnia dotknutej verejnosti informácie získané pri iných formách posudzovania uvedených v písm. a), informácie týkajúce sa rozhodnutia o udelení výnimky a dôvody jej udelenia;

c) pred udelením súhlasu oznámia Komisii príčiny odôvodňujúce udelenie výnimky a poskytnú jej, ak je to možné, informácie, ktoré sprístupnili svojim štátnym príslušníkom.

Komisia bezodkladne postúpi prijaté dokumenty ostatným členským štátom.

Komisia bude každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tohto odseku.

▼M1

5. Bez toho, aby bol dotknutý článok 7, v prípadoch, ak je projekt prijatý osobitným vnútroštátnym právnym predpisom, môžu členské štáty vyňať projekt z ustanovení týkajúcich sa verejnej konzultácie ustanovených v tejto smernici, za predpokladu, že sú splnené ciele tejto smernice.

Členské štáty informujú Komisiu každé dva roky od 16. mája 2017 o každom uplatnení výnimky uvedenej v prvom pododseku.

▼M1

Článok 3

1. Posudzovanie vplyvov na životné prostredie identifikuje, opíše a posúdi náležitým spôsobom, pri každom prípade jednotlivo, priame a nepriame významné vplyvy projektu na tieto faktory:

a) obyvateľstvo a ľudské zdravie;

b) biodiverzitu s osobitným dôrazom na druhy a biotopy chránené podľa smernice 92/43/EHS a smernice 2009/147/ES;

c) územie, pôdu, vodu, vzduch a klímu;

d) hmotný majetok, kultúrne dedičstvo a krajinu;

e) vzájomné pôsobenie medzi faktormi uvedenými v písmenách a) až d).

2. Vplyvy uvedené v odseku 1 na faktory v ňom stanovené zahŕňajú očakávané vplyvy vyplývajúce zo zraniteľnosti projektu voči rizikám závažných havárií a/alebo prírodných katastrof, ktoré majú význam pre dotknutý projekt.

▼B

Článok 4

1. Pokiaľ článok 2 ods. 4 neustanovuje inak, projekty uvedené v prílohe I podliehajú posúdeniu v súlade s článkami 5 až 10.

2. Pokiaľ článok 2 ods. 4 neustanovuje inak, členské štáty určia, či projekty uvedené v prílohe II budú podliehať posúdeniu v súlade s článkami 5 až 10. Členské štáty to určia na základe:

a) skúmania každého jednotlivého prípadu alebo

b) prahov alebo kritérií stanovených členskými štátmi.

Členské štáty môžu rozhodnúť uplatňovať oba postupy uvedené v písmenách a) a b).

▼M1

3. Ak sa vykonáva skúmanie každého jednotlivého prípadu, alebo ak sú stanovené prahy alebo kritériá na účely odseku 2, vezmú sa do úvahy relevantné výberové kritéria uvedené v prílohe III. Členské štáty môžu stanoviť prahy alebo kritériá určujúce, kedy projekty nemusia byť predmetom ani rozhodnutia podľa odsekov 4 a 5, ani posúdenia vplyvov na životné prostredie, a/alebo prahy či kritériá určujúce, kedy projekty budú v každom prípade predmetom posúdenia vplyvov na životné prostredie bez toho, aby boli predmetom rozhodnutia uvedeného v odsekoch 4 a 5.

4. Ak členské štáty rozhodnú, že budú vyžadovať rozhodnutie pre projekty uvedené v prílohe II, predloží navrhovateľ informácie o vlastnostiach projektu a jeho pravdepodobných významných vplyvoch na životné prostredie. Podrobný zoznam informácií, ktoré sa majú predložiť, je špecifikovaný v prílohe IIA. Navrhovateľ vezme v odôvodnených prípadoch do úvahy dostupné výsledky iných relevantných posúdení vplyvov na životné prostredie vykonaných v zmysle právnych predpisov Únie iných ako táto smernica. Navrhovateľ môže tiež poskytnúť opis akýchkoľvek vlastností projektu a/alebo plánovaných opatrení, aby sa zabránilo alebo predišlo tomu, čo by inak mohli byť významné nepriaznivé účinky na životné prostredie.

▼M1

5. Príslušný orgán prijme svoje rozhodnutie na základe informácií, ktoré mu poskytol navrhovateľ v súlade s odsekom 4, berúc do úvahy v určitých prípadoch výsledky predbežných overovaní alebo posudzovaní vplyvov na životné prostredie vykonaných v zmysle právnych predpisov Únie iných ako táto smernica. Rozhodnutie sa zverejní a:

a) ak sa rozhodne, že je potrebné posúdenie vplyvov na životné prostredie, uvádza hlavné dôvody požadovania takéhoto posúdenia s odkazom na príslušné kritériá uvedené v prílohe III alebo

b) ak sa rozhodne, že nie je potrebné posúdenie vplyvov na životné prostredie, uvádza hlavné dôvody nepožadovania takéhoto posúdenia s odkazom na príslušné kritériá uvedené v prílohe III a uvedie aj všetky vlastnosti projektu a/alebo plánované opatrenia, ktorými sa má zabrániť alebo predísť tomu, čo by inak mohli byť významné nepriaznivé účinky na životné prostredie, ak ich navrhovateľ navrhol.

6. Členské štáty zabezpečia, že príslušný orgán vypracuje svoje rozhodnutie čo najskôr a v lehote neprekračujúcej 90 dní od dátumu, kedy navrhovateľ predložil všetky požadované informácie podľa odseku 4. Vo výnimočných prípadoch, napríklad v závislosti od charakteru, zložitosti, umiestnenia alebo veľkosti projektu, môže príslušný orgán túto lehotu na účely prijatia rozhodnutia predĺžiť. V takomto prípade príslušný orgán písomne informuje navrhovateľa o dôvodoch tohto predĺženia a o očakávanom dátume prijatia jeho rozhodnutia.

▼B

Článok 5

▼M1

1. Ak sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie, navrhovateľ vypracuje a predloží správu o hodnotení vplyvov na životné prostredie. Informácie, ktoré má poskytnúť navrhovateľ, musia obsahovať aspoň:

a) opis projektu obsahujúci informáciu o mieste, projektovom riešení, veľkosti projektu a ďalších podstatných vlastnostiach projektu;

b) opis pravdepodobných významných vplyvov projektu na životné prostredie;

c) opis vlastností projektu a/alebo navrhovaných opatrení, ktorých cieľom je zabrániť, predísť alebo zmierniť, a ak je to možné, nahradiť straty spôsobené pravdepodobne významnými nepriaznivými vplyvmi na životné prostredie;

d) opis vhodných alternatív preštudovaných navrhovateľom, ktoré sú relevantné pre projekt a jeho špecifické vlastnosti, a uvedenie hlavných dôvodov vybraného variantu, s prihliadnutím na vplyvy projektu na životné prostredie;

e) netechnické zhrnutie informácií uvedených v písmenách a) až d),a

f) akékoľvek doplňujúce informácie uvedené v prílohe IV, ktoré sú dôležité vzhľadom na špecifické vlastnosti daného projektu alebo typu projektu a vzhľadom na pravdepodobne dotknuté zložky životného prostredia.

Ak bolo vydané stanovisko podľa odseku 2 tohto článku, správa o hodnotení vplyvov na životné prostredie vychádza z uvedeného stanoviska a obsahuje informácie, ktoré možno odôvodnene vyžadovať na dosiahnutie odôvodnených záverov o významných vplyvoch projektu na životné prostredie so zreteľom na súčasné znalosti a metódy posudzovania. Navrhovateľ s cieľom zabrániť duplicite posúdení zohľadní pri príprave správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie dostupné výsledky z iných relevantných posúdení podľa právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov.

