Tento dokument slú žičisto na potrebu dokumentácie a in štitúcie nenesú nijakú zodpovednos ťza jeho obsah
►B NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1126/2008
z 3. novembra 2008,
ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú
určité medzinárodné ú čtovné štandardy
(Text s významom pre EHP)
(Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1)
Zmenené a doplnené:
Úradný vestník
Č. Strana Dátum
►M1 Nariadenie Komisie (ES) č. 1260/2008 z 10. decembra 2008 L 338 10 17.12.2008
►M2 Nariadenie Komisie (ES) č. 1261/2008 zo 16. decembra 2008 L 338 17 17.12.2008
►M3 Nariadenie Komisie (ES) č. 1262/2008 zo 16. decembra 2008 L 338 21 17.12.2008
►M4 Nariadenie Komisie (ES) č. 1263/2008 zo 16. decembra 2008 L 338 25 17.12.2008
►M5 Nariadenie Komisie (ES) č. 1274/2008 zo 17. decembra 2008 L 339 3 18.12.20082008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —1
▼B
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1126/2008
z 3. novembra 2008,
ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady
(ES) č. 1606/2002 prijímajú ur čité medzinárodné ú čtovné štandardy
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLO ČENSTIEV,
so zrete ľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva,
so zrete ľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplat ňovaní medzinárodných ú čtovných
noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,
keďže:
(1) Nariadenie (ES) č. 1606/2002 vy žaduje, aby verejne obchodo-
vané spolo čnosti, ktoré sa riadia právom členského štátu, zostavili
podľau rčitých podmienok na ka ždý rozpo čtový rok, ktorý sa
začína 1. januára 2005 a neskôr, konsolidované ú čtovné závierky
v súlade s medzinárodnými ú čtovnými štandardmi pod ľačlánku 2
uvedeného nariadenia.
(2) Nariadením Komisie (ES) č. 1725/2003 z 29. septembra 2003,
ktorým sa prijímajú ur čité medzinárodné ú čtovné štandardy
v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES)č. 1606/2002 (
2), sa prijali ur čité medzinárodné ►M5IFRS◄,
ktoré existovali k 14. septembru 2002. Komisia po zvá žení rady,
ktorú poskytla skupina odborných znalcov (TEG) Európskejporadnej skupiny pre finan čné výkazníctvo (EFRAG), zmenila
a doplnila uvedené nariadenie s cie ľom zahrnú ťvšetky štandardy
predlo žené Radou pre medzinárodné ú čtovné štandardy (IASB)
avšetky interpretácie predlo žené Výborom pre interpretáciu
medzinárodného finan čného výkazníctva (IFRIC), ktoré boli
v plnom rozsahu prijaté v rámci Spolo čenstva k 15. októbru
2008, s výnimkou štandardu IAS 39 (súvisiaceho
s vykazovaním a oce ňovaním finan čných nástrojov), z ktorého
sa nepou žilo len nieko ľkočastí.
(3) Prostredníctvom viacerých pozme ňujúcich a dopl ňujúcich naria-
dení boli prijaté rôzne medzinárodné štandardy. To vedie
k vzniku právnej neistoty a k ťažkostiam v súvislosti so
správnym uplat ňovaním medzinárodných ú čtovných štandardov
v Spolo čenstve. S cie ľom zjednodu šiťprávne predpisy Spolo čen-
stva o ú čtovných štandardoch je v záujme zrozumite ľnosti,
prehľadnosti a transparentnosti vhodné, aby štandardy, ktoré sú
vs účasnosti obsiahnuté v nariadení (ES) č. 1725/2003 a v aktoch,
ktoré ho menia a dop ĺňajú, boli zaradené do jedného celku.
(4) Nariadenie (ES) č. 1725/2003 by sa preto malo nahradi ťtýmto
nariadením.
(5) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanovi-skom Regula čného výboru pre ú čtovníctvo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Medzinárodné ú čtovné štandardy vymedzené v článku 2 nariadenia (ES)
č. 1606/2002 sa prijímajú v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —2
(1) Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 261, 13.10.2003, s. 1.
▼B
Článok 2
Nariadenie (ES) č. 1725/2003 sa týmto zru šuje.
Odkazy na zru šené nariadenie sa pova žujú za odkazy na toto nariadenie.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda ú činnos ťtretím d ňom po jeho uverejnení
vÚradnom vestníku Európskej únie .
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatnite ľné vo
všetkých členských štátoch.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —3
▼B
PRÍLOHA
MEDZINÁRODNÉ Ú ČTOVNÉ ŠTANDARDY
▼M5
IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (zrevidovaný v roku 2007)
▼B
IAS 2 Zásoby
▼M5
IAS 7 Výkazy o pe ňažných tokoch
▼B
IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
▼M5
IAS 10 Udalosti po období vykazovania
▼B
IAS 11 Zmluvy o zhotovení
IAS 12 Dane z príjmov
IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
IAS 17 Lízingy
IAS 18 Výnosy
IAS 19 Zamestnanecké po žitky
IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien
▼M1
IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičky(zrevidovaný v roku 2007)
▼B
IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách
IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných programov
IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
IAS 28 Podiely v pridru žených podnikoch
IAS 29 Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
IAS 31 Podiely v spolo čnom podnikaní
IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
IAS 33 Zisk na akciu
IAS 34 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
IAS 38 Nehmotný majetok
IAS 39 Finan čné nástroje : vykazovanie a oce ňovanie
IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok
IAS 41 Poľnohospodárstvo
IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finan čného výkaz-
níctva
IFRS 2 Platby na základe podielov
IFRS 3 Podnikové kombinácie
IFRS 4 Poistné zmluvy
IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činností
IFRS 6 Prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov
IFRS 7 Finan čné nástroje: zverej ňovanie2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —4
▼B
IFRS 8 Prevádzkové segmenty
IFRIC 1 Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia
prevádzky, obnovy prostredia a podobných záväzkov
IFRIC 2 Členské podiely v dru žstvách a podobné nástroje
IFRIC 4 Určovanie, čij es ú časťou zmluvy lízing
IFRIC 5 Práva na podiely z fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, recy-
kláciu a na obnovu životného prostredia
IFRIC 6 Záväzky vyplývajúce z pôsobenia na osobitnom trhu –odpad
z elektrických a elektronických zariadení
IFRIC 7 Uplat ňovanie metódy úpravy predchádzajúcich rokov pod ľaštan-
dardu IAS 29 –Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomi-
kách
IFRIC 8 Rozsah pôsobnosti IFRS 2
IFRIC 9 Prehodnocovanie vlo žených derivátov
IFRIC 10 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka a zní ženie
hodnoty majetku
IFRIC 11 IFRS 2 –Vnútroskupinové transakcie a transakcie s vlastnými
akciami
▼M3
IFRIC 13 Interpretácia IFRIC 13 Vernostné programy pre zákazníkov
▼M4
IFRIC 14 Interpretácia IFRIC 14 IAS 19 –Obmedzenie hornej hranice
hodnoty majetku z definovaných ú žitkov, minimálne po žiadavky
na financovanie a vz ťahy medzi nimi
▼B
SIC-7 Zavedenie meny euro
SIC-10 Štátna pomoc –bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam
SIC-12 Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia
SIC-13 Spoluovládané ú čtovné jednotky –nepe ňažné vklady spolo čníkov
SIC-15 Operatívny lízing –stimuly
SIC-21 Dane z príjmov –úhrada preceneného neodpisovate ľného majetku
SIC-25 Dane z príjmov –zmeny da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo
jej akcionárov
SIC-27 Posudzovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu
lízingu
SIC-29 Zverejnenie –zmluvy o licenciách na poskytovanie slu žieb
SIC-31 Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby
SIC-32 Nehmotný majetok –náklady na webovú lokalitu
Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru.
Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP s výnimkou práva
reprodukovania na ú čely osobného pou žitia alebo iného riadneho
nakladania. Ďalšie informácie je mo žné získa ťod IASB na adrese
www.iasb.org.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —5
▼M5
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD
Prezentácia ú čtovnej závierky
CIEĽ
1 Týmto štandardom sa predpisujú zásady prezentácie riadnej ú čtovnej
závierky s cie ľom zabezpe čiťporovnate ľnosťsúčtovnými závierkami
predchádzajúcich období aj s ú čtovnými závierkami iných ú čtovných
jednotiek. Ustanovujú sa ním v šeobecné po žiadavky na prezentáciu
účtovných závierok, návody týkajúce sa ich štruktúry a minimálne
požiadavky na ich obsah.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard pri zostavovaní
a prezentácii riadnych ú čtovných závierok v súlade
s medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva (IFRS).
3 Ostatné IFRS ustanovujú po žiadavky na vykazovanie, oce ňovanie
a zverej ňovanie pri konkrétnych transakciách a iných udalostiach.
4 Tento štandard sa nevz ťahuje na štruktúru a obsah ú čtovnej závierky
v priebehu ú čtovného roka v skrátenej štruktúre, ktorá sa pripravuje
v súlade s IAS 34 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka .
Na takúto ú čtovnú závierku sa v šak vz ťahujú odseky 15 a ž35. Tento
štandard sa vz ťahuje rovnako na v šetky ú čtovné jednotky, vrátane
tých, ktoré prezentujú konsolidované ú čtovné závierky, a tých, ktoré
prezentujú individuálne ú čtovné závierky, ako sa vymedzuje v IAS 27
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka .
5 V tomto štandarde sa pou žíva terminológia, ktorá je vhodná pre
účtovné jednotky zamerané na dosahovanie zisku, vrátane podnikate ľ-
ských jednotiek verejného sektora. Ak ú čtovné jednotky vykonávajúce
neziskovú činnos ťv súkromnom alebo verejnom sektore uplat ňujú
tento štandard, mô žum a ťpotrebu upravi ťopisy pou žité pri niektorých
riadkových polo žkách v ú čtovných výkazoch a pri samotných ú čtov-
ných výkazoch.
6 Podobne by mohlo by ťpotrebné, aby si ú čtovné jednotky, ktoré
nemajú vlastné imanie, ako sa vymedzuje v IAS 32 Finan čné
nástroje: prezentácia (napr. niektoré podielové fondy), a ú čtovné
jednotky, ktorých základné imanie nie je vlastným imaním (napr.
niektoré dru žstevné jednotky), prispôsobili prezentáciu členských
alebo vlastníckych podielov v ú čtovnej závierke.
VYMEDZENIE POJMOV
7 Ďalej uvedené termíny, ktoré sa pou žívajú v tomto štandarde, majú
tieto vymedzené významy:
Riadna ú čtovná závierka (ďalej len „účtovná závierka “) je závierka,
ktorá sp ĺňa potreby pou žívateľov, ktorí nie sú v postavení, ktoré im
umožňuje po žadova ťod ú čtovnej jednotky, aby pripravovala správy
prispôsobené ich konkrétnym informa čným potrebám.
Nevykonate ľný- uplatnenie po žiadavky je nevykonate ľné, ak ju
účtovná jednotka nemô že uplatni ťani pri vynalo žení v šetkého prime-
raného úsilia.
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (IFRS) súštandardy
a interpretácie, ktoré zaviedla Rada pre medzinárodné ú čtovné štan-
dardy (IASB). Patria sem:
a) Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva,
b) Medzinárodné ú čtovné štandardy a
c) Interpretácie vytvorené Výborom pre interpretácie medzinárodného
finan čného výkazníctva (IFRIC) alebo bývalým Stálym interpre-
tačným výborom (SIC).
Významný - vynechania alebo chybné uvedenia polo žiek sú významné,
ak by mohli jednotlivo alebo spolo čne ovplyvni ťekonomické rozhod-
nutia pou žívateľov uskuto čnené na základe ú čtovných závierok.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —6
▼M5
Významnos ťzávisí od ve ľkosti a povahy vynechania alebo chybného
vykázania posudzovaných v konkrétnych podmienkach. Ur čujúcim
faktorom by mohla by ťveľkosťalebo povaha polo žky alebo kombi-
nácia oboch.
Pri posudzovaní toho, či by vynechanie alebo chybné vykázanie polo-
žiek mohli ma žvplyv na ekonomické rozhodnutia pou žívateľov,
a teda by ťvýznamné, je potrebné zvá žiťcharakteristické črty týchto
používateľov. Koncep čný rámec prípravy a prezentácie ú čtovnej
závierky uvádza v odseku 25, že„sa predpokladá, že pou žívatelia
majú primerané znalosti o obchodných a ekonomických činnostiach
aúčtovníctve a sú ochotní študova ťinformácie s primeranou pozor-
nosťou“. Preto je pri posudzovaní potrebné vzia ťdo úvahy primerané
očakávanie, do akej miery by pou žívatelia s takýmito atribútmi mohli
byťovplyvnení pri prijímaní ekonomických rozhodnutí.
Poznámky obsahujú doplnenie informácií prezentovaných vo výkaze
o finan čnej situácii, výkaze komplexného výsledku, samostatnom
výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak je prezentovaný),
výkaze zmien vlastného imania a výkaze o pe ňažných tokoch.
V poznámkach sa poskytuje slovný opis alebo roz členenie polo žiek,
ktoré sú prezentované v týchto výkazoch, a informácie o polo žkách,
ktoré nesp ĺňajú kritériá na vykazovanie v uvedených výkazoch.
Ostatné sú časti komplexného výsledku sa skladajú z výnosov
a nákladov (vrátane reklasifika čných úprav), ktoré nie sú vykázané
v zisku alebo strate tak, ako sa to vy žaduje alebo umo žňuje inými
IFRS.
Medzi ostatné zlo žky komplexného výsledku patria:
a) zmeny prebytku z precenenia (pozri IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia a IAS 38 Nehmotný majetok ),
b) aktuárske zisky a straty z programov so stanovenými po žitkami
vykázané v súlade s odsekom 93A IAS 19 Zamestnanecké po žitky,
c) zisky a straty vznikajúce z prepo čtu účtovnej závierky prevádzky
v zahrani čí (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien ),
d) zisky a straty z opätovného ocenenia finan čného majetku
k dispozícii na predaj (pozri IAS 39 Finan čné nástroje: vykazo-
vanie a oce ňovanie ,
e) efektívna časťziskov a strát zo zabezpe čovacích nástrojov pri
zabezpe čovaní pe ňažných tokov (pozri IAS 39).
Vlastníci sú dr žitelia nástrojov klasifikovaných ako vlastné imanie.
Zisk alebo strata je celkový výnos zní žený o náklady nezah ŕňajúci
zložky ostatných sú častí komplexného výsledku.
Reklasifika čné úpravy sú hodnoty reklasifikované na zisk alebo stratu
vb e žnom období, ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku v be žnom období alebo v predchádzajúcich
obdobiach.
Komplexný výsledok celkom je zmena vlastného imania po čas obdobia
vznikajúca z transakcií a iných udalostí, s výnimkou zmien vyplýva-júcich z transakcií s vlastníkmi konajúcimi v rámci svojich právomocíako vlastníci.
Do komplexného výsledku celkom patria v šetky zlo žky„zisku alebo
straty“a„ostatné sú časti komplexného výsledku “.
8A j k e ďsa v tomto štandarde pou žívajú termíny „ostatné sú časti
komplexného výsledku “,„zisk alebo strata “a„komplexný výsledok
celkom “,účtovná jednotka mô že pou žívaťna opis celkových súm iné
termíny, pokia ľvýznam zostane jasný. Ú čtovná jednotka mô že naprí-
klad na ozna čenie„zisku alebo straty “použiťtermín „čistý zisk “.
ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA
Účel účtovnej závierky
9Ú čtovná závierka je š
truktúrovaná prezentácia finan čnej situácie
a finan čnej výkonnosti ú čtovnej jednotky. Cie ľom ú čtovnej závierky
je poskytnú ťinformácie o finan čnej situácii, finan čnej výkonnosti2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —7
▼M5
ap eňažných tokoch ú čtovnej jednotky, ktoré sú pre široký okruh
používateľov u žitočné pri prijímaní ekonomických rozhodnutí.
Vúčtovnej závierke sa takisto zobrazujú výsledky doh ľadu mana ž-
mentu nad zdrojmi, ktoré sú mu zverené. Na dosiahnutie tohto cie ľa
poskytuje ú čtovná závierka informácie o týchto polo žkách ú čtovnej
jednotky:
a) majetok,
b) záväzky,
c) vlastné imanie,
d) výnosy a náklady, vrátane ziskov a strát,
e) vklady vlastníkov a rozde ľovania vlastníkom v rámci ich právo-
mocí ako vlastníkov a
f) pe ňažné toky.
Tieto informácie spolu s ďalšími informáciami v poznámkach pomá-
hajú pou žívateľom ú čtovnej závierky predvída ťbudúce pe ňažné toky
účtovnej jednotky, a najmä ich na časovanie a mieru istoty.
Účtovná závierka v úplnej štruktúre
10 Ú čtovná závierka v úplnej štruktúre obsahuje:
a) výkaz o finan čnej situácii ku koncu obdobia,
b) výkaz komplexného výsledku za obdobie,
c) výkaz zmien vlastného imania za obdobie,
d) výkaz o pe ňažných tokoch za obdobie,
e) poznámky obsahujúce preh ľad významných ú čtovných politík
aďalšie vysvet ľujúce informácie a
f) výkaz o finan čnej situácii k za čiatku najskor šieho porovnávacieho
obdobia, ke ďúčtovná jednotka retrospektívne uplatní ú čtovnú poli-
tiku alebo retrospektívne prehodnotí polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke, alebo ke ďreklasifikuje polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke.
Účtovná jednotka mô že pou žiťaj názvy výkazov, ktoré sú odli šné od
názvov pou žitých v tomto štandarde.
11 Ú čtovná jednotka prezentuje s rovnakou dôle žitosťou v šetky sú časti
účtovnej závierky v úplnej štruktúre.
12 Odsekom 81 sa ú čtovnej jednotke povo ľuje prezentova ťzložky zisku
alebo straty bu ďako sú časťjedného výkazu komplexného výsledku,
alebo v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄.K eď
sa prezentuje výkaz ►M5komplexného výsledku ◄,j es ú časťou
účtovnej závierky v úplnej štruktúre a musí sa predklada ťbezpro-
stredne pred výkazom komplexného výsledku.
13 Mnohé ú čtovné jednotky prezentujú mimo ú čtovnej závierky aj
finan čný preh ľad vypracovaný mana žmentom, v ktorom sa opisujú
a vysvet ľujú hlavné črty finan čnej výkonnosti a finan čnej situácie
účtovnej jednotky, ako aj hlavné neistoty, ktorým táto jednotka čelí.
Takáto správa mô že obsahova ťprehľad o:
a) hlavných faktoroch a vplyvoch podmie ňujúcich finan čnú výkon-
nosť, vrátane zmien v prostredí, v ktorom ú čtovná jednotka vyko-
náva činnosti, o reakcii ú čtovnej jednotky na tieto zmeny a ich
účinkoch, ako aj o investi čnej stratégii ú čtovnej jednotky na
udržanie a zlep šenie finan čnej výkonnosti, vrátane jej dividendovej
politiky,
b) zdrojoch financovania ú čtovnej jednotky a o cie ľovom pomere
záväzkov k vlastnému imaniu a
c) zdrojoch ú čtovnej jednotky, ktoré nie sú vykázané vo výkaze
o finan čnej situácii v súlade s IFRS.
14 Mnohé ú čtovné jednotky prezentujú mimo ú čtovnej závierky aj správy
a výkazy, ako napríklad správy týkajúce životného prostredia a výkazy
o pridanej hodnote, najmä v odvetviach, v ktorých sú faktory život-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —8
▼M5
ného prostredia významné, a v ktorých sú zamestnanci pova žovaní za
dôležitú skupinu pou žívateľov. Rozsah pôsobnosti IFRS sa na výkazy
a správy, ktoré nie sú sú časťou účtovnej závierky, nevz ťahuje.
Všeobecné črty
Verná prezentácia a súlad s IFRS
15 Ú čtovná závierka musí verne prezentova ťfinan čnú situáciu, finan čnú
výkonnos ťap eňažné toky ú čtovnej jednotky. Pri vernej prezentácii sa
musia vierohodne zobrazi ťúčinky transakcií, iné udalosti a podmienky
v súlade s definíciami a kritériami na vykazovanie majetku, záväzkov,výnosov a nákladov, ustanovenými v Koncep čnom rámci . Predpokladá
sa,že výsledkom uplat ňovania IFRS s prípadným dodato čným zverej-
nením je ú čtovná závierka, ktorá podáva verný obraz.
16 Ú čtovná jednotka, ktorej ú čtovná závierka je v súlade s IFRS, uvedie
v poznámkach výslovné a bezvýhradné vyhlásenie o takomto súlade.
Účtovná jednotka nesmie uvies ťoúčtovnej závierke, že je v súlade
s IFRS, ak táto závierka nie je v súlade so v šetkými po žiadavkami
IFRS.
17 Prakticky za v šetkých okolností dosahuje ú čtovná jednotka vernú
prezentáciu súladom s uplatnite ľnými po žiadavkami IFRS. Pri vernej
prezentácii ú čtovná jednotka takisto musí:
a) vybera ťa uplat ň
ovaťúčtovné politiky v súlade s IAS 8 Účtovné
politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . V IAS 8 sa usta-
novuje poradie dôle žitosti usmernení, ktoré mana žment zva žuje
v prípade, že neexistuje IFRS vz ťahujúci sa na konkrétnu polo žku,
b) prezentova ťinformácie vrátane ú čtovných politík spôsobom, ktorý
poskytuje relevantné, spo ľahlivé, porovnate ľné a zrozumite ľné
informácie,
c) poskytnú ťďalšie zverejnenia v prípade, že súlad so špecifickými
požiadavkami IFRS nie je dostato čný na to, aby umo žňoval pou ží-
vateľom pochopi ťúčinky konkrétnych transakcií, iných udalostí
a podmienok finan čnej situácie a finan čnej výkonnosti ú čtovnej
jednotky.
18 Ú čtovná jednotka nemô že napravi ťnevhodné ú čtovné politiky ani
zverejnením pou žitých ú čtovných politík, ani poznámkami alebo
vysvet ľujúcim materiálom.
19 Za ve ľmi výnimo čných okolností, pri ktorých mana žment dospeje
k záveru, že súlad s po žiadavkou v IFRS by bol nato ľko zavádzajúci,
že by bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným
vKoncep čnom rámci, ú čtovná jednotka sa odchýli od danej po žia-
davky spôsobom ustanoveným v odseku 20, ak príslu šný regula čný
rámec po žaduje alebo inak nezakazuje takéto odchýlenie.
20 Ak sa ú čtovná jednotka odchýli od po žiadavky IFRS, v súlade
sčlánkom 19 zverejní:
a)že mana žment dospel k záveru, žeúčtovná závierka verne prezen-
tuje finan čnú situáciu podniku, finan čnú výkonnos ťap e ňažné
toky,
b)že splnila po žiadavky príslu šných IFRS, s výnimkou odchýlenia sa
od ur čitej po žiadavky s cie ľom dosiahnu ťvernú prezentáciu,
c) názov IFRS, od ktorého sa ú čtovná jednotka odchýlila, povahu
odchýlenia, vrátane postupu, ktorý by sa po žadoval IFRS, dôvod,
prečo by bol tento postup za daných okolností nato ľko zavádzajúci,
že by bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným
vKoncep čnom rámci , a prijatý postup a
d) pre ka ždé prezentované obdobie finan čný vplyv odchýlenia na
každú polo žku ú čtovnej závierky, ktorá by bola vykázaná
v súlade s po žiadavkou.
21 Ak sa ú čtovná jednotka v predchádzajúcom období odchýlila od
požiadavky niektorého IFRS a toto odchýlenie má vplyv na sumy
vykazované v ú čtovnej závierke za be žné obdobie, vykoná zverejnenia
ustanovené v odseku 20 písm. c) a d).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —9
▼M5
22 Odsek 21 sa uplat ňuje napríklad vtedy, ke ďsa účtovná jednotka
v predchádzajúcom období odchýlila od po žiadavky IFRS
v súvislosti s ocenením majetku alebo záväzkov a toto odchýleniemá vplyv na ocenenie zmien v majetku a záväzkov vykazovanýchvúčtovnej závierke za be žné obdobie.
23 Za ve ľmi výnimo čných okolností, pri ktorých mana žment dospeje
k záveru, že súlad s po žiadavkou IFRS by bol nato ľko zavádzajúci,
že by bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným
vKoncep čnom rámci , ale príslu šný regula čný rámec zakazuje odchýli ť
sa od tejto po žiadavky, ú čtovná jednotka v čo najvy ššej mo žnej miere
obmedzí vnímané zavádzajúce aspekty tohto súladu tým, že zverejní:
a) názov predmetného IFRS, povahu po žiadavky a dôvod, pre čo
mana žment dospel k záveru, že súlad s touto po žiadavkou by bol
za daných okolností nato ľko zavádzajúci, a žby bol v rozpore
s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným v Koncep čnom rámci a
b) pri ka ždom prezentovanom období v šetky úpravy jednotlivých
položiek v ú čtovnej závierke, o ktorých mana žment rozhodol, že
by boli potrebné na dosiahnutie vernej prezentácie.
24 Na ú
čely odsekov 19 a ž23 je informácia v rozpore s cie ľom ú čtovnej
závierky vtedy, ke ďverne neprezentuje transakcie, iné udalosti
a podmienky, ktoré má bu ďza cie ľprezentova ť, alebo by sa od nej
mohlo primerane o čakáva ť,že ich bude prezentova ť, a v dôsledku
toho by pravdepodobne mala vplyv na ekonomické rozhodnutia usku-
točňované pou žívateľmi ú čtovnej závierky. Pri posudzovaní toho, či
by súlad s ur čitou po žiadavkou IFRS bol nato ľko zavádzajúci, a žby
bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným v Koncep čnom
rámci , mana žment zva žuje:
a) pre čo nie je za daných okolností dosiahnutý cie ľúčtovnej závierky
a
b) ako sa situácia ú čtovnej jednotky lí ši od situácie iných ú čtovných
jednotiek, ktoré dodr žiavajú danú po žiadavku. Ak iné ú čtovné
jednotky za podobných okolností dodr žiavajú danú po žiadavku,
existuje vyvrátite ľný predpoklad, že dodr žanie tejto po žiadavky
účtovnou jednotkou by nebolo nato ľko zavádzajúce, že by bolo
v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným
vKoncep čnom rámci .
Nepretr žitosťčinnosti
25 Pri zostavovaní ú čtovnej závierky mana žment posúdi schopnos ť
účtovnej jednotky udr žaťnepretr žitúčinnos ť.Účtovná jednotka zosta-
vuje ú čtovnú závierku za predpokladu nepretr žitosti činnosti, okrem
prípadov, ke ďmana žment bu ďzamý šľa likvidova ťúčtovnú jednotku,
alebo ukon čiťobchodovanie, alebo ak nemá inú reálnu alternatívu, ne ž
tak urobi ť. Ak si je mana žment pri svojom posudzovaní vedomý, že
v súvislosti s udalos ťami alebo podmienkami existujú významné neis-
toty, ktoré mô žu vnies ťvýznamnú pochybnos ťo schopnosti ú čtovnej
jednotky udr žaťnepretr žitúčinnos ť,účtovná jednotka tieto neistoty
zverejní. Ak ú čtovná jednotka nezostavuje ú čtovnú závierku na
základe predpokladu nepretr žitosti činnosti podniku, zverejní túto
skuto čnosťspolu s predpokladmi, z ktorých sa vychádzalo pri zosta-
vovaní ú čtovnej závierky, a spolu s prí činou, pre čo táto ú čtovná
jednotka nie je pova žovaná za podnik s nepretr žitoučinnos ťou.
26 Pri posudzovaní, či je predpoklad nepretr žitosti činnosti vhodný,
mana žment zoh ľadňuje v šetky dostupné informácie o budúcnosti,
ktorá nie je ohrani čená, ale predstavuje najmenej dvanás ťmesiacov
od konca obdobia vykazovania. Miera zvá ženia závisí od skuto čností
v jednotlivých prípadoch. Ke ďúčtovná jednotka mala v minulosti
ziskové prevádzkové činnosti a dobrý prístup k finan čným zdrojom,
môže aj bez podrobnej analýzy dospie ťk záveru, ževú čtovníctve je
vhodné vychádza ťz predpokladu týkajúceho sa nepretr žitosti činnosti.
V ostatných prípadoch mô že mana žment pova žovaťza potrebné
zvážiťširoký rozsah faktorov týkajúcich sa sú časnej a o čakávanej
ziskovosti, splátkových kalendárov dlhov a potenciálnych zdrojov
náhradného financovania predtým, ako získa uistenie o vhodnostipredpokladu týkajúceho sa nepretr žitosti činnosti.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —10
▼M5
Akruálny princíp ú čtovníctva
27 Ú čtovná jednotka zostaví svoju ú čtovnú závierku, s výnimkou údajov
op eňažných tokoch, na základe akruálneho princípu ú čtovníctva.
28 Ú čtovná jednotka vykazuje pri uplatnení akruálneho princípu ú čtov-
níctva polo žky ako majetok, záväzky, vlastné imanie, výnosy
a náklady (prvky ú čtovnej závierky) vtedy, ke ďvyhovujú definíciám
a kritériám vykazovania týchto zlo žiek v Koncep čnom rámci .
Významnos ťa zoskupovanie
29 Ú čtovná jednotka prezentuje ka ždú významnú triedu podobných polo-
žiek samostatne. Ú čtovná jednotka prezentuje polo žky odli šnej povahy
alebo funkcie samostatne, pokia ľtieto polo žky nie sú nevýznamné.
30 Ú čtovná závierka je výsledkom spracovania ve ľkého mno žstva trans-
akcií, alebo iných udalostí, ktoré sú zoskupované do tried pod ľa ich
povahy alebo funkcie. Posledným štádiom v procese zoskupovania
a klasifikácie je prezentácia súhrnných a klasifikovaných údajovtvoriacich riadkové polo žky v ú čtovnej závierke. Ak riadková polo žka
nie je významná samostatne, je zoskupená s inými polo žkami bu ď
v týchto výkazoch, alebo v poznámkach. Polo žka, ktorá nie je dosta-
točne významná na samostatnú prezentáciu v týchto výkazoch, sa
môže samostatne prezentova ťv poznámkach.
31 Ú čtovná jednotka nemusí poskytnú ťkonkrétne zverejnenie, ktoré
požaduje IFRS, ak informácia nie je významná.
Kompenzovanie
32 Ú
čtovná jednotka nekompenzuje majetok a záväzky alebo výnosy
a náklady, pokia ľto nepo žaduje alebo nepovo ľuje IFRS.
33 Ú čtovná jednotka vykazuje majetok aj záväzky, ako aj výnosy
a náklady, samostatne. Kompenzovanie vo výkaze komplexného
výsledku alebo vo výkaze o finan čnej situácii alebo v samostatnom
výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak je prezentovaný),
s výnimkou prípadov, ke ďsa do kompenzovania premieta podstata
danej transakcie alebo udalosti, zni žuje schopnos ťpoužívateľov poro-
zumie ťtransakciám, iným udalostiam a podmienkam, ktoré nastali,
a posúdi ťbudúce pe ňažné toky ú čtovnej jednotky. Oce ňovanie
majetku v hodnote zní ženej o opravné polo žky, napríklad opravné
položky k zastaraným zásobám a k pochybným poh ľadávkam, nezna-
mená kompenzovanie.
34 V IAS 18 Výnosy sa vymedzuje pojem výnos a po žaduje sa, aby ho
účtovná jednotka oce ňovala reálnou hodnotou so zrete ľom na prijaté
alebo o čakávané plnenia, pri čom zoh ľadní v šetky obchodné z ľavy
a mno žstvové rabaty poskytnuté ú čtovnou jednotkou. Ú čtovná
jednotka vykonáva v rámci svojej be žnejčinnosti iné transakcie,
ktorými sa nevytvárajú výnosy, ale vyplývajú z hlavných výnosových
činností. Ú čtovná jednotka prezentuje výsledky takýchto transakcií
ako kompenzovanie výnosov a súvisiacich nákladov vzniknutýchz tej istej transakcie, ke ďsa do tejto prezentácie premieta podstata
danej transakcie alebo inej udalosti. Napríklad:
a) účtovná jednotka prezentuje zisky a straty z vyradenia dlhodobého
majetku vrátane investícií a krátkodobého majetku tak, žeo dt r žieb
z vyradenia odpo číta účtovnú hodnotu majetku a náklady súvisiace
s predajom, a
b) výdavky spojené s rezervou, ktorá je vykazovaná v súlade s IAS
37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva , a uhradené
na základe zmluvnej dohody s tre ťou stranou (napríklad dodáva-
teľská záru čná zmluva), mô žeúčtovná jednotka kompenzova ť
vzhľadom na príslu šnú úhradu.
35 Okrem toho ú čtovná jednotka vykazuje zisky a straty vznikajúce zo
skupiny podobných transakcií na čistom základe, napríklad kurzové
zisky a straty alebo zisky a straty z finan čných nástrojov dr žaných na
obchodovanie. Ú čtovná jednotka v šak takéto zisky a straty prezentuje
samostatne, ak sú významné.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —11
▼M5
Frekvencia vykazovania
36 Ú čtovná jednotka prezentuje ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre
(vrátane porovnávacích informácií) najmenej raz ro čne. Ak ú čtovná
jednotka zmení koniec svojho obdobia vykazovania a prezentujeúčtovnú závierku za obdobie dlh šie alebo krat šie ako jeden rok,
zverejní popri období, ktoré je predmetom ú čtovnej závierky, aj
tieto informácie:
a) dôvod na uplat ňovanie dlh šieho alebo krat šieho obdobia, a
b) skuto čnosť,že sumy prezentované v ú čtovnej závierke nie sú úplne
porovnate ľné.
37 Ú čtovná jednotka spravidla zostavuje ú čtovnú závierku konzistentne
za obdobie jedného roka. Niektoré ú čtovné jednotky v šak
z praktických dôvodov dávajú prednos ťvykazovaniu napríklad za
obdobie 52 tý ždňov. Tento štandard nebráni pou žiťtakýto postup.
Porovnávacie informácie
38 S výnimkou prípadov, ke ďIFRS povo ľuje alebo po žaduje inak,
účtovná jednotka ku v šetkým sumám vykazovaným v ú čtovnej
závierke za be žné obdobie zverej ňuje porovnávacie informácie za
predchádzajúce obdobie. Ak je to relevantné so zrete ľom na zrozumi-
teľnosťúčtovnej závierky za be žné obdobie, ú čtovná jednotka uvádza
k slovným a opisným informáciám porovnávacie informácie.
39 Ú čtovná jednotka, ktorá zverej ňuje porovnávacie informácie, prezen-
tuje aspo ňdva výkazy o finan čnej situácii, dva výkazy zo v šetkých
ostatných výkazov a súvisiace poznámky. Ak ú čtovná jednotka uplat-
ňuje niektorú ú čtovnú politiku retrospektívne alebo vykonáva nejakú
retrospektívnu zmenu vykazovania polo žiek vo svojej ú čtovnej
závierke, alebo ak reklasifikuje polo žky vo svojej ú čtovnej závierke,
musí prezentova ťaspoňtri výkazy o finan čnej situácii, dva výkazy zo
všetkých ostatných výkazov a súvisiace poznámky. Ú čtovná jednotka
prezentuje výkazy o finan čnej situácii:
a) ku koncu be žného obdobia,
b) ku koncu predchádzajúceho obdobia (ktoré je rovnaké ako za čiatok
bežného obdobia) a
c) k za čiatku najskor šieho porovnávacieho obdobia.
40 V niektorých prípadoch sú popisné informácie poskytnuté v ú čtovnej
závierke za predchádzajúce obdobie (obdobia) na ďalej relevantné aj
pre be žné obdobie. Napríklad ú čtovná jednotka v be žnom období
zverej ňuje podrobnosti o právnom spore, ktorého výsledok bol
k poslednému d ňu bezprostredne predchádzajúceho obdobia vykazo-
vania neistý a zatia ľnie je vyrie šený. Pou žívatelia majú ú žitok
z informácie, že ku koncu bezprostredne predchádzajúceho obdobia
vykazovania existovala takáto neistota, a o krokoch, ktoré sa po čas
tohto obdobia uskuto čnili na odstránenie tejto neistoty.
41 Ak ú čtovná jednotka zmení spôsob prezentácie alebo klasifikácie
položiek ú čtovnej závierky, musí reklasifikova ťporovnávacie sumy,
okrem prípadov, ke ďje reklasifikácia neuskuto čniteľná. Ke ďúčtovná
jednotka reklasifikuje porovnávacie sumy, je povinná zverejni ť:
a) povahu reklasifikácie,
b) sumu ka ždej polo žky alebo triedy polo žiek, ktoré sú predmetom
reklasifikácie, a
c) dôvod na reklasifikáciu.
42 Ke ďje reklasifikácia porovnávacích súm neuskuto čniteľná, ú čtovná
jednotka zverejní:
a) dôvod nereklasifikácie súm a
b) povahu úprav, ktoré by sa boli uskuto čnili, ak by sumy boli bývali
reklasifikované.
43 Zvý šenie vzájomnej porovnate ľnosti informácií medzi jednotlivými
obdobiami pomáha pou žívateľom pri prijímaní ekonomických rozhod-
nutí, a to predov šetkým tak, že umo žňuje posúdi ťtrendy vo finan č-
ných informáciách na prediktívne ú čely. Za ur čitých okolností je2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —12
▼M5
reklasifikácia porovnávacích informácií za ur čité predchádzajúce
obdobie na ú čely dosiahnutia porovnate ľnosti s be žným obdobím
nevykonate ľná. Napríklad ú čtovná jednotka mo žno nezhroma ždila
údaje za minulé obdobie (obdobia) spôsobom, ktorý umo žňuje ich
reklasifikáciu, a uskuto čnenie opätovného vytvorenia informácií by
mohlo by ťneuskuto čniteľné.
44 V IAS 8 sa ustanovujú úpravy porovnávacích informácií, ktoré sa
požadujú, ke ďúčtovná jednotka zmení ú čtovnú politiku alebo opraví
chybu.
Konzistentnos ťprezentácie
45 Ú čtovná jednotka zachováva prezentáciu a klasifikáciu polo žiek
účtovnej závierky medzi jednotlivými obdobiami, s výnimkou týchto
prípadov:
a) na základe významnej zmeny v povahe prevádzkových činností
účtovnej jednotky alebo preverenia ú čtovnej závierky je zrejmé,
že vzh ľadom na kritériá IAS 8 týkajúce sa výberu a uplat ňovania
účtovných politík by bol vhodnej ší iný spôsob prezentácie alebo
klasifikácie, alebo
b) IFRS po žaduje zmenu spôsobu prezentácie.
46 Napríklad potreba prezentova ťúčtovnú závierku odli šne mô že
vyplynú ťz významného nadobudnutia alebo vyradenia alebo
z preverenia prezentácie ú čtovnej závierky. Ú čtovná jednotka zmení
spôsob prezentácie ú čtovnej závierky iba vtedy, ak zmenená prezen-
tácia poskytuje informácie, ktoré sú spo ľahlivé a relevantnej šie pre
používateľov ú čtovnej závierky, a je pravdepodobné, že
v revidovanej štruktúre sa bude pokra čovať, aby sa nenaru šila porov-
nateľnosť. Pri uskuto čňovaní takýchto zmien v prezentácii ú čtovná
jednotka vykoná reklasifikáciu porovnávacích informácií v súlades odsekmi 41 a 42.
ŠTRUKTÚRA A OBSAH
Úvod
47 V tomto štandarde sa po žadujú konkrétne zverejnenia vo výkaze
o finan čnej situácii alebo vo výkaze komplexného výsledku
v samostatnom výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄(ak je
prezentovaný), alebo vo výkaze zmien vlastného imania a po žaduje
sa zverejni ťďalšie riadkové polo žky bu ďv týchto výkazoch, alebo
v poznámkach. V IAS 7 Výkaz o pe ňažných tokoch sa ustanovujú
požiadavky na prezentáciu informácií o pe ňažných tokoch.
48 V tomto štandarde sa termín „zverejnenie “niekedy pou žíva v širokom
význame, pri čom zah ŕňa polo žky prezentované v ú čtovnej závierke.
Zverejnenia sa po žadujú aj ďalšími IFRS. Ak nie je v tomto alebo
inom IFRS uvedené inak, tieto zverejnenia sa mô žu vykona ť
vúčtovnej závierke.
Identifikácia ú čtovnej závierky
49 Ú čtovná jednotka zrete ľne identifikuje ú čtovnú závierku a odli šuje ju
od ostatných informácií v rámci toho istého uverejneného dokumentu.
50 IFRS sa uplat ňujú iba pri ú čtovnej závierke, a teda sa nemusia vz ťa-
hovaťna iné informácie prezentované vo výro čnej správe,
v predpísanej dokumentácii alebo v inom dokumente. Preto dôle žité,
aby pou žívatelia dokázali odlí šiťinformácie, ktoré sa pripravujú pod ľa
IFRS, od ostatných informácií, ktoré mô žub yťužitočné pre pou žíva-
teľov, ale nie sú predmetom týchto po žiadaviek.
51 Ú čtovná jednotka zrete ľne identifikuje ka ždý výkaz ú čtovnej závierky
a poznámky. Ú čtovná jednotka okrem toho zvýrazní ďalej uvedené
informácie a v prípade potreby ich zopakuje, ak je to potrebné nazrozumite ľnosťprezentovaných informácií:
a) názov vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo iné identifika čné údaje
a prípadné zmeny týchto informácií od konca predchádzajúceho
obdobia vykazovania,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —13
▼M5
b)či ide o ú čtovnú závierku individuálnej ú čtovnej jednotky alebo
skupiny ú čtovných jednotiek,
c) dátum konca obdobia vykazovania alebo obdobia, ktorého sa
týkajú výkazy ú čtovnej závierky alebo poznámky,
d) prezenta čná mena v zmysle definície uvedenej v IAS 21 a
e) úrove ňzaokrúh ľovania pou žívaný pri prezentácii súm v ú čtovnej
závierke.
52 Ú čtovná jednotka sp ĺňap ožiadavky uvedené v odseku 51 prezento-
vaním príslu šných záhlaví strán, výkazov, poznámok, st ĺpcov
a podobne. Pri ur čovaní najlep šieho spôsobu prezentácie takýchto
informácií je potrebné pou žiťúsudok. Napríklad ke ďúčtovná jednotka
prezentuje ú čtovnú závierku v elektronickej podobe, nie v ždy pou žíva
samostatné strany; ú čtovná jednotka potom prezentuje prv uvedené
položky, aby sa zabezpe čilo správne pochopenie informácií obsiahnu-
tých v ú čtovnej závierke.
53 Ú čtovná jednotka často dosiahne lep šiu zrozumite ľnosťúčtovnej
závierky tým, že informácie prezentuje v tisícoch alebo miliónoch
jednotiek prezenta čnej meny. To je prijate ľné, pokia ľúčtovná jednotka
zverejní stupe ňzaokrúh ľovania a nevynechá významné informácie.
Výkaz o finan čnej situácii
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťvo výkaze o finan čnej situácii
54 Výkaz o finan čnej situácii obsahuje aspo ňriadkové polo žky, ktoré
prezentujú tieto sumy:
a) nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,
b) investi čný nehnute ľný majetok,
c) nehmotný majetok,
d) finan čný majetok [s výnimkou súm uvedených v písm. e), h) a i)],
e) investície ú čtované s pou žitím metódy vlastného imania,
f) biologický majetok,
g) zásoby,
h) obchodné a iné poh ľadávky,
i) peniaze a pe ňažné ekvivalenty,
j) suma majetku klasifikovaného ako majetok dr žaný na predaj
a majetok zahrnutý do skupín na vyradenie, klasifikovaných akodržaných na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný
na predaj a ukon čené činnosti ,
k) obchodné a iné záväzky,
l) rezervy,
m) finan čné záväzky [s výnimkou súm uvedených v písm. k) a l)],
n) záväzky a poh ľadávky zo splatnej dane v zmysle definície
uvedenej v IAS 12 Dane z príjmov ,
o) odlo žené da ňové záväzky a odlo žené da ňové poh ľadávky
v zmysle definície uvedenej v IAS 12,
p) záväzky obsiahnuté v skupinách na vyradenie klasifikovaných ako
držaných na predaj v súlade s IFRS 5,
q) men šinový podiel prezentovaný v rámci vlastného imania a
r) upísané základné imanie a fondy priradite ľné vlastníkom materskej
spolo čnosti.
55 Ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze o finan čnej situácii dodato čné
riadkové polo žky, záhlavia a medzisú čty vtedy, ak takáto prezentácia
napomáha pochopi ťfinan čnú situáciu ú čtovnej jednotky.
56 Ak ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze o finan čnej situácii krátko-
dobý a dlhodobý majetok, ako aj krátkodobé a dlhodobé záväzky, ako2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —14
▼M5
oddelené klasifikácie, medzi krátkodobý majetok (záväzky) nemo žno
zaradi ťodložené da ňové poh ľadávky (záväzky).
57 V tomto štandarde sa nepredpisuje poradie alebo forma, v ktorej
účtovná jednotka prezentuje polo žky. V odseku 54 sa iba poskytuje
zoznam polo žiek, ktoré sú povahou alebo funkciou dostato čne odli šné
na to, aby sa mohli vo výkaze o finan čnej situácii prezentova ťsamo-
statne Okrem toho:
a) riadkové polo žky sa zahrnú vtedy, ke ďje ve ľkosť, charakter alebo
funkcia polo žky alebo zoskupenia podobných polo žiek taká, že
vzhľadom na pochopenie finan čnej situácie ú čtovnej jednotky je
významná samostatná prezentácia, a
b) pou žité opisy a zoradenie polo žiek alebo zoskupenia podobných
položiek mo žno zmeni ťpodľa povahy ú čtovnej jednotky a jej
transakcií tak, aby poskytovali informácie, ktoré sú významnévzhľadom na pochopenie finan čnej pozície ú čtovnej jednotky.
Napríklad finan čná in štitúcia mô že zmeni ťa doplni ťvyššie
uvedené opisy s cie ľom poskytnú ťinformácie, ktoré sú významné
vzhľadom na
činnosti finan čnej in štitúcie.
58 Ú čtovná jednotka si vytvára úsudok o tom, či sa dodato čné polo žky
majú prezentova ťsamostatne na základe posúdenia:
a) povahy a likvidity majetku,
b) funkcie majetku v rámci ú čtovnej jednotky, a
c) súm, povahy a na časovania záväzkov.
59 Pou žívanie rôznych oce ňovacích základov pre rôzne triedy majetku
poukazuje na rôznos ťich povahy alebo funkcie, a preto ich ú čtovná
jednotka prezentuje ako samostatné riadkové polo žky. Napríklad rôzne
triedy nehnute ľností, strojov a zariadení mo žno v súlade s IAS 16
účtovaťv obstarávacej cene alebo hodnote po precenení.
Rozli šovanie medzi krátkodobos ťou a dlhodobos ťou
60 V súlade s odsekmi 66 a ž76 účtovná jednotka prezentuje vo výkaze
o finan čnej situácii krátkodobý a dlhodobý majetok, ako aj krátkodobé
a dlhodobé záväzky ako oddelené klasifikácie, s výnimkou prípadov,
keďprezentácia pod ľa likvidity poskytuje spo ľahlivé a relevantnej šie
informácie. Ke ďsa uplat ňuje táto výnimka, ú čtovná jednotka prezen-
tuje v šetok majetok a záväzky v poradí ich likvidity.
61 Bez oh ľadu na zvolenú metódu prezentácie ú čtovná jednotka zverejní
očakávanú sumu, ktorá sa má spätne získa ťalebo vysporiada ťpo viac
ako dvanástich mesiacoch pri ka ždej riadkovej polo žke majetku
a záväzkov obsahujúcej kombináciu súm, ktoré sa majú spätne získa ť
alebo splati ť:
a) najviac do dvanástich mesiacov po období vykazovania a
b) po viac ako dvanástich mesiacoch po období vykazovania.
62 Ak ú čtovná jednotka dodáva tovar alebo slu žby v rámci jasne identi-
fikovate ľného prevádzkového cyklu, poskytuje oddelená klasifikácia
krátkodobého a dlhodobého majetku a záväzkov vo výkazeo finan čnej situácii u žitočné informácie rozlí šením majetku
v zostatkovej hodnote, ktorý je sústavne v obehu v podobe pracov-
ného kapitálu, od toho, ktorý ú čtovná jednotka vyu žíva vo svojich
dlhodobých činnostiach. Tým sa takisto zvýrazní majetok, ktorého
realizácia sa o čakáva v rámci be žného prevádzkového cyklu,
a záväzky, ktoré sú splatné v rámci toho istého obdobia.
63 V prípade niektorých ú čtovných jednotiek, ako sú napríklad finan čné
inštitúcie, poskytuje prezentácia majetku a záväzkov vo vzostupnom
alebo zostupnom poradí ich likvidity spo ľahlivé a vhodnej šie infor-
mácie, ako prezentácia pod ľa krátkodobosti/dlhodobosti, preto že
účtovná jednotka nedodáva tovar alebo slu žby v rámci jasne identifi-
kovate ľného prevádzkového cyklu.
64 Ú čtovná jednotka mô že pri uplat ňovaní odseku 60 prezentova ť
niektoré zo svojich majetkov a záväzkov s pou žitím klasifikácie na
krátkodobé/dlhodobé a iné v poradí ich likvidity, ak sa tým poskytnú
spoľahlivé a relevantnej šie informácie. Ke ďúčtovná jednotka vyko-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —15
▼M5
náva rôznorodú činnos ť, mohla by vzniknú ťpotreba pou žiťkombino-
vaný spôsob prezentácie.
65 Informácie o o čakávaných termínoch realizácie majetku a záväzkov sú
užitočné pri posudzovaní likvidity a solventnosti ú čtovnej jednotky.
IFRS 7 Finan čné nástroje: zverej ňovanie požaduje zverej ňovať
dátumy splatnosti finan čného majetku a finan čných záväzkov.
Finan čný majetok zah ŕňa obchodné a ostatné poh ľadávky,
a finan čné záväzky zah ŕňajú obchodné a ostatné záväzky. U žitočné
sú aj informácie o o čakávaných termínoch návratnosti nepe ňažného
majetku, ako sú napríklad zásoby a o čakávaný dátum splatnosti pre
záväzky, ako sú napríklad rezervy, čiužsa tento majetok a záväzky
klasifikujú ako krátkodobé alebo dlhodobé. Ú čtovná jednotka naprí-
klad zverejní mno žstvo zásob, ktorých návratnos ťsa očakáva za viac
ako dvanás ťmesiacov po období vykazovania.
Krátkodobý majetok
66 Ú čtovná jednotka klasifikuje majetok ako krátkodobý, ke ď:
a) očakáva realizáciu majetku, alebo ho zamý šľa preda ťalebo spotre-
bovať, v rámci svojho be žného prevádzkového cyklu,
b) majetok dr ží primárne na ú čely obchodovania,
c) očakáva realizáciu majetku do dvanástich mesiacov po období
vykazovania alebo
d) majetok predstavuje peniaze alebo pe ňažný ekvivalent (ako sa defi-
nuje v IAS 7), s výnimkou prípadu, ke ďje zamedzené výmene
majetku alebo jeho pou žitiu na splatenie záväzku po čas najmenej
dvanástich mesiacov po období vykazovania.
Účtovná jednotka klasifikuje v šetok ostatný majetok ako dlhodobý.
67 V tomto štandarde sa pou žíva termín „dlhodobý “na ozna čenie hmot-
ného, nehmotného a finan čného majetku dlhodobej povahy. Nezaka-
zuje sa ním pou žívanie alternatívnych ozna čení, pokia ľje jasný ich
význam.
68 Prevádzkový cyklus ú čtovnej jednotky je čas medzi obstaraním
majetku na ú čely jeho spracovania a jeho realizáciou v podobe pe ňazí
alebo pe ňažných ekvivalentov. Ak be žný prevádzkový cyklus ú čtovnej
jednotky nie je jasne identifikovate ľný, predpokladá sa, že jeho d ĺžka
je dvanás ťmesiacov. Krátkodobý majetok zah ŕňa aktíva (ako sú
zásoby a obchodné poh ľadávky), ktoré sú predané, spotrebované
alebo realizované v rámci be žného prevádzkového cyklu, a to aj
vtedy, ke ďsa neo čakáva ich realizácia v lehote dvanástich mesiacov
po období vykazovania. Krátkodobý majetok takisto zah ŕňa majetok
primárne dr žaný na ú čely obchodovania (finan čný majetok v rámci
tejto kategórie sa klasifikuje ako dr žaný na obchodovanie v súlade
s IAS 39) a krátkodobú časťdlhodobého finan čného majetku.
Krátkodobé záväzky
69 Ú čtovná jednotka klasifikuje záväzok ako krátkodobý, ke ď:
a) očakáva, že záväzok vysporiada v rámci svojho be žného prevádz-
kového cyklu,
b) záväzok dr ží primárne na ú čely obchodovania,
c) záväzok je splatný do dvanástich mesiacov po období vykazovania
alebo
d) účtovná jednotka nemá po čas obdobia najmenej dvanástich
mesiacov po období vykazovania bezvýhradné právo odlo žiťspla-
tenie záväzku.
Účtovná jednotka klasifikuje v šetky ostatné záväzky ako dlhodobé.
70 Niektoré krátkodobé záväzky, ako napríklad obchodné záväzky a časť
časového rozlí šenia nákladov na zamestnancov a na ostatné prevádz-
kové náklady, tvoria sú časťpracovného kapitálu vyu žívaného
vb ežnom prevádzkovom cykle ú čtovnej jednotky. Ú čtovná jednotka
klasifikuje takéto prevádzkové polo žky ako krátkodobé záväzky, a to
aj vtedy, ak sú splatné viac ako dvanás ťmesiacov po období vyka-
zovania. Taký istý be žný prevádzkový cyklus sa uplat ňuje pri klasifi-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —16
▼M5
kácii majetku a záväzkov ú čtovnej jednotky. Ak be žný prevádzkový
cyklus ú čtovnej jednotky nie je jasne identifikovate ľný, predpokladá
sa,že jeho d ĺžka je dvanás ťmesiacov.
71 Ostatné krátkodobé záväzky sa neuhrádzajú v rámci be žného prevádz-
kového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov po období vyka-
zovania, alebo sú primárne dr žané na ú čel obchodovania. Ako
príklady mo žno uvies ťfinan čné záväzky, ktoré sa v súlade s IAS
39 klasifikujú ako dr žané na obchodovanie, kontokorentné úvery
a krátkodobú časťdlhodobých finan čných záväzkov, splatné divi-
dendy, dane z príjmov a iné neobchodné záväzky. Finan čné záväzky,
ktoré poskytujú financovanie na dlhodobom základe (t. j. nie sú sú ča-
sťou pracovného kapitálu pou žívaného v be žnom prevádzkovom cykle
účtovnej jednotky) a ktoré nie sú splatné skôr, ako dvanás ťmesiacov
po období vykazovania, predstavujú dlhodobé záväzky, s výhradou
odsekov 74 a 75.
72 Ú čtovná jednotka klasifikuje svoje finan čné záväzky ako krátkodobé
vtedy, ke ďsú splatné do dvanástich mesiacov po období vykazovania,
a to aj vtedy, ke ď:
a) ich pôvodná lehota bola dlh šia ako dvanás ťmesiacov a
b) ak je dohoda o refinancovaní alebo úprave splatností platieb na
dlhodobom základe uzavretá po období vykazovania a pred schvá-lením ú čtovnej závierky na zverejnenie.
73 Ak ú čtovná jednotka plánuje, a v rámci existujúceho úveru má právo
vlastnej úvahy, rozhodnú ťo refinancovaní alebo posunutí splatnosti
záväzku najmenej o dvanás ťmesiacov po období vykazovania, klasi-
fikuje tento záväzok ako dlhodobý a to aj vtedy, ak by bol inak
splatný v krat šej lehote. Ak v šak rozhodnutie o refinancovaní alebo
posunutí splatnosti záväzku (napríklad neexistuje dohodao refinancovaní) nezávisí od vlastnej úvahy, ú čtovná jednotka nezo-
hľadňuje mo žnosťrefinancovania záväzku a klasifikuje záväzok ako
krátkodobý.
74 Ak ú čtovná jednotka poru ší ustanovenie zmluvy o dlhodobom úvere
ku koncu obdobia vykazovania alebo pred ním, čo spôsobí, žes a
záväzok stane splatným na po žiadanie, tento záväzok klasifikuje ako
krátkodobý, a to aj vtedy, ak verite ľpo období vykazovania a pred
schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie súhlasil, že nebude vy ža-
dovaťúhradu v dôsledku poru šenia zmluvy. Ú čtovná jednotka klasi-
fikuje takýto záväzok ako krátkodobý preto, že nemá ku koncu
obdobia vykazovania bezvýhradné právo odlo žiťjeho vysporiadanie
najmenej o dvanás ťmesiacov od tohto dátumu.
75 Ú čtovná jednotka v šak klasifikuje záväzok ako dlhodobý, ak verite ľ
do konca obdobia vykazovania súhlasil s poskytnutím lehoty odkladu
končiacej sa najmenej dvanás ťmesiacov po období vykazovania,
v rámci ktorej ú čtovná jednotka mô že napravi ťporušenie zmluvy
ap očas ktorej verite ľnemô žežiadaťokam žité splatenie.
76 Ak v súvislosti s úvermi, ktoré sú klasifikované ako krátkodobé
záväzky, dôjde medzi koncom obdobia vykazovania a dátumom,kedy je ú čtovná závierka schválená na zverejnenie, k ďalej uvedeným
udalostiam, tieto udalosti sa zverej ňujú ako udalosti nevy žadujúce si
úpravu v súlade s IAS 10 Udalosti po súvahovom dni :
a) refinancovanie na dlhodobom základe,
b) náprava poru
šenia zmluvy o dlhodobom úvere a
c) poskytnutie obdobia odkladu verite ľom na nápravu poru šenia
zmluvy o dlhodobom úvere, pri čom toto obdobie sa kon čí
najmenej dvanás ťmesiacov po období vykazovania.
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťbuďvo výkaze o finan čnej
situácii, alebo v poznámkach
77 Ú čtovná jednotka zverejní, čiužvo výkaze o finan čnej situácii alebo
v poznámkach, ďalšiečiastkové klasifikácie prezentovaných riadko-
vých polo žiek klasifikovaných spôsobom zodpovedajúcim činnostiam
účtovnej jednotky.
78 Podrobnosti uvedené v u žšej klasifikácii závisia od po žiadaviek IFRS
ao dv e ľkosti, povahy a funkcie príslu šných súm. Ú čtovná jednotka2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —17
▼M5
pri rozhodovaní o základe pre čiastkovú klasifikáciu vychádza takisto
z faktorov uvedených v odseku 58. Zverejnenia sú pre ka ždú polo žku
rôzne, napríklad:
a) polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa roz čleňujú do tried
v súlade s IAS 16,
b) poh ľadávky sa roz čleňujú na sumy poh ľadávok od obchodných
zákazníkov, poh ľadávky od spriaznených osôb, preddavky
a ostatné sumy,
c) zásoby sa roz čleňujú v súlade s IAS 2 Zásoby do tried ako sú
tovar, výrobné dodávky, materiál, nedokon čená výroba a hotové
výrobky,
d) rezervy sa roz čleňujú na rezervy na zamestnanecké po žitky
a ostatné polo žky a
e) vlastné imanie a fondy sa roz čleňujú do rôznych tried, ako sú
splatený kapitál, emisné á žio a rezervné fondy.
79 Ú čtovná jednotka zverejní bu ďvo výkaze o finan čnej situácii, alebo
vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach tieto
informácie:
a) pre ka ždú triedu základného imania:
(i) po čet schválených akcií;
(ii) po čet akcií emitovaných a splatených úplne a emitovaných,
ale splatených neúplne;
(iii) nominálnu hodnotu akcie, alebo skuto čnosť,že akcie nemajú
nominálnu hodnotu;
(iv) zosúhlasenie po čtu nesplatených akcií na za čiatku obdobia
a na jeho konci;
(v) práva, prednostné práva a obmedzenia, vz ťahujúce sa na danú
triedu, vrátane obmedzení na rozdelenie dividend a vyplateniekapitálu;
(vi) akcie v ú čtovnej jednotke, ktoré má v dr
žbe účtovná jednotka
alebo jej dcérske spolo čnosti alebo pridru žené podniky; a
(vii) akcie rezervované na emisiu pod ľa opcií a zmlúv o predaji
akcií, vrátane termínov a súm; a
b) opis povahy a ú čelu ka ždého fondu v rámci vlastného imania.
80 Ú čtovná jednotka bez základného imania, ako napríklad partnerstvo
alebo trast, zverejní informácie rovnocenné s tými, ktoré po žaduje
odsek 79 písm. a), zobrazujúce zmeny po čas obdobia v jednotlivých
kategóriách podielov na vlastnom imaní, a takisto práva, prednostnépráva a obmedzenia súvisiace s jednotlivými kategóriami podielov navlastnom imaní.
Výkaz komplexného výsledku
81 Ú čtovná jednotka prezentuje v šetky polo žky výnosov a nákladov,
ktoré boli vykázané za dané obdobie:
a) v jedinom výkaze komplexného výsledku alebo
b) v dvoch výkazoch: vo výkaze zobrazujúcom zlo žky zisku alebo
straty (samostatný výkaz ►
M5komplexného výsledku ◄)av
druhom výkaze, ktorý sa za čína ziskom alebo stratou a uvedené
sú v ňom ostatné zlo žky komplexného výsledku (výkaz komplex-
ného výsledku).
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťvo výkaze komplexného
výsledku
82 Do výkazu komplexného výsledku sa zahrnú aspo ňriadkové polo žky,
ktoré za dané obdobie prezentujú tieto sumy:
a) výnos,
b) finan čné náklady,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —18
▼M5
c) podiel na zisku alebo strate pridru žených podnikov a spolo čných
podnikov zaú čtovaný s pou žitím metódy vlastného imania,
d) da ňové náklady,
e) jediná suma zah ŕňajúca sú čet:
(i) zisku alebo straty z ukon čených činností po zdanení a
(ii) zisku alebo straty po zdanení, vykázaného pri ocenení reálnou
hodnotou zní ženou o náklady na predaj, alebo pri vyradení
aktív alebo skupiny (skupín) na vyradenie predstavujúcichukon čenúčinnos ť;
f) zisk alebo strata,
g) ka ždá zlo žka ostatných sú častí komplexného výsledku klasifiko-
vaná pod ľa povahy [s výnimkou súm uvedených v písmene h)],
h) podiel na ostatných sú častiach komplexného výsledku pridru že-
ných podnikov a spolo čných podnikov ú čtovaný s pou žitím
metódy vlastného imania a
i) komplexný výsledok celkom.
83 Ú čtovná jednotka zverej ňuje vo výkaze komplexného výsledku ako
rozdelenie zisku alebo straty za obdobie tieto polo žky:
a) zisk alebo stratu za obdobie priradite ľné:
(i) men šinovému podielu a
(ii) vlastníkom materskej spolo čnosti.
b) celkový komplexný výsledok za obdobie priradite ľný:
(i) men šinovému podielu a
(ii) vlastníkom materskej spolo čnosti.
84 Ú čtovná jednotka mô že riadkové polo žky uvedené v odseku 82 písm.
a) ažf) a zverejnenia uvedené v odseku 83 písm. a) prezentova ť
v samostatnom výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄(pozri
odsek 81).
85 Ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze komplexného výsledku a v
samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa prezen-
tuje) dodato čné riadkové polo žky, záhlavia a medzisú čty vtedy, ak je
takáto prezentácia významná na pochopenie finan čnej výkonnosti
účtovnej jednotky.
86 Ke ďžeúčinky rôznych aktivít, transakcií a iných udalostí ú čtovnej
jednotky sa lí šia vo frekvencii, potenciáli pre zisk alebo stratu
a predvídate ľnosti, zverejnenie zlo žiek finan čnej výkonnosti pomáha
používateľom pri pochopení dosiahnutej finan čnej výkonnosti a pri
spracovaní projekcií budúcej finan čnej výkonnosti. Ú čtovná jednotka
zahŕňa do výkazu komplexného výsledku a do samostatného výkazu
►M5komplexného výsledku ◄(ak sa prezentuje) riadkové polo žky
a upravuje pou žité popisy a poradie polo žiek, ak je to potrebné na
vysvetlenie zlo žiek finan čnej výkonnosti. Ú čtovná jednotka zva žuje
faktory zah ŕňajúce významnos ť, charakter a funkciu zlo žiek výnosov
a nákladov. Napríklad finan čná in štitúcia mô že zmeni ťopisy tak, aby
sa nimi poskytovali informácie, ktoré sú vhodné vzh ľadom na činnosti
finan čnej in štitúcie. Ú čtovná jednotka nekompenzuje polo žky výnosov
a nákladov, pokia ľnie sú splnené kritériá uvedené odseku 32.
87 Ú čtovná jednotka nemô že vo výkaze komplexného výsledku alebo
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa
prezentuje) prezentova ťpoložky výnosov alebo nákladov ako mimo-
riadne polo žky.
Zisk alebo strata za obdobie
88 Ú čtovná jednotka vykazuje v šetky polo žky výnosov a nákladov za
obdobie v zisku alebo strate, okrem prípadov, ke ďIFRS po žaduje
alebo povo ľuje inak.
89 Niektoré IFRS konkretizujú okolnosti, kedy ú čtovná jednotka ur čité
položky vykazuje mimo zisku alebo straty v be žnom období. V IAS 8
sa konkretizujú dve takéto okolnosti: oprava chýb a vplyv zmien2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —19
▼M5
účtovných politík. V ďalších IFRS sa po žadujú alebo povo ľujú zlo žky
ostatných sú častí komplexného výsledku, ktoré vyhovujú definícii
výnosov alebo nákladov Koncep čného rámca , ale zvy čajne sú vylú-
čené zo zisku alebo straty (pozri odsek 7).
Ostatné sú časti komplexného výsledku za obdobie
90 Ú čtovná jednotka zverej ňuje sumu dane z príjmov pri ka ždej zlo žke
ostatných sú častí komplexného výsledku, vrátane reklasifika čných
úprav, bu ďvo výkaze komplexného výsledku, alebo v poznámkach.
91 Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťzložky ostatných sú častí
komplexného výsledku bu ď:
a) očistené od súvisiacich da ňových vplyvov, alebo
b) pred súvisiacimi da ňovými vplyvmi, pri čom jedna suma sa zobrazí
ako súhrnná vý ška dane z príjmov, súvisiaca s týmito zlo žkami.
92 Ú čtovná jednotka zverej ňuje reklasifika čné úpravy, ktoré sa týkajú
zložiek ostatných sú častí komplexného výsledku.
93 V iných IFRS sa konkretizuje, či a kedy sa na zisk alebo stratu
reklasifikujú sumy, ktoré boli predtým vykázané v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku. Takéto reklasifikácie sa v tomto štan-
darde ozna čujú ako reklasifika čné úpravy. Reklasifika čná úprava je
zahrnutá do súvisiacich zlo žiek ostatných sú častí komplexného
výsledku v období, v ktorom do šlo k reklasifikácii úpravy na zisk
alebo stratu. Napríklad výnosy realizované vyradením finan čného
majetku k dispozícii na predaj sú zahrnuté v zisku alebo strate aktu-álneho obdobia. Tieto sumy mo žno boli v aktuálnom alebo
v predchádzajúcom období vykázané v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku ako nezrealizované výnosy. Takéto nezrealizované
výnosy je potrebné odpo čítaťod ostatných sú častí komplexného
výsledku v období, v ktorom boli realizované výnosy reklasifikovanéna zisk alebo stratu, aby sa tak zabránilo ich dvojitému zapo čítaniu do
komplexného výsledku celkom.
94 Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťreklasifika čné úpravy vo výkaze
komplexného výsledku alebo v poznámkach. Ú čtovná jednotka, ktorá
prezentuje reklasifika čné úpravy v poznámkach, prezentuje zlo žky
ostatných sú častí komplexného výsledku po v šetkých súvisiacich
reklasifika čných úpravách.
95 Reklasifika čné úpravy sú dôsledkom napríklad vyradenia prevádzok
v zahrani čí (pozri IAS 21), ukon čenia vykazovania finan čného
majetku k dispozícii na predaj (pozri IAS 39) a prípadu, ke ďzabez-
pečovaná predpokladaná transakcia má vplyv na zisk alebo stratu
(pozri IAS 39 odsek 100 v súvislosti so zabezpe čením pe ňažných
tokov).
96 Reklasifika čné úpravy nie sú dôsledkom zmien prebytku z precenenia,
ktorý bol vykázaný v súlade s IAS 16 alebo IAS 38, alebo aktuár-
skych ziskov a strát v programoch so stanovenými po žitkami, ktoré
boli vykázané v súlade s odsekom 93A IAS 19. Tieto zlo žky sa
vykazujú v ostatných sú častiach komplexného výsledku a v nasledov-
ných obdobiach nedochádza k ich reklasifikácii na zisk alebo stratu.
Zmeny prebytku z precenenia mô žub y ťv nasledovných obdobiach
prevedené do nerozdelených ziskov, ak sa daný majetok pou žíva alebo
dôjde k ukon čeniu jeho vykazovania (pozri IAS 16 a IAS 38). Aktu-
árske zisky a straty sa vykazujú v nerozdelených ziskoch v období,
v ktorom sa vyká žu ako ostatné sú časti komplexného výsledku (pozri
IAS 19).
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťvo výkaze komplexného
výsledku alebo v poznámkach
97 Ak sú polo žky výnosov alebo nákladov významné, ú čtovná jednotka
zverej ňuje ich povahu a sumy samostatne.
98 Okolnosti, ktoré by mohli vies ťk potrebe samostatne zverejni ť
položky výnosov a nákladov, sú tieto:
a) zní ženia hodnoty zásob na čistú realiza čnú hodnotu alebo nehnu-
teľností, strojov a zariadení na spätne získate ľnú sumu, ako aj
zrušenie týchto zní žení hodnoty,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —20
▼M5
b) re štrukturalizácia činností ú čtovnej jednotky a zru šenie v šetkých
rezerv na náklady na re štrukturalizáciu,
c) vyradenie polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení,
d) vyradenie investícií,
e) ukon čenéčinnosti,
f) právne vysporiadanie a
g) iné zru šenia rezerv.
99 Ú čtovná jednotka prezentuje analýzu nákladov vykazovaných v zisku
alebo strate na základe klasifikácie vychádzajúcej bu ďz ich povahy,
alebo ich funkcie v rámci ú čtovnej jednotky, pod ľa toho, ktorý prístup
poskytuje spo ľahlivé a relevantnej šie informácie.
100 Ú čtovným jednotkám sa odporú ča prezentova ťanalýzu pod ľa odseku
99 vo výkaze komplexného výsledku alebo v samostatnom výkaze►
M5komplexného výsledku ◄(ak sa prezentuje).
101 Náklady sú predmetom u žšej klasifikácie, aby sa zvýraznili tie zlo žky
finan čnej výkonnosti, ktoré sa prípadne lí šia z h ľadiska frekvencie,
potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídate ľnosti. Táto analýza sa
poskytuje v jednej z dvoch foriem.
102 Prvá forma analýzy je metóda „charakteru nákladov “.Účtovná
jednotka zoskupuje náklady v rámci zisku alebo straty pod ľa ich
charakteru (napríklad odpisy, nákupy materiálov, prepravné náklady,
zamestnanecké po žitky a náklady na reklamu) a neprerozde ľuje ich
medzi funkcie v rámci ú čtovnej jednotky. Uplatni ťtúto metódu mô že
byťjednoduché, preto že nie je potrebné prira ďovaťnáklady ku klasi-
fikáciám pod ľa funkcií. Klasifikácia s pou žitím metódy charakteru
nákladov je napríklad takáto:
Tržby X
Ostatné výnosy XZmeny stavu zásob hotových výrobkov
a nedokon čenej výrobyX
Použité suroviny a spotrebný materiál X
Náklady na zamestnanecké po žitky X
Odpisy a amortizácia X
Ostatné náklady XCelkové náklady (X)Zisk pred zdanením X
103 Druhou formou analýzy je metóda „funkcie nákladov “, prípadne
metóda „náklady na predaj “, a klasifikuje náklady pod ľa ich funkcie
ako sú časťnákladov vynalo žených na predaj alebo napríklad nákladov
na distribúciu alebo administratívne činnosti. Ú čtovná jednotka zverej-
ňuje pri uplat ň
ovaní tejto metódy oddelene od ostatných nákladov
aspoňsvoje náklady na predaj. Táto metóda mô že pou žívateľom
poskytova ťrelevantnej šie informácie ako klasifikácia nákladov pod ľa
ich povahy, ale alokácia nákladov k funkciám mô žev yžadova ťarbi-
trárnu alokáciu a zah ŕňa dôkladnú úvahu. Klasifikácia, pri ktorej sa
používa metóda funkcie nákladov, je napríklad takáto:
Tržby X
Náklady na predaj (X)Hrubý zisk XOstatné výnosy X
Náklady na distribúciu (X)
Administratívne náklady (X)Ostatné náklady (X)Zisk pred zdanením X2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —21
▼M5
104 Ú čtovná jednotka, ktorá klasifikuje náklady pod ľa funkcie, zverej ňuje
dodato čné informácie o charaktere nákladov, vrátane odpisov, amorti-
zácie a zamestnaneckých po žitkov.
105 Vo ľba medzi metódou funkcie nákladov a metódou charakteru
nákladov závisí tak od historických a priemyselných faktorov, akoaj od charakteru ú čtovnej jednotky. Obe metódy nazna čujú, ktoré
náklady by sa mo žno mohli meni ťv priamej alebo nepriamej závi-
slosti od úrovne predaja alebo výroby uskuto čňovaných ú čtovnou
jednotkou. Ke ďžek aždá z metód prezentácie má svoje prínosy pre
rôzne typy ú čtovných jednotiek, tento štandard po žaduje od mana ž-
mentu, aby vybral spo ľahlivú a relevantnej šiu prezentáciu. Pri pou ží-
vaní klasifikácie pod ľa funkcie nákladov sa v šak po žaduje dodato čné
zverejnenie vzh ľadom na to, že pri predpovedaní budúcich pe ňažných
tokov sú u žitočné informácie o povahe nákladov. Výraz „zamestna-
necké po žitky“v odseku 104 má rovnaký význam ako v IAS 19.
Výkaz zmien vlastného imania
106 Ú čtovná jednotka prezentuje výkaz zmien vlastného imania, pri čom vo
výkaze zobrazí:
a) komplexný výsledok celkom za obdobie, v ktorom sú oddelene
uvedené celkové sumy priradite ľné vlastníkom materskej spolo č-
nosti a men šinovému podielu,
b) vplyvy retrospektívneho uplatnenia alebo retrospektívnej zmeny
vykazovania, ktoré boli vykázané v súlade s IAS 8 pri ka ž
dej
zložke vlastného imania,
c) sumy transakcií s vlastníkmi konajúcimi v rámci svojich právomocí
ako vlastníci, samostatne zobrazujúc vklady vlastníkov do vlast-
ného imania a sumy rozdelené vlastníkom a
d) zosúhlasenie ú čtovnej hodnoty k za čiatku a ku koncu obdobia pri
každej zlo žke vlastného imania, pri čom sa osobitne zverejní ka ždá
zmena.
107 Ú čtovná jednotka prezentuje, čiužvo výkaze zmien vlastného imania
alebo v poznámkach, sumu dividend vykazovaných ako sumy rozde-lené vlastníkom po čas daného obdobia a príslu šnú sumu na akciu.
108 V odseku 106 zlo žky vlastného imania zah ŕňajú napríklad ka ždú
triedu vlo ženého vlastného imania, kumulovaný zostatok ka ždej triedy
ostatných sú častí komplexného výsledku a nerozdelené zisky.
109 Zmeny vlastného imania ú čtovnej jednotky medzi za čiatkom
a koncom obdobia vykazovania odzrkad ľujú zvý šenie alebo zní ženie
jejčistých aktív po čas obdobia. S výnimkou zmien v dôsledku trans-
akcií s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí ako vlast-níci (ako sú vklady do vlastného imania, spätné nadobudnutie vlast-ných majetkových nástrojov a dividend ú čtovnej jednotky) a s tým
priamo súvisiacich transak čných nákladov, predstavuje celková zmena
vlastného imania po čas obdobia sú čet výnosov a nákladov, vrátane
ziskov a strát vytvorených aktivitami ú čtovnej jednotky v tomto
období.
110 IAS 8 po žaduje vykona ťretrospektívne úpravy pri vykonávaní zmien
vúčtovných politikách v rozsahu vykonate ľnosti, s výnimkou
prípadov, ke ďprechodné ustanovenia iného IFRS po žadujú inak.
IAS 8 takisto po žaduje, aby sa v prípade mo žnosti retrospektívne
vykonali zmeny vykazovania zamerané na opravy chýb. Retrospek-
tívne úpravy a retrospektívne prehodnotenia nie sú zmenami vlastného
imania, ale úpravami po čiatočného stavu nerozdeleného zisku
s výnimkou prípadov, kedy IFRS po žaduje retrospektívnu úpravu
inej zlo žky vlastného imania. V odseku 106 písm. b) sa po žaduje,
aby sa vo výkaze zmien vlastného imania zverejnila celková úprava
každej zlo žky vlastného imania vyplývajúca zo zmien ú čtovných
politík a samostatne z opráv chýb. Tieto úpravy sa zverej ňujú za
každé predchádzajúce obdobie a k za čiatku obdobia.
Výkaz o pe ňažných tokoch
111 Informácie o pe ňažných tokoch poskytujú pou žívateľom ú čtovnej
závierky podklad na posúdenie schopnosti ú čtovnej jednotky vytvára ť
peniaze a pe ňažné ekvivalenty a potrieb ú čtovnej jednotky tieto2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —22
▼M5
peňažné toky vyu žívať.P ožiadavky na prezentáciu a zverejnenie infor-
mácií o pe ňažných tokoch sa ustanovujú v IAS 7.
Poznámky
Štruktúra
112 V poznámkach sa musia:
a) prezentova ťinformácie o predpokladoch, z ktorých sa vychádza pri
zostavovaní ú čtovnej závierky, a špecifických ú čtovných politikách
v súlade s odsekmi 117 a ž124,
b) zverejni ťinformácie, ktoré sa po žadujú pod ľa IFRS a ktoré nie sú
prezentované na inom mieste ú čtovnej závierky, a
c) poskytnú ťinformácie, ktoré nie sú prezentované nikde inde vo
výkazoch ú čtovnej závierky, ale sú relevantné vzh ľadom na pocho-
penie týchto výkazov.