2. Na žiadosť navrhovateľa príslušný orgán po zohľadnení informácií poskytnutých navrhovateľom, najmä o špecifických vlastnostiach projektu vrátane jeho umiestnenia a technickej kapacity a jeho pravdepodobného vplyvu na životné prostredie, vydá stanovisko o rozsahu a úrovni podrobnosti informácií, ktoré má navrhovateľ uviesť v správe o hodnotení vplyvov na životné prostredie v súlade s odsekom 1 tohto článku. Príslušný orgán uskutoční pred vydaním svojho stanoviska konzultácie s orgánmi uvedenými v článku 6 ods. 1.

Členské štáty môžu tiež požadovať od príslušných orgánov, aby vydali stanovisko uvedené v prvom pododseku bez ohľadu na to, či o to žiada navrhovateľ.

3. Na zabezpečenie úplnosti a kvality správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie:

a) navrhovateľ zabezpečí, aby správu o hodnotení vplyvov na životné prostredie vypracovali spôsobilí odborníci;

b) príslušný orgán zabezpečí, že má dostatočné odborné znalosti na preskúmanie správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie, alebo k nim má v prípade potreby prístup;

c) v prípade potreby si príslušný orgán vyžiada od navrhovateľa doplňujúce informácie v súlade s prílohou IV, ktoré priamo súvisia s dosiahnutím odôvodneného záveru o významných vplyvoch projektu na životné prostredie.

▼B

4. Členské štáty, ak je to potrebné, zabezpečia, aby akýkoľvek orgán, ktorý má príslušné informácie, najmä so zreteľom na článok 3, poskytol tieto informácie navrhovateľovi.

Článok 6

▼M1

1. Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby orgány, ktorých sa projekt bude pravdepodobne týkať z dôvodu ich osobitných právomocí v oblasti životného prostredia alebo na základe miestnej alebo regionálnej príslušnosti, mali možnosť vyjadriť svoje stanovisko k informáciám predloženým navrhovateľom a k žiadosti o povolenie, zohľadňujúc podľa potreby prípady uvedené v článku 8a ods. 3. Na tento účel členské štáty určia, buď všeobecne, alebo pri každom jednotlivom prípade osobitne orgány, s ktorými treba konzultovať. Informácie získané podľa článku 5 sa postúpia týmto orgánom. Podrobné ustanovenia týkajúce sa konzultácií ustanovia členské štáty.

2. V záujme zabezpečenia účinnej účasti dotknutej verejnosti na rozhodovacích postupoch musí byť verejnosť informovaná elektronicky a prostredníctvom verejných oznamov alebo inými vhodnými prostriedkami o nasledujúcich skutočnostiach v skorom štádiu rozhodovacieho postupu v záležitostiach životného prostredia podľa článku 2 ods. 2 a najneskôr ihneď, ako možno informácie rozumne poskytnúť.

▼B

a) žiadosť o povolenie;

b) fakt, že projekt podlieha procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie a kde je to relevantné, fakt, že sa uplatňuje článok 7;

c) podrobnosti o príslušných orgánoch zodpovedných za prijatie rozhodnutia, o tých, u ktorých sa dajú získať relevantné informácie, o tých, ktorým sa môžu zasielať pripomienky alebo otázky a podrobnosti o časovom rozvrhu zasielania pripomienok alebo otázok;

d) povaha možných rozhodnutí alebo návrh rozhodnutia, ak existuje;

e) uvedenie dostupnosti informácií zhromaždených podľa článku 5;

f) uvedenie času, miesta a spôsobu, ktorým sa relevantné informácie sprístupnia;

g) podrobnosti zabezpečenia účasti verejnosti podľa odseku 5 tohto článku.

3. Členské štáty zaistia, aby sa v primeranom časovom rámci sprístupnili dotknutej verejnosti:

a) všetky informácie zhromaždené podľa článku 5;

b) v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi hlavné správy a odporúčania vydané príslušnému orgánu alebo orgánom v čase, keď je dotknutá verejnosť informovaná v súlade s odsekom 2 tohto článku;

c) v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí ( 7 ) iné informácie, ako sú uvedené v odseku 2 tohto článku, ktoré sú relevantné pre rozhodnutie v súlade s článkom 8 tejto smernice a ktoré sa stanú dostupnými po informovaní príslušnej verejnosti v súlade s odsekom 2 tohto článku.

4. Dotknutej verejnosti sa poskytnú včasné a účinné príležitosti zúčastniť sa procesov rozhodovania týkajúceho sa životného prostredia uvedených v článku 2 ods. 2 a na tento účel je oprávnená vyjadriť pripomienky a stanoviská, kým sú ešte príslušnému orgánu alebo orgánom otvorené všetky možnosti, predtým ako sa rozhodne o žiadosti o povolenie.

▼M1

5. Podrobné pravidlá pre informovanie verejnosti, napríklad vyvesením oznamov v určitom okruhu alebo zverejnením v miestnej tlači, a konzultácie s dotknutou verejnosťou, napríklad písomnými podaniami alebo prostredníctvom verejnej ankety, určia členské štáty. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli dôležité informácie dostupné pre verejnosť v elektronickej forme aspoň prostredníctvom centrálneho portálu alebo ľahko dostupných prístupových bodov na príslušnej správnej úrovni.

6. Ustanovia sa primerané časové rámce pre rozličné fázy poskytujúce dostatočný čas:

a) na informovanie orgánov uvedených v odseku 1 a verejnosti a

b) pre orgány uvedené v odseku 1 a dotknutú verejnosť na prípravu a efektívnu účasť na environmentálnom rozhodovaní, ktoré podlieha ustanoveniam tohto článku.

▼M1

7. Časové rámce na konzultácie s dotknutou verejnosťou o správe o hodnotení vplyvov na životné prostredie uvedenej v článku 5 ods. 1 nesmú byť kratšie ako 30 dní.

▼B

Článok 7

1. Ak si je členský štát vedomý, že projekt má pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie iného členského štátu, alebo ak o to členský štát, ktorý bude pravdepodobne významne dotknutý, požiada, zašle členský štát, na ktorého území sa projekt plánuje uskutočniť, dotknutému členskému štátu čo najskôr, najneskôr však v čase informovania vlastnej verejnosti, okrem iného:

a) opis projektu, spolu so všetkými dostupnými informáciami o jeho možných cezhraničných vplyvoch;

b) informácie o povahe rozhodnutia, ktoré sa môže prijať.

Členský štát, na ktorého území sa projekt plánuje uskutočniť poskytne druhému členskému štátu primeraný čas, v ktorom má uviesť, či si želá zúčastniť sa procesov environmentálneho rozhodovania uvedených v článku 2 ods. 2, a môže zahrnúť informácie uvedené v odseku 2 tohto článku.

2. Ak členský štát, ktorý prijme informácie podľa odseku 1 uvedie, že sa plánuje zúčastniť procesov environmentálneho rozhodovania uvedených v článku 2 ods. 2, členský štát, na ktorého území sa projekt plánuje uskutočniť, zašle, ak tak ešte neučinil, dotknutému členskému štátu požadované informácie, ktoré má poskytnúť podľa článku 6 ods. 2 a sprístupniť podľa článku 6 ods. 3 písm. a) a b).

3. Dotknuté členské štáty, každý do tej miery, do akej je dotknutý:

a) umožnia, aby informácia uvedená v odsekoch 1 a 2 bola dostupná v dostatočnom časovom predstihu orgánom uvedeným v článku 6 ods. 1 a dotknutej verejnosti na území členského štátu, ktorý by mohol byť významnou mierou postihnutý, a

b) zabezpečí, aby orgány uvedené v článku 6 ods. 1 a verejnosť mali možnosť pred udelením povolenia poskytnúť svoje stanovisko k predloženým informáciám s dostatočným časovým predstihom tým príslušným orgánom v členskom štáte, na území ktorého sa projekt má realizovať.

▼M1

4. Dotknuté členské štáty začnú konzultácie o, okrem iného, možných cezhraničných vplyvoch projektu a predpokladaných opatreniach na zníženie alebo odstránenie týchto vplyvov a dohodnú sa na dostatočnom časovom rámci trvania konzultácií.

Takéto konzultácie sa môžu konať prostredníctvom príslušného spoločného orgánu.

5. Podrobné opatrenia na vykonávanie odsekov 1 až 4 tohto článku vrátane stanovenia časových rámcov na konzultácie môžu určiť dotknuté členské štáty na základe pravidiel a časových rámcov uvedených v článku 6 ods. 5 až 7 a musia byť také, aby umožnili dotknutej verejnosti na území dotknutého členského štátu efektívnu účasť na procesoch environmentálneho rozhodovania o projektoch uvedených v článku 2 ods. 2.

Článok 8

Výsledky konzultácií a informácie získané v súlade s článkami 5 až 7 sa riadne vezmú do úvahy v povoľovacom konaní.

▼M1

Článok 8a

1. Rozhodnutie o udelení povolenia zahŕňa aspoň tieto informácie:

a) odôvodnený záver uvedený v článku 1 ods. 2 písm. g) bode iv);

b) akékoľvek environmentálne podmienky, ktoré sú súčasťou rozhodnutia, opis vlastností projektu a/alebo navrhovaných opatrení, ktorých cieľom je zabrániť, predísť alebo zmierniť, a ak je to možné, nahradiť straty spôsobené pravdepodobne významnými nepriaznivými vplyvmi na životné prostredie, a v prípade potreby aj opatrení na monitorovanie.

2. Rozhodnutie zamietnuť udelenie povolenia uvedie hlavné dôvody zamietnutia.

3. V prípade členských štátov využívajúcich postupy uvedené v článku 2 ods. 2, ktoré sú iné ako postupy na udelenie povolenia, sa požiadavky stanovené v odseku 1 prípadne v odseku 2 tohto článku považujú za splnené, ak akékoľvek rozhodnutie vydané v dôsledku týchto postupov obsahuje informácie uvedené v týchto odsekoch a sú zavedené mechanizmy, ktoré umožňujú splnenie požiadaviek uvedených v odseku 6 tohto článku.

4. V súlade s požiadavkami uvedenými v odseku 1 písm. b) členské štáty zabezpečia, že vlastnosti projektu a/alebo opatrenia navrhované s cieľom zabrániť, predísť alebo zmierniť, a ak je to možné, nahradiť straty spôsobené pravdepodobne významnými nepriaznivými vplyvmi na životné prostredie, sú realizované navrhovateľom, a stanovia postupy týkajúce sa monitorovania významných nepriaznivých vplyvov na životné prostredie.

Typ parametrov, ktoré sa majú monitorovať a dĺžka monitorovania musia byť primerané charakteru, umiestneniu a veľkosti projektu a významu jeho vplyvov na životné prostredie.

Aby sa zabránilo dvojitému monitorovaniu, môžu sa prípadne uplatniť existujúce monitorovacie opatrenia vyplývajúce z právnych predpisov Únie iných ako táto smernica a z vnútroštátnych právnych predpisov.

5. Členské štáty zabezpečia, aby príslušný orgán prijal všetky rozhodnutia uvedené v odsekoch 1 až 3 v primeranej lehote.

6. Príslušný orgán musí byť presvedčený, že odôvodnený záver uvedený v článku 1 ods. 2) písm. g) bode iv), alebo akékoľvek rozhodnutie uvedené v odseku 3 tohto článku, sú stále aktuálne pri prijímaní rozhodnutia o udelení povolenia. Na tento účel môžu členské štáty stanoviť časové rámce pre platnosť odôvodneného záveru uvedeného v článku 1 ods. 2 písm. g) bode iv), alebo akéhokoľvek rozhodnutia uvedeného v odseku 3 tohto článku.

▼B

Článok 9

▼M1

1. Ak sa rozhodlo o udelení alebo zamietnutí povolenia, príslušný orgán alebo orgány o tom čo najskôr informujú verejnosť a orgány uvedené v článku 6 ods. 1 v súlade s vnútroštátnymi postupmi a zabezpečia, aby boli verejnosti a orgánom uvedeným v článku 6 ods. 1 k dispozícii tieto informácie zohľadňujúc podľa potreby prípady uvedené v článku 8a ods. 3:

a) obsah rozhodnutia a akékoľvek súvisiace podmienky uvedené v článku 8a ods. 1 a 2;

b) hlavné dôvody a úvahy, na ktorých sa rozhodnutie zakladá, vrátane informácií o procese účasti verejnosti. Toto zahŕňa aj zhrnutie výsledkov konzultácií a informácií získaných podľa článkov 5 až 7 a ako boli tieto výsledky zapracované alebo inak vysporiadané, najmä pripomienky získané od dotknutého členského štátu uvedeného v článku 7.

▼B

2. Príslušný orgán alebo orgány informujú každý členský štát, s ktorým sa uskutočnili konzultácie podľa článku 7 tým, že mu zašlú informácie uvedené v odseku 1 tohto článku.

Členské štáty, s ktorými sa uskutočnili konzultácie zaistia, že uvedené informácie sa sprístupnia vhodným spôsobom dotknutej verejnosti na ich vlastnom území.

▼M1

Článok 9a

Členské štáty zabezpečia, aby príslušný orgán alebo orgány vykonávali úlohy vyplývajúce z tejto smernice objektívnym spôsobom a neocitli sa v situácii, ktorá by viedla ku konfliktu záujmov.

V prípadoch, keď je príslušný orgán súčasne navrhovateľom, členské štáty aspoň zavedú, v rámci svojej organizácie správnych právomocí, zodpovedajúce oddelenie konfliktných funkcií pri vykonávaní povinností vyplývajúcich z tejto smernice.

▼B

Článok 10

▼M1

Bez toho, aby bola dotknutá smernica 2003/4/ES, ustanovenia tejto smernice neovplyvňujú záväzok príslušných orgánov dodržiavať obmedzenia stanovené vnútroštátnymi zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami a uznanou právnou praxou vo veci obchodného a priemyselného tajomstva, vrátane duševného vlastníctva a ochrany verejného záujmu.

▼B

Ak sa použije článok 7, sprostredkovanie informácií inému členskému štátu a príjem informácie iným členským štátom sú predmetom platných obmedzení v členskom štáte, v ktorom sa projekt navrhuje.

▼M1

Článok 10a

Členské štáty ustanovia pravidlá o sankciách, ktoré sa uplatňujú pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

▼B

Článok 11

1. Členské štáty zaistia, aby v súlade s príslušným vnútroštátnym právnym systémom, dotknutá verejnosť:

a) ktorá má dostatočný záujem, alebo

b) ak pretrváva porušovanie práva v prípadoch, kde to právne predpisy členského štátu upravujúce správne konanie požadujú ako predbežnú podmienku,

mala prístup k opravným prostriedkom pred súdom alebo iným nezávislým a nestranným orgánom ustanoveným na základe zákona s cieľom napadnúť vecnú a procesnú zákonnosť akéhokoľvek rozhodnutia, skutku alebo nečinnosti, ktoré sú predmetom ustanovení tejto smernice o účasti verejnosti.

2. Členské štáty určia, v akom štádiu možno napadnúť rozhodnutia, skutky alebo nečinnosť.

3. O tom, čo predstavuje dostatočný záujem a porušovanie práva, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. Na tento účel sa záujem akejkoľvek mimovládnej organizácie, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v článku 1 odsek 2, považuje za dostatočný na účely odseku 1 písmena a) tohto článku. Tieto organizácie sa tiež považujú za nositeľa práv, ktoré môžu byť porušené v zmysle odseku 1 písmena b) tohto článku.