113 Ú čtovná jednotka prezentuje v rozsahu vykonate ľnosti poznámky
systematicky. Ú čtovná jednotka uvádza ku ka ždej polo žke vo výkaze
o finan čnej situácii a vo výkaze komplexného výsledku,
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa
prezentuje) a vo výkaze zmien vlastného imania a výkaze
op eňažných tokoch krí žové odkazy na v šetky súvisiace informácie
v poznámkach.
114 S cie ľom pomôc ťpoužívateľom porozumie ťúčtovnej závierke
a porovna ťju s ú čtovnými závierkami iných ú čtovných jednotiek,
účtovná jednotka zvy čajne prezentuje poznámky v tomto poradí:
a) vyhlásenie o súlade s IFRS (pozri odsek 16),
b) preh ľad významných uplat ňovaných ú čtovných politikách (pozri
odsek 117),
c) dopl ňujúce informácie k polo žkám prezentovaným vo výkaze
o finan čnej situácii a výkaze komplexného výsledku,
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa
prezentuje) a vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a o pe ňaž-
ných tokoch v poradí, v ktorom je prezentovaný ka ždý výkaz
ak aždá riadková polo žka, a
d) ostatné zverejnenia vrátane:
(i) podmienených záväzkov (pozri IAS 37) a nevykázaných
zmluvných záväzkov a
(ii) nefinan čných zverejnení, napríklad cie ľov a politík ú čtovnej
jednotky v oblasti riadenia finan čných rizík (pozri IFRS 7).
115 Niekedy mô žu nasta ťokolnosti, že je nevyhnutné alebo žiaduce
zmeni ťporadie ur čitých polo žiek v rámci poznámok. Ú čtovná
jednotka mô že napríklad kombinova ťinformácie o zmenách reálnej
hodnoty vykazované ako zisk alebo strata s informáciami o splatnosti
finan čných nástrojov, hoci prvé zverejnenia súvisia s výkazom
komplexného výsledku alebo so samostatným výkazom►
M5komplexného výsledku ◄ (ak sa prezentuje) a druhé
s výkazom o finan čnej situácii. Napriek tomu ú čtovná jednotka dodr-
žiava v rozsahu vykonate ľnosti systematickú štruktúru poznámok.
116 Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťpoznámky poskytujúce infor-
mácie o predpokladoch, z ktorých sa vychádza pri zostavovaníúčtovnej závierky, a špecifických ú čtovných politikách ako osobitnú
časťúčtovnej závierky.
Zverej ňovanie ú čtovných politík
117 V preh ľade významných ú čtovných politík ú čtovná jednotka zverej-
ňuje:
a) oce ňovací základ (alebo oce ňovacie základy) pou žitý (pou žité) pri
zostavení ú čtovnej závierky a
b) iné pou žité ú čtovné politiky významné na pochopenie ú čtovnej
závierky.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —23
▼M5
118 Pre ú čtovnú jednotku je dôle žité, aby pou žívateľov informovala
o oce ňovacom základe alebo oce ňovacích základoch pou žitých
vúčtovnej závierke (napríklad historická obstarávacia cena, be žná
obstarávacia cena, čistá realiza čná hodnota, reálna hodnota alebo
spätne získate ľná suma), preto že základ, pod ľa ktorého ú čtovná
jednotka pripravuje ú čtovnú závierku, významne ovplyv ňuje analýzy
používateľov. Ke ďúčtovná jednotka v ú čtovnej závierke uplat ňuje
viac ako jeden oce ňovací základ, napríklad pri precenení ur čitých
tried majetku, sta čí uvies ťoznačenie kategórií majetku a záväzkov,
na ktoré sa uplatnili jednotlivé oce ňovacie základy.
119 Pri rozhodovaní, či by sa konkrétne ú čtovné politiky mali zverejni ť,
mana žment zva žuje, či by zverejnenie pomohlo pou žívateľom
pochopi ťspôsob, akým sa transakcie, iné udalosti a podmienky odzr-
kadľujú vo vykazovanej finan čnej výkonnosti a finan čnej situácii.
Zverejnenie konkrétnych ú čtovných politík je pre u žívateľov užitočné
najmä vtedy, ke ďsú tieto politiky vybraté z alternatív, ktoré sa povo-
ľujú v IFRS. Príkladom je zverejnenie toho, či spolo čník vykazuje
svoj podiel v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, pri čom vyu žije
metódu podielovej konsolidácie alebo metódu vlastného imania(pozri IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní ). Niektoré IFRS
výslovne vy žaduje zverej ňovaťurčité ú čtovné politiky vrátane
možností, ktoré si mana žment vybral spomedzi rôznych povolených
politík. Napríklad IAS 16 vy žaduje zverejni ťoceňovacie základy
používané pre jednotlivé triedy nehnute ľností, strojov a zariadení.
120 Ka ždá ú čtovná jednotka zva žuje povahu svojich činností a politík,
zverejnenie ktorých by mohli pou žívatelia o čakáva ťv prípade daného
typu ú čtovnej jednotky. Pou žívatelia by napríklad od ú čtovnej
jednotky, ktorá podlieha dani z príjmov, o čakávali zverejnenie jej
účtovných politík pre dane z príjmov, vrátane tých, ktoré sú uplatni-
teľné na odlo žené da ňové záväzky a poh ľadávky. Ak ú čtovná
jednotka má významné prevádzky v zahrani čí alebo transakcie
v cudzích menách, pou žívatelia by o
čakávali zverejnenie ú čtovných
politík pre vykazovanie kurzových ziskov a strát.
121 Ú čtovná politika mô žeb y ťveľmi dôle žitá vzh ľadom na povahu
činností ú čtovnej jednotky, a to aj vtedy, ak sumy v be žnom období
ani v predchádzajúcich obdobiach nie sú významné. Takisto je vhodnézverejni ťvšetky významné ú čtovné politiky, ktoré sa výslovne nepo-
žadujú pod ľa IFRS, ale ktoré si ú čtovná jednotka zvolí a uplat ňuje
v súlade s IAS 8.
122 Ú čtovná jednotka zverejní v preh ľade významných ú čtovných politík
alebo v iných poznámkach okrem úsudkov zah ŕňajúcich odhady (pozri
odsek 125) aj ďalšie úsudky, ktoré mana žment si urobil pri uplat ňo-
vaní ú čtovných politík, ktoré majú najvýznamnej ší vplyv na sumy
vykázané v ú čtovnej závierke.
123 Okrem subjektívnych hodnotení zah ŕňajúcich odhady si mana žment
robí v procese uplat ňovania ú čtovných politík ú čtovnej jednotky aj
rôzne úsudky, ktoré mô žum a ťvýznamný vplyv na sumy, ktoré vyka-
zuje v ú čtovnej závierke. Mana žment napríklad robí úsudky pri ur čo-
vaní:
a)či finan čný majetok je investíciou dr žanou do dátumu splatnosti,
b) kedy sa v š
etky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom
finan čného majetku a prenajímaného majetku vo významnej miere
prevedú na iné ú čtovné jednotky,
c)čiu r čité predaje tovaru sú vo svojej podstate dohodami
o financovaní a teda nevytvárajú rast výnosov a
d)či podstata vz ťahu medzi ú čtovnou jednotkou a subjektom špeciál-
neho ur čenia nazna čuje, žeúčtovná jednotka ovláda subjekt
špeciálneho ur čenia.
124 Niektoré zo zverejnení uskuto čnených v súlade s odsekom 122 sa
vyžadujú aj inými IFRS. Napríklad pod ľa IAS 27 sa po žaduje, aby
účtovná jednotka zverejnila dôvody, pre čo sa jej majetkovým
podielom na ú čtovnej jednotke nezakladá ovládanie ú čtovnej jednotky,
do ktorej bolo investované a ktorá nie je dcérskou spolo čnosťou, aj
keďnadpolovi čný podiel na hlasovacích alebo potenciálnych hlasova-
cích právach priamo alebo nepriamo vlastnia dcérske spolo čnosti.
Podľa IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok sa v prípadoch ťažkostí
s klasifikáciou nehnute ľností po žaduje zverejni ťkritériá, ktoré ú čtovná2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —24
▼M5
jednotka vytvorila na odli šovanie investi čného nehnute ľného majetku
od nehnute ľného majetku pou žívaného vlastníkom a nehnute ľného
majetku dr žaného na predaj v rámci be žného podnikania.
Zdroje neistoty v odhadoch
125 Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie o predpokladoch, ktoré
vytvára so zrete ľom na budúcnos ť,ao ďalších hlavných zdrojoch
neistoty v odhadoch, ktorá je ku koncu obdobia vykazovania, pri čom
pri týchto zdrojoch existuje významné riziko, žep očas nasledujúceho
účtovného obdobia vyústia do významných úprav ú čtovných hodnôt
majetku a záväzkov. Poznámky musia v súvislosti s týmto majetkoma záväzkami obsahova ťpodrobnosti o:
a) ich charaktere a
b) ich ú čtovnej hodnote k za čiatku a ku koncu obdobia vykazovania.
126 Na ur čenie ú čtovnej hodnoty niektorého majetku a záväzkov je
potrebný odhad ú činkov neistých budúcich udalostí na tento majetok
a záväzky ku koncu obdobia vykazovania. Napríklad pri neexistenciiaktuálne zistených trhových cien je potrebné pou žiťodhady oriento-
vané na budúcnos ťs cie ľom zisti ťspätne získate ľnú sumu tried
nehnute ľností, strojov a zariadenia, ú činok technologického zastarania
zásob, rezerv, ktoré závisia od výsledku prebiehajúcich sporova dlhodobých záväzkov zo zamestnaneckých po žitkov, ako sú penzijné
povinnosti. V týchto odhadoch sú zahrnuté predpoklady o takých
položkách, ako sú úpravy pe ňažných tokov alebo diskontných sadzieb
na základe rizika, budúce úpravy platov a budúce úpravy cien, vplý-vajúce na vý šku ostatných nákladov.
127 Predpoklady a ostatné zdroje neistoty v odhadoch zverejnené v súlade
s odsekom 125 sa vz ťahujú na odhady, ktoré od mana
žmentu vy ža-
dujú uplat ňovanie naj ťažších, subjektívnych alebo zlo žitých úsudkov.
Vzhľadom na rastúci po čet premenných a predpokladov ovplyv ňujú-
cich mo žné budúce vyrie šenie neistôt sú tieto úsudky čoraz subjektív-
nejšie a zlo žitejšie, s čím zárove ňzvyčajne rastie pravdepodobnos ť
následnej významnej úpravy ú čtovných hodnôt majetku a záväzkov.
128 Zverejnenia v zmysle odseku 125 sa nevy žadujú v prípade majetku
a záväzkov, pri ktorých je vysoké riziko, že by sa ich ú čtovné hodnoty
mohli v budúcom finan čnom roku významne zmeni ť, ak sú ku koncu
obdobia vykazovania ocenené reálnou hodnotou na základe aktuálnezistených trhových cien. Takéto reálne hodnoty sa mô žu v budúcom
finan čnom roku významne zmeni ť, ale tieto zmeny by neboli
výsledkom predpokladov alebo iných zdrojov neistoty v odhade,ktoré sú na konci obdobia vykazovania.
129 Ú čtovná jednotka prezentuje zverejnenia v zmysle odseku 125
spôsobom, ktorý pomáha pou žívateľom ú čtovnej závierky porozumie ť
úsudkom mana žmentu v súvislosti s budúcim vývojom a s ostatnými
zdrojmi neistoty v odhadoch. Povaha a rozsah poskytnutých infor-
mácií sa menia v závislosti od povahy predpokladu a iných okolností.
Účtovná jednotka uskuto čňuje napríklad tieto druhy zverejnení:
a) povaha predpokladu alebo iného zdroja neistoty v odhadoch,
b) citlivos ťúčtovných hodnôt na metódy, predpoklady a odhady,
ktoré sú základom na ich výpo čet, vrátane dôvodov tejto citlivosti,
c) očakávané odstránenie neistoty a rozsah mo žných ú
činkov na
účtovné hodnoty príslu šného majetku a záväzkov v budúcom
finan čnom roku a
d) vysvetlenie zmien vykonaných na minulých odhadoch, týkajúcich
sa tohto majetku a záväzkov, ak neistota zostane nevyrie šená.
130 Tento štandard nevy žaduje od ú čtovnej jednotky, aby zverejnila
rozpo čtové informácie alebo prognózy pri vykonávaní zverejnení
uvedených v odseku 125.
131 Niekedy je prakticky nemo žné zverejni ťrozsah mo žných ú činkov
predpokladov alebo iného zdroja neistoty v odhadoch ku koncuobdobia vykazovania. V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka zverejní
informáciu, že na základe existujúcich údajov je pravdepodobné, že
možné vplyvy v budúcom finan čnom roku, ktoré budú odli šné od
predpokladov, si vy žiadajú významnú úpravu ú čtovnej hodnoty2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —25
▼M5
príslu šného majetku alebo záväzkov. Ú čtovná jednotka pri v šetkých
prípadoch zverejní charakter a ú čtovnú hodnotu konkrétneho majetku
alebo záväzku (alebo triedy majetku alebo záväzkov) ovplyvnenýchdaným predpokladom.
132 Zverejnenie pod ľa odseku 122 týkajúce sa konkrétnych úsudkov
vytvorených mana žmentom v procese uplat ňovania ú čtovných politík
účtovnej jednotky sa nevz ťahuje na zverejnenia zdrojov neistoty
v odhade uvedených v odseku 125.
133 Iné IFRS po žadujú zverejnenie ur čitých predpokladov, ktoré by sa
inak po žadovalo v súlade s odsekom 125. Napríklad pod ľa IAS 37
sa po žaduje, aby sa za presne vymedzených okolností zverej ňovali
hlavné predpoklady týkajúce sa budúcich udalostí ovplyv ňujúcich
triedy rezerv. V IFRS 7 sa po žaduje zverejni ťvýznamné predpoklady,
ktoré ú čtovná jednotka pou žíva pri odhadovaní reálnych hodnôt
finan čného majetku a finan čných záväzkov, ktoré sa ú čtujú v reálnej
hodnote. V IAS 16 sa po žaduje zverejni ťvýznamné predpoklady,
ktoré pou žíva ú čtovná jednotka pri odhadovaní reálnej hodnoty prece-
nených nehnute ľností, strojov a zariadení.
Kapitál
134 Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jej
účtovnej závierky vyhodnoti ťciele, politiky a procesy ú čtovnej
jednotky na riadenie kapitálu.
135 Na splnenie po žiadaviek pod ľa odseku 134 ú čtovná jednotka zverej-
ň
uje tieto informácie:
a) kvalitatívne informácie o svojich cie ľoch, politikách a procesoch na
riadenie kapitálu, vrátane týchto informácií:
(i) opis toho, čo riadi ako kapitál;
(ii) ak ú čtovná jednotka podlieha externe stanoveným kapitá-
lovým po žiadavkám, povahu týchto po žiadaviek a ako sú
tieto po žiadavky zahrnuté do riadenia kapitálu; a
(iii) ako nap ĺňa svoje ciele v oblasti riadenia kapitálu.
b) súhrnné kvantitatívne údaje o tom, čo riadi ako kapitál, Niektoré
účtovné jednotky pova žujú niektoré finan čné záväzky (napr.
niektoré formy podriadeného dlhu) za sú časťkapitálu. Iné ú čtovné
jednotky nezara ďujú do kapitálu niektoré zlo žky vlastného imania
(napr. zlo žky vznikajúce zo zabezpe čovacích nástrojov pe ňažných
tokov),
c) všetky zmeny v písm. a) a b) z predchádzajúceho obdobia,
d)čip očas daného obdobia splnila prípadné externe stanovené kapi-
tálové po žiadavky, ktorým podlieha,
e) ke ďúčtovná jednotka nesplnila takéto externe stanovené kapitálové
požiadavky, dôsledky toho nesplnenia.
Účtovná jednotka vychádza pri týchto zverejneniach z informácií,
ktoré boli interne poskytnuté k ľúčovým členom mana žmentu.
136 Ú čtovná jednotka mô že riadi ťkapitál rôznymi spôsobmi a podlieha ť
rôznym kapitálovým po žiadavkám. Napríklad konglomerát mô že
zahŕňaťúčtovné jednotky, ktoré sa zaoberajú pois ťovacími
a bankovými aktivitami, a tieto ú čtovné jednotky mô žum a ť
prevádzky v nieko ľkých jurisdikciách. Ak by súhrnné zverejnenie
kapitálových po žiadaviek a spôsobu spravovania kapitálu neposkyto-
valo u žitočné informácie alebo by spôsobilo, že pou žívatelia ú čtovnej
závierky skreslene pochopia kapitálové zdroje ú čtovnej jednotky,
účtovná jednotka samostatne zverejní informácie pri ka ždej kapitálovej
požiadavke, ktorej ú čtovná jednotka podlieha.
Ostatné zverejnenia
137 Ú čtovná jednotka zverej ňuje v poznámkach tieto údaje:
a) navrhované alebo deklarované sumy dividend pred schválením
účtovnej závierky na zverejnenie, ale nevykázané ako sumy rozde-
lené po čas obdobia medzi vlastníkov, a príslu šnú sumu na akciu, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —26
▼M5
b) sumu v šetkých kumulatívnych prioritných dividend, ktoré neboli
vykázané.
138 Ak ďalej uvedené informácie nie sú sú časťou iných zverejnených
informácií uverejnených s ú čtovnou závierkou, ú čtovná jednotka
zverení:
a) sídlo a právnu formu ú čtovnej jednotky, krajina zalo ženia a adresa
sídla (alebo hlavného miesta podnikania, ak je iné ako sídlo),
b) opis charakteru činnosti ú čtovnej jednotky a jej hlavných činností a
c) názov materskej spolo čnosti a hlavnej materskej spolo čnosti
skupiny.
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI
139 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povo-
lené. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na skor šie obdobie,
zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 1 (REVIDOVANÝ V ROKU 2003)
140 Týmto štandardom sa nahrádza IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky
revidovaný v roku 2003 v znení zmien a doplnení z roku 2005.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —27
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 2
Zásoby
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je ur čiťspôsob ú čtovného zobrazenia zásob.
Kľúčovou otázkou pri ú čtovaní zásob je vý ška nákladov, ktoré sa
majú vykáza ťako majetok a prená šaťdo budúceho obdobia, a ždo
vykázania súvisiacich výnosov. Tento štandard poskytuje návod na
určenie obstarávacej ceny a jej následného vykázania ako nákladu,
vrátane v šetkých zní žení hodnoty na čistú realizovate ľnú hodnotu.
Štandard takisto poskytuje návod na oce ňovacie vzorce, ktoré sa
používajú na priradenie nákladov k zásobám.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard platí pre v šetky druhy zásob s výnimkou:
a) nedokon čenej výroby pri zmluvách o zhotovení vrátane priamo
súvisiacich zákaziek na poskytnutie slu žby (pozri IAS 11 Zmluvy
o zhotovení );
b) finan čných nástrojov (pozri IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
a IAS 39 Finan čné nástroje :vykazovanie a oce ňovanie )a
c) biologického majetku súvisiaceho s po ľnohospodárskou činnos ťou
ap oľnohospodárskou výrobou v okamihu zberu úrody (pozri IAS
41Poľnohospodárstvo ).
3. Tento štandard sa nevz ťahuje na oce ňovanie zásob dr žaných:
a) výrobcami po ľnohospodárskych a lesných produktov, po ľnohospo-
dárskej výroby po zbere úrody, nerastných surovín a výrobkov
z nich, v rozsahu ich oce ňovania v čistej realizovate ľnej hodnote
v súlade so zavedenými postupmi v týchto odvetviach. Ak sa tietozásoby oce ňujú v čistej realizovate ľnej hodnote, vykazujú sa
zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata v období, ke ďku
zmene do šlo;
b) maklérmi-obchodníkmi s komoditami, ktorí oce ňujú svoje zásoby
v reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj. Ak sa tieto zásoby
oceňujú v reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj, vykazujú
sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata v období zmeny.
4. Zásoby uvedené v odseku 3 písm. a) sú oce ňované v čistej realizova-
teľnej hodnote v ur čitých štádiách výroby. K tomu dochádza napríklad
po zbere po ľnohospodárskej úrody alebo po vy ťažení nerastnej suro-
viny, ke ďsaďalší predaj zabezpe čuje forwardovou zmluvou alebo
štátnou zárukou, alebo ke ďexistuje aktívny trh so zanedbate ľným
rizikom nepredajnosti. Na tieto zásoby sa nevz ťahujú len po žiadavky
na oce ňovanie v tomto štandarde.
5. Makléri-obchodníci sú tí, ktorí nakupujú alebo predávajú komodity pre
iné osoby alebo na svoj vlastný ú čet. Zásoby uvedené v odseku 3
písm. b) sa v zásade získavajú s cie ľom predaja v blízkej budúcnosti
a tvorby zisku z pohybov v cenách alebo mar ži maklérov-obchod-
níkov. Ak sa tieto zásoby oce ňujú v reálnej hodnote zní ženej
o náklady na predaj, nevz ťahujú sa na ne len po žiadavky na oce ňo-
vanie v tomto štandarde.
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa pou žívajú v tomto štandarde vo vymedzenom
význame:
Zásoby sú majetok:
a) dr žaný na predaj pri be žnom podnikaní;
b) v procese výroby pre takýto predaj alebo
c) vo forme materiálu alebo dodávok na spotrebu vo výrobnom
procese alebo pri poskytovaní slu žieb.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —28
▼B
Čistá realizovate ľná hodnota je odhadovaná predajná cena v be žnom
podnikaní po odpo čítaní odhadnutých nákladov na dokon čenie
a odhadnutých nákladov potrebných na uskuto čnenie predaja.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova-
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
7. Čistá realizovate ľná hodnota sa vz ťahuje na čistú sumu, ktorú ú čtovná
jednotka o čakáva, že sa zrealizuje z predaja zásob pri be žnom podni-
kaní. Do reálnej hodnoty sa premieta hodnota, za ktorú by sa mohlizásoby rovnakého druhu vymeni ťmedzi informovanými a dobrovo ľne
súhlasiacimi kupujúcimi a predávajúcimi na trhu. Prvá hodnota je
hodnota špecifická pre ú čtovnú jednotku; druhá nie je špecifická pre
účtovnú jednotku. Čistá realizovate ľná hodnota zásob sa nemusí
rovna ťreálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj.
8. Zásoby zah ŕňajú tovar nakúpený a dr žaný na ďalší predaj vrátane
napríklad tovaru nakúpeného maloobchodníkom a dr žaného na ďalší
predaj alebo pozemky a iný majetok dr žané na ďalší predaj. Zásoby
zahŕňajú aj ú čtovnou jednotkou vyrobené hotové výrobky alebo nedo-
končenú výrobu a zah ŕňajú materiály a dodávky čakajúce na pou
žitie
vo výrobnom procese. V prípade poskytovate ľa slu žieb zásoby
zahŕňajú náklady vynalo žené na slu žby, ako je to opísané v odseku
19, pre ktoré ú čtovná jednotka e šte nevykázala súvisiace výnosy
(pozri IAS 18 Výnosy ).
OCE ŇOVANIE ZÁSOB
9. Zásoby sa oce ňujú na ni žšej z úrovní obstarávacích alebo výrobných
nákladov a čistej realizovate ľnej hodnoty.
Obstarávacia cena zásob
10. Obstarávacia cena zásob zah ŕňavšetky náklady na nákup, náklady na
premenu a ostatné náklady, ktoré vznikajú pri uvedení zásob na ich
súčasné miesto a do ich sú časného stavu.
Náklady na nákup
11. Náklady na nákup zásob zah ŕňajú nákupnú cenu, dovozné clá
a ostatné dane (iné ako dane následne získate ľné účtovnou jednotkou
späťod da ňových úradov) a dopravné a manipula čné poplatky
a ostatné náklady priamo priradite ľné k obstaraniu hotových
výrobkov, materiálov a slu žieb. Obchodné z ľavy, rabaty a iné
podobné polo žky sa odpo čítajú pri ur čovaní nákladov na nákup.
Náklady na premenu
12. Náklady na premenu zásob zah ŕňajú náklady priamo súvisiace
s jednotkami výroby, ako je priama práca. Zah ŕňajú aj systematické
rozvrhnutie fixnej a variabilnej výrobnej ré žie, ktoré sú vynalo žené pri
zmene materiálov na hotové výrobky. Fixná výrobná ré žia predstavuje
tie nepriame výrobné náklady, ktoré zostávajú relatívne nemenné bezohľadu na objem výroby, ako sú napríklad odpisy a údr žba výrobných
budov a zariadení a náklady na riadenie a na administratívu výroby.
Variabilná výrobná ré ž
ia predstavuje tie nepriame náklady na výrobu,
ktoré sa menia priamo alebo takmer priamo s objemom výroby, ako súnepriame materiály a nepriama práca.
13. Rozvrhnutie fixnej výrobnej ré žie v rámci nákladov na premenu je
založené na be žnej kapacite výrobných zariadení. Be žná kapacita je
očakávaný objem výroby, ktorý sa v priemere dosiahne po čas nieko ľ-
kých období alebo sezón za be žných okolností so zoh ľadnením straty
kapacity v dôsledku plánovanej údr žby. Mô že sa pou žiťskuto čná
úrove ňvýroby, ak sa pribli žuje k be žnej kapacite. Suma fixnej ré žie
rozvrhnutá na ka ždú jednotku výroby sa nezvy šuje v dôsledku nízkej
výroby alebo nevyu žitého výrobného zariadenia. Nerozvrhnutá ré žia je
vykázaná ako náklad v období, v ktorom vznikne. V obdobiach neob-
vykle vysokého objemu výroby je suma fixnej ré žie rozvrhnutej na
každú jednotku výroby zní žená tak, aby ocenenie zásob nebolo vy ššie
ako náklady. Variabilné výrobné ré žie sú rozvrhnuté na ka ždú
výrobnú jednotku na základe skuto čného pou žitia výrobných zaria-
dení.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —29
▼B
14. Výsledkom výrobného procesu mô žeb yťvýroba viac ako jedného
výrobku sú časne. To je situácia, ke ďsa napríklad spolo čne vyrábajú
výrobky alebo ke ďexistuje hlavný a ved ľajší výrobok. Ak nie je
možné identifikova ťosobitne náklady na premenu ka ždého výrobku,
potom sú rozvrhnuté medzi výrobky na racionálnom a konzistentnom
základe. Rozvrhnutie mô žeb yťzaložené napríklad na relatívnej pred-
ajnej hodnote ka ždého výrobku bu ďvštádiu výrobného procesu, ke ď
sa výrobky stanú samostatne identifikovate ľné, alebo po skon čení
výroby. Vä čšina ved ľajších výrobkov je svojou povahou nevýznamná.
V tomto prípade sa ved ľajšie výrobky často oce ňujú v čistej realizo-
vateľnej hodnote, ktorá sa odpo číta od nákladov na hlavný výrobok.
Výsledkom je, žeúčtovná hodnota hlavného výrobku sa významne
nelíši od nákladov na jeho výrobu.
Ostatné náklady
15. Ostatné náklady sú zahrnuté do obstarávacej ceny zásob len do tej
miery, v ktorej sa vynakladajú pri uvedení zásob na ich sú časné
miesto a do ich sú časného stavu. Napríklad mô žeb yťvhodné zahrnú ť
do obstarávacej ceny zásob nevýrobnú ré žiu alebo náklady na návrhy
výrobkov pre konkrétnych zákazníkov.
16. Príklady nákladov vylú čených z obstarávacej ceny zásob
a vykázaných ako náklad obdobia, v ktorom vznikli, sú tieto:
a) neobvyklá suma odpadového materiálu, práce alebo iných výrob-
ných nákladov;
b) náklady na skladovanie, pokia ľnie sú tieto náklady nevyhnutné vo
výrobnom procese pred ďalším výrobným stup ňom;
c) správna ré žia, ktorá neprispieva k uvedeniu zásob na ich sú časné
miesto a do sú časného stavu, a
d) náklady na predaj.
17. V IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičkysa vymedzujú obme-
dzené prípady, za ktorých sa do obstarávacej ceny zásob mô žu
zahrnú ťnáklady na prijaté úvery a pô žičky.
18. Ú čtovná jednotka mô že nakúpi ťzásoby s odlo ženým termínom spla-
tenia. Ak takéto dohody evidentne obsahujú finan čnú zlo žku, takáto
zložka, daná napríklad rozdielom medzi nákupnou cenou za be žných
platobných podmienok a zaplatenou sumou, sa vykazuje ako úrokové
náklady vz ťahujúce sa na obdobie financovania.
Obstarávacia cena zásob u poskytovate ľov slu žieb
19. Ak poskytovatelia slu žieb majú zásoby, oce ňujú ich vo vý ške
nákladov vynalo žených na ich výrobu. Tieto náklady zah ŕňajú predo-
všetkým náklady práce a iné náklady na zamestnancov priamo sa
podie ľajúci na poskytovaní slu žby, vrátane vedúcich pracovníkov
a priradite ľných re žijných nákladov. Náklady práce a iné náklady
týkajúce sa zamestnancov zaoberajúcich sa predajom a v šeobecnou
správou nie sú zahrnuté, ale sú vykázané ako náklady v období,v ktorom vznikli. Obstarávacia cena zásob u poskytovate ľa slu žieb
nezah ŕňa ziskovú mar ž
u ani nepriradite ľné re žijné náklady, ktoré sa
často zapo čítavajú do cien ú čtovaných poskytovate ľmi slu žieb.
Náklady na po ľnohospodársku výrobu získanú z biologického majetku
20. V súlade s IAS 41 Poľnohospodárstvo sa zásoby zah ŕňajúce po ľnoho-
spodársku výrobu, ktoré ú čtovná jednotka získala z biologického
majetku, ocenia pri prvotnom vykázaní v ich reálnej hodnote zní ženej
o odhadované náklady na predaj v okamihu zberu úrody. Táto hodnotapredstavuje obstarávaciu cenu zásob k danému termínu na ú čely uplat-
nenia tohto štandardu.
Techniky stanovenia obstarávacej ceny
21. Techniky stanovenia obstarávacej ceny zásob, ako je metóda štandard-
ných nákladov alebo maloobchodná metóda, sa mô žu pou žívaťna
uľahčenie, ak sa výsledky pribli žujú obstarávacím nákladom. Pri štan-
dardných nákladoch sa berie do úvahy be žná úrove ňmateriálu
a dodávok, práce, be žná úrove ňefektívnosti a vyu žitia kapacity.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —30
▼B
Tieto sa pravidelne preverujú a v prípade potreby sa revidujú pod ľa
súčasných podmienok.
22. Maloobchodná metóda sa často pou žíva v maloobchode na oce ňovanie
zásob ve ľkého po čtu rýchloobrátkových polo žiek, ktoré majú podobné
marže a pri ktorých je nepraktické pou žiťiné nákladové metódy.
Obstarávacia cena zásob sa ur čuje odpo čítaním vhodnej percentuálnej
časti mar že od predajnej hodnoty zásob. Pri pou žitej percentuálnej
časti sa zoh ľadňujú zásoby precenené na hodnotu ni žšiu, ako bola
pôvodná predajná cena. Často sa pou žíva priemerná percentuálna
sadzba pre ka ždú maloobchodnú jednotku.
Oceňovacie vzorce
23. Obstarávacia cena polo žiek zásob, ktoré nie sú be žne zamenite ľné,
a tovaru alebo slu žby vyrábaných a ur čených na konkrétne projekty,
sa ur čí pomocou špecifického identifikovania ich individuálnych
nákladov.
24. Špecifická identifikácia nákladov znamená, že k identifikovaným polo-
žkám zásob sa pripo čítajú konkrétne náklady. Tento postup je vhodný
pre polo žky zásob vy členené pre konkrétny projekt bez oh ľadu na to,
či sa nakúpili alebo vyrobili. Špecifická identifikácia nákladov je v šak
nevhodná vtedy, ke ďexistuje ve ľký po čet polo žiek zásob, ktoré sú
navzájom be žne zamenite ľné. Za takýchto okolností mo žno pou žiť
metódu výberu tých polo žiek, ktoré zostávajú v zásobách, na dosiah-
nutie vopred ur čených vplyvov na zisk alebo stratu.
25. Obstarávacia cena zásob iných, ako tie, ktoré sú predmetom odseku
23, sa ur čí pou žitím vzorca prvý dnu, prvý von (FIFO) alebo vzorca
váženého priemeru nákladov. Ú čtovná jednotka pou žije rovnaký
oceňovací vzorec pre v šetky zásoby podobnej povahy a ktoré ú čtovná
jednotka podobne pou žíva. Pre zásoby odli šnej povahy alebo odli š-
ného pou žitia mô žeb yťodôvodnené pou žiťrôzne oce ňovacie vzorce.
26. Napríklad zásoby pou žívané v jednom prevádzkovom segmente mô že
účtovná jednotka pou žívaťiným spôsobom ako zásoby toho istého
druhu v inom prevádzkovom segmente. Samotný rozdiel
v geografickom umiestnení zásob (alebo v príslu šných da ňových pred-
pisoch) v šak nesta čí na zdôvodnenie pou žitia rozdielnych oce ňovacích
vzorcov.
27. Vzorec FIFO predpokladá, že prvé sa predávajú tie polo žky zásob,
ktoré boli nakúpené alebo vyrobené skôr a následkom toho polo žky
zostávajúce v zásobách na konci obdobia sú tie, ktoré sa nakúpili
alebo vyrobili nedávno. Pod ľa vzorca vá ženého priemeru z nákladov
sa náklady na ka ždú polo žku ur čia z vá ženého priemeru
z obstarávacích cien alebo nákladov podobných polo žiek na za čiatku
účtovného obdobia a obstarávacích cien alebo nákladov podobných
položiek nakúpených alebo vyrobených po čas účtovného obdobia.
V závislosti od situácie ú čtovnej jednotky je mo žné vypo čítaťpriemer
na periodickej báze alebo v ždy pri prijatí ďalšej dodávky.
Čistá realizovate ľná hodnota
28. Obstarávacia cena zásob sa nemusí získa ťspäť,a ks úp o škodené,
úplne alebo čiastočne zastarané alebo ich predajné ceny poklesli.
Obstarávacia cena zásob nemusí by ťspäťzískate ľná ani v prípade,
ak sa zvý šili odhadované náklady na dokon čenie alebo odhadované
náklady na uskuto čnenie predaja. Prax zni žovania hodnoty zásob pod
úrove ňnákladov na čistú realizovate ľnú hodnotu je v súlade s tým, že
majetok by nemal by ťzaúčtovaný v sumách vy šších, ako sa o čakávajú
z realizácie ich predaja alebo pou žitia.
29. Zásoby sa zvy čajne zni žujú na čistú realizovate ľnú hodnotu polo žka
po polo žke. Za ur čitých okolností v šak sa mô žu podobné alebo súvi-
siace polo žky vhodne spája ťdo skupín. Mô žut ob y ťnapríklad
položky zásob vz ťahujúce sa na rovnaký výrobkový rad, ktoré majú
podobný ú čel alebo kone čné pou žitie a vyrábajú a predávajú sa
v rovnakej geografickej oblasti a nemô žub yťprakticky ohodnotené
oddelene od iných polo žiek daného výrobkového radu. Nie je vhodné
znižovaťhodnotu zásob pod ľa ich jednotlivých kategórií, napríklad
iba hotové výrobky alebo iba v šetky zásoby v ur čitom prevádzkovom
segmente. Poskytovatelia slu žieb zvy čajne zlu čujú náklady na jedno-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —31
▼B
tlivé slu žby, za ktoré sa ú čtuje samostatná predajná cena. Preto sa
sk aždou takouto slu žbou zaobchádza ako so samostatnou polo žkou.
30. Odhady čistej realizovate ľnej hodnoty vychádzajú z najspo ľahlivej ších
dostupných dôkazov o o čakávanej hodnote z realizácie zásob v čase,
keďsa odhady urobili. Pri týchto odhadoch sa berú do úvahy pohyby
v cenách alebo nákladoch, ktoré súvisia s udalos ťami po skon čení
obdobia v takom rozsahu, že týmito udalos ťami sa potvrdia
podmienky existujúce ku koncu obdobia.
31. Pri odhadoch čistej realizovate ľnej hodnoty sa takisto berie do úvahy
aj účel, na ktorý sa zásoby dr žia. Napríklad čistá realizovate ľná
hodnota mno žstva zásob dr žaného na uspokojenie pevných predajov
a zákaziek na poskytnutie slu žby vychádza zo zmluvnej ceny. Ak sú
tieto zmluvy o predaji na men šie mno žstvá, ako sú skladové zásoby,
pri ur čení čistej realizovate ľnej hodnoty zvy šku sa vychádza
zb ežných predajných cien. Zo zmlúv o predaji, ktoré presahujú mno ž-
stvo dr žaných zásob, alebo z pevných kúpnych zmlúv, mô že vyplynú ť
rezerva. Týmito rezervami sa zaoberá štandard IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva .
32. Hodnota materiálu a ostatných dodávok dr žaných na pou žitie vo
výrobe zásob sa nezni žuje pod tieto obstarávacie náklady, ak sa
očakáva predaj hotových výrobkov, ktorých budú sú časťou, za
rovnakú alebo vy ššiu cenu ako tieto náklady. Ak v šak zní ženie ceny
materiálov nazna čuje,že náklady na hotové výrobky prevy šujúčistú
realizovate ľnú hodnotu, zní ži sa hodnota materiálov na čistú realizo-
vateľnú hodnotu. Za týchto okolností mô žub yťreproduk čné náklady
materiálu tým najlep ším dostupným ocenením ich čistej realizova-
teľnej hodnoty.
33. Čistá realizovate ľná hodnota sa prehodnocuje v ka ždom nasledujúcom
období. Ak prestanú existova ťokolnosti, na základe ktorých sa
predtým zní žila hodnota zásob pod ich obstarávaciu cenu, alebo ak
existujú jednozna čné dôkazy o zvý šeníčistej realizovate ľnej hodnoty
v dôsledku zmien hospodárskej situácie, zní ženie hodnoty sa zru ší (t.
j. výška zru šenia je ohrani čená do vý šky pôvodného zní ženia hodnoty)
tak,že nová ú čtovná hodnota sa rovná obstarávacej cene alebo revi-
dovanej čistej realizovate ľnej hodnote pod ľa toho, ktorá z nich je
nižšia. To mô že nasta ťnapríklad vtedy, ak ur čitá polo žka zásob,
ktorá je zaú čtovaná v čistej realizovate ľnej hodnote z dôvodu zní ženia
jej predajnej ceny, je stále k dispozícii v nasledujúcom období a jejpredajná cena sa zvý šila.
VYKÁZANÉ AKO NÁKLAD
34. Ak sa zásoby predajú, ú čtovná hodnota týchto zásob sa vyká že ako
náklad v období, v ktorom sa vyká že súvisiaci výnos. Sumy v šetkých
znížení zásob na čistú realizovate ľnú hodnotu a v šetky straty zásob sa
vykážu ako náklad za obdobie, v ktorom dochádza k zní ženiu hodnoty
alebo k strate. Suma zru šenia zní ženia hodnoty zásob na základe
zvýšenia čistej realizovate ľnej hodnoty sa vyká že ako zní ženie sumy
zásob vykázanej ako náklad v období, v ktorom sa uskuto čnilo
zrušenie.
35. Niektoré zásoby sa mô žu priradi ťk iným ú čtom majetku, napríklad
ako zásoby pou žité ako sú časťnehnute ľností, strojov a zariadení vyro-
bených vo vlastnej ré žii. Zásoby priradené týmto spôsobom k inému
majetku sa vyká žu ako náklad po čas doby pou žiteľnosti tohto
majetku.
ZVEREJ ŇOVANIE
36. V ú čtovnej závierke sa zverejnia tieto informácie:
a) účtovná politika prijatá na oce ňovanie zásob vrátane pou žitých
oceňovacích vzorcov;
b) celková ú čtovná hodnota zásob a ú čtovná hodnota v klasifikáciách
vhodných pre ú čtovnú jednotku;
c) účtovná hodnota zásob zaú čtovaných v reálnej hodnote zní ženej
o náklady na predaj;
d) hodnota zásob vykázaných ako náklad po čas obdobia;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —32
▼B
e) suma zní ženia zásob vykázaná ako náklad v danom období
v súlade s odsekom 34;
f) sumy zru šenia zní ženia zásob, ktoré sa vykázali ako zní ženie sumy
zásob vykázaných ako náklad v danom období v súlades odsekom 34;
g) okolnosti alebo udalosti, ktoré viedli k zru šeniu zní ženia zásob
v súlade s odsekom 34, a
h) účtovná hodnota zásob zalo žených ako záruka za záväzky.
37. Informácie o ú čtovných hodnotách v rôznych klasifikáciách zásob a o
rozsahu zmien v tomto majetku sú u žitočné pre pou žívateľov účtovnej
závierky. Obvyklé klasifikácie zásob sú tovar, poddodávky, materiál,nedokon čená výroba a hotové výrobky. Zásoby u poskytovate ľa
služieb sa mô žu klasifikova ťako nedokon čená výroba.
38. Hodnota zásob vykázaných ako náklad po čas obdobia, ktorá sa často
označuje ako náklady na predaj, pozostáva z tých nákladov, ktoré boli
predtým zahrnuté do ocenenia zásob teraz predaných a z nerozvrhnutej
réžie a z neobvyklej vý šky nákladov na výrobu zásob. Okolnosti
špecifické pre ú čtovnú jednotku mô žu takisto opráv ňovaťna zahrnutie
iných súm, ako sú napríklad distribu čné náklady.
39. Niektoré ú čtovné jednotky si volia formát výkazu
►
M5komplexného výsledku ◄, ktorý vedie k zverejneniu súm
odlišných od obstarávacej ceny zásob vykázanej ako náklad po čas
obdobia. V rámci tohto formátu prezentuje ú čtovná jednotka analýzu
nákladov s klasifikáciou pod ľa druhu nákladov. V tomto prípade
účtovná jednotka zverej ňuje náklady vykázané ako náklady na suro-
viny a spotrebný materiál, náklady na priame mzdy a ostatné náklady
spolu so sumou čistej zmeny stavu zásob za obdobie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
40. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
41. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 2 Zásoby (revidovaný v roku
1993).
42. Týmto štandardom sa nahrádza SIC-1 Konzistentnos ť–rôzne oce ňo-
vacie vzorce pre zásoby .2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —33
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 7
▼M5
Výkazy o pe ňažných tokoch (1)
▼B
CIEĽ
Informácie o pe ňažných tokoch ú čtovnej jednotky sú u žitočné tým, že pou žíva-
teľom ú čtovnej závierky poskytujú základ na posúdenie schopnosti ú čtovnej
jednotky vytvára ťpeňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty a na posúdenie
potrieb ú čtovnej jednotky tieto pe ňažné toky vyu žívať. Ekonomické rozhodnutia,
ktoré pou žívatelia prijímajú, si vy žadujú zhodnotenie schopnosti ú čtovnej
jednotky vytvára ťpeňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty, ako aj časového
rozvrhnutia a istoty ich tvorby.
Cieľom tohto štandardu je vy žadova ťposkytovanie informácií o historických
zmenách v pe ňažných prostriedkoch a pe ňažných ekvivalentoch ú čtovnej
jednotky prostredníctvom výkazu ►M5op eňažných tokoch ◄, v ktorom sa
peňažné toky za dané obdobie členia na toky z prevádzkových, investi čných
a finan čných činností.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Ú čtovná jednotka zostavuje výkaz ►M5op e ňažných tokoch ◄
v súlade s po žiadavkami tohto štandardu a prezentuje ho ako neodde-
liteľnú sú časťsvojej ú čtovnej závierky za ka ždé obdobie, za ktoré sa
účtovná závierka predkladá.
2. Tento štandard nahrádza IAS 7 Výkaz zmien vo finan čnej situácii ,
schválený v júli 1977.
3. Pou žívatelia ú čtovnej závierky jednotky sa zaujímajú o to, ako
účtovná jednotka vytvára a pou žíva pe ňažné prostriedky a pe ňažné
ekvivalenty. Platí to bez oh ľadu na charakter činností ú čtovnej
jednotky a na to, čij em o žné peniaze vníma ťako produkt ú čtovnej
jednotky, ako je to v prípade finan čnej in štitúcie. Ú čtovné jednotky
potrebujú peniaze v podstate z rovnakých dôvodov, hoci ich hlavné
výnosové činnosti mô žub yťrozdielne. Peniaze potrebujú na uskuto č-
ňovanie svojich činností, splácanie svojich záväzkov a zabezpe čovanie
návratnosti prostriedkov svojim investorom. V tomto štandarde sa
preto vy žaduje, aby v šetky ú čtovné jednotky predkladali výkaz
►M5op eňažných tokoch ◄.
ÚŽITOK INFORMÁCIÍ O PE ŇAŽNÝCH TOKOCH
4. Vo výkaze ►M5op eňažných tokoch ◄, ak je pou žitý v spojení
s ostatnými výkazmi ú čtovnej závierky, sa poskytujú informácie, ktoré
umožňujú pou žívateľom hodnoti ťzmeny v čistých aktívach ú čtovnej
jednotky, jej finan čnúštruktúru (vrátane jej likvidity a solventnosti)
a jej schopnosti ovplyv ňovaťvýšku a časové rozvrhnutie pe ňažných
tokov, aby sa prispôsobili meniacim sa okolnostiam a príle žitostiam.
Informácie o pe ňažných tokoch sú u žitočné na posúdenie schopnosti
účtovnej jednotky vytvára ťpeňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty
a umo žňujú pou žívateľom vypracúva ťmodely na posudzovanie
a porovnávanie sú časnej hodnoty budúcich pe ňažných tokov rôznych
účtovných jednotiek. Zvy šuje sa tým takisto porovnate ľnosťvykazo-
vania prevádzkovej výkonnosti rôznych ú čtovných jednotiek, preto že
sa tým vylu čujú ú činky pou žívania rôznych spôsobov ú čtovania
rovnakých transakcií a udalostí.
5. Informácie o minulých pe ňažných tokoch sa často pou žívajú ako
ukazovate ľsumy, časového rozvrhnutia a istoty budúcich pe ňažných
tokov. Sú tie žužitočné na overovanie presnosti minulých odhadov
budúcich pe ňažných tokov a na preskúmanie vz ťahu medzi ziskovo-
sťou a čistým pe ňažným tokom a ú činkom zmeny cien.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —34
(1) V septembri 2007 IASB zmenila a doplnila názov štandardu IAS 7 Výkazy pe ňažných
tokov naVýkaz o pe ňažných tokoch ako dôsledok revízie štandardu IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky v roku 2007.
▼B
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Peňažné prostriedky zahŕňajú hotovos ťa vklady splatné na po žia-
danie.
Peňažné ekvivalenty sú krátkodobé, vysoko likvidné investície, ktoré
súľahko zamenite ľné za známu sumu pe ňažných prostriedkov a pri
ktorých existuje nepatrné riziko zmeny hodnoty.
Peňažné toky sú príjmy a výdavky pe ňažných prostriedkov
ap eňažných ekvivalentov.
Prevádzkové činnosti sú hlavné výnosové činnosti ú čtovnej jednotky
a tie žostatné činnosti, ktoré nepatria medzi investi čné a finan čné
činnosti.
Investi čnéčinnosti predstavujú obstaranie a vyradenie dlhodobého
majetku a ostatné investície nezah ŕňané medzi pe ňažné ekvivalenty.
Finan čnéčinnosti súčinnosti, ktoré majú za následok zmeny vo
veľkostí a zlo žení vlo ženého vlastného imania a pô žičiek ú čtovnej
jednotky.
Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty
7. Pe ňažné ekvivalenty sú dr žané na ú čely uspokojovania krátkodobých
peňažných záväzkov, nie na investi čné alebo iné ú čely. Aby investícia
spĺňala podmienky pe ňažného ekvivalentu, musí by ťľahko zameni-
teľná za známu sumu pe ňažných prostriedkov a podlieha ťnepatrnému
riziku zmeny hodnoty. Investícia preto be žne sp ĺňa podmienky pe ňaž-
ného ekvivalentu len vtedy, ak má krátku dobu splatnosti, napríklad trimesiace alebo menej, od dátumu obstarania. Investície do vlastnéhoimania sú vylú čené z pe ňažných ekvivalentov, ak svojou podstatou nie
sú pe ňažnými ekvivalentmi, napríklad v prípade prioritných akcií
obstaraných krátko pred ich splatnos ťou a so stanoveným dátumom
splatnosti.
8. Pô žičky od bánk sa vo v šeobecnosti pova žujú za finan čnéčinnosti.
V niektorých krajinách v šak tvoria kontokorentné úvery, splatné na
požiadanie, neoddelite ľnú sú časťfinan
čného riadenia ú čtovnej
jednotky. Za týchto okolností sa kontokorentné úvery po čítajú za
súčasťpeňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov. Charakteri-
stickou črtou takýchto vz ťahov s bankou je, že zostatok bankového
účtu sa často pohybuje z plusu do mínusu.
9. Pohyby medzi polo žkami predstavujúcimi pe ňažné prostriedky
ap eňažné ekvivalenty sa z pe ňažných tokov vylu čujú, preto že tieto
zložky sú skôr sú časťou riadenia pe ňažných prostriedkov ú čtovnej
jednotky ako sú časťou jej prevádzkových, investi čných a finan čných
činností. Riadenie pe ňažných prostriedkov zah ŕňa investovanie
prebytku pe ňažných prostriedkov do pe ňažných ekvivalentov.
PREZENTÁCIA VÝKAZU ►M5OP E ŇAŽNÝCH TOKOCH ◄
10. Výkaz ►M5op eňažných tokoch ◄podáva informácie o pe ňažných
tokoch po čas obdobia v členení na prevádzkové, investi čné a finan čné
činnosti.
11. Ú čtovná jednotka prezentuje svoje pe ňažné toky z prevádzkových,
investi čných a finan čných činností spôsobom, ktorý najlep šie vystihuje
jej podnikanie. Klasifikácia pod ľačinností poskytuje informácie, ktoré
umožňujú pou žívateľom posúdi ťvplyv týchto činností na finan čnú
situáciu ú čtovnej jednotky a na vý šku jej pe ňažných prostriedkov
ap eňažných ekvivalentov. Tieto informácie je mo žné vyu žiťaj pri
hodnotení vz ťahov medzi týmito činnos ťami.
12. Jedna a tá istá transakcia mô že obsahova ťrôzne klasifikované pe ňažné
toky. Napríklad ak pe ňažná splátka úveru obsahuje úrok aj istinu,
úroková časťmôžeb y ťzačlenená medzi prevádzkové činnosti
a istina je za členená do finan čnejčinnosti.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —35
▼B
Prevádzkové činnosti
13. Vý ška pe ňažných tokov plynúca z prevádzkových činností je
kľúčovým ukazovate ľom rozsahu, v akom prevádzkové činnosti
účtovnej jednotky vytvorili dostato čné pe ňažné toky na splácanie
úverov, udr žiavanie prevádzkyschopnosti ú čtovnej jednotky, platenie
dividend a uskuto čňovanie nových investícií bez pomoci vonkaj ších
zdrojov financovania. Informácie o historickom vývoji špecifických
zložiek pe ňažných tokov z prevádzkových činností sú u žitočné,
v spojení s inými informáciami, pri predpokladaní budúcich pe ňaž-
ných tokov z prevádzkových činností.
14. Pe ňažné toky z prevádzkových činností sa v prvom rade odvodzujú
z hlavných činností ú čtovnej jednotky vytvárajúcich výnosy. Preto vo
všeobecnosti pochádzajú z transakcií a iných udalostí, ktoré ovplyv-
ňujú vytváranie zisku alebo straty. Príkladmi pe ňažných tokov
z prevádzkových činností sú:
a) pe ňažné príjmy z predaja tovaru alebo poskytovania slu žieb;
b) pe ňažné príjmy z tantiém, poplatkov, provízií a ostatných výnosov;
c) pe ňažné platby dodávate ľom za tovary a slu žby;
d) pe ňažné platby zamestnancom a v mene zamestnancov;
e) pe ňažné príjmy a pe ňažné platby pois ťovne za prémie a poistné
udalosti, anuity a iné ú žitky z poistných zmlúv;
f) pe ňažné platby na da ňz príjmov alebo vrátenia preplatkov dane
z príjmov, ak sa nedajú špecificky za členiťdo finan čných
a investi čných činností, a
g) pe ňažné príjmy a platby zo zmlúv dr žaných na ú čely predaja alebo
obchodovania s nimi.
Niektoré transakcie, ako je predaj polo žky výrobného zariadenia,
môžu spôsobi ťzisk alebo stratu, ktoré sú zahrnuté do ur čovania
zisku alebo straty. Pe ňažné toky vz ťahujúce sa na takéto transakcie
sú však pe ňažnými tokmi z investi čných činností.
15. Ú čtovná jednotka mô žem a ťvd ržbe cenné papiere a úvery ur čené na
predaj alebo obchodovanie s nimi, pri čom v tomto prípade sú podobné
zásobám špeciálne nadobudnutým na ďalší predaj. Preto sa pe ňažné
toky vznikajúce z kúpy alebo predaja cenných papierov ur čených na
predaj alebo obchodovanie klasifikujú ako prevádzkové činnosti.
Podobne pe ňažné preddavky a úvery poskytované finan čnými in štitú-
ciami sa obvykle klasifikujú ako prevádzkové činnosti, preto žes a
vzťahujú na hlavnú výnosovú činnos ťúčtovnej jednotky.
Investi čnéčinnosti
16. Samostatné zverej ňovanie pe ňažných tokov plynúcich z investi čných
činností je dôle žité, preto že tieto pe ňažné toky predstavujú mieru, do
akej výdavky smerovali do prostriedkov zabezpe čujúcich tvorbu budú-
cich výnosov a pe ňažných tokov. Príkladmi pe ňažných tokov plynú-
cich z investi čných aktivít sú:
a) pe ňažné platby na ú čely nadobudnutia nehnute ľností, strojov
a zariadení, nehmotného a iného dlhodobého majetku. Medzi
tieto platby sa zara ďujú také, ktoré sa vz ťahujú na aktivované
náklady na vývoj a na nehnute ľnosti, stroje a zariadenia vytvorené
vlastnou činnos ťou;
b) pe ňažné príjmy z predaja nehnute ľností, strojov a zariadení,
nehmotného a iného dlhodobého majetku;
c) pe ňažné výdavky na nadobudnutie nástrojov vlastného imania
alebo dlhových nástrojov iných subjektov a podielov na spolo čnom
podnikaní (iné ako platby za nástroje pova žované za pe ňažné ekvi-
valenty alebo dr žané na ú čely predaja alebo obchodovania);
d) pe ňažné príjmy z predaja nástrojov vlastného imania alebo dlho-
vých nástrojov iných subjektov a podielov na spolo čnom podnikaní
(iné ako príjmy z nástrojov pova žovaných za pe ňažné ekvivalenty
a nástrojov dr žaných na ú čely predaja alebo obchodovania);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —36
▼B
e) preddavkové platby a úvery poskytnuté tretím stranám (iné ako
preddavky a úvery poskytnuté finan čnou in štitúciou),;
f) pe ňažné príjmy zo splácania preddavkov a úverov poskytnutých
tretím stranám (iné ako preddavky a úvery finan čnej in štitúcie);
g) pe ňažné platby vyplývajúce zo zmlúv o futures, forwardových
zmlúv, op čných zmlúv a swapových zmlúv okrem prípadov, ke ď
sú tieto zmluvy dr žané na ú čely predaja alebo obchodovania, alebo
ak sú platby klasifikované ako finan čnéčinnosti, a
h) pe ňažné príjmy vyplývajúce zo zmlúv o futures, forwardových
zmlúv, op čných zmlúv a swapových zmlúv okrem prípadov, ke ď
sú tieto zmluvy dr žané na ú čely predaja alebo obchodovania, alebo
ak sú príjmy klasifikované ako finan čnéčinnosti.
Ak sa o zmluve ú čtuje ako o zabezpe čení identifikovate ľnej pozície,
peňažné toky vyplývajúce zo zmluvy sa klasifikujú rovnakým
spôsobom ako pe ňažné toky zo zabezpe čovanej pozície.
Finan čnéčinnosti
17. Samostatné zverej ňovanie pe ňažných tokov plynúcich z finan čných
činností je dôle žité, preto že tieto informácie sú u žitočné pri predpo-
kladaní nárokov budúcich pe ňažných tokov osobami, ktoré poskytujú
účtovnej jednotke kapitál. Príkladmi pe ňažných tokov plynúcich
z finan čných činností sú:
a) pe ňažné príjmy z emisie akcií alebo iných nástrojov vlastného
imania;
b) pe ňažné platby vlastníkom na ú čely nadobudnutia alebo spätného
odkúpenia akcií ú čtovnej jednotky;
c) pe ňažné príjmy z emisie dlhopisov, úverov, zmeniek, obligácií,
hypoték a iných krátkodobých alebo dlhodobých pô žičiek;
d) pe ňažné výdavky na splátky pô žičiek a
e) pe ňažné platby nájomcu na úhrady nezaplatenej časti záväzku
vzťahujúceho sa na finan čný lízing.
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV Z PREVÁDZKOVÝCH ČINNOSTÍ
18. Ú čtovná jednotka vykazuje pe ňažné toky s prevádzkových činností
použitím bu ď:
a) priamej metódy, v rámci ktorej sa vykazujú hlavné skupiny
hrubých pe ňažných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov, alebo
b) nepriamej metódy, v rámci ktorej sa výsledok hospodárenia upra-
vuje o ú činky transakcií nepe ňažného charakteru, o vplyvy odlo-
ženia alebo časového rozlí šenia minulých alebo budúcich prevádz-
kových pe ňažných príjmov alebo výdavkov a o výnosové alebo
nákladové polo žky súvisiace s investi čnými alebo finan čnými
peňažnými tokmi.
19. Ú čtovným jednotkám sa odporú ča vykazova ťpeňažné toky
z prevádzkových činností priamou metódou. Priama metóda poskytuje
informácie, ktoré mô žub yťužitočné pri odhade budúcich pe ňažných
tokov a ktoré nie sú k dispozícii pri pou žití nepriamej metódy. Pri
priamej metóde je mo žné získa ťinformácie o hlavných skupinách
hrubých pe ňažných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov bu ď:
a) z ú čtovných záznamov jednotky, alebo
b) úpravou výnosov z predaja, nákladov na predaj (úrokov
a podobných príjmov, nákladových úrokov a podobných výdavkovfinan čnej in štitúcie) a iných polo žiek výkazu ►
M5komplexného
výsledku ◄o:
i) zmeny stavu zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov
počas obdobia;
ii) ostatné nepe ňažné polo žky a
iii) ostatné polo žky, ktoré majú pe ňažný vplyv na investi čné alebo
finan čné pe ňažné toky.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —37
▼B
20. Pod ľa nepriamej metódy sa čistý pe ňažný tok z prevádzkovej činnosti
stanovuje úpravou výsledku hospodárenia o ú činky:
a) zmeny stavu zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov po čas
obdobia;
b) nepe ňažných polo žiek, ako sú odpisy, rezervy, odlo žené dane,
nerealizované zisky alebo straty cudzích mien, nerozdelené zisky
pridru žených podnikov a men šinových podielov, a
c) všetky ostatné polo žky, ktoré majú pe ňažný vplyv na investi čné
alebo finan čné pe ňažné toky.
Čistý pe ňažný tok z prevádzkových činností sa mô že eventuálne
prezentova ťpomocou nepriamej metódy vykazovaním výnosov
a nákladov zverejnených vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄
a zmien v stave zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov po čas
obdobia.
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV Z INVESTI ČNÝCH
A FINAN ČNÝCH ČINNOSTÍ
21. Ú čtovná jednotka vykazuje oddelene hlavné skupiny hrubých pe ňaž-
ných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov, ktoré vznikajú
z investi čných a finan čných činností, okrem pe ňažných tokov opísa-
ných v odsekoch 22 a 24, ktoré sa vykazujú na netto základe.
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV NA NETTO ZÁKLADE
22. Pe ňažné toky vznikajúce z ďalej uvedených prevádzkových, investi č-
ných alebo finan čných činností sa mô žu vykazova ťna netto základe:
a) pe ňažné príjmy a výdavky v mene zákazníkov, ke ďpeňažné toky
vyjadrujú skôr činnosti zákazníka ako činnosti ú čtovnej jednotky, a
b) pe ňažné príjmy a výdavky pri polo žkách s rýchlym obratom, vyso-
kými sumami a krátkou dobou splatnosti.
23. Príkladmi pe ňažných príjmov a výdavkov uvedených v odseku 22
písm. a) sú:
a) prevzatie a splatenie depozitných certifikátov splatných na po žia-
danie vystavených bankou;
b) pe ňažné prostriedky klientov, ktoré má v dr žbe investi čná spolo č-
nosť,a
c) nájomné vyberané v mene majite ľov nehnute ľností a platené týmto
majite ľom.
Príkladmi pe ňažných príjmov a výdavkov uvedených v odseku 22
písm. b) sú preddavkové platby a splátky:
a) istín vz ťahujúcich sa na kreditné karty klientov;
b) nákupu a predaja investícií a
c) ostatných krátkodobých pô žičiek, napríklad s dobou splatnosti tri
mesiace alebo menej.
24. Pe ňažné toky vznikajúce z ka ždej z ďalej uvedených činností
finan čnej in štitúcie sa mô žu vykazova ťna netto základe:
a) pe ňažné príjmy a výdavky z prevzatia a splatenia vkladov
s pevným dátumom splatnosti;
b) umiestnenie vkladov v iných finan čných in štitúciách a sú časne ich
výber z nich a
c) preddavkové platby a úvery poskytované zákazníkom a splácanie
týchto preddavkových platieb a úverov.
PEŇAŽNÉ TOKY V CUDZÍCH MENÁCH
25. Pe ňažné toky vyplývajúce z transakcií v cudzej mene sa zaznamenajú
vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, pri čom na sumu v cudzej mene2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —38
▼B
sa uplatní výmenný kurz medzi funk čnou menou a cudzou menou
k dátumu pe ňažného toku.
26. Pe ňažné toky zahrani čnej dcérskej spolo čnosti sa prepo čítavajú
výmennými kurzami medzi funk čnou menou a cudzou menou
k dátumom pe ňažných tokov.
27. Pe ňažné toky vyjadrené v cudzej mene sa vykazujú spôsobom zodpo-
vedajúcim IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien. Povo ľuje sa
vňom pou žitie výmenného kurzu, ktorý sa pribli žuje k skuto čnému
kurzu. Napríklad na zaú čtovanie transakcií v cudzej mene alebo
prepo čet pe ňažných tokov zahrani čnej dcérskej spolo čnosti sa mô že
použiťvýmenný kurz stanovený ako vá žený priemer za ur čité
obdobie. Pri prepo čítavaní pe ňažných tokov zahrani čnej dcérskej
spolo čnosti sa v šak v IAS 21 nepovo ľuje pou žitie menového kurzu
platného k súvahovému d ňu
28. Nerealizované zisky a straty vyplývajúce zo zmien vo výmenných
kurzoch cudzích mien nie sú pe ňažnými tokmi. Vplyv zmien kurzov
cudzích mien na pe ňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty dr žané
alebo splatné v cudzej mene sa v šak uvádza vo výkaze ►M5o
peňažných tokoch ◄, aby sa zosúladili pe ňažné prostriedky
ap eňažné ekvivalenty na za čiatku a na konci obdobia. Táto suma
sa prezentuje oddelene od pe ňažných tokov z prevádzkových, inve-
stičných a finan čných činností a zah ŕňa rozdiely, ak nejaké existujú,
ktoré by sa boli vyskytli, keby sa tieto pe ňažné toky vykazovali vo
výmenných kurzoch ku koncu obdobia.
29. [Vypú šťa sa.]
30. [Vypú šťa sa.]
ÚROK A DIVIDENDY
31. Pe ňažné toky z prijatých a zaplatených úrokov a dividend sa zverej-
ňujú osobitne. Pe ňažné toky sa po čas jednotlivých období klasifikujú
konzistentným spôsobom bu ďv rámci prevádzkových, investi čných,
alebo finan čných činností.
▼M1
32. Celková suma úroku zaplateného po čas obdobia sa vykazuje vo
výkaze►M5op e ňažných tokoch ◄bez oh ľadu na to, či bola
vykázaná ako náklad vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄
alebo kapitalizovaná v súlade s IAS 23 Náklady na prijaté úvery
ap ô žičky.
▼B
33. Pre finan čné in štitúcie sa zaplatené úroky a prijaté úroky a dividendy
obvykle klasifikujú ako prevádzkové pe ňažné toky. Pre ostatné
účtovné jednotky v šak neexistuje konsenzus oh ľadom klasifikácie
týchto pe ňažných tokov. Zaplatené úroky a prijaté úroky
a dividendy je mo žné pova žovaťza prevádzkové pe ňažné toky,
preto že sa podie ľajú na ur čovaní výsledku hospodárenia. Zaplatené
úroky a prijaté úroky a dividendy je mo žné alternatívne pova žovať
za finan čné pe ňažné toky, resp. investi čné pe ňažné toky, preto že pred-
stavujú náklady na získanie finan čných zdrojov alebo návratnos ťinve-
stícií.
34. Vyplatené dividendy sa mô žu klasifikova ťako finan čný pe ňažný tok,
preto že sú nákladom na získanie finan čných zdrojov. Zaplatené divi-
dendy je mo žné alternatívne pova žovaťza sú časťpeňažných tokov
z prevádzkových činností, aby sa pou žívateľomľahšie určovala schop-
nosťúčtovnej jednotky vypláca ťdividendy z prevádzkových pe ňaž-
ných tokov.
DANE Z PRÍJMOV
35. Pe ňažné toky plynúce z daní z príjmov sa zverej ňujú osobitne
a klasifikujú sa ako pe ňažné toky z prevádzkových činností, pokia ľ
nie je mo žné ich špecificky za členiťdo finan čných a investi čných
činností.
36. Dane z príjmov vyplývajú z transakcií, v dôsledku ktorých vznikajú
peňažné toky, ktoré sa vo výkaze ►M5op e ňažných tokoch ◄
vykazujú ako prevádzkové, investi čné alebo finan čnéčinnosti. Zatia ľ2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —39
▼B
čod aňové náklady sa mô žud aťpri investi čných alebo finan čných
činnostiach ľahko identifikova ť,p eňažné toky súvisiace s da ňami
často nie je mo žné rozlí šiťam ô žu vzniknú ťv inom období ako
peňažné toky zo základnej transakcie. Preto sa zaplatené dane obvykle
klasifikujú ako pe ňažné toky z prevádzkových činností. Ak je v šak
možné priradi ťdaňové pe ňažné toky k jednotlivej transakcii,
v dôsledku ktorej vznikajú pe ňažné toky, ktoré sú za členené do inve-
stičných alebo finan čných činností, da ňový pe ňažný tok sa pod ľa
zváženia pova žuje za investi čnú alebo finan čnúčinnos ť.A ks úd a ňové
peňažné toky alokované do viacerých kategórií činností, zverej ňuje sa
celková suma zaplatených daní.
PODIELY V DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTIACH, PRIDRU ŽENÝCH PODNI-
KOCH A SPOLO ČNÝCH PODNIKOCH
37. Pri ú čtovaní o podiele v pridru ženom podniku alebo dcérskej spolo č-
nosti ú čtovanom pou žitím metódy vlastného imania alebo nákladovej
metódy, investor obmedzí informácie vykazované vo výkaze ►M5o
peňažných tokoch ◄medzi sebou a podnikom, do ktorého investuje,
napríklad na dividendy a preddavky.
38. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje svoj podiel v spoluovládanej
účtovnej jednotke (pozri IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní )
použitím podielovej konsolidácie, zah ŕňa do svojho konsolidovaného
výkazu►M5op eňažných tokoch ◄svoj pomerný podiel pe ňaž-
ných tokov v spoluovládanej ú čtovnej jednotke. Ú čtovná jednotka,
ktorá vykazuje takýto podiel pomocou metódy vlastného imania,zahŕňa vo svojom výkaze ►
M5op e ňažných tokoch ◄peňažné
toky súvisiace so svojimi investíciami v spoluovládanej ú čtovnej
jednotke a so zrete ľom na prerozdelenia a ostatné platby alebo príjmy
medzi ňou a spoluovládanou ú čtovnou jednotkou.
NADOBUDNUTIE A VYRADENIE DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTÍ A INÝCH
PODNIKATE ĽSKÝCH JEDNOTIEK
39. Súhrnné pe ňažné toky vznikajúce z nadobúdania a z vyra ďovania
dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľských jednotiek sa
prezentujú samostatne a klasifikujú ako investi čnéčinnosti.
40. Ú čtovná jednotka súhrnne zverej ňuje v súvislosti s nadobudnutím
a vyradením dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľských
jednotiek po čas obdobia v šetky tieto údaje:
a) celkovú nákupnú protihodnotu alebo protihodnotu za vyradenie,
b) tú časťnákupnej protihodnoty alebo protihodnoty za vyradenie,
ktorá bola vyplatená pe ňažnými prostriedkami alebo pe ňažnými
ekvivalentmi,
c) sumu pe ňažných prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov
v dcérskej spolo čnosti alebo podnikate ľskej jednotke, ktorá bola
nadobudnutá alebo vyradená, a
d) sumu majetku a záväzkov iných ako pe ňažné prostriedky
ap eňažné ekvivalenty v dcérskej spolo čnosti alebo podnikate ľskej
jednotke, ktorá bola nadobudnutá alebo vyradená, sumarizovanú za
každú hlavnú kategóriu.
41. Osobitné prezentovanie vplyvov pe ňažných tokov z nadobudnutia
a vyradenia dcérskych spolo čností a iných podnikate ľských jednotiek
ako samostatných polo žiek spolu so samostatným zverej ňovaním
nadobudnutého alebo vyradeného majetku a záväzkov pomáha odlí šiť
tieto pe ňažné toky od pe ňažných tokov plynúcich z ostatných prevádz-
kových, investi čných a finan čných činností. Vplyvy pe ňažných tokov
z vyradení sa neodpo čítajú od pe ňažných tokov z nadobudnutí.
42. Súhrnná suma pe ňažných prostriedkov, ktorá bola zaplatená alebo
prijatá ako nákupná alebo predajná protihodnota, sa vykazuje vovýkaze►
M5op e ňažných tokoch ◄včistej vý ške pe ňažných
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov z nadobudnutia alebo vyra-
denia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —40
▼B
NEPE ŇAŽNÉ TRANSAKCIE
43. Investi čné a finan čné transakcie, ktoré si nevy žadujú pou žitie pe ňaž-
ných prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov, sa vylu čujú
z výkazu ►M5op eňažných tokoch ◄. Tieto transakcie sa zverej-
ňujú na inom mieste ú čtovnej závierky spôsobom, ktorý sa poskytujú
všetky dôle žité informácie o týchto investi čných a finan čných činno-
stiach.
44. Mnohé investi čné a finan čnéčinnosti nemajú priamy vplyv na sú časné
peňažné toky, hoci ovplyv ňujú kapitálovú a majetkovú štruktúru
účtovnej jednotky. Vylú čenie nepe ňažných transakcií z výkazu
►M5op e ňažných tokoch ◄je v súlade s cie ľom výkazu
►M5op eňažných tokoch ◄,k eďže tieto polo žky v be žnom období
nezah ŕňajú pe ňažné toky. Príkladmi nepe ňažných transakcií sú:
a) nadobudnutie majetku bu ďprevzatím priamo súvisiacich záväzkov,
alebo prostredníctvom finan čného lízingu;
b) nadobudnutie ú čtovnej jednotky prostredníctvom emisie nástrojov
vlastného imania a
c) premena dlhu na vlastné imanie.
SÚČASTI PE ŇAŽNÝCH PROSTRIEDKOV A PE ŇAŽNÝCH EKVIVA-
LENTOV
45. Ú čtovná jednotka zverej ňuje sú časti pe ňažných prostriedkov
ap eňažných ekvivalentov a prezentuje zosúhlasenie medzi sumami
vo výkaze ►M5op eňažných tokoch ◄a ekvivalentnými polo žkami
vykazovanými v súvahe.
46. Vzh ľadom na rozmanitos ťpraktík pri riadení pe ňažných prostriedkov
a opatrení v bankovníctve po celom svete a s cie ľom dosiahnu ťsúlad
s IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky účtovná jednotka zverej ňuje
politiku, ktorú uplat ňuje pri ur čovaní štruktúry pe ňažných prostriedkov
ap eňažných ekvivalentov.
47. Ú činok ka ždej zmeny v politike ur čovania sú častí pe ňažných
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov, napríklad zmena
v klasifikácii finan čných nástrojov, predtým pova žovaných za sú časť
investi čného portfólia ú čtovnej jednotky, sa vykazuje v súlade s IAS 8
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby.
ĎALŠIE ZVEREJNENIA
48. Ú čtovná jednotka zverej ňuje, spolo čne s komentárom mana žmentu,
sumu významných zostatkov pe ňažných prostriedkov a pe ňažných
ekvivalentov dr žaných ú čtovnou jednotkou, ktoré nie sú k dispozícii
na pou žitie v skupine.
49. Existujú rôzne okolnosti, za ktorých nie sú zostatky pe ňažných
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov dr žané ú čtovnou jednotkou
k dispozícii na pou žitie v skupine. Príklady zah ŕňajú zostatky pe ňaž-
ných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov dr žané dcérskou spolo č-
nosťou, ktorá vykonáva činnos ťv krajine, kde sa uplat ňujú devízové
alebo iné právne obmedzenia, ke ďtieto zostatky nie sú k dispozícii na
bežné pou žitie v materskej spolo čnosti alebo v iných dcérskych
spolo čnostiach.
50. Pre pou žívateľov mô žub y ťpre pochopenie finan čnej situácie
a likvidity ú čtovnej jednotky významné dodato čné informácie. Odpo-
rúča sa zverej ňovanie týchto informácií, spolu s komentárom mana ž-
mentu, ktoré mô žu zah ŕňať:
a) sumy nevy čerpaných úverových liniek, ktoré mô žub yťk dispozícii
na budúce prevádzkové činnosti a na vysporiadanie kapitálových
záväzkov, nazna čujúcich akéko ľvek obmedzenia na ich pou žitie;
b) súhrnné sumy pe ňažných tokov z ka ždej z prevádzkových, inve-
stičných a finan čných činností, ktoré sa vz ťahujú na podiely na
spolo čnom podnikaní, vykazovaných podielovou konsolidáciou;
c) súhrnnú sumu pe ňažných tokov, ktorá predstavuje zvý šenie
v prevádzkovej kapacite, osobitne od tých pe ňažných tokov,
ktoré sú nevyhnutné na zachovanie prevádzkovej kapacity, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —41
▼B
d) sumu pe ňažných tokov vznikajúcich z prevádzkových, investi čných
a finan čných činností ka ždého vykazovaného segmentu (pozri
IFRS 8 Prevádzkové segmenty ).
51. Osobitné zverej ňovanie pe ňažných tokov, ktoré predstavujú zvý šenie
prevádzkovej kapacity a pe ňažných tokov, ktoré sú nevyhnutné na
zachovanie prevádzkovej kapacity, je u žitočné tým, že pou žívateľovi
umožní ur čiť,čiúčtovná jednotka dostato čne investuje do údr žby
svojej prevádzkovej kapacity. Ú čtovná jednotka, ktorá dostato čne
neinvestuje do údr žby svojej prevádzkovej kapacity, mô že ohrozova ť
budúcu ziskovos ťv záujme be žnej likvidity a rozdelenia prostriedkov
majite ľom.
52. Zverejnením segmentových pe ňažných tokov sa umo žňuje pou žíva-
teľom lep šie pochopi ťvzťah medzi pe ňažnými tokmi z podnikania
ako celku a jeho zlo žkami a vz ťah dostupnosti a variability segmen-
tových pe ňažných tokov.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
53. Tento štandard nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky zostavené za
obdobia za čínajúce sa 1. januára 1994 alebo neskôr.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —42
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 8
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťkritériá výberu a zmien v ú čtovnej
politike vrátane postupov ú čtovania a zverej ňovania zmien v ú čtovnej
politik, zmien v ú čtovných odhadoch a opráv chýb. Tento štandard má
za cie ľzvýšiťrelevantnos ťa spo ľahlivos ťúčtovnej závierky ú čtovnej
jednotky, ako aj vzájomnú porovnate ľnosťúčtovných závierok
účtovnej jednotky za rôzne obdobia a porovnate ľnosťsúčtovnými
závierkami iných ú čtovných jednotiek.
2. Po žiadavky na zverejnenia v súvislosti s ú čtovnou politikou,
s výnimkou zmien ú čtovnej politiky, stanovuje IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Tento štandard sa vz ťahuje na výber a uplat ňovanie ú čtovnej politiky,
ako aj na ú čtovanie zmien ú čtovnej politiky, zmien v ú čtovných odha-
doch a opráv chýb predchádzajúcich období.
4. Da ňové ú činky opráv chýb predchádzajúcich období a spätných úprav
urobených na základe zmien ú čtovnej politiky sa ú čtujú a zverej ňujú
v súlade s IAS 12 Dane z príjmov .
DEFINÍCIE
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Účtovná politika súšpecifické princípy, východiská, konvencie,
pravidlá a praktiky, ktoré ú čtovná jednotka uplat ňuje pri zostavovaní
a prezentácii ú čtovnej závierky.
Zmena v ú čtovnom odhade je úprava ú čtovnej hodnoty majetku alebo
záväzkov, prípadne sumy vyjadrujúcej pravidelnú spotrebu ur čitého
majetku, ktorá je výsledkom zhodnotenia sú časného stavu
ao čakávaných budúcich ú žitkov a povinností v súvislosti
s majetkom a záväzkami. Zmeny v ú čtovných odhadoch sú výsledkom
nových informácií alebo nových okolností, a nepredstavujú tedaopravy chýb.
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (IFRS) sú štandardy
a interpretácie, ktoré prijala Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy
(IASB). Tieto štandardy zah ŕňajú:
a) Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva;
b) Medzinárodné ú čtovné štandardy a
c) interpretácie ►
M5vytvorené ◄ Výborom pre interpretácie
medzinárodného finan čného výkazníctva (IFRIC) alebo bývalým
Stálym interpreta čným výborom (SIC).