4. Ustanovenia tohto článku nevylučujú možnosť predbežného preskúmania správnym orgánom a nie je nimi dotknutá požiadavka uplatnenia správnych opravných prostriedkov pred súdnymi opravnými prostriedkami, ak takáto požiadavka vyplýva z vnútroštátneho práva.

Každé takéto konanie musí byť primerané, spravodlivé, včasné a nie nedostupne drahé.

5. S cieľom posilniť účinnosť ustanovení tohto článku, členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti dostupné praktické informácie o prístupe k správnemu a súdnemu preskúmaniu.

Článok 12

1. Členské štáty a Komisia si budú vymieňať informácie o skúsenostiach získaných pri uplatňovaní tejto smernice.

▼M1

2. Členské štáty informujú Komisiu každých šesť rokov od 16. mája 2017, ak majú takéto údaje k dispozícii, najmä o:

a) počte projektov uvedených v prílohách I a II, ktoré podliehali posudzovaniu vplyvov na životné prostredie v súlade s článkami 5 až 10;

b) zozname posudzovaní vplyvov na životné prostredie podľa kategórií projektu stanovených v prílohách I a II;

c) počte projektov uvedených v prílohe II, ktoré podliehajú rozhodnutiu v súlade s článkom 4 ods. 2;

d) priemernej dĺžke procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie;

e) všeobecných odhadoch týkajúcich sa priemerných priamych nákladoch na posudzovanie vplyvov na životné prostredie vrátane vplyvu uplatňovania tejto smernice na malé a stredné podniky.

▼B

3. Na základe tejto výmeny informácií Komisia, ak je to potrebné, predloží ďalšie návrhy Európskemu parlamentu a Rade s cieľom zabezpečiť uplatňovanie tejto smernice dostatočne koordinovaným spôsobom.

Článok 13

Členské štáty oznámia Komisii texty ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 14

Smernica 85/337/EHS, zmenená a doplnená smernicami uvedenými v prílohe V časti A, sa zrušuje bez vplyvu na povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu tých smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v prílohe V časti B.

Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe VI.

Článok 15

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 16

Táto smernica je určená členským štátom.









PRÍLOHA I

PROJEKTY UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 1

1. Ropné rafinérie (okrem podnikov, ktoré vyrábajú len mazadlá z ropy) a zariadenia na splyňovanie a skvapalňovanie viac ako 500 ton uhlia alebo asfaltovej bridlice za deň.

a) Tepelné elektrárne a iné spaľovacie zariadenia s tepelným výstupom 300 megawattov a viac. b) Atómové elektrárne a iné atómové reaktory vrátane demontovaných alebo rozložených takýchto elektrární alebo reaktorov ( 8 ) (okrem výskumných zariadení na výrobu a konverziu štiepnych a základných materiálov, ktorých maximálny výkon nepresahuje 1 kilowatt priebežnej tepelnej záťaže). 2.

a) Zariadenia na opätovné spracovanie nerádioaktívneho atómového paliva. b) Zariadenia určené: i) na výrobu alebo obohatenie atómového paliva; ii) na spracovanie nerádioaktívneho atómového paliva alebo vysoko rádioaktívneho odpadu; iii) na konečné odstránenie nerádioaktívneho atómového paliva; iv) len na konečné odstránenie rádioaktívneho odpadu; v) len na uskladnenie (plánované na viac ako 10 rokov) nerádioaktívneho atómového paliva alebo rádioaktívneho odpadu na inom mieste, ako je výrobné miesto. 3.

a) Integrované zariadenia na primárnu tavbu liatin a ocele. b) Zariadenia na výrobu neželezných kovov z rudy, koncentrátov alebo druhotných surovín metalurgickými, chemickými alebo elektrolytickými procesmi. 4.

5. Zariadenia na extrakciu azbestu a na spracovanie a premenu azbestu a výrobkov, ktoré obsahujú azbest: pre azbestovo-cementové výrobky s ročnou produkciou väčšou ako 20 000 ton finálnych výrobkov, pre trecie materiály s ročnou produkciou väčšou ako 50 ton finálnych výrobkov a pre iné využitie azbestu s použitím viac ako 200 ton za rok.

6. Integrované chemické zariadenia, to znamená zariadenia pre výrobu priemyselnej škály látok, ktoré využívajú chemické procesy premeny, v ktorých je niekoľko jednotiek postavených vedľa seba a sú navzájom funkčne prepojené a sú: a) určené na výrobu základných organických chemikálií; b) určené na výrobu základných anorganických chemikálií; c) určené na výrobu fosforečných, dusíkatých alebo draselných hnojív (jednoduchých alebo viaczložkových hnojív); d) určené na výrobu základných ošetrovacích výrobkov pre rastliny a biocídov; e) určené na výrobu základných farmaceutických výrobkov využitím chemických alebo biologických procesov; f) určené na výrobu výbušnín.

a) Stavba rozsiahlych železničných tratí a letísk ( 9 ) so základnou dĺžkou štartovacej dráhy 2 100 metrov a viac. b) Stavba diaľnic a ciest prvej triedy ( 10 ). c) Stavba nových štvor- a viacprúdových ciest alebo vyrovnanie a/alebo rozšírenie existujúcej cesty s dvoma a menej prúdmi, kde by takáto nová cesta alebo vyrovnaná a/alebo rozšírená časť cesty presahovala 10 km alebo viac spojitej dĺžky. 7.

a) Vnútrozemské vodné cesty a prístavy pre vnútrozemskú vodnú prepravu, ktorá umožňuje plavbu lodí nad 1 350 ton. b) Obchodné prístavy, prístavné móla pre nakladanie a vykladanie, ktoré sú pripojené k zemi a vonkajším prístavom (mimo mól pre prievozné lode), ktoré môžu ukotviť lode nad 1 350 ton. 8.

9. Zariadenie na zneškodňovanie odpadu spaľovaním, chemickým spracovaním, tak ako je to uvedené v prílohe I smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade ( 11 ) v časti D9, alebo uskladnenie nebezpečného odpadu definované v článku 3 bode 2 uvedenej smernice.

10. Zariadenie na zneškodňovanie odpadu spaľovaním, chemickým spracovaním tak, ako je to uvedené v prílohe I smernice 2008/98/EC v časti D9 nie nebezpečného odpadu s kapacitou, ktorá presahuje 100 ton za deň.

11. Zariadenia na odber alebo umelé dopĺňanie podzemných vôd, ak ročný objem odobratej alebo umelo doplnenej vody je rovný alebo väčší ako 10 miliónov kubických metrov.

a) Zariadenia na prečerpávanie vody medzi riečnymi korytami, ak toto prečerpávanie má za cieľ zabrániť možnému nedostatku vody a ak množstvo prečerpanej vody presahuje 100 miliónov kubických metrov za rok. b) Vo všetkých ostatných prípadoch, zariadenia na prečerpávanie vody medzi riečnymi korytami, kde viacročný priemerný prietok oddeľovacieho koryta presahuje 2 000 miliónov kubických metrov za rok a kde množstvo prečerpanej vody presahuje 5 % tohto toku. 12. V oboch prípadoch je vylúčené prečerpávanie pitnej vody potrubím.

13. Zariadenia na spracovanie odpadových vôd s kapacitou presahujúcou ekvivalent 150 000 obyvateľov, tak ako je to definované v článku 2 bode 6 smernice Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd ( 12 ).

14. Ťažba ropy a zemného plynu na komerčné účely, ak vyťažené množstvo presahuje 500 ton za deň pre ropu a 500 000 m3/deň pre plyn.

15. Vodné priehrady a iné zariadenia určené na zadržiavanie alebo akumuláciu vody, ak nový alebo dostatočný objem zadržanej vody presahuje 10 miliónov kubických metrov.