Významný. Vynechania alebo chybné uvedenia polo žiek sú významné
vtedy, ak by mohli, čiužjednotlivo alebo vo vzájomnej súvislosti,
ovplyvni ťekonomické rozhodnutia ►M5uskuto čňované pou žíva-
teľmi na základe ◄zúčtovnej závierky. Významnos ťzávisí od
veľkosti a charakteru vynechania alebo chybného uvedenia
v konkrétnych podmienkach. Rozhodujúcim faktorom mô žeb y ť
veľkosťalebo charakter polo žky, prípadne kombinácia oboch.
Chyby predchádzajúcich období sú vynechania a chybné uvedenia
vúčtovných závierkach ú čtovnej jednotky za jedno alebo viac pred-
chádzajúcich období, ktoré vznikli v dôsledku nepou žitia alebo
nesprávneho pou žitia spo ľahlivých informácií, ktoré:
a) boli známe v čase, ke ďsa účtovné závierky za tieto obdobia
schva ľovali na zverejnenie, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —43
▼B
b) o ktorých mo žno reálne predpoklada ť,že ich bolo mo žné získa ť
a zoh ľadniťpri zostavovaní a prezentácii týchto ú čtovných
závierok.
Takéto chyby zah ŕňajú vplyvy matematických omylov, chyby pri
uplat ňovaní ú čtovnej politiky, prehliadnutie alebo nesprávny výklad
skuto čností a podvody.
Spätná aplikácia znamená uplatnenie novej ú čtovnej politiky na trans-
akcie, iné udalosti a podmienky tak, ako keby sa táto politika uplat-ňovala po celý čas.
Spätné prehodnotenie je oprava vykázania, ocenenia a zverejnenia
súm prvkov ú čtovnej závierky, ako keby k chybe
v predchádzajúcich obdobiach vôbec nedo šlo.
Nevykonate ľný.Uplatnenie po žiadavky je nevykonate ľné, ak ju aj
napriek v šestrannému úsiliu zo strany ú čtovnej jednotky nemo žno
splniť. Spätné uplatnenie zmien ú čtovnej politiky alebo spätné prehod-
notenie na ú čely opravy chyby za konkrétne predchádzajúce obdobie
je nevykonate ľné, ak:
a) nemo žno ur čiťúčinky takejto spätnej aplikácie alebo spätného
prehodnotenia;
b) spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si vy žaduje odhad
predpokladaných úmyslov mana žmentu pri rozhodovaní v danom
období, alebo
c) spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si do zna čnej miery
vyžaduje odhady súm a pre potreby týchto odhadov nie je mo žné
objektívne odlí šiťinformácie, ktoré:
i) poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu
(dátumom), ku ktorému(-ým) sa tieto sumy vykazujú, oce ňujú
alebo zverej ňujú, a
ii) by boli dostupné v čase, ke ďbola ú čtovná závierka za dané
predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie
od iných informácií.
Prospektívne uplatnenie zmeny ú čtovnej politiky, resp. vykázania
účinku zmeny v ú čtovnom odhade, znamená:
a) uplatnenie novej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti
a podmienky, ktoré nastali po dni, ku ktorému do šlo k zmene
tejto ú čtovnej politiky, a
b) vykázanie ú činku zmeny v ú čtovnom odhade za be žné obdobie
a budúce obdobia, ktorých sa táto zmena týka.
6. Pri posudzovaní toho, či by sa vynechaním alebo chybným uvedením
mohli ovplyvni ťekonomické rozhodnutia pou žívateľov, a mo žno ho
teda pova žovaťza významné, je nutné bra ťdo úvahy vlastnosti týchto
používateľov. V odseku 25 Koncep čného rámca prípravy a prezentácie
účtovnej závierky sa uvádza, žes a„predpokladá, že pou žívatelia majú
primerané znalosti o podnikate ľských a ekonomických činnostiach
aúčtovníctve a vô ľu pre študova ťsi predlo žené informácie
s primeranou svedomitos ťou“. Pri tomto posudzovaní je preto treba
zohľadniť, do akej mo žno primerane o čakáva ťovplyvnenie ekonomic-
kých rozhodnutí takto definovaných pou žívateľov.
ÚČTOVNÁ POLITIKA
Výber a uplat ňovanie ú čtovnej politiky
7. Ak sa na ur čitú transakciu, inú udalos ťalebo podmienku konkrétne
vzťahujú ustanovenia niektorého ►M5IFRS◄, pri ur čovaní
účtovnej politiky alebo ú čtovných politík na spracovanie tejto polo žky
sa vychádza z daného ►M5IFRS◄pri zoh ľadnení príslu šných
návodov, ktoré na implementáciu daného ►M5IFRS◄vydala
IASB.
8. V Medzinárodných štandardoch finan čného výkazníctva sa stanovujú
účtovné politiky, ktorých výsledkom je pod ľa záverov IASB ú čtovná
závierka obsahujúca relevantné a spo ľahlivé informácie o transakciách,
iných udalostiach a podmienkach, na ktoré sa vz ťahujú. Uplat ňovanie2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —44
▼B
týchto ú čtovných politík sa nevy žaduje vtedy, ak ú činok uplatnenia
nie je významný. Pova žuje sa v šak za nevhodné robi ťalebo necháva ť
neopravené nevýznamné odchýlky od po žiadaviek IFRS s cie ľom
dosiahnu ťurčitý spôsob prezentácie finan čnej situácie, finan čnej
výkonnosti alebo pe ňažných tokov ú čtovnej jednotky.
9. Návod na implementáciu, ktorý k štandardom vydáva IASB, nie je
súčasťouštandardov, a teda neobsahuje po žiadavky týkajúce sa
účtovnej závierky.
10. Ak sa na konkrétnu transakciu, inú udalos ťalebo podmienku nevz ťa-
huje žiadny►M5IFRS◄, je úlohou mana žmentu na základe posú-
denia vypracova ťa uplat ňovaťtakú ú čtovnú politiku, ktorej
výsledkom sú informácie:
a) relevantné pre potreby pou žívateľov pri prijímaní ekonomických
rozhodnutí a
b) spo ľahlivé v tom zmysle, žeúčtovná závierka:
i) verne prezentuje finan čnú situáciu, finan čnú výkonnos ť
ap eňažné toky ú čtovnej jednotky;
ii) odzrkad ľuje ekonomickú podstatu transakcií, iných udalostí
a podmienok a nielen ich právnu formu;
iii) je neutrálna, t. j. nezaujatá;
iv) je v súlade so zásadou opatrnosti a
v) je úplná vo v šetkých významných súvislostiach.
11. Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 sa mana žment odvoláva na tieto
zdroje a zva žuje ich pou žiteľnosť, a to v zostupnom poradí:
a) po žiadavky a návod v štandardoch a interpretáciách, ktoré sa
zaoberajú podobnou alebo súvisiacou problematikou, a
b) definície, kritériá vykazovania a koncepcie oce ňovania majetku,
záväzkov, výnosov a nákladov, ako sa stanovujú v koncep čnom
rámci.
12. Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 mô že vedenie zoh ľadniťaj aktu-
álne vyhlásenia iných orgánov zodpovedných za tvorbu štandardov,
ktoré pri vypracúvaní ú čtovných štandardov, inej ú čtovnej literatúry
a uznávaných postupov v danej oblasti uplat ňujú podobný koncep čný
rámec, a to do tej miery, aby neboli v rozpore so zdrojmi uvádzanými
v odseku 11.
Konzistentnos ťúčtovnej politiky
13. Ú čtovná jednotka svoju ú čtovnú politiku vyberá a uplat ňuje konzi-
stentne na v šetky podobné transakcie, iné udalosti a podmienky, ak
sa v niektorom štandarde alebo interpretácii výslovne nevy žaduje
alebo nepripú šťa kategorizácia polo žiek, pre ktoré mô žeb yťvhod-
nejšia iná ú čtovná politika. Ak sa v ur čitom štandarde alebo interpre-
tácii takáto kategorizácia vy žaduje alebo pripú šťa, treba pre ka ždú
kategóriu ur čiťa konzistentne uplat ňovaťvhodnú ú čtovnú politiku.
Zmeny ú čtovnej politiky
14. Ú čtovná jednotka mô že meni ťúčtovnú politiku len vtedy, ak:
a) túto zmenu vy žaduje niektorý ►M5IFRS◄, alebo
b) výsledkom tejto zmeny je ú čtovná závierka poskytujúca spo ľahlivé
a relevantnej šie informácie o ú činkoch transakcií, iných udalostí
alebo podmienok na finan čnú situáciu, finan čnú výkonnos ťalebo
peňažné toky ú čtovnej jednotky.
15. Pou žívatelia ú čtovnej závierky musia ma ťmožnosťporovnáva ť
účtovné závierky ú čtovnej jednotky v čase, aby bolo mo žné zisti ť,
ako sa vyvíja jej finan čná situácia, finan čná výkonnos ťap eňažné
toky. Z tohto dôvodu je potrebné, tak v rámci ka ždého obdobia,
ako aj medzi obdobiami, uplat ňovaťrovnakú ú čtovnú politiku
okrem prípadov, ke ďzmena ú čtovnej politiky sp ĺňa niektoré
z kritérií v odseku 14.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —45
▼B
16. Zmenou ú čtovnej politiky nie je:
a) uplat ňovanie ur čitej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti
alebo podmienky, ktoré sa vo svojej podstate lí šia od predtým sa
vyskytujúcich transakcií, iných udalostí a podmienok, a
b) uplatnenie novej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti alebo
podmienky, ktoré sa predtým nevyskytovali, alebo neboli
významné.
17. Prvé uplatnenie ur čitej politiky pri prece ňovaní majetku v súlade
s IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia alebo IAS 38 Nehmotný
majetok sa nepova žuje za zmenu ú čtovnej politiky v zmysle tohto
štandardu, ale posudzuje sa ako precenenie v zmysle IAS 16 alebo
IAS 38.
18. Na zmenu ú čtovnej politiky v zmysle odseku 17 sa nevz ťahujú usta-
novenia odsekov 19 a ž31.
Uplat ňovanie zmien ú čtovnej politiky
19. V zmysle odseku 23:
a) účtovná jednotka ú čtuje zmenu ú čtovnej politiky vyplývajúcej
z prvého uplatnenia ►M5IFRS◄v súlade s osobitnými
prechodnými ustanoveniami týchto štandardov alebo interpretácií,
ak existujú, a
b) ak ú čtovná jednotka zmení ú čtovnú politiku na základe prvého
uplatnenia ►M5IFRS◄bez osobitných prechodných ustanovení
týkajúcich sa tejto zmeny, alebo ak ú čtovnú politiku zmení dobro-
voľne, tak danú zmenu uplatní spätne.
20. Skor šie uplatnenie ur čitého►M5IFRS◄sa na ú čely tohto štan-
dardu nepova žuje za dobrovo ľnú zmenu ú čtovnej politiky.
21. Ak sa na danú transakciu, inú udalos ťalebo podmienku konkrétne
nevzťahujú ustanovenia žiadneho štandardu ani interpretácie, mô že
mana žment v súlade s odsekom 12 uplatni ťúčtovnú politiku vychá-
dzajúcu z aktuálnych vyhlásení iných orgánov zodpovedných za
tvorbu štandardov, ktoré pri vývoji ú čtovných štandardov uplat ňujú
podobný koncep čný rámec. Ak sa na základe zmeny a doplnenia
takéhoto vyhlásenia ú čtovná jednotka rozhodne pristúpi ťk zmene
svojej ú čtovnej politiky, uvedená zmena sa ú čtuje a zverejní ako
dobrovo ľná zmena ú čtovnej politiky.
Spätná aplikácia
22. V zmysle odseku 23 je ú čtovná jednotka pri spätnej aplikácii zmeny
účtovnej politiky v súlade s odsekom 19 písm. a) alebo b) povinná so
spätnou platnos ťou upravi ťzačiatočný stav v šetkých zlo žiek vlastného
imania, ktorých sa táto zmena týka, za najskor šie predchádzajúce
prezentované obdobie, ako aj iné porovnávacie sumy zverejnené za
všetky ostatné predchádzajúce obdobia, a to tak, ako keby sa nová
účtovná politika uplat ňovala po celý čas.
Obmedzenia spätnej aplikácie
23. Ak sa v zmysle odseku 19 písm. a) alebo b) vy žaduje spätná aplikácia,
uplat ňuje sa zmena ú čtovnej politiky spätne s výnimkou prípadov, ke ď
sa bu ďnedajú ur čiťúčinky zmeny v konkrétnom období, alebo
výsledný ú činok tejto zmeny.
24. Ak sa nedajú ur čiťúčinky zmeny ú čtovnej politiky v rámci špecific-
kého obdobia na porovnávacie informácie za jedno alebo viacero
prezentovaných predchádzajúcich období, uplatní ú čtovná jednotka
novú ú čtovnú politiku na ú čtovné hodnoty majetku a záväzkov
kz ačiatku najskor šieho obdobia, v ktorom je mo žná spätná aplikácia,
čom ô žeb yťaj be žné obdobie, a za dané obdobie zodpovedajúcim
spôsobom upraví za čiatočný stav v šetkých polo žiek vlastného imania,
ktorých sa táto zmena týka.
25. Ak sa na za čiatku be žného obdobia nedá ur čiťvýsledný ú činok uplat-
nenia novej ú čtovnej politiky na v šetky predchádzajúce obdobia,
účtovná jednotka upraví porovnávacie informácie tak, aby novú2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —46
▼B
účtovnú politiku prospektívne uplatnila od čo najskor šieho mo žného
dátumu.
26. Ak ú čtovná jednotka spätne uplat ňuje novú ú čtovnú politiku, uplatní
ju na porovnávacie informácie za predchádzajúce obdobia od čo
najskor šieho mo žného obdobia. Spätná aplikácia na predchádzajúce
obdobie nie je mo žná, ak sa nedá ur čiťvýsledný ú činok na sumy
vz ačiatočnej a kone čnej súvahe za toto obdobie. Suma výslednej
úpravy za obdobia pred obdobiami prezentovanými v ú čtovnej
závierke sa zachytí v za čiatočnom stave v šetkých jednotlivých zlo žiek
vlastného imania, ktorých sa zmena týka, za najskor šie predchádzajúce
prezentované obdobie. Zvy čajne sa takto upravuje nerozdelený zisk.
Možno v šak upravova ťaj iné zlo žky vlastného imania (napríklad
vtedy, ak sa vy žaduje súlad s niektorým štandardom alebo interpretá-
ciou). K čo najskor šiemu dátumu sa upravia aj v šetky ostatné infor-
mácie o predchádzajúcich obdobiach, napríklad historické súhrnyfinan čných údajov.
27. Ak sa nová ú čtovná politika nedá spätne uplatni ťz toho dôvodu, že
nie je mo žné ur čiťvýsledný ú činok jej uplatnenia na v šetky predchá-
dzajúce obdobia, ú čtovná jednotka ju uplatní v súlade s odsekom 25
prospektívne od za čiatku čo najskor šieho mo žného obdobia. To
znamená, že výsledná úprava sa neuplatní na tú časťmajetku,
záväzkov a vlastného imania, ktorá vznikla pred týmto obdobím.Zmena ú čtovnej politiky je prípustná aj vtedy, ke ďsa metóda nedá
prospektívne uplatni ťnažiadne predchádzajúce obdobie. Okolnosti, za
ktorých nemo žno novú ú čtovnú politiku uplatni ťna jedno alebo viac
predchádzajúcich období, sú opísané v odsekoch 50 a ž53.
Zverejnenie
28. Ak má prvotné uplatnenie štandardu alebo interpretácie ú činok
vb e žnom alebo v niektorom z predchádzajúcich období, alebo ak
by malo takýto ú činok, nedá sa v šak ur čiťsuma príslu šnej úpravy,
alebo ak by mohlo ma ťtakýto ú činok na budúce obdobia, ú čtovná
jednotka zverejní:
a) názov štandardu alebo interpretácie;
b) vyhlásenie, že daná zmena ú čtovnej politiky sa uplat ňuje v súlade
s prechodnými ustanoveniami, ak existujú;
c) charakter danej zmeny ú čtovnej politiky;
d) opis prechodných ustanovení, ak existujú;
e) prechodné ustanovenia, ak existujú, ktoré mô žu ovplyvni ťbudúce
obdobia;
f) za be žné obdobie a za ka ždé predchádzajúce prezentované obdobie,
na ktoré ju mo žno uplatni ťsumu úpravy:
i) pre jednotlivé dotknuté polo žky uvedené v riadkoch ú
čtovnej
závierky a
ii) ak sa na ú čtovnú jednotku vz ťahuje IAS 33 Zisk na akciu ,
vplyv na základný a zriedený zisk na akciu;
g) sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen-
tácie v takej miere, v akej to je mo žné, a
h) ak nie je mo žné spätné uplatnenie v zmysle odseku 19 písm. a)
alebo b) na konkrétne predchádzajúce obdobie alebo na obdobia
pred obdobiami zahrnutými do prezentácie, je potrebné uvies ť
okolnosti, ktoré sú prí činou tohto stavu, ako aj opis, ako a od
ktorého obdobia sa daná zmena v ú čtovnej politike uplat ňuje.
Zverejnenia netreba opakova ťvúčtovných závierkach za nasledujúce
obdobia.
29. Ak má dobrovo ľná zmena ú čtovnej politiky vplyv na be žné obdobie
alebo na ktoréko ľvek predchádzajúce obdobie, alebo ak by mala
takýto ú činok, nedá sa v šak ur čiťsuma príslu šnej úpravy, alebo ak
by mohla ma ťtakýto ú činok na budúce obdobia, ú čtovná jednotka
zverejní:
a) charakter danej zmeny ú čtovnej politiky;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —47
▼B
b) zdôvodnenia, pre čo vedie uplat ňovanie novej ú čtovnej politiky
k spo ľahlivým a relevantnej ším informáciám;
c) za be žné obdobie a za ka ždé predchádzajúce prezentované obdobie,
na ktoré ju mo žno uplatni ť, sumu úpravy:
i) pre jednotlivé dotknuté polo žky uvedené v riadkoch ú čtovnej
závierky a
ii) ak sa na jednotku vz ťahuje IAS 33, be žný a zriedený zisk na
akciu;
d) sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen-
tácie v takej miere, v akej to je mo žné, a
e) ak nie je mo žná spätná aplikácia na konkrétne predchádzajúce
obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen-tácie, je potrebné uvies ťokolnosti, ktoré sú prí činou tohto stavu,
ako aj opis, ako a od ktorého obdobia sa uplat ňuje zmena ú čtovnej
politiky.
Zverejnenia netreba opakova ťvúčtovných závierkach za nasledujúce
obdobia.
30. Ak ú čtovná jednotka neuplatnila nový štandard alebo interpretáciu,
ktoré u žboli zverejnené, ale zatia ľnenadobudli ú činnos ť, jednotka
zverejní:
a) túto skuto čnosťa
b) známe alebo spo ľahlivo odhadnute ľné informácie týkajúce sa zhod-
notenia mo žného vplyvu uplat ňovania tohto nového štandardu
alebo interpretácie na ú čtovnú závierku jednotky za obdobie
prvotnej aplikácie.
31. V rámci plnenia ustanovení odseku 30 ú čtovná jednotka zvá žia j
zverejnenie:
a) názvu nového
štandardu alebo interpretácie;
b) charakteru nastávajúcej zmeny alebo zmien ú čtovnej politiky;
c) dátumu, od ktorého sa vy žaduje uplat ňovanie nového štandardu
alebo interpretácie;
d) dátumu, od ktorého ú čtovná jednotka plánuje uplat ňovaťdaný
štandard alebo interpretáciu, a
e) jednej z ďalej uvedených informácií:
i) rozpravy o predpokladanom vplyve prvotného uplatnenia tohto
nového štandardu alebo interpretácie na ú čtovnú závierku
jednotky alebo
ii) ak uvedený vplyv nie je známy ani spo ľahlivo odhadnute ľný,
vyhlásenie v tomto zmysle.
ZMENY V Ú ČTOVNÝCH ODHADOCH
32. V dôsledku neistôt, ktoré sú sú časťou podnikate ľskej činnosti, sa
mnohé polo žky ú čtovnej závierky nedajú oceni ťpresne, ale len na
základe odhadov. Takéto odhady si vy žadujú posúdenie vychádzajúce
z aktuálne dostupných spo ľahlivých informácií. Príkladmi polo žiek, na
ktorých stanovenie mô žub yťnevyhnutné odhady, sú:
a) nevymo žiteľné poh ľadávky;
b) zastarané zásoby;
c) reálna hodnota finan čného majetku a finan čných záväzkov;
d) doba životnosti alebo predpokladaný re žim spotreby budúcich
ekonomických ú žitkov z odpisovate ľného majetku a
e) záväzky vyplývajúce zo záruk.
33. Pou žitie primeraných odhadov je podstatnou sú časťou zostavovania
účtovných závierok a nezni žuje sa ním ich spo ľahlivos ť.
34. Odhad mo žno bude treba zrevidova ť, ak sa zmenia okolnosti,
z ktorých sa pri odhade vychádzalo, prípadne v dôsledku nových2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —48
▼B
informácií alebo viacerých skúseností. Revízia odhadu sa vzh ľadom
na svoju podstatu nevz ťahuje na predchádzajúce obdobia
a nepredstavuje opravu chyby.
35. Zmena uplatnenej oce ňovacej základne je zmenou ú čtovnej politiky
a nie zmenou ú čtovného odhadu. V prípadoch problematického rozli-
šovania medzi zmenou ú čtovnej politiky a zmenou ú čtovného odhadu
sa zmena pova žuje za zmenu ú čtovného odhadu.
36. Vplyv zmeny ú čtovného odhadu, s výnimkou zmeny, na ktorú sa
vzťahuje odsek 37, sa vykazuje prospektívne tak, že sa zahrnie do
výsledku hospodárenia za:
a) obdobie zmeny, ak zmena ovplyv ňuje len toto obdobie, alebo
b) obdobie zmeny a budúce obdobia, ak zmena ovplyv ňuje oboje.
37. Pokia ľzmena ú čtovného odhadu vyvolá zmeny v majetku
a záväzkoch, alebo ak sa táto zmena vz ťahuje na ur čitú polo žku
vlastného imania, vyká že sa ako úprava ú čtovnej hodnoty príslu šného
majetku, záväzku alebo vlastného imania v období zmeny.
38. Prospektívne vykazovanie vplyvu zmeny ú čtovného odhadu znamená,
že daná zmena sa uplatní na transakcie, iné udalosti a podmienky
počnúc d ňom, ke ďdošlo k zmene odhadu. Zmena v ú čtovnom odhade
môže ovplyvni ťiba výsledok hospodárenia za be žné obdobie, alebo
výsledok hospodárenia za be žné aj za budúce obdobia. Napríklad
zmena v odhade sumy nevymo žiteľných poh ľadávok ovplyv ňuje iba
zisk alebo stratu za be žné obdobie, a preto sa vykazuje v be žnom
období. Zmena predpokladanej doby životnosti alebo predpokladaného
režimu spotreby budúcich ekonomických ú žitkov z odpisovate ľného
majetku v šak ovplyv ňuje odpisové náklady v be žnom aj v ka ždom
budúcom období po čas zostávajúcej doby životnosti majetku. V oboch
prípadoch sa vplyv zmeny súvisiaci s be žným obdobím vykazuje ako
výnos alebo náklad v be žnom období. Prípadný vplyv na budúce
obdobia sa vyká že ako výnos alebo náklad v týchto budúcich obdo-
biach.
Zverejnenie
39. Ak má zmena v ú čtovnom odhade ú činok v be žnom období, alebo ak
sa o čakáva jej ú činok v budúcich obdobiach, zverejní ú čtovná
jednotka charakter tejto zmeny a jej sumu, s výnimkou zverejneniatakých ú činkov na budúce obdobia, ktoré nemo žno odhadnú ť.
40. Ak suma ú činku v budúcich obdobiach nie je zverejnená, preto žes a
nedá odhadnú ť,účtovná jednotka túto skuto čnosťzverejní.
CHYBY
41. K chybám mô že dochádza ťpri vykazovaní, oce ňovaní, prezentácii
alebo zverej ňovaní prvkov ú čtovnej závierky. Ú čtovná závierka nie
je v súlade s IFRS, ak obsahuje bu ďvýznamné chyby alebo nevýz-
namné chyby urobené úmyselne s cie ľom dosiahnu ťurčitý spôsob
prezentácie finan čnej situácie, finan čnej výkonnosti alebo pe ň
ažných
tokov ú čtovnej jednotky. Zistené potenciálne chyby v be žnom období
treba opravi ťpred tým, ako sa ú čtovná závierka schváli na zverej-
nenie. Ob čas sa v šak mô že stať,že k zisteniu významných chýb dôjde
ažv nasledujúcom období, pri čom v takom prípade sa chyby za pred-
chádzajúce obdobie opravujú v porovnávacích informáciách, ktoré saprezentujú v ú čtovnej závierke za nasledujúce obdobie (pozri odseky
42 až47).
42. V zmysle odseku 43 vykoná ú čtovná jednotka spätne opravu význam-
ných chýb za predchádzajúce obdobie v prvej ú čtovnej závierke
schválenej na zverejnenie po zistení týchto chýb, a to:
a) prehodnotením porovnávacích súm za predchádzajúce prezento-
vané obdobie (obdobia), v ktorých k týmto chybám do šlo, alebo
b) ak k danej chybe do šlo pred najskor ším predchádzajúcim prezen-
tovaným obdobím, prehodnotením za čiatočného stavu majetku,
záväzkov a vlastného imania za najskor šie predchádzajúce prezen-
tované obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —49
▼B
Obmedzenia spätného prehodnocovania
43. Chyba za predchádzajúce obdobie sa opravuje spätným prehodnotením
s výnimkou prípadov, ke ďsa nedá ur čiťjej vplyv na dané obdobie
alebo jej výsledný vplyv.
44. Ak sa nedajú ur čiťúčinky ur čitej chyby v danom období na porov-
návacie informácie za jedno alebo viacero predchádzajúcich prezento-vaných období, prehodnotí ú čtovná jednotka za čiatočný stav majetku,
záväzkov a vlastného imania za najskor šie obdobie, za ktoré mo žno
vykona ťspätné prehodnotenie (ktorým mô žeb yťaj be žné obdobie).
45. Ak sa na za čiatku be žného obdobia nedá ur čiťvýsledný ú činok danej
chyby na v šetky predchádzajúce obdobia, prehodnotí ú čtovná jednotka
porovnávacie informácie s cie ľom prospektívne opravi ťchybu od čo
najskor šieho mo žného dátumu.
46. Oprava chyby za predchádzajúce obdobie je vylú čená z výsledku
hospodárenia za obdobie, v ktorom bola zistená. Akéko ľvek prezen-
tované informácie o predchádzajúcich obdobiach vrátane historickýchsúhrnov finan čných údajov sa prehodnotia od čo najskor šieho
možného obdobia.
47. Ak sa nedá vy čísliťsuma chyby (napríklad chyby pri uplat ňovaní
účtovnej politiky) za v šetky predchádzajúce obdobia, ú čtovná jednotka
upraví v súlade s odsekom 45 porovnávacie informácie prospektívneodčo najskor
šieho mo žného obdobia. To znamená, že výsledné
prehodnotenie sa neuplatní na tú časťmajetku, záväzkov a vlastného
imania, ktorá vznikla pred týmto obdobím. Okolnosti, za ktorých nie
je mo žná oprava chyby za jedno alebo viacero predchádzajúcich
období, sú opísané v odsekoch 50 a ž53.
48. Je potrebné rozli šovaťmedzi opravami chýb a zmenami v ú čtovných
odhadoch. Ú čtovné odhady sú v svojej podstate pribli žné hodnoty,
ktoré si mô žuv y žadova ťrevíziu, ke ďsa objavia dodato čné infor-
mácie. Napríklad zisk alebo strata vykázaná na základe skuto čnosti,
ktorej výsledok je podmienený, sa nepova žuje za opravu chyby.
Zverejnenie chýb za predchádzajúce obdobia
49. Pri uplat ňovaní odseku 42 ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) charakter chyby za predchádzajúce obdobie;
b) za ka ždé predchádzajúce prezentované obdobie vo vý ške, v ktorej
je vy čísliteľná, sumu opravy:
i) pre jednotlivé dotknuté polo žky uvedené v riadkoch ú čtovnej
závierky a
ii) ak sa na ú čtovnú jednotku vz ťahuje IAS 33, be žný a zriedený
zisk na akciu;
c) sumu opravy na za čiatku najskor šieho predchádzajúceho prezento-
vaného obdobia a
d) ak nie je mo žné spätné prehodnotenie za konkrétne predchádzajúce
obdobie, je potrebné uvies ťokolnosti, ktoré sú prí činou tohto
stavu, ako aj opis spôsobu opravy danej chyby a dátum, kuktorému sa oprava danej chyby vykonala.
Zverejnenia netreba opakova ťvúčtovných závierkach za nasledujúce
obdobia.
NEVYKONATE ĽNOS ŤV SÚVISLOSTI SO SPÄTNOU APLIKÁCIOU
A SPÄTNÝM PREHODNOTENÍM
50. Za ur čitých okolností mô žeb yťúprava porovnávacích informácií za
jedno alebo viac predchádzajúcich období na dosiahnutie porovnate ľ-
nosti s be žným obdobím nevykonate ľná. Napríklad údaje za predchá-
dzajúce obdobie (obdobia) nemuseli by ťzhroma žďované spôsobom,
ktorý umo žňuječiužspätnú aplikáciu novej ú čtovnej politiky (vrátane
jej prospektívneho uplatnenia na predchádzajúce obdobia na ú čely
odsekov 51 a ž53) alebo spätné prehodnotenie s cie ľom opravy
chyby za predchádzajúce obdobie, pri čom opätovné vytváranie týchto
informácií mô žeb yťnevykonate ľné.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —50
▼B
51. Pri uplat ňovaní ú čtovnej politiky na prvky ú čtovnej závierky vykazo-
vané alebo zverej ňované v súvislosti s transakciami, inými udalos ťami
alebo podmienkami treba často robi ťodhady. Odhady sú svojou
podstatou subjektívne a mo žno ich robi ť►M5po období vykazo-
vania◄. Stanovovanie odhadov je potenciálne problematickej šie pri
spätnom uplatnení ú čtovnej politiky, prípadne pri spätnom prehodno-
covaní na ú čely opravy chyby za predchádzajúce obdobie, a síce
vzhľadom na dlh šie obdobie, ktoré mohlo uplynú ťodčasu, ke ď
nastali transakcie, iné udalostí alebo podmienky, na ktoré sa vz ťahuje
daný odhad. Cie ľodhadov vz ťahujúcich sa na predchádzajúce obdobia
však zostáva rovnaký ako pri odhadoch za be žné obdobie, teda aby
odhad odzrkad ľoval okolnosti existujúce v čase, ke ďdošlo
k príslu šným transakciám, iným udalostiam alebo podmienkam.
52. Z tohto dôvodu je pri spätnom uplat ňovaní novej ú čtovnej politiky
alebo opravy chyby za predchádzajúce obdobie potrebné odlí šiťinfor-
mácie, ktoré:
a) poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu
(dátumom), ke ďdošlo k tejto transakcii, inej udalosti alebo
podmienke, a
b) by boli dostupné v čase, ke ďbola ú čtovná závierka za dané pred-
chádzajúce obdobie schválená na zverejnenie
od iných informácií. Pri niektorých typoch odhadov nie je mo žné tieto
druhy informácií odlí šiť(napríklad pri odhade reálnej hodnoty, ktorá
nie je zalo žená na zistite ľnej cene alebo zistite ľných vstupoch). Ak si
spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie vy žaduje významný
odhad, pri ktorom nemo žno rozlí šiťtieto dva druhy informácií, spätná
aplikácia novej ú čtovnej politiky, resp. spätná oprava chyby, za pred-
chádzajúce obdobie nie je v danom prípade mo žná.
53. Pri uplat ňovaní novej ú čtovnej politiky, resp. pri oprave súm, za pred-
chádzajúce obdobie by sa nemal pou žívaťspätný poh ľad, a to ani pri
odhadoch predpokladaných úmyslov mana žmentu v predchádzajúcom
období, ani pri odhadoch súm vykázaných, ocenených alebo zverejne-
ných v predchádzajúcom období. Ak napríklad ú čtovná jednotka
v súlade s IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie
opraví chybu za predchádzajúce obdobie týkajúcu sa ocenenia finan č-
ného majetku, ktorý bol predtým klasifikovaný ako investície dr žané
do splatnosti, nemení sa tým oce ňovacia základ ňa za dané obdobie
v prípade, ak mana žment neskôr rozhodol, že tento majetok nebude
držaný do splatnosti. Okrem toho ak napríklad ú čtovná jednotka
v súlade s IAS 19 Zamestnanecké po žitkyopraví chybu vo výpo čte
svojich záväzkov v súvislosti s kumulovaným nárokom na nemo-
censké dávky zamestnancov za predchádzajúce obdobie, nezoh ľadňuje
pritom informáciu o nezvy čajne vysokom po čte chrípkových ochorení
v nasledujúcom období, ktorá sa objavila neskôr, ako bola ú čtovná
závierka za predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. Skuto č-
nosť,že pri úpravách porovnávacích informácií prezentovaných za
predchádzajúce obdobia sú často nutné významné odhady, nevylu čuje
spoľahlivú úpravu alebo opravu porovnávacích informácií.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
54. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie za čínajúce sa
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV
55. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 8 Čistý zisk alebo strata za
obdobie, základné chyby a zmeny v ú čtovných zásadách, revidovaný
v roku 1993.
56. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-2 Konzistentnos ť–kapitalizácia nákladov na prijaté úvery
ap ô žičkya
b) SIC-18 Konzistentnos ť–alternatívne metódy.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —51
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 10
▼M5
Udalosti po období vykazovania
▼B
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť:
a) kedy by mala ú čtovná jednotka z dôvodu udalostí ►M5po
období vykazovania ◄upravi ťsvoju ú čtovnú závierku a
b) zverej ňovanie dátumu, ke ďbola ú čtovná závierka schválená na
zverejnenie, a udalostí ►M5po období vykazovania ◄.
Týmto štandardom sa tie žpožaduje, aby ú čtovná jednotka pri zosta-
vovaní ú čtovnej závierky neuplat ňovala zásadu nepretr žitejčinnosti,
ak udalosti ►M5po období vykazovania ◄nazna čujú, že predpo-
klad nepretr žitejčinnosti nie je vhodný.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa vz ťahuje na ú čtovanie a zverej ňovanie udalostí
►M5po období vykazovania ◄.
DEFINÍCIE
3. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄sú udalosti, priaznivé aj
nepriaznivé, ktoré nastanú medzi ►M5koncom obdobia vykazo-
vania◄adňom, ku ktorému sa ú čtovná závierka schváli na zverej-
nenie. Existujú dva typy udalostí:
a) udalosti poskytujúce dôkaz o stave, ktorý existoval k súvahovému
dňu(udalosti ►M5 po období vykazovania ◄, ktoré vy žadujú
úpravu ), a
b) udalosti nazna čujúce stav, ktorý vznikol ►M5po období vykazo-
vania◄(udalosti►M5 po období vykazovania ◄, ktoré nevy-
žadujú úpravu ).
4. Proces schva ľovania ú čtovnej závierky na zverejnenie je rôzny
v závislosti od štruktúry riadenia, zákonných po žiadaviek a postupov
dodržiavaných pri zostavovaní a finalizácii ú čtovnej závierky.
5. V niektorých prípadoch sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka predlo žila
svoju ú čtovnú závierku po jej zverejnení na schválenie
►M5vlastníkom ◄. V takýchto prípadoch sa za de ňschválenia
účtovnej závierky na zverejnenie pova žuje dátum jej zverejnenia, nie
dátum, ke ďju schválili ►M5vlastníci ◄.
Príklad
Vedenie ú čtovnej jednotky dokon čí 28. februára 20X2 návrh
účtovnej závierky k 31. decembru 20X1. Ú čtovnú závierku 18.
marca 20X2 preskúma predstavenstvo a schváli ju na zverej-
nenie. Ú čtovná jednotka 19. marca 20X2 oznámi svoj zisk
a ostatné vybrané finan čné informácie. Ú čtovná závierka je 1.
apríla 20X2 daná k dispozícii ►M5vlastníkom ◄a iným
osobám. Valné zhroma ždenie►M5vlastníkov ◄ schváli
účtovnú závierku 15. mája 20X2 a schválenú ú čtovnú závierku
následne 17. mája 20X2 zaprotokoluje regula čný orgán.
Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2
(dátum, kedy ju na zverejnenie schválilo predstavenstvo).
6. V niektorých prípadoch sa od vedenia ú čtovnej jednotky vy žaduje,
aby ú čtovnú závierku predlo žilo na schválenie dozornej rade (ktorá
nemá výkonné právomoci). V takýchto prípadoch je ú čtovná závierka2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —52
▼B
schválená na zverejnenie, ke ďju vedenie schváli na ú čely predlo ženia
dozornej rade.
Príklad
Vedenie ú čtovnej jednotky 18. marca 20X2 schváli ú čtovnú
závierku na predlo ženie dozornej rade. Dozorná rada nemá
výkonné právomoci a mô žu v nej by ťzástupcovia zamestnancov
a iných vonkaj ších záujmov. Dozorná rada schváli ú čtovnú
závierku 26. marca 20X2. Ú čtovná závierka je 1. apríla 20X2
daná k dispozícii ►M5vlastníkom ◄a iným osobám. Valné
zhroma ždenie►M5vlastníkov ◄schváli ú čtovnú závierku 15.
mája 20X2 a schválenú ú čtovnú závierku následne 17. mája
20X2 zaprotokoluje regula čný orgán.
Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2
(dátum, kedy ju vedenie schválilo na predlo ženie dozornej rade).
7. Udalosti ►M5po období vykazovania ◄zahŕňajú v šetky udalosti
do dátumu, ke ďje účtovná závierka schválená na zverejnenie, a to aj
vtedy, ak tieto udalosti nastanú po zverejnení oznámenia o zisku aleboiných vybraných finan čných informácií.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Udalosti ►
M5 po období vykazovania ◄vyžadujúce úpravu
8. Ú čtovná jednotka upraví sumy vykázané v ú čtovnej závierke tak, aby
zohľadňovali udalosti ►M5po období vykazovania ◄, ktoré vy ža-
dujú úpravu.