16. Potrubia s priemerom viac ako 800 mm a dĺžkou viac ako 40 km: a) na prepravu plynu, ropy, chemikálií; b) na prepravu prúdov CO2 na účely geologického ukladania vrátane pripojených kompresorových staníc.

17. Zariadenia na chov hydiny alebo ošípaných s viac ako: a) 85 000 miestami pre brojlery, 60 000 miestami pre sliepky; b) 3 000 miestami pre chov ošípaných (nad 30 kg) alebo c) 900 miestami pre prasnice.

18. Priemyselné zariadenia na výrobu: a) drviny z drevených alebo podobných vláknitých materiálov; b) papiera a lepenky s výrobnou kapacitou väčšou ako 200 ton za deň.

19. Lomy a povrchové bane, ktoré zaberajú plochu viac ako 25 hektárov alebo ťažba rašeliny s povrchom väčším ako 150 hektárov.

20. Stavby nadzemných elektrických vedení s voltážou 220 kV a viac a s dĺžkou väčšou ako 15 km.

21. Zariadenia na skladovanie ropy, petrochemických alebo chemických výrobkov s kapacitou 200 000 ton a viac.

22. Úložiská podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého ( 13 ).

23. Zariadenia na zachytávanie prúdov CO2 na účely geologického ukladania podľa smernice 2009/31/ES zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje táto príloha, alebo zo zariadení s celkovou ročnou kapacitou zachyteného CO2 1,5 megatony alebo viac.

24. Akákoľvek zmena alebo rozšírenie projektov uvedených v tejto prílohe, ak takáto zmena alebo rozšírenie samotné spĺňajú limity, prípadne ustanovené v tejto prílohe.









PRÍLOHA II

PROJEKTY UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 2

1. POĽNOHOSPODÁRSTVO, LESNÉ HOSPODÁRSTVO A VODNÉ HOSPODÁRSTVO

a) Projekty reštrukturalizácie vidieckych usadlostí.

b) Projekty využitia neskultivovanej zeme alebo poloprírodných oblastí na intenzívnu poľnohospodársku výrobu.

c) Vodohospodárske projekty pre poľnohospodárstvo vrátane projektov zavlažovania a vysušovania pôdy.

d) Prvotné zalesňovanie a odlesňovanie s cieľom zmeny na iný typ využívania územia.

e) Veľké zariadenia pre chov dobytka (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

f) Veľkochov rýb.

g) Získavanie pôdy z mora.

2. ŤAŽOBNÝ PRIEMYSEL

a) Lomy, povrchové bane a ťažba rašeliny (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

b) Podzemné bane.

c) Ťažba minerálov morskou alebo riečnou drenážou.

d) Hĺbkové vrty, najmä: i) geotermálne vrty; ii) vrty pre uskladnenie jadrového odpadu; iii) vrty pre vodné zdroje s výnimkou vrtov na skúmanie stability pôdy.

e) Povrchové priemyselné zariadenia na ťažbu uhlia, ropy, zemného plynu a rúd, ako aj asfaltových bridlíc.

3. ENERGETIKA

a) Priemyselné zariadenia na výrobu elektriny, pary a teplej vody (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

b) Priemyselné zariadenia na prenos plynu, pary a teplej vody; prenos elektrickej energie nadzemnými vodičmi (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

c) Povrchové skladovanie zemného plynu.

d) Podzemné skladovanie horľavých plynov.

e) Povrchové skladovanie fosílnych palív.

f) Priemyselná briketáž uhlia a liadku.

g) Zariadenia na spracovanie a uskladnenie rádioaktívneho odpadu (pokiaľ nie sú zaradené v prílohe I).

h) Zariadenia na výrobu hydroelektrickej energie.

i) Zariadenia pre zachytávanie veternej energie na výrobu energie (veterné farmy).

j) Zariadenia na zachytávanie prúdov CO2 na účely geologického ukladania podľa smernice 2009/31/ES zo zariadení, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k tejto smernici.

4. VÝROBA A SPRACOVANIE KOVOV

a) Zariadenia na výrobu surového železa alebo ocele (primárna alebo sekundárna fúzia) vrátane kontinuálneho liatia.

b) Zariadenia na spracovanie železných kovov: i) teplá valcovňa; ii) kovodielne; iii) aplikácia ochranných kovových plášťov.

c) Zlievarne železných kovov.

d) Zariadenia na tavenie, vrátane zlievania neželezných kovov, okrem drahých kovov, vrátane obnovených výrobkov (čistenie, zlievanie odliatkov atď.).

e) Zariadenia na povrchové spracovanie kovových a plastických materiálov s využitím elektrolytických alebo chemických procesov.

f) Výroba a montáž motorových vozidiel a výroba motorov motorových vozidiel.

g) Lodenice.

h) Zariadenia na výrobu a opravu lietadiel.

i) Výroba železničného zariadenia.

j) Spracovanie výbušninami.

k) Zariadenia na spekanie kovových rúd.

5. SPRACOVANIE NERASTNÝCH SUROVÍN

a) Koksovacie pece (suchá destilácia uhlia).

b) Zariadenia na výrobu cementu.

c) Zariadenia na výrobu azbestu a azbestových výrobkov (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

d) Zariadenia na výrobu skla vrátane sklených vlákien.

e) Zariadenia na tavenie minerálnych vlákien, vrátane výroby nerastných látok.

f) Výroba keramických výrobkov pálením, najmä strešných škridiel, tehál, šamotových tehál, obkladačiek, kamenných výrobkov alebo porcelánu.

6. CHEMICKÝ PRIEMYSEL (PROJEKTY NEOBSIAHNUTÉ V PRÍLOHE I)

a) Spracovanie chemických medziproduktov a produktov.

b) Výroba pesticídov a farmaceutických výrobkov, náterov a lakov, elastomérov a peroxidov.

c) Skladovacie zariadenia pre ropu, petrochemické a chemické výrobky.

7. POTRAVINÁRSKY PRIEMYSEL

a) Výroba rastlinných a živočíšnych olejov a tukov.

b) Balenie a konzervovanie živočíšnych a rastlinných výrobkov.

c) Výroba mliečnych výrobkov.

d) Výroba piva a sladu.

e) Výroba cukroviniek a sirupov.

f) Zariadenia na usmrcovanie živočíchov.

g) Priemyselné zariadenia na výrobu škrobu.

h) Továrne na výrobu rybej múčky a rybieho oleja.

i) Cukrovary.

8. TEXTILNÝ, KOŽIARSKY, DREVÁRSKY A PAPIERENSKÝ PRIEMYSEL

a) Priemyselné zariadenia na výrobu papiera a lepenky (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

b) Zariadenia na predspracovanie (činností ako sú pranie, bielenie, zmäkčovanie) alebo farbenie vlákien alebo textílií.

c) Zariadenia na spracovanie kože.

d) Zariadenia na spracovanie a výrobu celulózy.

9. GUMÁRENSKÝ PRIEMYSEL

Výroba a spracovanie výrobkov založených na elastoméroch.

10. INFRAŠTRUKTÚRNE PROJEKTY

a) Projekty na rozvoj priemyselných oblastí.

b) Projekty na rozvoj miest vrátane výstavby obchodných centier a parkovacích plôch.

c) Výstavba železníc a prekladísk pre rôzne druhy dopravy, vrátane terminálov (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

d) Výstavba letísk (projekty nezahrnuté v prílohe I).

e) Výstavba ciest, prístavov a prístavných zariadení, vrátane rybárskych prístavov (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

f) Výstavba vnútrozemských vodných ciest (projekty neobsiahnuté v prílohe I), kanalizácie a protipovodňové úpravy riečnych tokov.

g) Priehrady a iné zariadenia na dlhodobé zadržiavanie vody (projekty neobsiahnuté v prílohe I).

h) Električkové trate, nadzemné a podzemné trate, visuté dráhy alebo podobné trate, ktoré sa výlučne používajú na prepravu pasažierov.

i) Ropovodné a plynovodné zariadenia a potrubia na prepravu prúdov CO2 na účely geologického ukladania (projekty nezahrnuté do prílohy I).

j) Diaľkové vodovody.

k) Pobrežné diela určené na boj proti erózií a námorné diela schopné svojou konštrukciou meniť pobrežie, napríklad hrádze, móla, prístavy a iné morské ochranné diela, okrem údržby a opravy týchto diel.

l) Zariadenia na odber a dopĺňanie pozemných vôd a umelé vodné cesty, ktoré sú nezahrnuté v prílohe I.

m) Diela na prečerpávanie vody medzi riečnymi korytami, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe I.

11. INÉ PROJEKTY

a) Trvalé testovacie a pretekárske trate pre motorové vozidlá.

b) Zariadenia na zneškodňovanie odpadov (projekty nezahrnuté v prílohe I).

c) Zariadenia na spracovanie odpadových vôd (projekty nezahrnuté v prílohe I).

d) Miesta na ukladanie kalov.

e) Uloženie železného šrotu, vrátane vrakov vozidiel.

f) Testovacie zariadenia motorov, turbín a reaktorov.

g) Zariadenia na výrobu minerálnych umelých vlákien.

h) Zariadenia na obnovu alebo ničenie výbušných látok.

i) Kafilérie.

12. TURISTIKA A VOĽNÝ ČAS

a) Zjazdovky, vleky a lanovky a pridružené zariadenia.

b) Prístavy pre rekreačnú plavbu.

c) Rekreačné strediská a hotelové komplexy mimo mestských oblastí a pridružené zariadenia.

d) Trvalé kempingy a karavánové miesta.

e) Vzdelávacie a zábavné parky.

13. a) Akákoľvek zmena alebo rozšírenie projektov uvedených v prílohe I alebo tejto prílohe už povolených, vykonaných alebo v procese vykonávania, ktoré môžu mať významný nepriaznivý vplyv na životné prostredie (zmena alebo rozšírenie neuvedené v prílohe I). b) Projekty v prílohe I realizované výnimočne alebo na rozvoj a testovanie nových metód alebo výrobkov a ktoré sa nepoužívali dlhšie ako dva roky.

▼M1









PRÍLOHA II.A

INFORMÁCIE UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 4

(INFORMÁCIE, KTORÉ MÁ POSKYTNÚŤ NAVRHOVATEĽ O PROJEKTOCH UVEDENÝCH V PRÍLOHE II)

1. Opis projektu, ktorý zahŕňa predovšetkým: a) opis fyzikálnych vlastností celého projektu a ak je to relevantné demolačných prác; b) opis umiestnenia projektu s osobitným dôrazom na citlivosť životného prostredia v zemepisnej oblasti, ktorá môže byť pravdepodobne ovplyvnená.

2. Opis zložiek životného prostredia, ktoré môžu byť v dôsledku projektu pravdepodobne závažne ovplyvnené.

3. Opis všetkých pravdepodobných významných vplyvov projektu na životné prostredie v rozsahu, v ktorom sú informácie o takýchto vplyvoch k dispozícii, v dôsledku: a) očakávaných rezíduí a emisií a z produkcie odpadu, ak je to relevantné; b) využívania prírodných zdrojov, najmä pôdy, krajiny, vody a biodiverzity.

4. Kritériá prílohy III sa zohľadnia v relevantných prípadoch pri zostavovaní informácií v súlade s bodmi 1 až 3.

▼M1









PRÍLOHA III

VÝBEROVÉ KRITÉRIÁ UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 ODS. 3

(KRITÉRIÁ NA URČENIE TOHO, ČI BY PROJEKTY UVEDENÉ V PRÍLOHE II MALI PODLIEHAŤ POSÚDENIU VPLYVOV NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE)

1. Vlastnosti projektov

Vlastnosti projektov sa musia posudzovať s osobitným zreteľom na:

a) veľkosť a projektové riešenie celého projektu;

b) kumulácia s inými existujúcimi a/alebo schválenými projektmi;

c) využívanie prírodných zdrojov, najmä krajiny, pôdy, vody a biodiverzity;

d) produkciu odpadu;

e) znečistenie a rušivé vplyvy;

f) riziká závažných havárií a/alebo prírodných katastrof, ktoré majú význam pre dotknutý projekt, vrátane tých, ktoré boli spôsobené zmenou klímy, v súlade s vedeckými poznatkami;

g) riziká pre ľudské zdravie (napríklad z dôvodu kontaminácie vody alebo znečistenia ovzdušia).

2. Umiestnenie projektov

Musí sa zvážiť citlivosť životného prostredia v zemepisných oblastiach, ktoré môžu byť projektom pravdepodobne dotknuté, konkrétne so zreteľom na:

a) súčasné a schválené využitie územia;

b) relatívny dostatok, dostupnosť, kvalitu a regeneratívnu schopnosť prírodných zdrojov (vrátane pôdy, krajiny, vody a biodiverzity) v danej oblasti a v podloží;

c) absorpčnú schopnosť prírodného prostredia, najmä so zreteľom na tieto oblasti: i) mokrade, brehové oblasti, ústia riek; ii) pobrežné oblasti a morské prostredie; iii) horské a lesné oblasti; iv) prírodné rezervácie a parky; v) oblasti vyčlenené alebo chránené vnútroštátnymi právnymi predpismi; oblasti Natura 2000 určené členskými štátmi podľa smerníc 92/43/EHS a 2009/147/ES; vi) oblasti, v ktorých už boli porušené environmentálne kvalitatívne normy stanovené právnymi predpismi Únie a relevantné pre daný projekt, alebo v ktorých sa dané normy považujú za porušené; vii) husto osídlené oblasti; viii) historicky, kultúrne alebo archeologicky významné krajiny a miesta.

3. Typ a vlastnosti potenciálneho vplyvu

Pravdepodobné významné vplyvy projektov na životné prostredie sa musia zvážiť vo vzťahu ku kritériám uvedeným v bodoch 1 a 2 tejto prílohy so zreteľom na vplyv projektu na faktory uvedené v článku 3 ods. 1 zohľadňujúc:

a) veľkosť a priestorový rozsah vplyvu, ako napríklad geografická oblasť a veľkosť populácie, ktorá bude pravdepodobne dotknutá;

b) povahu vplyvu;

c) cezhraničný charakter vplyvu;

d) intenzitu a komplexnosť vplyvu;

e) pravdepodobnosť vplyvu;

f) očakávaný začiatok, trvanie, frekvenciu a reverzibilitu vplyvu;

g) kumuláciu vplyvu s vplyvom iných existujúcich a/alebo schválených projektov;

h) možnosť účinného zmiernenia vplyvu.









PRÍLOHA IV

INFORMÁCIE UVEDENÉ V ČLÁNKU 5 ODS. 1

(INFORMÁCIE PRE SPRÁVU O HODNOTENÍ VPLYVOV NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE)

1. Opis projektu, ktorý zahŕňa najmä: a) opis umiestnenia projektu; b) opis fyzikálnych vlastností celého projektu vrátane, v prípade potreby, potrebných demolačných prác a požiadaviek na využitie územia počas stavebných a prevádzkových fáz; c) opis hlavných charakteristík prevádzkovej fázy projektu (najmä akéhokoľvek procesu výroby), napríklad nárokov na energiu a spotrebu energie, druhu a množstva použitých materiálov a prírodných zdrojov (vrátane vody, krajiny, pôdy a biodiverzity); d) odhad podľa typu a množstva očakávaných rezíduí a emisií (ako sú znečistenie vody, ovzdušia, pôdy a pôdneho podložia, hluk, vibrácie, svetlo, teplo, radiácia) a množstvá a druhy odpadu vyprodukovaného počas fázy výstavby a prevádzky.