9. V ďalej uvedených písmenách sú uvedené príklady udalostí ►M5po
období vykazovania ◄vyžadujúcich si úpravu, v dôsledku ktorých
musí ú čtovná jednotka upravi ťsumy vykázané vo svojej ú čtovnej
závierke, alebo vykáza ťpredtým nevykázané polo žky:
a) urovnanie súdneho sporu ►M5po období vykazovania ◄,
ktorým sa potvrdzuje, žeúčtovná jednotka mala k súvahovému
dňu aktuálnu povinnos ť.Účtovná jednotka v súlade s IAS 37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva upraví v šetky
v minulosti vykázané rezervy súvisiace s daným súdnym sporom,alebo vyká že novú rezervu. Nesta čí, aby ú čtovná jednotka vykázala
len podmienený záväzok, preto že urovnaním súdneho sporu sa
poskytuje ďalší dôkaz, ktorý sa zoh ľadní v zmysle odseku 16
IAS 37.
b) informácie získané ►
M5po období vykazovania ◄, ktorými je
nazna čené zní ženie hodnoty majetku k súvahovému d ňu alebo
potreba upravi ťsumu predtým vykázanej straty zo zní ženia
hodnoty majetku. Napríklad:
i) bankrot zákazníka, ku ktorému dôjde ►M5po období vyka-
zovania◄, zvy čajne potvrdzuje, žeužk súvahovému d ňu
existovala strata z obchodnej poh ľadávky, a žeúčtovnú hodnotu
tejto obchodnej poh ľadávky treba upravi ť,a
ii) predajom zásob ►M5po období vykazovania ◄sa mô že
poskytnú ťdôkaz o ich čistej realiza čnej hodnote
k súvahovému d ňu;
c) ur čenie obstarávacej ceny obstaraného majetku ►M5po období
vykazovania ◄ alebo tr žieb z predaja majetku pred
►M5koncomobdobia vykazovania ◄;
d) ur čenie sumy podielov na zisku alebo výplaty odmien ►M5po
období vykazovania ◄,a kú čtovná jednotka mala k súvahovému
dňus ú časný právny alebo mimozmluvný záväzok uskuto čniť
takéto platby v dôsledku udalostí pred uvedeným dátumom
(pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky);
e) odhalenie podvodu alebo chýb nazna čujúcich, žeúčtovná závierka
je nesprávna.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —53
▼B
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄nevyžadujúce úpravu
10. Ú čtovná jednotka neupravuje sumy vykázané vo svojej ú čtovnej
závierke na základe udalostí ►M5po období vykazovania ◄,
ktoré si nevy žadujú úpravu.
11. Príkladom udalosti ►M5po období vykazovania ◄, ktorá si nevy-
žaduje úpravu, je pokles trhovej hodnoty investícií medzi
►M5koncomobdobia vykazovania ◄adňom, v ktorý sa ú čtovná
závierka schváli na zverejnenie. Pokles trhovej hodnoty zvy čajne
nesúvisí so stavom investícií k súvahovému d ňu, ale odrá ža okolnosti,
ktoré vznikli v nasledujúcom období. Ú čtovná jednotka preto neupra-
vuje sumy príslu šných investícií vykázaných v ú čtovnej závierke.
Podobne ú čtovná jednotka neaktualizuje zverejnenú vý šku týchto
investícií k súvahovému d ňu, aj ke ďmôžeb yťpotrebné dodato čné
zverejnenie pod ľa odseku 21.
Dividendy
12. Ak ú čtovná jednotka oznámi výplatu dividend dr žiteľom nástrojov
vlastného imania (v zmysle IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia )
►M5po období vykazovania ◄, tieto dividendy sa nevykazujú ako
záväzok k súvahovému d ňu.
13. Ak sa výplata dividend oznámi (t. j. dôjde k ich riadnemu schváleniu
aúčtovná jednotka nimi prestane disponova ť)►M5po období vyka-
zovania◄,a však pred tým, ako sa ú čtovná závierka schváli na
zverejnenie, tieto dividendy sa nevykazujú ako záväzokk súvahovému d ňu, preto že nesp ĺňajú kritériá sú časnej povinnosti
v zmysle IAS 37. Takéto dividendy sa vyká žu v poznámkach
kúčtovnej závierke v súlade s IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky.
NEPRETR ŽITÉ POKRA ČOVANIE V ČINNOSTI
14. Ú čtovná jednotka pri zostavovaní ú čtovnej závierky neuplatní zásadu
nepretr žitejčinnosti, ak vedenie ú čtovnej jednotky ►
M5po období
vykazovania ◄rozhodne o likvidácii jednotky alebo o ukon čení jej
obchodnej činnosti, prípadne nemá inú reálnu mo žnosť,n ežusku-
točniťjeden z týchto krokov.
15. Zhor šenie prevádzkových výsledkov a finan čnej situácie ►M5po
období vykazovania ◄môže nazna čovaťpotrebu zvá žiť,či je pred-
poklad nepretr žitého pokra čovania v činnosti e šte vhodný. Ak u žpred-
poklad nepretr žitého pokra čovania v činnosti nie je vhodný, predsta-
vuje to taký zásadný vplyv, že tento štandard vy žaduje zásadné zmeny
základov, na ktorých je postavené ú čtovníctvo podniku, a nie iba
úpravu hodnôt vykázaných pod ľa pôvodného základu ú čtovníctva.
16. IAS 1 stanovuje po žadované zverejnenia v prípadoch, ak:
a) účtovná závierka nie je zostavená na základe zásady nepretr žitého
pokra čovania v činnosti alebo
b) vedenie ú čtovnej jednotky si je vedomé významných neistôt súvi-
siacich s udalos ťami alebo okolnos ťami, ktoré mô žu vies ť
k záva žným pochybnostiam o schopnosti ú čtovnej jednotky aj
naďalej nepretr žite pokra čovaťvčinnosti. Udalosti alebo okolnosti,
ktoré si vy žadujú zverejnenie, mô žu vzniknú ť►M5po období
vykazovania ◄.
ZVEREJNENIE
Dátum schválenia na zverejnenie
17. Ú čtovná jednotka zverejní informácie o tom, k akému dátumu a kým
bola ú čtovná závierka schválená na zverejnenie. Ak sú vlastníci
účtovnej jednotky alebo iné osoby oprávnené meni ťa dop ĺňať
účtovnú závierku po jej zverejnení, ú čtovná jednotka túto skuto čnosť
zverejní.
18. Pre pou žívateľov je dôle žité vedie ť, kedy bola ú čtovná závierka
schválená na zverejnenie, preto žeúčtovná závierka nezoh ľadňuje
udalosti po tomto dátume.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —54
▼B
Aktualizujúce zverejnenie o okolnostiach k súvahovému d ňu
19. Ak ú čtovná jednotka ►M5po období vykazovania ◄získa nové
informácie o okolnostiach, ktoré existovali k súvahovému d ňu, zaktu-
alizuje zverejnené údaje súvisiace s týmito okolnos ťami na základe
tejto novej informácie.
20. V niektorých prípadoch je potrebné aktualizova ťzverejnenia
vúčtovnej závierke ú čtovnej jednotky tak, aby odzrkad ľovali nové
informácie získané ►M5po období vykazovania ◄, a to aj vtedy,
ak tieto informácie nemajú vplyv na sumy vykazované v ú čtovnej
závierke. Príkladom potreby aktualizova ťzverejnenia je situácia,
keď sa►M5po období vykazovania ◄ objavil dôkaz
o podmienenom záväzku, ktorý existoval k súvahovému d ňu. Účtovná
jednotka zvá ži,či na základe takéhoto dôkazu treba vykáza ťalebo
zmeni ťrezervu v zmysle IAS 37, a v tejto súvislosti zárove ňzaktu-
alizuje informácie, ktoré zverejnila o danom podmienenom záväzku.
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄nevyžadujúce úpravu
21. Nezverejnením významných udalostí ►M5po období vykazo-
vania◄, ktoré si nevy žadujú úpravu, by sa mohli ovplyvni ťekono-
mické rozhodnutia pou žívateľov ú čtovnej závierky prijaté na jej
základe. V tejto súvislosti ú čtovná jednotka pre ka ždú významnú
skupinu udalostí ►M5po období vykazovania ◄nevyžadujúcich
si úpravu zverejní:
a) charakter udalosti a
b) odhad jej finan čného ú činku, prípadne vyhlásenie, že takýto odhad
sa nedá urobi ť.
22. Príkladmi udalostí ►M5po období vykazovania ◄nevyžadujúcich
si úpravu, ktoré obvykle zakladajú povinnos ťzverejnenia, sú:
a) významné podnikové kombinácie ►M5po období vykazo-
vania◄(v takýchto prípadoch IFRS 3 Podnikové kombinácie
vyžaduje zvlá štne zverejnenia) alebo odpredaj dôle žitej dcérskej
spolo čnosti;
b) oznámenie plánu na ukon čenie činnosti;
c) dôle žité nákupy majetku, klasifikácia majetku ako majetku dr ža-
ného na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na
predaj a ukon čené činnosti , iné vyradenie majetku alebo vyvlast-
nenie dôle žitého majetku vládou;
d) zni čenie ve ľkého výrobného závodu po žiarom po ►M5období
vykazovania ◄;
e) ohlásenie alebo za čiatok rozsiahlej re štrukturalizácie ú čtovnej
jednotky (pozri IAS 37);
f) významné a predpokladané transakcie s kme ňovými akciami po
►M5období vykazovania ◄(IAS 33 Zisk na akciu vyžaduje,
aby ú čtovná jednotka zverejnila opis takýchto transakcií, okrem
transakcií, ktorých sú časťou sú emisie kapitálu alebo bonusov
aštiepenie akcií alebo spájanie rozdelených akcií, pri čom na v šetky
takéto transakcie sa vz ťahuje povinnos ťúprav v zmysle IAS 33);
g) nezvy čajne ve ľké zmeny cien majetku alebo kurzov cudzích mien
po►M5období vykazovania ◄;
h) zmeny da ňových sadzieb alebo da ňových zákonov uzákonené
alebo ohlásené po ►M5období vykazovania ◄s významným
vplyvom na splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky
(pozri IAS 12 Dane z príjmov );
i) vznik významných záväzkov alebo podmienených záväzkov, naprí-
klad vydaním významných záruk, a
j) za čatie významného súdneho sporu, ktorý vznikol výhradne na
základe udalostí, ktoré nastali po ►M5období vykazovania ◄.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —55
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
23. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce sa
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 10 (REVIDOVANÉHO V ROKU 1999)
24. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 10 Udalosti po ►M5 období
vykazovania ◄(revidovaný v roku 1999).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —56
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 11
Zmluvy o zhotovení
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísa ťpostup ú čtovania tr žieb a nákladov súvisia-
cich so zmluvami o zhotovení. Z charakteru činnosti vykonávanej v rámci zmlúv
o zhotovení vyplýva, že dátum za čatia zmluvnej činnosti a dátum skon čenia tejto
činnosti zvy čajne patria do rôznych ú čtovných období. Preto hlavným
problémom pri ú čtovaní zmlúv o zhotovení je alokácia zmluvných tr žieb
a zmluvných nákladov do ú čtovného obdobia, v ktorom sa vykonali práce súvi-
siace so zhotovením. Tento štandard pou žíva kritériá vykazovania stanovené
v Koncep čnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky s cie ľom ur čiť,
kedy by sa mali zmluvné tr žby a zmluvné náklady vykáza ťako tr žby a náklady
vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄. Poskytuje aj praktický návod na
uplat ňovanie týchto kritérií.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní zmlúv o zhotovení
vúčtovných závierkach dodávate ľov.
2. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 11 Účtovanie zákazkovej výroby
schválený v roku 1978.
DEFINÍCIE
3. Nasledujúce pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Zmluva o zhotovení je zmluva osobitne dohodnutá na zhotovenie
aktíva alebo súboru aktív, ktoré spolu úzko súvisia alebo sú navzájomzávislé z h ľadiska ich projektového rie šenia, technológie a funkcie
alebo ich kone čného ú čelu alebo pou žitia.
Zmluva s pevnou cenou je zmluva o zhotovení, v ktorej dodávate ľ
súhlasí s pevnou zmluvnou cenou alebo pevnou sadzbou za jednotkuvýkonu, ktorá v niektorých prípadoch podlieha ustanoveniam
o zvy šovaní nákladov.
Zmluva so stanovením ceny ako náklady plus mar žaje zmluva
o zhotovení, pri ktorej sa dodávate ľovi uhrádzajú oprávnené alebo
inak vymedzené náklady plus percentuálna časťtýchto nákladov
alebo pevný poplatok.
4. Zmluva o zhotovení mô žeb y ťdohodnutá na zhotovenie jediného
aktíva, ako je most, budova, priehrada, potrubie, cesta, lo ďalebo
tunel. V zmluve o zhotovení mô žeí sťaj o zhotovenie nieko ľkých
aktív, ktoré spolu úzko súvisia alebo sú navzájom závislé z h ľadiska
ich projektového rie šenia, technológie a funkcie alebo ich kone čného
účelu alebo pou žitia. Medzi takéto zmluvy patria napríklad zmluvy na
výstavbu rafinérií a iných komplexných častí tovární alebo zariadení.
5. Na ú č
ely tohto štandardu zmluva o zhotovení zah ŕňa:
a) zmluvy na poskytovanie slu žieb, ktoré sa priamo vz ťahujú na
zhotovenie aktíva, napríklad slu žby projektových mana žérov
a architektov, a
b) zmluvy na zni čenie alebo obnovu aktíva a obnovenie životného
prostredia po búraní aktíva.
6. Zmluvy o zhotovení sú formulované nieko ľkými spôsobmi, ktoré sa
na ú čely tohto štandardu klasifikujú ako zmluvy s pevnou cenou
a zmluvy so stanovením ceny ako náklady plus mar ža. Niektoré
zmluvy o zhotovení mô žu obsahova ťcharakteristiky zmluvy
s pevnou cenou, ako aj zmluvy so stanovením ceny ako náklady
plus mar ža, napríklad v prípade zmluvy so stanovením ceny ako
náklady plus mar ža, s dohodnutou maximálnou cenou. Za takýchto
okolností musí dodávate ľzvážiťvšetky podmienky uvedené
v odsekoch 23 a 24, aby ur čil, kedy má vykáza ťzmluvné tr žby
a zmluvné náklady.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —57
▼B
KOMBINOVANIE A SEGMENTOVANIE ZMLÚV O ZHOTOVENÍ
7. Po žiadavky tohto štandardu sa zvy čajne uplat ňujú samostatne na
každú zmluvu o zhotovení. Za ur čitých okolností je v šak potrebné
uplat ňovaťtento štandard na samostatne identifikovate ľné sú časti
jedinej zmluvy alebo spolu na skupinu zmlúv, aby sa vyjadrila
podstata zmluvy alebo skupiny zmlúv.
8. Ak sa zmluva vz ťahuje na nieko ľko aktív, zhotovenie ka ždého z aktív
sa rie ši prostredníctvom samostatnej zmluvy o zhotovení, ak:
a) pre ka ždé aktívum boli predlo žené samostatné ponuky;
b) ka ždé aktívum bolo predmetom samostatného rokovania
a dodávate ľa zákazník mali mo žnosťprijaťalebo odmietnu ťtú
časťzmluvy, ktorá sa vz ťahuje na ka ždé z aktív, a
c) na ka ždé aktívum mo žno ur čiťnáklady a tr žby.
9. Skupina zmlúv, čiužs jedným zákazníkom alebo s nieko ľkými zákaz-
níkmi, sa rie ši prostredníctvom jedinej zmluvy o zhotovení, ak:
a) je skupina zmlúv dohodnutá ako jeden celok;
b) zmluvy vzájomne súvisia tak úzko, že sú v skuto čnosti sú časťou
jediného projektu s celkovou ziskovou mar žou, a
c) zmluvy sa vykonávajú súbe žne alebo v postupnom slede za sebou.
10. V zmluve mô žeb yťobsiahnutá mo žnosťzhotovi ťdodato čné aktívum
podľav oľby zákazníka, alebo mô žeb yťzmenená a doplnená tak, aby
zahŕňala zhotovenie dodato čného aktíva. Zhotovenie dodato čného
aktíva sa rie ši prostredníctvom samostatnej zmluvy o zhotovení, ak:
a) sa aktívum významne lí šiz hľadiska projektového rie šenia, technológie
alebo funkcie od aktíva, na ktoré sa vz ťahuje pôvodná zmluva, alebo
b) ke ďje cena aktíva dohodnutá bez oh ľadu na pôvodnú zmluvnú cenu.
ZMLUVNÉ TR ŽBY
11. Zmluvné tr žby zah ŕňajú:
a) pôvodnú sumu tr žieb dohodnutú v zmluve a
b) odchýlky v zmluvných prácach, nároky a stimula čné doplatky:
i) do vý šky, v akej je pravdepodobné, že zabezpe čia vznik tr žieb, a
ii) je mo žné ich spo ľahlivo oceni ť.
12. Zmluvné tr žby sa oce ňujú v objektívnej hodnote prijatej odmeny alebo
pohľadávky. Oce ňovanie zmluvných tr žieb ovplyv ňujú rôzne neistoty,
ktoré závisia od výsledku budúcich udalostí. Odhady je často potrebné
revidova ťpodľa toho, ako nastanú udalosti a ako sa vyrie šia neistoty.
Preto suma zmluvných tr žieb mô že medzi jednotlivými obdobiami
stúpa ťalebo klesa ť. Napríklad:
a) dodávate ľa zákazník mô žu odsúhlasi ťodchýlky alebo nároky,
ktorými sa zvý šia alebo zní žia zmluvné tr žby v období nasledu-
júcom po tom, v ktorom bola zmluva pôvodne dohodnutá;
b) suma tr žieb dohodnutá v zmluve s fixnou cenou sa mô že zvý šiť
ako výsledok dolo žiek o zvy šovaní nákladov;
c) suma zmluvných tr žieb mô že klesnú ťako výsledok penalizácií
vznikajúcich z oneskorení spôsobených dodávate ľom pri plnení
zmluvy alebo
d) ak zmluva s pevnou cenou obsahuje pevnú cenu za jednotku
výstupu, zmluvné tr žby stúpnu, ak sa zvý šip očet jednotiek.
13. Odchýlka je pokynom zákazníka na zmenu v rozsahu prác, ktoré sa
majú vykona ťpodľa zmluvy. Odchýlka mô že vies ťk zvý šeniu alebo
k zní ženiu zmluvných tr žieb. Príkladmi odchýlok sú zmeny
všpecifikáciách alebo v projektovom rie šení aktíva a zmeny
v trvaní zmluvy. Odchýlka je zahrnutá do zmluvných tr žieb, ak:
a) je pravdepodobné, že zákazník schváli odchýlku a sumu tr žieb
vznikajúcu z odchýlky, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —58
▼B
b) sumu tr žieb mo žno spo ľahlivo oceni ť.
14. Nárok je suma, ktorú dodávate ľpožaduje od zákazníka alebo inej
strany ako náhradu za náklady nezahrnuté do zmluvnej ceny. Nárokmôže vzniknú ťnapríklad z oneskorení spôsobených zákazníkom,
z chýb v špecifikáciách alebo v projektovom rie šení
a z neodsúhlasených odchýlok v zmluvných prácach. Ocenenie
výšky tr žieb vznikajúceho z nárokov je predmetom vysokého stup ňa
neistoty a často závisí od výsledku rokovaní. Preto sú nároky zahrnuté
do zmluvných tr žieb, iba ak:
a) rokovania dosiahli také pokro čiléštádium, že je pravdepodobné, že
zákazník uzná nárok, a
b) sumu, ktorú zákazník pravdepodobne uzná, mo žno spo ľahlivo
oceni ť.
15. Stimula čné doplatky sú dodato čné sumy zaplatené dodávate ľovi, ak sú
dosiahnuté alebo prekro čené stanovené parametre výkonov. Napríklad
v zmluve sa mô že umo žňovaťstimula čný doplatok dodávate ľovi za
predčasné splnenie zmluvy. Stimula čné doplatky sú zahrnuté do
zmluvných tr žieb, ak:
a) predmet zmluvy je v takom štádiu dokon čenia, že stanovené para-
metre výkonov budú pravdepodobne splnené alebo prekro čené, a
b) sumu stimula čného doplatku mo žno spo ľ
ahlivo oceni ť.
ZMLUVNÉ NÁKLADY
16. Zmluvné náklady zah ŕňajú:
a) náklady, ktoré priamo súvisia s konkrétnou zmluvou;
b) náklady, ktoré sú vo v šeobecnosti priradie ľné k zmluvnej činnosti
am ô žu sa priradi ťk tejto zmluve, a
c) také ostatné náklady, ktoré sú fakturovate ľné príslu šnému zákazní-
kovi pod ľa podmienok zmluvy.
17. Náklady, ktoré priamo súvisia s konkrétnou zmluvou, zah ŕňajú:
a) náklady na prácu na mieste súvisiacom so zmluvou, vrátane
stavebného dozoru;
b) náklady na materiál pou žitý pri zhotovení;
c) odpisy strojov a zariadení pou žívaných v rámci zmluvy;
d) náklady na presun strojov, zariadení a materiálov na miesto zhoto-
venia a z neho;
e) náklady na nájom strojov a zariadení;
f) náklady na projektové rie šenie a technickú pomoc, ktoré sa priamo
netýkajú zmluvy;
g) odhadované náklady na opravy a záru čné práce, vrátane o čakáva-
ných nákladov vyplývajúcich zo záruk, a
h) nároky tretích strán.
Tieto náklady mo žno zní žiťo prípadný náhodný príjem, ktorý nie je
zahrnutý v zmluvných tr žbách, napríklad príjem z predaja prebyto č-
ných materiálov a z vyradenia strojov a zariadení na konci zmluvy.
18. Náklady, ktoré sa dajú vo v šeobecnosti priradi ťk zmluvnej činnosti
am ô žu sa priradi ťku konkrétnym zmluvám, zah ŕňajú:
a) poistenie;
b) náklady na projektové rie šenie a technickú pomoc, ktorá sa priamo
netýka špecifickej zmluvy, a
c) re žijné náklady na zhotovenie.
Takéto náklady sa prira ďujú pomocou metód, ktoré sú systematické
a racionálne a pou žívajú sa konzistentne na v šetky náklady, ktoré
majú podobné vlastnosti. Priradenie je zalo žené na be žnej úrovni
činnosti vykonávanej pri zhotovení. Re žijné náklady zmluvy
o zhotovení zah ŕňajú náklady, ako sú napríklad príprava2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —59
▼B
a spracovanie výplatnej listiny pracovníkov stavby. ►M1Náklady,
ktoré mo žno vo v šeobecnosti priradi ťk zmluvnej činnosti a mô žub yť
pridelené do jednotlivých zmlúv, takisto zah ŕňajú náklady na prijaté
úvery a pô žičky.◄
19. Náklady, ktoré sú fakturovate ľné konkrétnemu zákazníkovi pod ľa
podmienok zmluvy, mô žu zah ŕňaťniektoré náklady na v šeobecnú
administratívu a náklady na projektovanie a výstavbu, ktorých uhra-denie je stanovené v zmluvných podmienkach.
20. Náklady, ktoré sa nedajú priradi ťk zmluvným činnostiam alebo ich
nie je mo žné priradi ťku konkrétnej zmluve, sú vylú čené z nákladov
na zmluvu o zhotovení. Takéto náklady zah ŕňajú:
a) všeobecné administratívne náklady, ktorých úhrada nie je stano-
vená v zmluve;
b) náklady na predaj;
c) náklady na výskum a vývoj, ktorých úhrada nie je stanovená
v zmluve, a
d) odpisy ne činných strojov a zariadení, ktoré sa nepou žívajú pri
konkrétnej zmluve.
21. Zmluvné náklady zah ŕňajú náklady priradite ľné k zmluve za obdobie
od dátumu zabezpe čenia zmluvy do celkového splnenia zmluvy.
Náklady, ktoré priamo súvisia so zmluvou a ktoré sú vynalo žené
na zabezpe čenie splnenia zmluvy, sú v šak takisto zahrnuté ako sú časť
zmluvných nákladov, ak ich mo žno samostatne identifikova ť
a spo ľahlivo oceni ťa je pravdepodobné, že zmluva bude uzavretá.
Ak sú náklady, ktoré sú vynalo žené na zabezpe čenie uzavretia
zmluvy, vykázané ako náklad v období, v ktorom sa vynalo žili, nie
sú zahrnuté do zmluvných nákladov v prípade, že zmluva je uzavretá
v nasledujúcom období.
VYKAZOVANIE ZMLUVNÝCH TR ŽIEB A ZMLUVNÝCH NÁKLADOV
22. Ak mo žno výsledok zmluvy o zhotovení spo ľahlivo odhadnú ť,
zmluvné tr žby a zmluvné náklady súvisiace so zmluvou o zhotovení
sa vykazujú ako tr žby a náklady, pod ľa stup ňa dokon čenia zmluvnej
činnosti k súvahovému d ňu. Očakávaná strata zo zmluvy o zhotovení
sa okam žite vyká že ako náklad v súlade s odsekom 36.
23. V prípade zmluvy s pevnou cenou mo žno spo ľahlivo odhadnú ť
výsledok zmluvy, ak sú splnené v šetky tieto podmienky:
a) celkové zmluvné tr žby mo žno spo ľahlivo oceni ť;
b) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené so zmluvou;
c) tak náklady na splnenie zmluvy, ako aj stupe ňsplnenia zmluvy
možno spo ľahlivo ur čiťk súvahovému d ňua
d) zmluvné náklady priradite ľné k zmluve mo žno jasne identifikova ť
a spo ľahlivo oceni ťtak,žem o žno porovna ťskuto čne vynalo žené
náklady s predchádzajúcimi odhadmi.
24. V prípade zmluvy so stanovením ceny ako náklady plus mar žam o žno
výsledok zmluvy o zhotovení spo ľahlivo odhadnú ť, ak sú splnené
všetky tieto podmienky:
a) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené so zmluvou, a
b) zmluvné náklady priradite ľné k zmluve, čiužsú výslovne uhrá-
dzané alebo nie, mo žno jasne identifikova ťa spo ľahlivo oceni ť.
25. Vykazovanie tr žieb a nákladov pod ľa stup ňa dokon čenia predmetu
zmluvy sa často ozna čuje ako metóda percenta dokon čenia. Pod ľa
tejto metódy sa zmluvné tr žby prira ďujú k zmluvným nákladom,
ktoré sa vynalo žili na dosiahnutie stup ňa dokon čenia, čoho výsledkom
je vykazovanie tr žieb, nákladov a zisku, ktorý mô žeb yťpriradený
podielu dokon čenej práce. Táto metóda poskytuje u žitočné informácie
o rozsahu zmluvnej činnosti a výkonnosti po čas obdobia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —60
▼B
26. Pod ľa metódy percenta dokon čenia sú zmluvné tr žby vykázané ako
tržby vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄vúčtovných obdo-
biach, v ktorých sa práca vykonáva. Zmluvné náklady sú zvy čajne
vykázané ako náklad vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄
vúčtovných obdobiach, v ktorých sa práca, na ktorú sa vz ťahujú,
vykonáva. Prípadné o čakávané prevý šenie celkových zmluvných
nákladov nad celkovými zmluvnými tr žbami sa v šak v rámci zmluvy
vykazuje okam žite ako náklad v súlade s odsekom 36.
27. Dodávate ľmohol vynalo žiťzmluvné náklady, ktoré súvisia
s budúcou činnos ťou v rámci zmluvy. Takéto zmluvné náklady sa
vykazujú v aktívach pod podmienkou, že je pravdepodobné, že
budú spätne získané. Takéto náklady predstavujú sumu dlhovanú
zákazníkmi a často sa klasifikujú ako nedokon čené zmluvné práce.
28. Výsledok zmluvy o zhotovení mo žno spo ľahlivo odhadnú ťlen vtedy,
keďje pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené so zmluvou. Ak v šak vznikne neistota
o vymo žiteľnosti sumy, ktorá u žbola zahrnutá do zmluvných tr žieb
a vykázaná vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄, je nevymo-
žiteľná suma alebo suma, ktorej získanie prestalo by ťpravdepodobné,
vykázaná skôr ako náklad, ne žako úprava sumy zmluvných tr žieb.
29. Ú čtovná jednotka je vo v šeobecnosti schopná uskuto čňovaťspoľa-
hlivé odhady po odsúhlasení zmluvy, v ktorej sa stanovia:
a) vymáhate ľné práva ka ždej strany týkajúce sa aktíva, ktoré sa má
zhotovi ť;
b) odmenu, ktorá sa má uhradi ť,a
c) spôsob a podmienky vysporiadania.
Zvyčajne je takisto potrebné, aby ú čtovná jednotka mala ú činný
interný systém finan čného rozpo čtovania a vykazovania. Ú čtovná
jednotka preskúma a prípadne reviduje odhady zmluvných tr žieb
a zmluvných nákladov pod ľa toho, ako plnenie zmluvy napreduje.
Potreba takýchto revízií nemusí nevyhnutne nazna čovať,že výsledok
zmluvy nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť.
30. Stupe ňdokon čenia zmluvných prác mo žno zisti ťrôznymi spôsobmi.
Účtovná jednotka pou žíva metódu, pomocou ktorej sa spo ľahlivo
meria vykonaná práca. Tieto metódy mô žu v závislosti od charakteru
zmluvy zah ŕňať:
a) pomer vynalo žených zmluvných nákladov na práce, vykonané
k dátumu, k odhadnutým celkovým zmluvných nákladov;
b) zistenie stavu vykonanej práce alebo
c) dokon čenie pomerného fyzického objemu zmluvnej práce.
Postupné platby a preddavky prijaté od zákazníkov často neodzrka-
dľujú vykonanú prácu.
31. Ak je stupe ňdokon čenia stanovený pod ľa zmluvných nákladov vyna-
ložených k dátumu, do nákladov vynalo žených k dátumu sú zahrnuté
len tie zmluvné náklady, ktoré odzrkad ľujú vykonanú prácu. Medzi
zmluvné náklady, ktoré sú vylú čené, patria napríklad tieto:
a) zmluvné náklady, ktoré sa týkajú budúcej činnosti na plnení
zmluvy, ako sú náklady na materiály dodané na miesto zhotovenia,alebo odlo žené na pou žitie v rámci zmluvy, ale zatia ľnenain štalo-
vané, nepou žité alebo neaplikované po čas plnenia zmluvy
o zhotovení, pokia ľmateriál nebol zhotovený osobitne na ú čely
tejto zmluvy, a
b) platby subdodávate ľom pred prácou vykonanou na subdodávke.
32. Ak výsledok zmluvy o zhotovení nemo žno spo ľahlivo odhadnú ť:
a) tržby sa vyká žu len v rozsahu vynalo žených zmluvných nákladov,
pri ktorých je ich návratnos ťpravdepodobná, a
b) zmluvné náklady sa vyká žu ako náklad v období, v ktorom sa
vynalo žia.
Očakávaná strata zo zmluvy o zhotovení sa okam žite vyká že ako
náklad v súlade s odsekom 36.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —61
▼B
33. Po čas po čiatočných štádií plnenia zmluvy sa často stáva, že výsledok
zmluvy nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť. Aj napriek tomu mô žeb yť
pravdepodobné, žeúčtovná jednotka získa vynalo žené zmluvné
náklady spä ť. Preto sa zmluvné tr žby vyká žu len v rozsahu vynalo-
žených nákladov, pri ktorých sa o čakáva, že budú návratné. Ak
výsledok zmluvy nemo žno spo ľahlivo odhadnú ť, zisk sa nevyká že.
Aj ke ďnemo žno výsledok zmluvy spo ľahlivo odhadnú ť,m ô žeb yť
pravdepodobné, že celkové zmluvné náklady budú vy ššie ako celkové
zmluvné tr žby. V takýchto prípadoch sa prípadné o čakávané prevý-
šenie celkových zmluvných nákladov nad celkovými zmluvnými
tržbami vykazuje v rámci zmluvy okam žite ako náklad v súlade
s odsekom 36.
34. Zmluvné náklady, pri ktorých je nepravdepodobné, že budú získané
späť, sa okam žite vykazujú ako náklad. Medzi okolnosti, za ktorých
návratnos ťvynalo žených zmluvných nákladov nemusí by ťpravdepo-
dobná a za ktorých sa zmluvné náklady pravdepodobne budú musie ť
okam žite vykáza ťako náklad, patria napríklad zmluvy:
a) ktoré nie sú plne vymo žiteľné, t. j. ich platnos ťje vá žne spochyb-
nená;
b) ktorých splnenie je podmienené výsledkom prebiehajúceho práv-
neho konania alebo právnych predpisov;
c) vz ťahujúce sa na majetok, ktorý bude pravdepodobne zabavený
alebo vyvlastnený;
d) pri ktorých zákazník nie je schopný splni ťsvoje záväzky alebo
e) pri ktorých dodávate ľnie je schopný splni ťzmluvu alebo inak
splniťsvoje záväzky vyplývajúce zo zmluvy.
35. Ak u žneexisujú neistoty, ktoré znemo žnili, aby výsledok zmluvy bol
spoľahlivo odhadnutý, tr žby a náklady spojené so zmluvou
o zhotovení sa vykazujú skôr pod ľa odseku 22, ako pod ľa odseku 32.
VYKAZOVANIE O ČAKÁVANÝCH STRÁT
36. Ak je pravdepodobné, že celkové zmluvné náklady budú vy ššie ako
celkové zmluvné tr žby, o čakávaná strata sa okam žite vyká že ako
náklad.
37. Vý ška takejto straty je ur čená bez oh ľadu na:
a) skuto čnosť,čis az a čala práca na plnení zmluvy;
b) stupe ňdokon čenia zmluvnej činnosti alebo
c) vý šku ziskov, ktorých vznik sa o čakáva z iných zmlúv, ku ktorým
sa nepristupuje ako k jednej zmluve o zhotovení v súlades odsekom 9.
ZMENY V ODHADOCH
38. Metóda percenta dokon čenia sa uplat ňuje na kumulatívnom základe
vk aždom ú
čtovnom období na sú časné odhady zmluvných tr žieb
a zmluvných nákladov. Preto sa vplyv zmeny odhadu zmluvných
tržieb alebo zmluvných nákladov, alebo vplyv zmeny v odhade
výsledku zmluvy, ú čtuje ako zmena v ú čtovnom odhade (pozri IAS
8Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby ). Zmenené
odhady sa pou žijú pri výpo čte sumy tr žieb a nákladov, vykázaných vo
výkaze►M5komplexného výsledku ◄v období, v ktorom sa
zmena uskuto čnila, a v nasledujúcich obdobiach.
ZVEREJ ŇOVANIE
39. Ú čtovná jednotka je povinná zverejni ťtieto informácie:
a) sumu zmluvných tr žieb vykázanú ako tr žby za obdobie;
b) metódy pou žité na ur čenie zmluvných tr žieb vykázaných za
obdobie a
c) metódy pou žité na zistenie stup ňa rozpracovanosti prebiehajúcej
zmluvy.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —62
▼B
40. Ú čtovná jednotka je povinná zverejni ťk súvahovému d ňu pri prebie-
hajúcich zmluvách tieto informácie:
a) súhrnnú sumu vynalo žených nákladov a vykázaných ziskov
(zníženú o vykázané straty) k dátumu;
b) sumu prijatých preddavkov a
c) sumu zádr žného.
41. Zádr žné predstavuje sumy postupných fakturácií, ktoré sa neuhradia,
pokia ľnebudú splnené podmienky na uhradenie týchto súm stanovené
v zmluve, alebo pokia ľnebudú odstránené chyby. Postupné fakturácie
sú sumy fakturované za vykonanú prácu na plnení zmluvy bez oh ľadu
na to, či ich zákazník u žuhradil. Preddavky sú sumy, ktoré dodávate ľ
prijal pred vykonaním príslu šnej práce.
42. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) hrubú sumu dlhovanú zákazníkmi za prácu na plnení zmluvy ako
majetok a
b) hrubú sumu dlhovanú zákazníkom za prácu na plnení zmluvy ako
záväzok.
43. Hrubá suma dlhovaná zákazníkmi za prácu na plnení zmluvy je čistá
suma ur čená ako:
a) vynalo žené náklady plus vykázané zisky, mínus
b) suma vykázaných strát a postupnej fakturáciepre v šetky prebiehajúce zmluvy, pri ktorých vynalo žené náklady plus
vykázané zisky (mínus vykázané straty) prevy šujú sumu postupnej
fakturácie.
44. Hrubá suma dlhovaná zákazníkom za zmluvné práce je čistá suma
určená ako:
a) vynalo žené náklady plus vykázané zisky, mínus
b) suma vykázaných strát a postupnej fakturáciepre v šetky prebiehajúce zmluvy, pri ktorých suma postupnej fakturácie
prevy šuje vynalo žené náklady plus vykázané zisky (mínus vykázané
straty).
45. Ú čtovná jednotka zverej ňuje prípadné podmienené záväzky
a podmienené aktíva v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky
a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené aktíva mô žu
vznika ťz takých polo žiek, ako sú záru čné náklady, nároky, penále
alebo mo
žné straty.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
46. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky, ktoré sa vz ťa-
hujú na obdobie, ktoré sa za čína 1. januára 1995 alebo neskôr.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —63
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 12
Dane z príjmov
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je ur čiťpostup ú čtovania daní z príjmov. Základným
problémom pri ú čtovaní daní z príjmov je, ako sa majú ú čtovaťbežné a budúce
daňové dôsledky z:
a) budúceho spätného získania (vysporiadania) ú čtovnej hodnoty aktív
(záväzkov), ktoré sú vykázané v súvahe ú čtovnej jednotky, a
b) transakcií a ostatných udalostí be žného obdobia, ktoré sú vykázané v ú čtovnej
závierke ú čtovnej jednotky.
►M5Vo◄vykazovaní aktíva alebo záväzku je obsiahnuté, že vykazujúca
účtovná jednotka o čakáva spätné získanie alebo vysporiadanie ú čtovnej hodnoty
daného aktíva alebo záväzku. Ak je pravdepodobné, že spätné získanie alebo
vyrovnanie ú čtovnej hodnoty spôsobí vy ššie (ni žšie) budúce da ňové platby ne ž
by boli, keby táto úhrada alebo vysporiadanie nemali da ňové dôsledky, tento
štandard vy žaduje, aby ú čtovná jednotka vykázala odlo žený da ňový záväzok
(odlo ženú da ňovú poh ľadávku) s ur čitými obmedzenými výnimkami.
Tento štandard vy žaduje, aby ú čtovná jednotka ú čtovala da ňové dôsledky trans-
akcií a ostatných udalostí tým istým spôsobom, ako ú čtuje samotné transakcie
a ostatné udalosti. ►M5Pri transakciách a ostatných udalostiach vykazovaných
mimo zisku alebo straty (bu ďv ostatných sú častiach komplexného výsledku,
alebo priamo vo vlastnom imaní) sa v šetky súvisiace da ňové ú činky vykazujú
takisto mimo zisku alebo straty (bu ďv ostatných sú častiach komplexného
výsledku, alebo priamo vo vlastnom imaní, v uvedenom poradí). ◄Pre trans-
akcie a ostatné udalosti vykázané priamo vo vlastnom imaní sú v šetky súvisiace
daňové dôsledky takisto vykázané priamo vo vlastnom imaní. Podobne aj vyka-
zovanie odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov v rámci podnikovej
kombinácie ovplyv ňuje sumu goodwillu, ku ktorého vzniku dochádza v rámci
podnikovej kombinácie, alebo sumy akéhoko ľvek prebytku podielu nadobúdate ľa
načistej reálnej hodnote identifikovate ľného majetku, záväzkov a podmienených
záväzkov nadobúdaného nad nákladmi kombinácie.
Tento štandard sa zaoberá aj vykazovaním odlo ženej da ňovej poh ľadávky vzni-
kajúcej z nevyu žitých da ňových strát alebo nevyu žitých da ňových ú ľav, prezen-
táciou daní z príjmov v ú čtovnej závierke a zverejnením informácií súvisiacich
sd aňami z príjmov.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní daní z príjmov.
2. Na ú čely tohto štandardu dane z príjmov zah ŕňajú v šetky domáce
a zahrani čné dane, ktoré vychádzajú zo zdanite ľných ziskov. Dane
z príjmov zah ŕňajú aj dane, ako sú zrá žkové dane pri rozde ľovaní
pre vykazujúcu ú čtovnú jednotku, ktoré platia dcérska spolo čnosť,
pridru žený podnik alebo vykazujúci podnik.