2. Opis vhodných alternatív (napríklad so zreteľom na projektové riešenie, technológiu, umiestnenie, veľkosť a rozsah projektu) preštudovaných navrhovateľom, ktoré sú relevantné k navrhovanému projektu a jeho špecifickým vlastnostiam a uvedenie hlavných dôvodov výberu zvolenej možnosti vrátane porovnania vplyvov na životné prostredie.

3. Opis relevantných aspektov súčasného stavu životného prostredia (nulový variant) a náčrt pravdepodobného vývoja v prípade, ak by sa projekt nerealizoval, ak je možné s rozumným úsilím posúdiť prirodzené zmeny od nulového variantu na základe dostupnosti informácií o životnom prostredí a vedeckých znalostí.

4. Opis faktorov uvedených v článku 3 ods. 1, ktoré budú pravdepodobne významne ovplyvnené v dôsledku projektu: populácia, ľudské zdravie, biodiverzita (napríklad fauna a flóra), krajina (napríklad záber pôdy), pôda (napríklad organické zložky, erózia, zhutňovanie, zástavba), voda (napríklad hydromorfologické zmeny, množstvo a kvalita), ovzdušie, klíma (napríklad emisie skleníkových plynov, vplyvy relevantné pre adaptáciu), hmotný majetok, kultúrne dedičstvo vrátane architektonických a archeologických aspektov a krajina.

5. Opis pravdepodobne významných vplyvov projektu na životné prostredie, ktoré vyplývajú okrem iného z: a) výstavby a existencie projektu vrátane v prípade, ak je to relevantné, demolačných prác; b) využívania prírodných zdrojov, najmä krajiny, pôdy, vody a biodiverzity so zreteľom na udržateľnú dostupnosť týchto zdrojov; c) emisií znečisťujúcich látok, hluku, vibrácií, svetla, tepla a žiarenia, vzniku rušivých vplyvov a zneškodňovania a zhodnocovania odpadu; d) rizík pre ľudské zdravie, kultúrne dedičstvo alebo životné prostredie (napríklad s ohľadom na havárie alebo katastrofy); e) kumulácie vplyvov s inými existujúcimi a/alebo schválenými projektmi, s ohľadom na všetky existujúce environmentálne problémy súvisiace s oblasťami s osobitným environmentálnym významom, ktoré budú pravdepodobne dotknuté, alebo využívaním prírodných zdrojov; f) vplyv projektu na klímu (napríklad povaha a miera emisií skleníkových plynov) a zraniteľnosť projektu voči zmene klímy; g) používaných technológií a látok. Opis pravdepodobných významných vplyvov na faktory bližšie uvedené v článku 3 ods. 1 by mal obsiahnuť priame vplyvy a akékoľvek nepriame, sekundárne, kumulatívne, cezhraničné, krátkodobé, strednodobé a dlhodobé, trvalé a dočasné, pozitívne a negatívne vplyvy projektu. Tento opis by mal zohľadniť ciele ochrany životného prostredia stanovené na úrovni Únie a členských štátov, ktoré sú pre daný projekt relevantné.

6. Opis prognostických metód alebo dôkazov použitých na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov na životné prostredie vrátane detailov ťažkostí (napríklad technické nedostatky alebo nedostatok znalostí) pri zhromažďovaní požadovaných informácií a hlavných súvisiacich nejasností.

7. Opis predpokladaných opatrení, ktorých cieľom je zabránenie, predchádzanie, zmiernenie a, ak je to možné, nahradenie straty spôsobenej akýmikoľvek zistenými významnými nepriaznivými vplyvmi na životné prostredie a v prípade potreby aj opis akýchkoľvek navrhovaných monitorovacích opatrení (napríklad príprava poprojektovej analýzy). Uvedený opis by mal vysvetliť mieru, do akej sa významným nepriaznivým vplyvom na životné prostredie zabráni, predíde, do akej miery sa tieto vplyvy zmiernia alebo sa nahradia straty nimi spôsobené, a mal by zahŕňať fázu výstavby aj prevádzky.

8. Opis očakávaných významných nepriaznivých vplyvov projektu na životné prostredie vyplývajúcich zo zraniteľnosti projektu voči rizikám závažných havárií a/alebo katastrof, ktoré majú význam pre dotknutý projekt. Súvisiace informácie, ktoré sú dostupné a získané z hodnotení rizík vykonávaných v súlade s právnymi predpismi Únie, ako je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ ( 14 ) a smernica Rady 2009/71/Euratom ( 15 ) alebo príslušné posudzovania vykonané v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi môžu byť použité na tento účel za predpokladu, že sú splnené požiadavky tejto smernice. Kde je to vhodné, tento opis by mal zahŕňať navrhované opatrenia na zabránenie alebo zmiernenie významných nepriaznivých vplyvov takýchto udalostí na životné prostredie a podrobnosti o pripravenosti a navrhovanej reakcii na takéto mimoriadne situácie.

9. Netechnické zhrnutie informácií podľa bodov 1 až 8.

10. Referenčný zoznam obsahujúci zdroje použité na opis a posúdenie zahrnuté v správe o hodnotení.

▼B









PRÍLOHA V

ČASŤ A







Zrušená smernica so zoznamom neskorších zmien a doplnení (v zmysle článku 14) Smernica Rady 85/337/EHS (Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40). Smernica Rady 97/11/ES (Ú. v. ES L 73, 14.3.1997, s. 5). Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES (Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17). Len článok 3. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114). Len článok 31.

ČASŤ B







Zoznam lehôt transpozície do vnútroštátneho práva (v zmysle článku 14) Smernica Lehota transpozície 85/337/EHS 3. júl 1988 97/11/ES 14. marec 1999 2003/35/ES 25. jún 2005 2009/31/ES 25. jún 2011