3. [Vypú šťa sa.]
4. Tento štandard sa nezaoberá metódami ú čtovania štátnych dotácií
(pozri IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej
pomoci ) alebo investi čných da ňových úverov. Zaoberá sa v šak účto-
vaním do časných rozdielov, ktoré mô žu vznika ťz takýchto dotácií
alebo investi čných da ňových ú ľav.
DEFINÍCIE
5. Nasledujúce pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Účtovný zisk je zisk alebo strata za dané obdobie pred odpo čítaním
daňových nákladov.
Zdanite ľný zisk (da ňová strata) je zisk (strata) za dané obdobie
určený/ur čená v súlade s da ňovými predpismi ustanovenými da ňovými
úradmi, z ktorého sú dane z príjmov splatné (návratné).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —64
▼B
Daňový náklad (da ňový výnos) je celková suma splatnej dane
a odlo ženej dane zahrnutá v čistom zisku alebo strate za dané obdobie.
Splatná da ňje suma daní z príjmov splatných (návratných) zo zdani-
teľného zisku (da ňovej straty) za dané obdobie.
Odlo žené da ňové záväzky sú sumy daní z príjmov splatných
v budúcich obdobiach v súvislosti so zdanite ľnými do časnými
rozdielmi.
Odlo žené da ňové poh ľadávky sú sumy daní z príjmov návratných
v budúcich obdobiach v súvislosti s:
a) odpo čítateľnými do časnými rozdielmi;
b) nevyu žitými da ňovými stratami prevedenými z minulých období a
c) nevyu žitými da ňovými ú ľavami prevedenými z minulých období.
Dočasné rozdiely sú rozdiely medzi ú čtovnou hodnotou aktíva alebo
záväzku v súvahe a ich da ňovým základom. Do časné rozdiely mô žu
byťbuď:
a)zdanite ľné do časné rozdiely , sú to také do časné rozdiely, ktoré
budú vies ťk zdanite ľným sumám pri ur čovaní zdanite ľného
zisku (da ňovej straty) v budúcich obdobiach, ke ďúčtovná
hodnota aktíva alebo záväzku bude získaná spä ťalebo vyspo-
riadaná, alebo
b)odpo čítate ľné do časné rozdiely , sú to také do časné rozdiely, ktoré
budú vies ťk sumám, ktoré sú odpo čítateľné pri ur čovaní zdanite ľ-
ného zisku (da ňovej straty) v budúcich obdobiach, ke ďúčtovná
hodnota aktíva alebo záväzku bude získaná spä ťalebo vysporia-
daná.
Daňový základ majetku alebo záväzku je suma priradená tomuto
majetku alebo záväzku na da ňové ú čely.
6. Da ňový náklad (da ňový výnos) sa skladá zo splatného da ňového
nákladu (splatného da ňového výnosu) a odlo ženého da ňového nákladu
(odlo ženého da ňového výnosu).
Daňový základ
7. Da ňový základ majetku je suma, ktorá bude na da ňové ú čely odpo čí-
tateľná oproti ka ždému zdanite ľnému ekonomickému ú žitku, ktorý
účtovná jednotka získa vtedy, ak získa spä ťúčtovnú hodnotu majetku.
Ak daný ekonomický ú žitok nebude zdanite ľný, da ňový základ
majetku sa rovná jeho ú čtovnej hodnote.
Príklady
1 Obstarávacia cena stroja je 100. Na da ňové ú čely sa u žodpo-
čítal odpis 30 v be žnom období a v predchádzajúcich obdo-
biach a zostatková cena bude odpo čítateľná v budúcich obdo-
biach bu ďako odpis, alebo formou odpo čtu pri vyradení.
Výnos vytváraný pri pou žívaní stroja je zdanite ľný, ka ždý
zisk z vyradenia stroja bude zdanite ľný a ka ždá strata
z vyradenia bude odpo čítateľnou polo žkou na da ňové
účely. Daňový základ stroja je 70 .
2 Úroková poh ľadávka má ú čtovnú hodnotu 100. Príslu šný
úrokový výnos sa bude zda ňovaťna základe pe ňažných
prostriedkov. Daňový základ úrokovej poh ľadávky je nula .
3 Obchodná poh ľadávka má ú čtovnú hodnotu 100. Súvisiaci
výnos u žbol zahrnutý do zdanite ľného zisku (da ňovej straty).
Daňový základ obchodnej poh ľadávky je 100 .
4 Poh ľadávka z dividend z dcérskej spolo čnosti má ú čtovnú
hodnotu 100. Dividendy nie sú zdanite ľné. V podstate celá
účtovná hodnota aktíva je odpo čítateľnou polo žkou oproti
ekonomickým ú žitkom. Da ňový základ poh ľadávky
z dividend je v dôsledku toho 100 (a).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —65
▼B
5P o h ľadávka z úveru má ú čtovnú hodnotu 100. Splátky úveru
nebudú ma ťžiadne da ňové následky. Daňový základ úveru je 100 .
___________
(a) Pod ľa tejto analýzy neexistuje zdanite ľný do časný rozdiel. Alterna-
tívna analýza je, žečasovo rozlí šené poh ľadávky z dividend majú
nulový da ňový základ a že nulová da ňová sadzba platí pre výsledný
dočasný rozdiel vo vý ške 100. Pod ľa oboch analýz neexistuje odlo-
žený da ňový záväzok.
8. Da ňovým základom záväzku je jeho ú čtovná hodnota zní žená o ka ždú
sumu, ktorá bude odpo čítateľná na da ňové ú čely z tohto záväzku
v budúcich obdobiach. V prípade výnosov budúcich období je da ňový
základ výsledného záväzku jeho ú čtovná hodnota zní žená o ka ždú
sumu výnosov budúcich období, ktorá nebude zdanite ľná
v budúcich obdobiach.
Príklady
1 Medzi krátkodobé záväzky patria výdavky budúcich období
vúčtovnej hodnote 100. Súvisiaci náklad sa na da ňové ú čely
odpo číta na základe úhrady pe ňažných prostriedkov. Daňový
základ výdavkov budúcich období je nula.
2 Medzi obe žné záväzky patria úrokové výnosy prijaté vopred,
vúčtovnej hodnote 100. Príslu šný úrokový výnos bol
zdanený na základe príjmu pe ňažných prostriedkov. Daňový
základ úroku prijatého vopred je nula .
3 Medzi obe žné záväzky patria výdavky budúcich období v ú čtovnej
hodnote 100. Súvisiace náklady u žboli odpo čí t a n én ad a ňové
účely.Daňový základ výdavkov budúcich období je 100 .
4 Medzi obe žné záväzky patria výdavky na pokuty a penále
vúčtovnej hodnote 100. Pokuty a penále nie sú odpo čítateľ-
nými polo žkami na da ňové ú čely. Daňový základ záväzkov
z titulu výdavkov na pokuty a penále je 100 (a).
5 Záväzok z úveru má ú čtovnú hodnotu 100. Splátky úveru
nebudú ma ťžiadne da ňové následky. Daňový základ úveru
je 100.
___________
(a) Pod ľa tejto analýzy neexistujú odpo čítateľné do časné rozdiely. Alter-
natívna analýza je, že záväzok z výdavkov na pokuty a penále má
nulový da ňový základ a že nulová da ňová sadzba platí pre výsledný
dočasný rozdiel vo vý ške 100. Pod ľa oboch analýz neexistuje odlo-
žená da ňová poh ľadávka.
9. Niektoré polo žky majú da ňový základ, ale nie sú vykázané ako aktíva
alebo záväzky v súvahe. Napríklad náklady na výskum sú vykázanéako náklad pri ur čovaní ú čtovného zisku v období, v ktorom sa vyna-
ložili, ale mô žub yťuznané ako odpo čítateľné polo žky pri ur čovaní
zdanite ľného zisku (da ňovej straty) a žv neskor šom období. Rozdiel
medzi da ňovým základom nákladov na výskum, ktoré budú sumou
uznanou da ňovými predpismi ako odpo čítateľná polo žka v budúcich
obdobiach, a nulovou ú čtovnou hodnotou, je odpo čítateľný do časný
rozdiel, ktorého výsledkom je vznik odlo ženej da ňovej poh ľadávky.
10. Ak da ňový základ aktíva alebo záväzku nie je ihne ďzrejmý, je vhodné
zohľadniťzákladnú zásadu, z ktorej tento štandard vychádza: ú čtovná
jednotka s ur čitými obmedzenými výnimkami vyká že odlo žený da ňový
záväzok (poh ľadávku) v ždy, ak by následkom spätného získania alebo
vyrovnania ú čtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku boli vy ššie (ni žšie)
budúce platby daní, ako keby to spätné získanie alebo vysporiadanienemali da ňové dôsledky. Príklad C nasledujúci za odsekom 52 ilustruje
okolnosti, ke
ďmôžeb yťvhodné zoh ľadniťtúto základnú zásadu, naprí-
klad, ke ďdaňový základ majetku alebo záväzku závisí od o čakávaného
spôsobu spätného získania alebo vysporiadania.
11. V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa do časné rozdiely ur čujú porov-
návaním ú čtovných hodnôt aktív a záväzkov v konsolidovanej ú čtovnej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —66
▼B
závierke s príslu šným da ňovým základom. Da ňový základ sa ur čuje
odkazom na konsolidované da ňové priznanie v tých jurisdikciách,
v ktorých sa toto priznanie podáva. V iných jurisdikciách je da ňový
základ stanovený odkazom na da ňové priznania ka ždej ú čtovnej
jednotky v skupine.
VYKAZOVANIE SPLATNÝCH DA ŇOVÝCH ZÁVÄZKOV A SPLATNÝCH
DAŇOVÝCH POH ĽADÁVOK
12. Splatná da ňza be žné a predchádzajúce obdobia sa v rozsahu neza-
platenej dane vyká že ako záväzok. Ak u žzaplatená suma dane za
bežné a predchádzajúce obdobia prevy šuje sumu splatnú v týchto
obdobiach, prebytok sa vyká že ako aktívum.
13. Ú žitok súvisiaci s da ňovou stratou, ktorá sa mô že spätne odpo čítaťzo
splatnej dane za predchádzajúce obdobie, sa vyká že ako aktívum.
14. Ak sa da ňová strata pou žije na spätné získanie splatnej dane pred-
chádzajúceho obdobia, ú čtovná jednotka vyká žeúžitok ako aktívum
v období, v ktorom da ňová strata vznikla, preto že je pravdepodobné,
že tento ú žitok ú čtovná jednotka získa a mo žno ho spo ľahlivo oceni ť.
VYKAZOVANIE ODLO ŽENÝCH DA ŇOVÝCH ZÁVÄZKOV
A ODLO ŽENÝCH DA ŇOVÝCH POH ĽADÁVOK
ZDANITE ĽNÉ DO ČASNÉ ROZDIELY
15. Odlo žený da ňový záväzok sa vyká že pre v šetky zdanite ľné do časné
rozdiely s výnimkou odlo ženého da ňového záväzku vznikajúceho z:
a) prvotného vykázania goodwillu alebo
b) prvotného vykázania aktíva alebo záväzku v transakcii, ktorá:
i) nie je podnikovou kombináciou a
ii) v čase transakcie táto nevplýva ani na ú čtovný zisk, ani na
zdanite ľný zisk (da ňovú stratu).
V prípade zdanite ľných do časných rozdielov spojených s investíciami
do dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov
a podielov na spolo čnom podnikaní sa odlo žený da ňový záväzok
vykazuje v súlade s odsekom 39.
16. ►M5Vo◄vykázaní aktíva je obsiahnuté, že jeho ú čtovná hodnota sa
získa spä ťv podobe ekonomických ú žitkov, ktoré ú čtovnej jednotke
budú plynú ťv budúcich obdobiach. Ak ú čtovná hodnota aktíva prevy-
šuje jeho da ňový základ, hodnota zdanite ľných ekonomických ú žitkov
bude prevy šovaťsumu, ktorá sa uzná za odpo čítateľnú na da ňové ú čely.
Tento rozdiel je zdanite ľným do časným rozdielom a povinnos ťzaplati ť
výslednú da ňz príjmov v budúcich obdobiach je odlo ženým da ňovým
záväzkom. Ke ďúčtovná jednotka získa spä ťúčtovnú hodnotu aktíva,
zdanite ľný do časný rozdiel sa zru šíaúčtovná jednotka bude ma ťzdani-
teľný zisk. V dôsledku toho je pravdepodobné, že ekonomické ú žitky sa
odčerpajú z ú čtovnej jednotky formou platieb daní. Tento štandard preto
vyžaduje vykáza ťvšetky odlo žené da ňové záväzky, s výnimkou ur čitých
okolností uvedených v odsekoch 15 a 39.
Príklad
Majetok, ktorý má obstarávaciu cenu 150, má ú čtovnú hodnotu
100. Oprávky na da ňové ú čely sú 90 a sadzba dane je 25 %.
Daňový základ majetku je 60 (obstarávacia cena 150 zní žená
od a ňové oprávky 90). Na získanie ú čtovnej hodnoty 100 spä ť
musí ú čtovná jednotka dosiahnu ťzdanite ľné príjmy 100, ale
bude môc ťodpo čítaťlen da ňové oprávky vo vý ške 60.
V dôsledku toho bude ú čtovná jednotka plati ťdane z príjmov
10 (25 % zo 40) vtedy, ke ďsa získa spä ťúčtovná hodnota
majetku. Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou 100 a jeho da ňovým
základom 60 je zdanite ľný do časný rozdiel 40. Preto ú čtovná
jednotka vyká že odlo žený da ňový záväzok 10 (25 % zo 40) pred-
stavujúci da ňz príjmov, ktorú zaplatí, ke ďzíska spä ťúčtovnú
hodnotu majetku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —67
▼B
17. Niektoré do časné rozdiely vznikajú vtedy, ke ďsú výnosy alebo
náklady zahrnuté do ú čtovného zisku v jednom období, ale zahrnuté
do zdanite ľného zisku v inom období. Takéto do časné rozdiely sa
často ozna čujú ako časové rozdiely. Ďalej sú uvedené príklady do čas-
ných rozdielov tohto druhu, ktoré sú zdanite ľnými do časnými
rozdielmi, a preto spôsobujú vznik odlo žených da ňových záväzkov:
a) úrokové výnosy sú zahrnuté do ú čtovného zisku v čase ich vzniku,
ale v niektorých jurisdikciách mô žub yťzahrnuté do zdanite ľného
zisku pri získaní pe ňazí. Da ňový základ ka ždej poh ľadávky vyká-
zanej v súvahe z takýchto výnosov je nulový, preto že výnosy
neovplyv ňujú zdanite ľný zisk a ždovtedy, dokedy nie sú získané
peniaze;
b) odpisy pou žívané pri ur čovaní zdanite ľného zisku (da ňovej straty)
sa mô žul íšiťod tých, ktoré sa pou žívajú pri ur čovaní ú čtovného
zisku. Do časný rozdiel je rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou
majetku a jeho da ňovým základom, ktorý sa rovná pôvodnej obsta-
rávacej cene majetku zní ženej o v šetky odpo čítateľné polo žky
vzhľadom na toto aktívum uznané da ňovými orgánmi pri ur čovaní
zdanite ľného zisku za be žné obdobie a predchádzajúce obdobia.
Zdanite ľný do časný rozdiel vzniká a vyvoláva vznik odlo ženého
daňového záväzku, ke ďdaňové odpisy sú zrýchlené (ak sú da ňové
odpisy pomal šie ako ú čtovné, vzniká odpo čítateľný do časný
rozdiel a spôsobí vznik odlo ženej da ňovej poh ľadávky), a
c) náklady na vývoj sa mô žu aktivova ťa amortizova ťpočas budúcich
období pri ur čovaní ú čtovného zisku, ale mô žu sa odpo čítaťpri
určovaní zdanite ľného zisku v období, v ktorom sa vynalo žili.
Takéto náklady na vývoj majú nulový da ňový základ, preto žeuž
boli odpo čítané od zdanite ľného zisku. Do časný rozdiel je
rozdielom medzi ú čtovnou hodnotou nákladov na vývoj a ich
nulovým da ňovým základom.
18. Do časné rozdiely vznikajú aj vtedy, ak:
a) náklady podnikovej kombinácie sú priradené k identifikovate ľnému
nadobudnutému majetku a prevzatým záväzkom v ich reálnychhodnotách, ale na da ňové ú čely sa nevykonáva žiadna ekvivalentná
úprava (pozri odsek 19);
b) aktíva sú precenené, ale nie je uskuto čnená ekvivalentná úprava na
daňové ú čely (pozri odsek 20);
c) goodwill vzniká v rámci podnikovej kombinácie (pozri odseky 21);
d) da ňový základ aktíva alebo záväzku pri prvotnom vykázaní sa lí ši
od jeho prvotnej ú čtovnej hodnoty, napríklad, ak sa ú žitky ú čtovnej
jednotky z nezdanite ľných štátnych dotácií týkajú aktív (pozri
odseky 22 a 33), alebo
e) účtovná hodnota vkladov do dcérskych spolo čností, pobo čiek
a pridru žených podnikov alebo podielov na spolo čnom podnikaní
sa líšio dd a ňového základu danej investície alebo podielu (pozri
odseky 38 a ž45).
Podnikové kombinácie
19. Náklady podnikovej kombinácie sa alokujú prostredníctvom vykázania
nadobudnutého identifikovate ľného majetku a prevzatých záväzkov
v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia. Do časné rozdiely
vznikajú, ak da ňový základ nadobudnutého identifikovate ľného
majetku a prevzatých záväzkov nie je ovplyvnený podnikovou kombi-
náciou, alebo je ovplyvnený odli šne. Napríklad, ak sa ú čtovná hodnota
aktíva zvý ši na reálnu hodnotu, ale da ňový základ aktíva ostáva na
úrovni nákladov u predchádzajúceho vlastníka, vzniká zdanite ľný
dočasný rozdiel, ktorý vedie k vzniku odlo ženého da ňového záväzku.
Výsledný odlo žený da ňový záväzok má vplyv na goodwill (pozri
odsek 66).
Majetok oce ňovaný v reálnej hodnote
20. IFRS umo
žňujú alebo po žadujú, aby bol ur čitý majetok ú čtovaný
v reálnej hodnote, alebo aby bol precenený (pozri napríklad IAS 16
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia , IAS 38 Nehmotný majetok , IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie a IAS 40 Investi čný2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —68
▼B
nehnute ľný majetok ). V niektorých jurisdikciách vplýva precenenie
alebo iné prehodnotenie aktíva na reálnu hodnotu na zdanite ľný zisk
(daňovú stratu) be žného obdobia. Výsledkom je, žed aňový základ
majetku je upravený a nevzniká do časný rozdiel. V iných jurisdikciách
nemá precenenie alebo prehodnotenie aktíva vplyv na zdanite ľný zisk
v období precenenia alebo prehodnotenia a v dôsledku toho sa da ňový
základ majetku neupravuje. Napriek tomu bude ma ťbudúce spätné
získanie ú čtovnej hodnoty za následok vznik zdanite ľných ekonomic-
kých ú žitkov ú čtovnej jednotke a suma, ktorá bude odpo čítateľnou na
daňové ú čely, sa bude lí šiťod hodnoty týchto ekonomických ú žitkov.
Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou preceneného aktíva a jeho
daňovým základom je do časným rozdielom a spôsobuje vznik odlo-
ženého da ňového záväzku alebo poh ľadávky. Toto platí dokonca aj
vtedy, ak:
a) účtovná jednotka nemá v úmysle majetok vyradi ť. V takýchto
prípadoch sa precenená ú čtovná hodnota majetku získa spä ťjeho
používaním a tým sa vytvorí zdanite ľný výnos, ktorý prevý ši odpis
odpo čítateľný na da ňové ú čely v budúcich obdobiach, alebo
b) da ňz kapitálových ziskov je odlo žená, ak sa výnosy z vyradenia
aktíva investujú do podobného majetku. V takýchto prípadoch sa
daňbude nakoniec plati ťpri predaji alebo pou žívaní podobných
aktív.
Goodwill
21. Goodwill vznikajúci v rámci podnikovej kombinácie sa oce ňuje ako
prebytok nákladov na kombináciu nad podielom nadobúdate ľan a
čistej reálnej hodnote identifikovate ľného majetku, záväzkov
a podmienených záväzkov nadobúdaného. Mnohé da ňové in štitúcie
nepovo ľujú pri ur čovaní zdanite ľného zisku zní ženie ú čtovnej hodnoty
goodwillu vo forme odpo čítateľného nákladu. Okrem toho nie sú
náklady na goodwill v takýchto jurisdikciách často odpo čítateľnými,
ak dcérska spolo čnosťzlikviduje svoju základnú podnikate ľskú
činnos ť. V takýchto jurisdikciách má goodwill nulový da ňový základ.
Každý rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou goodwillu a jeho nulovým
daňovým základom je zdanite ľný do časný rozdiel. Tento štandard
však nepovo ľuje vykazovanie vzniknutého odlo ženého da ňového
záväzku, preto že goodwill je zostatok a vykazovanie odlo ženého
daňového záväzku by zvý šilo účtovnú hodnotu goodwillu.
21A. Následné zní ženia v odlo ženom da ňovom záväzku, ktorý sa nevyka-
zuje, preto že vzniká z prvotného vykázania goodwillu, sa taktie žpova-
žujú za vznikajúce z prvotného vykázania goodwillu, a preto sa
v súlade s odsekom 15 písm. a) nevykazujú. Ak napríklad goodwillnadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie má náklady 100, ale mánulový da ňový základ, odsek 15 písm. a) ú čtovnej jednotke nepovo-
ľuje vykazova ťodložený da ňový záväzok. Ak ú čtovná jednotka
následne vyká že zní ženie hodnoty uvedeného goodwillu v hodnote
20, suma zdanite ľného do časného rozdielu súvisiaca s goodwillom
sa zní ži zo 100 na 80 a sú časne dôjde k zní ženiu hodnoty nevykáza-
ného da ňového záväzku. Takéto zní ženie hodnoty nevykázaného
daňového záväzku sa takisto pova žuje za súvisiace s prvotným vyká-
zaním goodwillu, a preto sa zakazuje jeho vykazovanie v súlades odsekom 15 písm. a).
21B. Odlo žené da ňové záväzky pre zdanite ľné do časné rozdiely týkajúce sa
goodwillu sa v šak vykazujú do tej miery, do akej k ich vzniku nedo šlo
v súvislosti s prvotným vykázaním goodwillu. Ak napríklad goodwillzískaný v rámci podnikovej kombinácie má obstarávaciu cenu 100,ktoré sa z ú čtovného h ľadiska dajú zdani ťsadzbou 20 percent za rok
v roku, v ktorom do šlo k akvizícii, da ňový základ goodwillu pri
prvotnom vykazovaní je 100 a ku koncu roka, v ktorom do šlo
k akvizícii, je 80. Ak ú čtovná hodnota goodwillu ku koncu roka,
v ktorom do šlo k akvizícii, ostáva na nezmenenej úrovni 100, zdani-
teľný do časný rozdiel v hodnote 20 ku koncu takéhoto roka stúpne.
Keďže takýto zdanite ľný do časný rozdiel nesúvisí s prvotným vyká-
zaním goodwillu, výsledný odlo žený da ň
ový záväzok sa vyká že.
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku
22. Do časný rozdiel mô že vzniknú ťpri prvotnom vykázaní aktíva alebo
záväzku, napríklad, ak časťalebo celá obstarávacia cena aktíva nebude2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —69
▼B
odpo čítateľná na da ňové ú čely. Spôsob ú čtovania takéhoto do časného
rozdielu závisí od charakteru transakcie, ktorá viedla k prvotnému
vykázaniu aktíva alebo záväzku:
a) v rámci podnikovej kombinácie ú čtovná jednotka vykazuje
akýko ľvek odlo žený da ňový záväzok alebo poh ľadávku a takéto
vykazovanie ovplyvní sumu goodwillu alebo sumu akéhoko ľvek
prebytku nákladov kombinácie nad podielom nadobúdate ľan a
čistej reálnej hodnote identifikovate ľného majetku, záväzkov
a podmienených záväzkov nadobúdaného podniku (pozri odsek19);
b) ak transakcia ovplyvní ú čtovný zisk alebo zdanite ľný zisk, ú čtovná
jednotka vykazuje ka ždý odlo žený da ňový záväzok alebo poh ľa-
dávku a vykazuje výsledný odlo žený da ňový náklad alebo výnos
vo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄(pozri odsek 59);
c) ak transakcia nie je podnikovou kombináciou a nemá vplyv ani na
účtovný zisk, ani na zdanite ľný zisk, ú čtovná jednotka by pri
chýbajúcej výnimke ustanovenej v odsekoch 15 a 24 vykázalavýsledný odlo žený da ňový záväzok alebo poh ľadávku a upravila
účtovnú hodnotu aktíva alebo záväzku o rovnakú sumu. Takéto
úpravy by mohli spôsobi ť,žeúčtovná závierka by bola menej
transparentná. Preto tento štandard nepovo ľuje, aby ú čtovná
jednotka vykázala výsledný odlo žený da ňový záväzok alebo poh ľa-
dávku ani pri prvotnom vykázaní, ani následne (pozri príklady
ďalej). Okrem toho ú čtovná jednotka nevykazuje následné zmeny
v nevykázanom odlo ženom da ňovom záväzku alebo poh ľadávke
počas odpisovania aktíva.
Príklad na ilustráciu odseku 22 písm. c)
Účtovná jednotka má v úmysle pou žívaťmajetok, ktorý bolo
obstaraný za 1 000, po čas pä ťročného obdobia jeho pou žiteľnosti
a potom ho vyradi ťza nulovú zostatkovú hodnotu. Sadzba dane
je 40 %. Odpisy majetku nie sú odpo čítateľné na da ňové ú čely.
Pri vyradení by akýko ľvek zisk z predaja majetku nebol zdani-
teľný a akáko ľvek strata z predaja majetku by nebola odpo číta-
teľná.
Pri získavaní ú čtovnej hodnoty majetku spä ťmá ú čtovná
jednotka zdanite ľný výnos 1 000 a zaplatí da ň400. Ú čtovná
jednotka nevyká že výsledný odlo žený da ňový záväzok 400,
preto že je výsledkom prvotného vykázania majetku.
V nasledujúcom roku je ú čtovná hodnota majetku 800. Pri
získaní zdanite ľného výnosu 800 zaplatí ú čtovná jednotka da ň
320. Ú čtovná jednotka nevyká že výsledný odlo žený da ňový
záväzok 320, preto že je výsledkom prvotného vykázania majetku.
23. V súlade s IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia emitent zlo ženého
finan čného nástroja (napríklad konvertibilného dlhopisu) klasifikuje
oddelene záväzkový prvok nástroja ako záväzok a prvok vlastnéhoimania ako vlastné imanie. V niektorých jurisdikciách sa da ň
ový
základ záväzkového prvku pri prvotnom vykázaní rovná prvotnej
účtovnej hodnote súhrnu záväzkového prvku a prvku vlastného
imania. Výsledný zdanite ľný do časný rozdiel vzniká z prvotného
vykázania prvku vlastného imania oddelene od záväzkového prvku.Výnimka ustanovená v odseku 15 písm. b) preto neplatí. V dôsledku
toho ú čtovná jednotka vyká že výsledný odlo žený da ňový záväzok.
►
M5V súlade s odsekom 61A sa odlo žená da ňúčtuje priamo do
účtovnej hodnoty prvku vlastného imania. V súlade s odsekom 58 sa
následné zmeny v odlo ženom da ňovom záväzku vyká žu v zisku alebo
strate ako odlo žený da ňový náklad (výnos). ◄
Odpo čítateľné do časné rozdiely
24. Odlo žená da ňová poh ľadávka sa vyká žez ov šetkých odpo čítateľných
dočasných rozdielov v rozsahu, v akom je pravdepodobné, že
k dispozícii bude zdanite ľný zisk, oproti ktorému sa odpo čítateľný
dočasný rozdiel pou žije s výnimkou situácie, ke ďodložená da ňová2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —70
▼B
pohľadávka vzniká z prvotného vykázania majetku alebo záväzku
v rámci transakcie, ktorá:
a) nie je podnikovou kombináciou a
b) v čase transakcie nemá vplyv ani na ú čtovný zisk, ani na zdani-
teľný zisk (da ňovú stratu).
Z odpo čítateľných do časných rozdielov spojených s vkladmi do dcér-
skych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a s podielmi na
spolo čnom podnikaní sa v šak odlo žená da ňová poh ľadávka vyká že
v súlade s odsekom 44.
25. ►M5Vo◄vykázaní záväzku je obsiahnuté, žeúčtovná hodnota sa
vyrovná v budúcich obdobiach prostredníctvom od čerpania zdrojov
zúčtovnej jednotky predstavujúcich ekonomické ú žitky. Ke ďsa
zdroje od čerpávajú z ú čtovnej jednotky, ich časťalebo ich celková
hodnota mô žeb y ťodpo čítateľná pri ur čovaní zdanite ľného zisku
v období, ktoré nasleduje po období, v ktorom bol záväzok vykázaný.
V takýchto prípadoch existuje do časný rozdiel medzi ú čtovnou
hodnotou záväzku a jeho da ňovým základom. Pod ľa toho vzniká
odložená da ňová poh ľadávka vo vz ťahu k daniam z príjmov, ktoré
budú spätne získate ľné v budúcich obdobiach vtedy, ak je umo žnené
tútočasťzáväzku odpo čítaťpri ur čovaní zdanite ľného zisku. Podobne,
ak je ú čtovná hodnota aktíva ni žšia ako jeho da ňový základ, rozdiel
vedie ku vzniku odlo ženej da ňovej poh ľadávky vo vz ťahu k daniam
z príjmov, ktoré budú spätne získate ľné v budúcich obdobiach.
Príklad
Účtovná jednotka vykazuje záväzok 100 ako časové rozlí šenie
nákladov na záruku kvality výrobku. Tieto náklady na zárukukvality výrobku nebudú na da ňové ú čely odpo čítateľné a ž
dovtedy, dokia ľúčtovná jednotka nezaplatí reklamáciu. Sadzba
dane je 25 %.
Daňový základ záväzku je nula (ú čtovná hodnota 100 zní žená
o sumu, ktorá bude odpo čítate ľná na da ňové ú čely vo vz ťahu
k tomuto záväzku v budúcich obdobiach). Pri vysporiadanízáväzku v jeho ú čtovnej hodnote ú čtovná jednotka zní ži svoj
budúci zdanite ľný zisk o 100 a následne zní ži svoje budúce
platby dane o 25 (25 % zo 100). Rozdiel medzi ú čtovnou
hodnotou 100 a jeho da ňovým základom nula je zdanite ľný
dočasný rozdiel 100. Ú čtovná jednotka preto vykazuje odlo ženú
daňovú poh ľadávku 25 (25 % zo 100) za predpokladu, žej e
pravdepodobné, žeúčtovná jednotka dosiahne dostato čný zdani-
teľný zisk v budúcich obdobiach, aby mala ú žitok zo zní ženia
platieb daní.
26. Ďalej sú uvedené príklady odpo čítateľných do časných rozdielov, ktoré
majú za následok vznik odlo
žených da ňových poh ľadávok:
a) náklady na penzijné po žitky sa mô žu odpo čítaťpri ur čovaní ú čtov-
ného zisku po čas poskytovania slu žieb zamestnancom, av šak sú
odpo čítateľné od zdanite ľného zisku bu ďvčase, ke ďúčtovná
jednotka platí príspevky do fondu, alebo v čase, ke ďúčtovná
jednotka vypláca penzijné po žitky. V takýchto prípadoch existuje
dočasný rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou záväzku a jeho
daňovým základom. Da ňový základ záväzku je zvy čajne nula.
Takýto odpo čítateľný do časný rozdiel má za následok odlo ženú
daňovú poh ľadávku po čas plynutia ekonomických ú žitkov do
účtovnej jednotky formou odpo čítateľných polo žiek od zdanite ľ-
ného zisku v čase, ke ďsa príspevky alebo penzijné po žitky vyplá-
cajú;
b) náklady na výskum sa vykazujú ako náklady pri ur čovaní ú čtov-
ného zisku v období, v ktorom vznikli, av šak mô žub yťuznanou
odpo čítateľnou polo žkou pri ur čovaní zdanite ľného zisku (da ňovej
straty) a žv neskor šom období. Rozdiel medzi da ňovým základom
nákladov na výskum, ktorý je sumou uznanou da ňovými orgánmi
ako odpo čítateľná polo žka v budúcich obdobiach, a nulovou
účtovnou hodnotou je odpo čítateľný do časný rozdiel, ktorého
výsledkom je odlo žená da ňová poh ľadávka;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —71
▼B
c) náklady podnikovej kombinácie sa prira ďujú prostredníctvom
vykázania nadobudnutého identifikovate ľného majetku
a prevzatých záväzkov v ich reálnych hodnotách k dátumunadobudnutia. Ak dôjde k vykázaniu prevzatého záväzkuk dátumu nadobudnutia, ale súvisiace náklady sa pri ur čovaní
zdanite ľného zisku odpo čítajú a žv neskor ších obdobiach, vzniká
odpo čítateľný do časný rozdiel, ktorého výsledkom je odlo žená
daňová poh ľadávka. Odlo žená da ňová poh ľadávka vzniká aj
vtedy, ke ďreálna hodnota nadobudnutého identifikovate ľného
majetku je ni žšia, ako jeho da ňový základ. V oboch prípadoch
má výsledná odlo žená da ňová poh ľadávka vplyv na goodwill
(pozri odsek 66) a
d) ur čité aktíva sa mô žu uzna ťv reálnej hodnote alebo sa mô žu
preceni ťbez toho, aby sa uskuto čnila ekvivalentná úprava na
daňové ú čely (pozri odsek 20). Odpo čítateľný do časný rozdiel
vzniká vtedy, ak da ňový základ aktíva prevy šuje jeho ú čtovnú
hodnotu.
27. Zru šenie odpo čítateľných do časných rozdielov vedie k vzniku odpo-
čítateľ
ných polo žiek pri ur čovaní zdanite ľných ziskov v budúcich
obdobiach. Ekonomické ú žitky vo forme zní ženia platby daní v šak
bude ma ťúčtovná jednotka jedine vtedy, ak dosiahne dostato čné
zdanite ľné zisky, oproti ktorým sa mô žu odpo čítateľné polo žky
kompenzova ť.Účtovná jednotka preto vykazuje odlo žené da ňové
pohľadávky iba vtedy, ke ďje pravdepodobné, že dosiahne zdanite ľné
zisky tak, aby sa mohli oproti nim pou žiťodpo čítateľné do časné
rozdiely.
28. Je pravdepodobné, žeúčtovná jednotka dosiahne zdanite ľný zisk tak,
aby sa mohli oproti nemu pou žiťodpo čítateľné do časné rozdiely, ak
existujú dostato čné zdanite ľné do časné rozdiely súvisiace s tým istým
daňovým orgánom a tým istým da ňovým subjektom, v prípade
ktorého sa o čakáva zru šenie:
a) v tom istom období ako o čakávané zru šenie odpo čítateľného
dočasného rozdielu alebo
b) v obdobiach, v ktorých sa da ňová strata vyplývajúca z odlo ženej
daňovej poh ľadávky mô že uplatni ťspätne alebo previes ťdo
ďalších období.
Za takýchto okolností sa odlo žená da ňová poh ľadávka vykazuje
v období, v ktorom vznikajú odpo čítateľné do časné rozdiely.
29. Ak nie sú zdanite ľné do časné rozdiely týkajúce sa toho istého da ňo-
vého orgánu a toho istého da ňového subjektu dostato čné, odlo žená
daňová poh ľadávka sa vyká že v rozsahu, v akom:
a) je pravdepodobné, žeúčtovná jednotka bude ma ťdostato čný zdani-
teľný zisk týkajúci sa toho istého da ňového orgánu a toho istého
daňového subjektu v rovnakom období, ako sa vráti odpo čítateľný
dočasný rozdiel (alebo v obdobiach, v ktorých sa da ňová strata
vzniknutá z odlo ženej da ňovej poh ľadávky mô že uplatni ťspätne
alebo previes ťdoďalších období). Pri vyhodnotení, čiúčtovná
jednotka bude ma ťdostato čný zdanite ľný zisk v budúcich obdo-
biach, ú čtovná jednotka ignoruje zdanite ľné sumy, ktoré vznikajú
z odpo čítateľných do časných rozdielov, pri ktorých sa o čakáva, že
sa vyskytnú v budúcich obdobiach, preto že odlo žená da ňová
pohľadávka vznikajúca z týchto odpo čítateľných do časných
rozdielov bude sama vy žadova ťbudúci zdanite ľný zisk na to,
aby bola vyu žitá, alebo
b) účtovná jednotka má k dispozícii mo žnosti da ňového plánovania,
ktoré povedú k vytvoreniu zdanite ľného zisku v príslu šných obdo-
biach.
30. Mo žnosti da ňového plánovania sú opatrenia, ktoré by ú čtovná
jednotka uskuto čnila s cie ľom vytvori ťalebo zvý šiťzdanite ľné
výnosy v ur čitom období pred uplynutím lehoty na umorenie da ňovej
straty alebo da ňových ú ľav. Napríklad v niektorých jurisdikciách sa
zdanite ľný zisk mô že vytvori ťalebo zvý šiť:
a) zvolením spôsobu zda ňovania výnosových úrokov bu ďpri prijatí,
alebo pri vzniku poh ľadávky;
b) odlo žením nároku na ur čité odpo čty zo zdanite ľného zisku;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —72
▼B
c) predajom a azda spätným lízingom aktív, ktoré boli precenené,
avšak pre ktoré da ňový základ nebol upravený tak, aby zoh ľad-
ňoval toto precenenie, a
d) predajom aktíva, ktoré vytvára nezdanite ľné výnosy (ako je
v niektorých jurisdikciách štátny dlhopis), v snahe nakúpi ťinú
investíciu, ktorá vytvára zdanite ľný výnos.
Ak mo žnosti da ňového plánovania presúvajú zdanite ľný zisk
z neskor šieho obdobia na skor šie obdobie, vyu žitie da ňovej straty
alebo da ňových ú ľav prevedených do budúcich období stále závisí
od existencie budúceho zdanite ľného zisku z iných zdrojov ako
zd očasných rozdielov vzniknutých v budúcnosti.
31. Ak ú čtovná jednotka v nedávnej minulosti vytvárala straty, postupuje
podľa návodu v odsekoch 35 a 36.
32. [Vypú šťa sa.]
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku
33. Jedným z prípadov, ke ďvzniká odlo žená da ňová poh ľadávka
z prvotného vykázania aktíva, je prípad, ke ďnezdanite ľnáštátna
dotácia súvisiaca s daným aktívom je odpo čítateľnou polo žkou pri
jej prijatí v ú čtovnej hodnote aktíva, ale na da ňové ú čely nie je odpo-
čítateľnou polo žkou od odpisovate ľnej hodnoty aktíva (inými slovami
od da ňového základu); ú čtovná hodnota aktíva je ni žšia ako jeho
daňový základ, a to spôsobuje vznik odpo čítateľného do časného
rozdielu. Štátne dotácie sa takisto mô žu pova žovaťza odlo žené
výnosy a rozdiel medzi odlo ženým výnosom a jeho nulovým
daňovým základom je vtedy odpo čítateľný do časný rozdiel. Nezávisle
od toho, ktorý spôsob prezentácie ú čtovná jednotka uplat ňuje, nevy-
kazuje výslednú odlo ženú da ňovú poh ľadávku z dôvodu uvedeného
v odseku 22.