PRÍLOHA VI







Tabuľka zhody Smernica 85/337/EHS Táto smernica článok 1 ods. 1 článok 1 ods. 1 článok 1 ods. 2 prvý pododsek článok 1 ods. 2 úvodné slová článok 1 ods. 2 druhý pododsek úvodné slová článok 1 ods. 2 písmeno a) úvodné slová článok 1 ods. 2 druhý pododsek prvá zarážka článok 1 ods. 2 písmeno a) prvá zarážka článok 1 ods. 2 druhý pododsek druhá zarážka článok 1 ods. 2 písmeno a) druhá zarážka článok 1 ods. 2 tretí pododsek článok 1 ods. 2 písmeno b) článok 1 ods. 2 štvrtý pododsek článok 1 ods. 2 písmeno c) článok 1 ods. 2 piaty pododsek článok 1 ods. 2 písmeno d) článok 1 ods. 2 šiesty pododsek článok 1 ods. 2 písmeno e) článok 1 ods. 3 článok 1 ods. 2 písmeno f) článok 1 ods. 4 článok 1 ods. 3 článok 1 ods. 5 článok 1 ods. 4 článok 2 ods. 1 článok 2 ods. 1 článok 2 ods. 2 článok 2 ods. 2 článok 2 ods. 2a článok 2 ods. 3 článok 2 ods. 3 článok 2 ods. 4 článok 3 úvodné slová článok 3 úvodné slová článok 3 prvá zarážka článok 3 písmeno a) článok 3 druhá zarážka článok 3 písmeno b) článok 3 tretia zarážka článok 3 písmeno c) článok 3 štvrtá zarážka článok 3 písmeno d) článok 4 článok 4 článok 5 ods. 1 článok 5 ods. 1 článok 5 ods. 2 článok 5 ods. 2 článok 5 ods. 3 úvodné slová článok 5 ods. 3 úvodné slová článok 5 ods. 3 prvá zarážka článok 5 ods. 3 písmeno a) článok 5 ods. 3 druhá zarážka článok 5 ods. 3 písmeno b) článok 5 ods. 3 tretia zarážka článok 5 ods. 3 písmeno c) článok 5 ods. 3 štvrtá zarážka článok 5 ods. 3 písmeno d) článok 5 ods. 3 piata zarážka článok 5 ods. 3 písmeno e) článok 5 ods. 4 článok 5 ods. 4 článok 6 článok 6 článok 7 ods. 1 úvodné slová článok 7 ods. 1 prvý pododsek úvodné slová článok 7 ods. 1 písmeno a) článok 7 ods. 1 prvý pododsek písmeno a) článok 7 ods. 1 písmeno b) článok 7 ods. 1 prvý pododsek písmeno b) článok 7 ods. 1 záverečné slová článok 7 ods. 1 druhý pododsek článok 7 ods. 2 až 5 článok 7 ods. 2 až 5 článok 8 článok 8 článok 9 ods. 1 úvodné slová článok 9 úvodné slová článok 9 ods. 1 prvá zarážka článok 9 ods. 1 písmeno a) článok 9 ods. 1 druhá zarážka článok 9 ods. 1 písmeno b) článok 9 ods. 1 tretia zarážka článok 9 ods. 1 písmeno c) článok 9 ods. 2 článok 9 ods. 2 článok 10 článok 10 článok 10a prvý odsek článok 11 ods. 1 článok 10a druhý odsek článok 11 ods. 2 článok 10a tretí odsek článok 11 ods. 3 článok 10a, štvrtý a piaty odsek článok 11 ods. 4, prvý a druhý pododsek článok 10a šiesty odsek článok 11 ods. 5 článok 11 ods. 1 článok 12 ods. 1 článok 11 ods. 2 článok 12 ods. 2 článok 11 ods. 3 — článok 11 ods. 4 článok 12 ods. 3 článok 12 ods. 1 — článok 12 ods. 2 článok 13 — článok 14 — článok 15 článok 14 článok 16 príloha I bod 1 príloha I bod 1 príloha I bod 2 prvá zarážka príloha I bod 2 písmeno a) príloha I bod 2 druhá zarážka príloha I bod 2 písmeno b) príloha I bod 3 písmeno a) príloha I bod 3 písmeno a) príloha I bod 3 písmeno b) úvodné slová príloha I bod 3 písmeno b) úvodné slová príloha I bod 3 písmeno b) prvá zarážka príloha I bod 3 písmeno b) bod i) príloha I bod 3 písmeno b) druhá zarážka príloha I bod 3 písmeno b) bod ii) príloha I bod 3 písmeno b) tretia zarážka príloha I bod 3 písmeno b) bod iii) príloha I bod 3 písmeno b) štvrtá zarážka príloha I bod 3 písmeno b) bod iv) príloha I bod 3 písmeno b) piata zarážka príloha I bod 3 písmeno b) bod v) príloha I bod 4 prvá zarážka príloha I bod 4 písmeno a) príloha I bod 4 druhá zarážka príloha I bod 4 písmeno b) príloha I bod 5 príloha I bod 5 príloha I bod 6 úvodné slová príloha I bod 6 úvodné slová príloha I bod 6 bod i) príloha I bod 6 písmeno a) príloha I bod 6 bod ii) príloha I bod 6 písmeno b) príloha I bod 6 bod iii) príloha I bod 6 písmeno c) príloha I bod 6 bod iv) príloha I bod 6 písmeno d) príloha I bod 6 bod v) príloha I bod 6 písmeno e) príloha I bod 6 vi) príloha I bod 6 písmeno f) príloha I body 7 až 15 príloha I body 7 až 15 príloha I bod 16 úvodné slová príloha I bod 16 úvodné slová príloha I bod 16 prvá zarážka príloha I bod 16 písmeno a) príloha I bod 16 druhá zarážka príloha I bod 16 písmeno b) príloha I body 17 až 21 príloha I body 17 až 21 príloha I bod 22 príloha I bod 24 príloha I bod 23 príloha I bod 22 príloha I bod 24 príloha I bod 23 príloha II bod 1 príloha II bod 1 príloha II bod 2 písmeno a) písmeno b) and písmeno c) príloha II bod 2 písmeno a) písmeno b) and písmeno c) príloha II bod 2 písmeno d) úvodné slová príloha II bod 2 písmeno d) úvodné slová príloha II bod 2 písmeno d) prvá zarážka príloha II bod 2 písmeno d) bod i) príloha II bod 2 písmeno d) druhá zarážka príloha II bod 2 písmeno d) bod ii) príloha II bod 2 písmeno d) tretia zarážka príloha II bod 2 písmeno d) bod iii) príloha II bod 2 písmeno d) záverečné slová príloha II bod 2 písmeno d) záverečné slová príloha II bod 2 písmeno e) príloha II bod 2 písmeno e) príloha II body 3 až 12 príloha II body 3 až 12 príloha II bod13 prvá zarážka príloha II bod13 písmeno a) príloha II bod13 druhá zarážka príloha II bod13 písmeno b) príloha III bod 1 úvodné slová príloha III bod 1 úvodné slová príloha III bod 1 prvá zarážka príloha III bod 1 písmeno a) príloha III bod 1 druhá zarážka príloha III bod 1 písmeno b) príloha III bod 1 tretia zarážka príloha III bod 1 písmeno c) príloha III bod 1 štvrtá zarážka príloha III bod 1 písmeno d) príloha III bod 1 piata zarážka príloha III bod 1 písmeno e) príloha III bod 1 šiesta zarážka príloha III bod 1 písmeno f) príloha III bod 2 úvodné slová príloha III bod 2 úvodné slová príloha III bod 2 prvá zarážka príloha III bod 2 písmeno a) príloha III bod 2 druhá zarážka príloha III bod 2 písmeno b) príloha III bod 2 tretia zarážka úvodné slová príloha III bod 2 písmeno c) úvodné slová príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno a) príloha III bod 2 písmeno c) bod i) príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno b) príloha III bod 2 písmeno c) bod ii) príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno c) príloha III bod 2 písmeno c) bod iii) príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno d) príloha III bod 2 písmeno c) bod iv) príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno e) príloha III bod 2 písmeno c) bod v) príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno f) príloha III bod 2 písmeno c)vi) príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno g) príloha III bod 2 písmeno c)vii) príloha III bod 2 tretia zarážka písmeno h) príloha III bod 2 písmeno c)viii) príloha III bod 3 úvodné slová príloha III bod 3 úvodné slová príloha III bod 3 prvá zarážka príloha III bod 3 písmeno a) príloha III bod 3 druhá zarážka príloha III bod 3 písmeno b) príloha III bod 3 tretia zarážka príloha III bod 3 písmeno c) príloha III bod 3 štvrtá zarážka príloha III bod 3 písmeno d) príloha III bod 3 piata zarážka príloha III bod 3 písmeno e) príloha IV bod 1 úvodné slová príloha IV bod 1 úvodné slová príloha IV bod 1 prvá zarážka príloha IV bod 1 písmeno a) príloha IV bod 1 druhá zarážka príloha IV bod 1 písmeno b) príloha IV bod 1 tretia zarážka príloha IV bod 1 písmeno c) príloha IV body 2 a 3 príloha IV body 2 a 3 príloha IV bod 4 úvodné slová príloha IV bod 4 prvý pododsek úvodné slová príloha IV bod 4 prvá zarážka príloha IV bod 4 prvý pododsek písmeno a) príloha IV bod 4 druhá zarážka príloha IV bod 4 prvý pododsek písmeno b) príloha IV bod 4 tretia zarážka príloha IV bod 4 prvý pododsek písmeno c) príloha IV bod 4 záverečné slová príloha IV bod 5 príloha IV bod 5 príloha IV bod 6 príloha IV bod 6 príloha IV bod 7 príloha IV bod 7 príloha IV bod 8 — príloha V — príloha VI