Nevyu žité da ňové straty a nevyu žité da ňové ú ľavy
34. Odlo žená da ňová poh ľadávka sa vyká že pri prevode nevyu žitej
daňovej straty do ďalších období a nevyu žitých da ňových ú ľav
v rozsahu, v ktorom je pravdepodobné, že sa dosiahne budúci zdani-
teľný zisk, oproti ktorému bude mo žné zu žitkova ťtieto nevyu žité
daňové straty a nevyu žité da ňové ú ľavy.
35. Kritériá na vykázanie odlo žených da ňových poh ľadávok vznikajúcich
pri prevode nevyu žitých da ňových strát a da ňových ú ľav do ďalšieho
obdobia sú rovnaké ako kritériá na vykázanie odlo žených da ňových
pohľadávok vznikajúcich z odpo čítateľných do časných rozdielov.
Z existencie nevyu žitých da ňových strát v šak jasne vyplýva, že zdani-
teľný zisk sa v budúcnosti mo žno nedosiahne. Preto, ak má ú čtovná
jednotka preh ľad o nedávnych stratách, vykazuje odlo ženú da ňovú
pohľadávku vznikajúcu z nevyu žitých da ňových strát alebo nevyu ži-
tých da ňových ú ľav iba v rozsahu, v akom ú čtovná jednotka vykázala
dostato čné zdanite ľné do časné rozdiely, alebo ak existuje presved čivý
dôkaz, žeúčtovná jednotka dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk,
oproti ktorému bude mo žné zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty
alebo nevyu žité da ňové ú ľavy. Za takýchto okolností sa odsekom
82 vy žaduje zverejni ťvýšku odlo ženej da ňovej poh ľadávky
a charakter dôkazu podporujúceho jej vykázanie.
36. Pri odhade pravdepodobnosti, že bude dosiahnutý zdanite ľný zisk,
oproti ktorému bude mo žné zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty
alebo nevyu žité da ňové ú ľavy, ú čtovná jednotka berie do úvahy
tieto kritériá:
a)čim áú čtovná jednotka dostato čné zdanite ľné do časné rozdiely
týkajúce sa toho istého da ňového orgánu a toho istého da ňového
subjektu, ktorých výsledkom budú zdanite ľné sumy, ktoré je
možné zu žitkova ťna nevyu žité da ňové straty alebo nevyu žité
daňové ú ľavy v období ich platnosti;
b)či je pravdepodobné, žeúčtovná jednotka vytvorí zdanite ľné zisky
v období platnosti nevyu žitých da ňových strát alebo nevyu žitých
daňových ú ľav;
c)či sú nevyu žité da ňové straty výsledkom identifikovate ľných
prípadov, pri ktorých je opätovný výskyt nepravdepodobný, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —73
▼B
d)čis úm o žnosti da ňového plánovania (pozri odsek 30) dostupné
účtovnej jednotke, ktorá vytvorí zdanite ľný zisk v období,
v ktorom mo žno zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty alebo nevyu-
žité da ňové ú ľavy.
Odlo žená da ňová poh ľadávka sa nevykazuje v takom rozsahu, v akom
nie je pravdepodobné, že sa vytvorí zdanite ľný zisk, oproti ktorému je
možné zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty alebo nevyu žité da ňové
úľavy.
Prehodnotenie nevykázaných odlo žených da ňových poh ľadávok
37. Ú čtovná jednotka prehodnocuje ku ka ždému súvahovému d ňu nevy-
kázané odlo žené da ňové poh ľadávky. Ú čtovná jednotka vyká že
predtým nevykázané odlo žené da ňové poh ľadávky v takom rozsahu,
v akom je pravdepodobné, že budúci zdanite ľný zisk umo žní, aby sa
odložená da ňová poh ľadávka získala spä ť. Napríklad zlep šením
obchodných podmienok sa mô že zvý šiťpravdepodobnos ť,žeúčtovná
jednotka bude schopná vytvára ťdostato čný zdanite ľný zisk
v budúcnosti, aby odlo žená da ňová poh ľadávka splnila kritériá na
vykázanie stanovené v odseku 24 alebo 34. Iným príkladom je, ak
účtovná jednotka prehodnotí odlo žené da ňové poh ľadávky k dátumu
podnikovej kombinácie alebo následne (pozri odseky 67 a 68).
Investície do dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených
podnikov a podielov na spolo čnom podnikaní
38. Do časné rozdiely vznikajú, ak sa ú čtovná hodnota investícií do dcér-
skych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a podielov na
spolo čnom podnikaní (a to podiel materskej spolo čnosti alebo inve-
stora na čistých aktívach dcérskej spolo čnosti, pobo čky, pridru ženého
podniku alebo podniku, do ktorého sa investovalo, vrátane ú čtovnej
hodnoty goodwillu) stáva odli šnou od da ňového základu (ktorým je
často obstarávacia cena) investície alebo podielu. Takéto rozdiely
môžu vzniknú ťv dôsledku rôznych okolností, napríklad:
a) pri existencii nerozdelených ziskov dcérskych spolo čností, pobo-
čiek, pridru žených podnikov a spolo čných podnikov;
b) pri zmenách v kurzoch cudzích mien, ke ďsú materská spolo čnosť
a jej dcérske spolo čnosti umiestnené v rôznych krajinách, a
c) pri zní žení ú čtovnej hodnoty investície v pridru ženom podniku na
jej spätne získate ľnú sumu.
V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa mô žed očasný rozdiel lí šiťod
dočasného rozdielu spojeného s danou investíciou v individuálnej
účtovnej závierke materskej spolo čnosti, ak materská spolo čnosť
uvádza investíciu vo svojej individuálnej ú čtovnej závierke
v obstarávacej cene alebo v precenenej vý ške.
39. Ú čtovná jednotka vyká že odlo žený da ňový záväzok pri v šetkých
zdanite ľných do časných rozdieloch spojených s investíciami do dcér-
skych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do podielov na
spolo čnom podnikaní s výnimkou prípadov, ke ďsú splnené obidve
z týchto podmienok:
a) materská spolo čnosť, investor alebo spolo čník mô žun a časova ť
obdobie zru šenia do časného rozdielu a
b) je pravdepodobné, žed očasný rozdiel nebude v doh ľadnej budúc-
nosti zru šený.
40. Ke ďže materská spolo čnosťriadi dividendovú politiku vo vlastných
dcérskych spolo čnostiach, je schopná na časova ťzrušenie do časných
rozdielov spojených s danou investíciou (vrátane do časných rozdielov
vznikajúcich nielen z nerozdelených ziskov, ale takisto z ka ždého
prevodu cudzej meny). Okrem toho by často nebolo vykonate ľné
určiťvýšku daní z príjmov, ktoré by boli splatné pri zru šení do čas-
ného rozdielu. Preto ke ďmaterská spolo čnosťurčila,že tieto zisky sa
nebudú v doh ľadnej budúcnosti rozde ľovať, materská spolo čnosť
nevykazuje odlo žený da ňový záväzok. Rovnaký postup sa uplat ňuje
na investície do pobo čiek.
41. Nepe ňažný majetok a záväzky ú čtovnej jednotky sa oce ňujú v jej
funkčnej mene (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien ).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —74
▼B
Ak sa zdanite ľný zisk alebo da ňová strata ú čtovnej jednotky (a teda
daňový základ jej nepe ňažného majetku a záväzkov) ur čujú v odli šnej
mene, zmeny výmenného kurzu spôsobujú vznik do časných rozdielov,
ktorých výsledkom je vykázanie odlo ženého da ňového záväzku alebo
(podľa odseku 24) majetku. Výsledná odlo žená da ňsa vyká žen a
ťarchu alebo v prospech hospodárskeho výsledku (pozri odsek 58).
42. Investor v pridru ženom podniku nemá pod kontrolou túto ú čtovnú
jednotku a vä čšinou nie je v takej pozícii, aby ur čoval dividendovú
politiku. Preto pri neexistencii dohody, ktorá by vy žadovala, aby sa
zisky pridru ženého podniku nerozde ľovali v doh ľadnej budúcnosti,
investor vykazuje odlo žený da ňový záväzok vznikajúci zo zdanite ľ-
ných do časných rozdielov spojených s jeho investíciami
v pridru ženom podniku. V niektorých prípadoch investor nemusí
byťschopný stanovi ťvýšku splatnej dane, ak spätne získa obstará-
vaciu cenu svojej investície v pridru ženom podniku, ale mô žeu rčiť,že
sa bude rovna ťminimálnej hodnote alebo ju prevý ši. V takýchto
prípadoch je odlo žený da ňový záväzok ocenený v tejto vý ške.
43. Dohoda medzi ú častníkmi v spolo čnom podniku sa vä čšinou zaoberá
rozdelením ziskov a stanovuje, či na rozhodnutia o takýchto zále žito-
stiach je potrebný súhlas v šetkých spolo čníkov alebo len stanovenej
väčšiny spolo čníkov. Ke ďmôže spolo čník ovláda ťrozde ľovanie
ziskov a je pravdepodobné, že sa zisky nebudú rozde ľovať
v predpokladanej budúcnosti, odlo žený da ňový záväzok sa nevyká že.
44. Ú čtovná jednotka vyká že odlo ženú da ňovú poh ľadávku pri v šetkých
odpo čítateľných do časných rozdieloch, ktoré vznikajú z investícií do
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do
podielov na spolo čnom podnikaní v rozsahu, v akom je pravdepo-
dobné, že:
a) do časný rozdiel sa zru ší v predpokladanej budúcnosti a
b) dosiahne sa zdanite ľný zisk, oproti ktorému bude mo žné zu žit-
kovaťdočasný rozdiel.
45. Pri rozhodovaní, či sa odlo žená da ňová poh ľadávka vyká že
z odpo čítateľných do časných rozdielov spojených s investíciami do
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do
podielov na spolo čnom podnikaní, berie ú čtovná jednotka do úvahy
návod uvedený v odsekoch 28 a ž31.
OCE ŇOVANIE
46. Splatné da ňové záväzky (poh ľadávky) za be žné a predchádzajúce
obdobia sa oce ňujú v sume, pri ktorej sa o čakáva, že sa má zaplati ť
daňovým orgánom (alebo od nich spä ťzíska ť) pou žitím da ňových
sadzieb (a da ňových zákonov), ktoré sú platné alebo v podstate platné
k súvahovému d ňu.
47. Odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky sa oce ňujú sadzbami dane,
ktorých uplat ňovanie sa o čakáva v období, v ktorom sa poh ľadávka
zrealizuje alebo záväzok vyrovná v závislosti od sadzieb dane
(a da ňových zákonov), ktoré sú platné alebo v podstate platné
k súvahovému d ňu.
48. Splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky sú spravidla
ocenené pou žitím da ňových sadzieb (a da ňových zákonov), ktoré sú
platné. V niektorých jurisdikciách má v šak vyhlásenie da ňových
sadzieb (a da ňových zákonov) vládou rovnakú ú činnos ťako skuto čný
zákon, ktorý mô že nadobudnú ťplatnos ťv priebehu nieko ľkých
mesiacov od oznámenia. Za týchto podmienok sa da ňové poh ľadávky
a záväzky ocenia pou žitím vyhlásených da ňových sadzieb (a da ňových
zákonov).
49. Ak platia rôzne sadzby dane pre rôzne úrovne zdanite ľných ziskov,
odložené da ňové poh ľadávky a záväzky sa oce ňujú pou žitím priemer-
ných sadzieb, ktorých platnos ťsa očakáva pre zdanite ľný zisk (da ňovú
stratu) v obdobiach, v ktorých sa o čakáva zru šenie do časných
rozdielov.
50. [Vypú šťa sa.]
51. Oce ňovanie odlo žených da ňových záväzkov a odlo žených da ňových
pohľadávok musí zoh ľadňovaťdaňové dôsledky, ktoré by vyplynuli2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —75
▼B
zo spôsobu, akým ú čtovná jednotka o čakáva spätné získanie alebo
vysporiadanie ú čtovnej hodnoty svojich aktív a záväzkov
k súvahovému d ňu.
52. V niektorých jurisdikciách mô že spôsob, akým ú čtovná jednotka
spätne získa (vysporiada) ú čtovnú hodnotu aktíva (záväzku),
ovplyvni ťjednu alebo obidve z týchto veli čín:
a) sadzbu dane uplatnite ľnú v čase, ke ďúčtovná jednotka spätne
získa (vyrovná) ú čtovnú hodnotu aktíva (záväzku), a
b) da ňový základ aktíva (záväzku).
V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka oce ňuje odlo žené da ňové
záväzky a odlo žené da ňové poh ľadávky pou žitím sadzby dane
ad aňového základu, ktoré sú v súlade s o čakávaným spôsobom spät-
ného získania alebo vyrovnania.
Príklad A
Majetok má ú čtovnú hodnotu 100 a da ňový základ 60. Pri
predaji majetku by platila sadzba dane 20 % a pri zdaneníiných príjmov by platila sadzba dane 30 %.
Účtovná jednotka vykazuje odlo žený da ňový záväzok vo vý ške 8
(20 % zo 40), ak o čakáva predaj majetku bez ďalšieho pou ží-
vania, a odlo žený da ňový záväzok vo vý ške 12 (30 % zo 40), ak
očakáva ponechanie majetku v pou žívaní a spätné získanie
účtovnej hodnoty jeho pou žívaním.
Príklad B
Majetok s obstarávacou cenou 100 a ú čtovnou hodnotou 80 je
precenený na 150. Neuskuto čnila sa ekvivalentná úprava na
daňové ú čely. Oprávky na da ňové ú čely sú 30 a sadzba dane
je 30 %. Ak sa majetok predá za vy ššiu cenu, ako je jeho
obstarávacia cena, da ňové oprávky 30 sa zahrnú do zdanite ľných
výnosov, ale tr žby z predaja prevy šujúce obstarávaciu cenu
nebudú zdanite ľné.
Daňový základ majetku je 70 a vzniká zdanite ľný do časný rozdiel
80. Ak ú čtovná jednotka o čakáva spätné získanie ú čtovnej
hodnoty pou žívaním majetku, musí vytvori ťzdanite ľný výnos
150, ale bude si môc ťodpo čítať
len odpisy 70. To znamená,
že je odlo žený da ňový záväzok 24 (30 % z 80). Ak ú čtovná
jednotka o čakáva spätné získanie ú čtovnej hodnoty predajom
majetku okam žite tr žbou 150, odlo žený da ňový záväzok sa vypo-
číta takto:
Zdanite ľný
dočasný
rozdielDaňová
sadzbaOdlo žený
daňový
záväzok
Kumulatívne da ňové
oprávky 30 30 % 9
Tržby prevy šujúce obsta-
rávaciu cenu 50 nula —
Spolu 80 9
(poznámka: v súlade s odsekom ►M5 61A◄sa dodato čná
odlo žená da ň, ktorá vznikne pri precenení, ►M5 vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄)
Príklad C
Základné údaje sú rovnaké ako v príklade B, s výnimkou toho,
keďsa majetok predá za viac, ako je jeho obstarávacia cena,
daňové oprávky sa zahrnú do zdanite ľných výnosov (zdanené
30 %) a tr žby z predaja sa zdania 40 % po odpo čítaní obstará-
vacej ceny upravenej o infláciu 110.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —76
▼B
Ak ú čtovná jednotka o čakáva úhradu ú čtovnej hodnoty pou ží-
vaním majetku, musí vytvori ťzdanite ľné výnosy 150, ale bude
si môc ťodpo čítaťlen odpisy 70. To znamená, žed a ňový základ
je 70, zdanite ľný do časný rozdiel 80 a odlo žený da ňový záväzok
24 (30 % z 80), tak ako v príklade B.
Ak ú čtovná jednotka o čakáva úhradu ú čtovnej hodnoty predajom
majetku okam žite tr žbou 150, ú čtovná jednotka si bude môc ť
odpo čítaťindexovanú obstarávaciu cenu 110. Čisté tr žby 40
budú zdanené 40 %. Okrem toho sa da ňové oprávky 30 zahrnú
do zdanite ľných výnosov a zdania sa 30 %. To znamená, že
daňový základ je 80 (110 mínus 30), zdanite ľný do časný rozdiel
70 a odlo žený da ňový záväzok 25 (40 % zo 40 plus 30 % z 30).
Ak nie je da ňový základ okam žite jasný v tomto príklade, mô žu
sa zoh ľadni ťzákladné zásady uvedené v odseku 10.
(Poznámka: V súlade s odsekom ►M5 61A◄sa dodato čná
odlo žená da ň, ktorá vznikne pri precenení, ►M5 vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄.)
52A. V niektorých jurisdikciách sú dane z príjmov splatné pri vy ššej alebo
nižšej sadzbe, ak sa časťčistého zisku alebo celý čistý zisk alebo
nerozdelený zisk vyplácajú ako dividenda ►M5vlastníkom ◄
účtovnej jednotky. V niektorých iných jurisdikciách sú dane
z príjmov refundovate ľné alebo splatné, ak sa časťčistého zisku
alebo celý čistý zisk alebo nerozdelený zisk vyplácajú ako dividenda
►M5vlastníkom ◄účtovnej jednotky. Za týchto okolností sa
splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky oce ňujú pri sadzbe
dane uplatnite ľnej na nerozdelený zisk.
52B. Za okolností opísaných v odseku 52A sa dôsledky dividend týkajúce
sa dane z príjmov vykazujú, ak sa vykazuje záväzok vyplati ťdivi-
dendu. Dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov sú spojené viac
s minulými transakciami alebo udalos ťami ako s rozde ľovaním vlast-
níkom. Dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov sa preto vyka-zujú cez hospodársky výsledok obdobia pod ľa odseku 58 s výnimkou
prípadu, ak dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov vyplynú
z okolností opísaných v odseku 58 písm. a) a b).
Príklad na ilustráciu odsekov 52A a 52B
V tomto príklade ide o oce ňovanie splatných a odlo žených da ňo-
vých poh ľadávok a záväzkov ú čtovnej jednotky v jurisdikcii,
v ktorej sú dane z príjmov splatné pri vy ššej sadzbe uplatnite ľnej
na nerozdelený zisk (50 %), pri čom suma je nahradite ľná, ke ďsa
zisk rozde ľuje. Sadzba dane uplatnite ľná na rozdelený zisk je
35 %.►M5Na konci obdobia vykazovania ◄, 31. decembra
20X1, ú čtovná jednotka nevykazuje ako záväzok dividendy navr-
hnuté alebo vyhlásené ►M5po období vykazovania ◄. Z toho
vyplýva, že v roku 20X1 sa nevykazujú žiadne dividendy. Zdani-
teľný výnos na rok 20X1 je 100 000. Čistý zdanite ľný do časný
rozdiel na rok 20X1 je 40 000.
Účtovná jednotka vykazuje splatný da ňový záväzok a náklady na
splatnú da ňz príjmov 50 000. Žiadne aktívum sa nevykazuje pre
sumu potenciálne spätne získate ľný ako výsledok budúcich divi-
dend. Ú čtovná jednotka takisto vykazuje odlo žený da ňový
záväzok a odlo žený da ňový náklad 20 000 (50 % zo 40 000),
ktoré predstavujú dane, ktoré ú čtovná jednotka zaplatí, ke ď
získa spä ťalebo vyrovná ú čtovné hodnoty svojich aktív
a záväzkov zalo žené na sadzbe dane uplatnite ľnej na nerozdelený
zisk.
V dôsledku toho 15. marca 20X2 vykazuje ú čtovná jednotka
dividendy 10 000 z predchádzajúceho prevádzkového zisku akozáväzok.
Účtovná jednotka vykazuje 15. marca 20X2 spätné získanie dane
z príjmov 1 500 (15 % dividend vykázaných ako záväzok) ako
splatnú da ňovú poh ľadávku a ako zní ženie nákladu na splatnú
daňz príjmov na rok 20X2.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —77
▼B
53. Odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky sa nediskontujú.
54. Spo ľahlivé stanovenie odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov
na základe diskontovania vy žaduje podrobné časové rozvrhnutie
zrušenia ka ždého do časného rozdielu. V mnohých prípadoch je zosta-
venie takéhoto harmonogramu ve ľmi nepraktické alebo komplikované.
Nie je preto vhodné vy žadova ťdiskontovanie odlo žených da ňových
pohľadávok alebo záväzkov. Povoli ťdiskontovanie, ale ho nevy ža-
dovať, by viedlo k odlo ženým da ňovým poh ľadávkam a záväzkom,
ktoré by neboli porovnate ľné medzi ú čtovnými jednotkami. Tento
štandard preto nevy žaduje, ale ani nepovo ľuje diskontovanie odlo že-
ných da ňových poh ľadávok a záväzkov.
55. Do časné rozdiely sa ur čujú vo vz ťahu k ú čtovnej hodnote aktíva alebo
záväzku. Toto pravidlo sa uplat ňuje, aj ke ďje účtovná hodnota sama
určená na diskontnej základni, napríklad v prípade povinností
z penzijných po žitkov (pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky).
56. Ú čtovná hodnota odlo ženej da ňovej poh ľadávky sa preskúma ku
každému súvahovému d ňu. Účtovná jednotka zní žiúčtovnú hodnotu
odloženej da ňovej poh ľadávky v rozsahu, v ktorom u žnie je pravde-
podobné, že dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk, ktorý umo žní zu žit-
kovaťčasťalebo celý ú žitok tejto odlo ženej da ňovej poh ľadávky.
Každé takéto zní ženie sa zru ší v rozsahu, v ktorom vzniká pravdepo-
dobnos ť,že sa dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk.
VYKAZOVANIE SPLATNEJ A ODLO ŽENEJ DANE
57. Ú čtovanie splatnej a odlo ženej dane spôsobujú transakcie alebo iné
udalosti, ktoré nie sú konzistentné s ú čtovaním transakcií alebo
udalostí samotných. Odseky 58 a ž68C uplat ňujú túto zásadu.
▼M5
Položky vykazované v zisku alebo strate
58. Splatná a odlo žená da ňsa vykazuje ako výnos alebo náklad a zahrnie
sa do zisku alebo straty za dané obdobie, ale s výnimkou prípadov,
keďdaňvzniká z:
a) transakcie alebo udalosti, ktorá sa vyká že v tom istom alebo inom
období mimo zisku alebo straty bu ďv ostatných sú častiach
komplexného výsledku, alebo priamo vo vlastnom imaní (pozriodseky 61A a ž65)
▼B
b) podnikovej kombinácie (pozri odseky 66 a ž68).
59. Vä čšina odlo žených da ňových záväzkov a odlo žených da ňových
pohľadávok vzniká, ak je výnos alebo náklad zahrnutý do ú čtovného
zisku v jednom období, av šak do zdanite ľného zisku (da ňovej straty)
v inom období. Výsledná odlo žená da ňsa vyká že vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄. Príkladmi sú:
a) výnosy z úrokov, tantiém alebo dividend prijaté po konci obdobia,
ak sú zahrnuté do ú čtovného zisku na základe časového rozdelenia
v súlade s IAS 18 Výnosy ,a však do zdanite ľného zisku (da ňovej
straty) sú zahrnuté pri prijatí pe ňažných prostriedkov, a
b) náklady na obstaranie nehmotného majetku boli aktivované
v súlade s IAS 38, ak sa odpisujú vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄,a však stali sa da ňovo odpo číta-
teľnými polo žkami v čase, ke ďsa vynalo žili.
60. Ú čtovná hodnota odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov sa
môže meni ťdokonca aj vtedy, ak by sa nezmenila vý ška súvisiaceho
dočasného rozdielu. Toto mô žeb yťspôsobené napríklad:
a) zmenou da ňových sadzieb alebo da ňových predpisov;
b) prehodnotením nahradite ľnosti odlo žených da ňových poh ľadávok
alebo
c) zmenou v o čakávanom spôsobe návratnosti aktíva.
Výsledná odlo žená da ňsa vyká že vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄s výnimkou prípadov týkajúcich sa polo žiek, ktoré sa
►M5vykázaných mimo zisku alebo straty ◄(pozri odsek 63).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —78
▼B
Položky ú čtované priamo ►M5 vykázané mimo zisku alebo
straty◄
▼M5__________
61A. Splatná da ňa odlo žená da ňsa vykazujú mimo zisku alebo straty v prípade,
keďdaňsúvisí s polo žkami vykazovanými mimo zisku alebo straty v tom
istom alebo inom období. Preto splatná da ňao d l o žená da ň,k t o r ás ú v i s í
sp o l o žkami vykazovanými v tom istom alebo inom období:
a) v ostatných sú častiach komplexného výsledku sa vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku (pozri odsek 62),
b) priamo vo vlastnom imaní sa vykazuje priamo vo vlastnom imaní
(pozri odsek 62A).
62. Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva po žadujú alebo
povo ľujú, aby sa ur čité polo žky vykazovali v ostatných sú častiach
komplexného výsledku. Príklady takýchto polo žiek sú tieto:
a) zmena v ú čtovnej hodnote, ktorá vzniká z precenenia nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení (pozri IAS 16) a
b) [Vypú šťa sa]
c) kurzové rozdiely vznikajúce z prepo čtu ú čtovnej závierky
prevádzky v zahrani čí (pozri IAS 21),
d) [Vypú šťa sa]
62A. Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva po žadujú alebo
povo ľujú, aby sa ur čité polo žky ú čtovali priamo v prospech alebo
naťarchu vlastného imania. Príklady takýchto polo žiek sú tieto:
a) úprava za čiatočného stavu nerozdeleného zisku spôsobená bu ď
zmenou ú čtovnej politiky, ktorá sa uplat ňuje retrospektívne, alebo
opravou chyby (pozri IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných
odhadoch a chyby )a
b) sumy vznikajúce pri prvotnom vykázaní prvku vlastného imania
v zlo ženom finan čnom nástroji (pozri odsek 23).
63. Za výnimo čných okolností mô žeb yťzložité stanovi ťvýšku splatnej
a odlo ženej dane, ktorá súvisí s polo žkami vykázanými mimo zisku
alebo straty (bu ďv ostatných sú častiach komplexného výsledku, alebo
priamo vo vlastnom imaní). Toto mô žeb yťprípad, kedy napríklad:
▼B
a) existuje progresívna sadzba dane z príjmov a nie je mo žné stanovi ť
sadzbu, ktorou je konkrétna zlo žka zdanite ľného zisku (da ňovej
straty) zdanená;
b) zmena sadzby dane alebo iných da ňových predpisov má vplyv na
odloženú da ňovú poh ľadávku alebo záväzok súvisiaci (celkovo
alebo čiastočne)►M5k polo žke, ktorá bola predtým vykázaná
mimo zisku alebo straty alebo ◄
c) účtovná jednotka ur čí,že odlo žená da ňová poh ľadávka by sa mala
vykazova ť, alebo by sa nemala ďalej úplne vykazova ť►M5a odlo-
žená da ňová poh ľadávka súvisí (celkom alebo s časti) s polo žkou,
ktorá bola predtým vykázaná mimo zisku alebo straty. ◄
▼M5
V takýchto prípadoch sa splatná a odlo žená da ňsúvisiaca s polo žkami,
ktoré sa vykazujú mimo zisku alebo straty, stanoví z primeraného
pomerného priradenia splatnej a odlo ženej dane v ú čtovnej jednotke
vd aňovej jurisdikcii alebo inou metódou, ktorá zabezpe čí presnej šiu
alokáciu za daných okolností.
▼B
64. V IAS 16 sa konkrétne neuvádza, čib yú čtovná jednotka mala
previes ťkaždý rok z prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku
sumu vo vý ške rovnajúcej sa rozdielu medzi odpismi alebo amortizá-
ciou prece ňovaného aktíva a odpismi alebo amortizáciou vychádzajú-
cimi z obstarávacej ceny tohto aktíva. Ak ú čtovná jednotka uskuto ční
takéto zú čtovanie, zú čtovaná suma je zní žená o zodpovedajúcu odlo-
ženú da ň. Podobné postupy platia pre ú čtovanie pri vyra ďovaní
položky nehnute ľností, strojov alebo zariadení.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —79
▼B
65. Ke ďsa aktívum prece ňuje na da ňové ú čely a toto precenenie súvisí
súčtovaním precenenia týkajúceho sa predchádzajúceho obdobia,
alebo s takým, ktoré sa uskuto ční v budúcom období, da ňové vplyvy
oboch precenení aktíva i úpravy da ňového základu sa ►M5vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄v obdobiach,
v ktorých sa uskuto čnia. Ak v šak precenenie na da ňové ú čely nesúvisí
súčtovným precenením v predchádzajúcom období, alebo s takým,
ktorého vykonanie sa o čakáva v budúcom období, da ňové vplyvy
úpravy da ňového základu sa vykazujú vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄.
65A. Ak ú čtovná jednotka platí dividendy svojim ►M5vlastníkom ◄,
môže sa od nej vy žadova ťvyplati ťčasťdividend da ňovým orgánom
v mene►M5vlastníkov ◄. V mnohých jurisdikciách sa táto suma
uvádza ako zrá žková da ň. Takáto suma platená alebo splatná da ňovým
orgánom sa ú čtuje do vlastného imania ako časťdividend.
Odložená da ň, ktorá vzniká pri podnikovej kombinácii
66. Ako je vysvetlené v odseku 19 a odseku 26 písm. c), do časné rozdiely
môžu vznika ťpri podnikovej kombinácii. V súlade s IFRS 3 Podni-
kové kombinácie účtovná jednotka vykazuje ka ždú výslednú odlo ženú
daňovú poh ľadávku (v rozsahu, v akom sp ĺňa kritériá na vykázanie
z odseku 24), alebo odlo žený da ňový záväzok ako identifikovate ľný
majetok alebo záväzky k dátumu nadobudnutia. Následne takéto odlo-
žené da ňové poh ľadávky a záväzky majú vplyv na goodwill alebo
sumu akéhoko ľvek prebytku podielu nadobúdate ľan a čistej reálnej
hodnote identifikovate ľného majetku, záväzkov alebo podmienených
záväzkov nadobúdaného nad náklady kombinácie. V súlade
s odsekom 15 písm. a) v šak účtovná jednotka nevykazuje odlo žené
daňové záväzky vyplývajúce z prvotného vykázania goodwillu.
67. Výsledkom podnikovej kombinácie je, že nadobúdate ľmôže pova-
žovaťza pravdepodobné, že spätne získa svoju vlastnú odlo ženú
daňovú poh ľadávku, ktorá nebola vykázaná pred podnikovou kombi-
náciou. Napríklad nadobúdate ľmôžeb yťschopný zu žitkova ťúžitok
zo svojich nevyu žitých da ňových strát oproti budúcemu zdanite ľnému
zisku nadobúdaného. V takýchto prípadoch nadobúdate ľvykáže odlo-
ženú da ňovú poh ľadávku, ale nezahrnie ju ako časťúčtovania podni-
kovej kombinácie, a preto ju neberie do úvahy pri stanovovaní good-
willu alebo sumy akéhoko ľvek prebytku podielu nadobúdate ľan a
čistej reálnej hodnote identifikovate ľného majetku, záväzkov
a podmienených záväzkov nadobúdaného nad nákladmi kombináciepodnikov.
68. Ak sa prevádza potenciálny ú žitok da ňovej straty nadobúdaného,
alebo ak iné odlo žené da ňové poh ľadávky nesp ĺňajú kritériá IFRS 3
na samostatné vykazovanie v prípade, ke ďsa podniková kombinácia
prvotne zaú čtovala a následne sa zrealizuje, nadobúdate ľvykáže
výsledný odlo žený da ňový výnos v hospodárskom výsledku. Nadobú-
dateľpopritom:
a) zní žiúčtovnú hodnotu goodwillu na sumu, ktorá by sa vykázala
v prípade, žeb yd o šlo k vykázaniu odlo ženej da ňovej poh ľadávky
ako identifikovate ľného majetku od dátumu nadobudnutia, a
b) vyká
že zní ženie ú čtovnej hodnoty goodwillu ako náklad.
Výsledkom tohto postupu v šak nesmie by ťvytvorenie prebytku
podielu nadobúdate ľan a čistej reálnej hodnote identifikovate ľného
majetku, záväzkov a podmienených záväzkov nadobúdaného nadnákladmi podnikovej kombinácie a ani zvý šiťsuma predtým vykázanú
ako prebytok.
Príklad
Účtovná jednotka získala dcérsku spolo čnosť, ktorá mala odpo-
čítateľný do časný rozdiel 300. Da ňová sadzba v čase akvizície
bola 30 %. Výsledná odlo žená da ňová poh ľadávka 90 nebola
vykázaná ako identifikovate ľný majetok pri stanovení goodwillu
500 vyvolaného podnikovou kombináciou. Dva roky po kombi-nácii ú čtovná jednotka odhadla, že budúci zdanite ľný zisk by
mal by ťpravdepodobne posta čujúci na spätné získanie ú žitkov
všetkých odpo čítateľných do časných rozdielov.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —80
▼B
Účtovná jednotka vyká že odlo ženú da ňovú poh ľadávku v hodnote
90 a v hospodárskom výsledku odlo žený da ňový výnos v hodnote
90. Ú čtovná jednotka taktie žznížiúčtovnú hodnotu goodwillu
o 90 a vykazuje náklad na túto sumu do hospodárskeho výsledku.Náklady na goodwill sa následne zní žia na 410, pri čom ide
o sumu, ktorá by bola vykázaná, ak by sa odlo žená da ňová
pohľadávka v hodnote 90 vykázala k dátumu nadobudnutia ako
identifikovate ľný majetok.
Ak by da ňová sadzba stúpla na 40 percent, ú čtovná jednotka by
vykázala odlo ženú da ňovú poh ľadávku v hodnote 120 (40 %
z 300) a cez hospodársky výsledok by vykázala odlo žený da ňový
výnos v hodnote 120. Ak by da ňová sadzba klesla na 20 percent,
účtovná jednotka by vykázala odlo ženú da ňovú poh ľadávku
v hodnote 60 (20 % z 300) a odlo žený da ňový výnos
v hodnote 60. V oboch prípadoch by ú čtovná jednotka taktie ž
znížila ú čtovnú hodnotu goodwillu o 90 a vykázala by náklad za
takúto sumu do hospodárskeho výsledku.
Splatná a odlo žená da ňvyplývajúca z platobných transakcií na
základe podielov
68A. V niektorých jurisdikciách ú čtovná jednotka získa odpo čítateľnú
položku (t. j. sumu, ktorú mo
žno odpo čítaťpri stanovovaní zdanite ľ-
ného zisku), ktorá sa týka vyplatenej odmeny v akciách, opciách naakcie alebo iných majetkových nástrojov ú čtovnej jednotky. Suma
takejto odpo čítateľnej polo žky sa mô že odli šovaťod súvisiaceho
kumulatívneho nákladu na odme ňovanie a mô že k nej dôjs ť
v neskor šom ú čtovnom období. Napríklad v niektorých jurisdikciách
môžeúčtovná jednotka vykáza ťnáklad za spotrebu prijatých slu žieb
od zamestnancov ako úhradu za poskytnuté opcie na akcie v súlade
s IFRS 2 Platby na základe podielov a nezíska odpo čítateľnú polo žku
dovtedy, kým nedôjde k realizácii opcií, pri čom ocenenie odpo číta-
teľnej polo žky vychádza z ceny akcie ú čtovnej jednotky k dátumu
realizácie.
68B. Tak ako v prípade nákladov na výskum, ktorými sa zaoberajú odseky 9
a 26 písm. b) tohto štandardu, rozdiel medzi da ňovým základom
služieb prijatých od zamestnancov k danému dátumu (ide o sumu,
ktorú da ňový úrad umo žňuje pova žovaťza odpo čítateľnú
v budúcich obdobiach) a ú čtovnou hodnotou nuly predstavuje odpo-
čítateľný do časný rozdiel, z ktorého vzniká odlo žená da ň
ová poh ľa-
dávka. Ak suma, ktorú da ňový úrad umo žní odpo čítaťv budúcich
obdobiach, nie je na konci daného obdobia známa, odhadne sa nazáklade dostupných informácií ku koncu uvedeného obdobia. Ak
napríklad suma, ktorú da ňový úrad umo žňuje odpo čítaťv budúcich
obdobiach, závisí od ceny akcie ú čtovnej jednotky v budúcom období,
ocenenie odpo čítateľného do časného rozdielu by malo vychádza ť
z ceny akcie ú čtovnej jednotky ku koncu daného obdobia.
68C. Pod ľa ustanovení odseku 68A suma odpo čítateľnej polo žky (alebo
odhadnutej budúcej odpo čítateľnej polo žky ocenenej v súlade
s odsekom 68B) sa mô žel íšiťod súvisiacich kumulatívnych nákladov
na odme ňovanie. Pod ľa odseku 58 tohto štandardu sa vy žaduje, aby sa
splatná a odlo žená da ňvykazovali ako výnos alebo náklad a zahrnuli
do hospodárskeho výsledku za dané obdobie s výnimkou prípadu, ak
daňvyplýva z ►
M5a) transakcie alebo udalosti, ktorá je v tom
istom alebo inom období vykázaná mimo zisku alebo straty alebo b)podnikovej kombinácie. ◄Ak suma odpo čítateľnej polo žky (alebo
odhadnutej budúcej odpo čítateľnej polo žky) presiahne sumu súvisia-
cich kumulatívnych nákladov na odme ňovanie, znamená to, že odpo-
čítateľná polo žka nesúvisí len s nákladmi na odme ňovanie, ale aj
s polo žkou vlastného imania. V takejto situácii sa prebytok súvisiacej
splatnej alebo odlo ženej dane vykazuje priamo vo vlastnom imaní.
PREZENTÁCIA
Daňové poh ľadávky a da ňové záväzky
69. [Vypú šťa sa.]
70. [Vypú šťa sa.]2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —81
▼B
Kompenzácia
71. Ú čtovná jednotka kompenzuje splatné da ňové poh ľadávky a splatné
daňové záväzky vtedy a len vtedy, ak:
a) má zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ťvykázané sumy a
b) má zámer vyrovna ťvčistej vý ške alebo realizova ťpohľadávku
a vyrovna ťzáväzok súbe žne.
72. Hoci splatné da ňové poh ľadávky a záväzky sa vykazujú a oce ňujú
oddelene, ich kompenzovanie v súvahe je pod ľa kritérií podobných
s tými, ktoré sú ur čené pre finan čné nástroje v IAS 32. Ú čtovná
jednotka má zvy čajne zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ť
splatnú da ňovú poh ľadávku oproti splatnému da ňovému záväzku, ak
súvisia s da ňami z príjmov vyberanými tým istým da ňovým orgánom
a daný da ňový orgán povolí ú čtovnej jednotke zaplati ťalebo prija ť
výslednú sumu po kompenzácii.
73. V konsolidovanej ú čtovnej závierke je splatná da ňová poh ľadávka
jedného podniku v skupine kompenzovaná so splatným da ňovým
záväzkom druhého podniku v skupine vtedy a len vtedy, ak uvedenéúčtovné jednotky majú zo zákona vykonate ľné právo zaplati ťalebo
prijaťjedinú výslednú sumu a tieto jednotky majú v úmysle zaplati ť
alebo prija ťtakúto výslednú sumu alebo prija ť
úhradu poh ľadávky
a vyrovna ťzáväzok súbe žne.
74. Ú čtovná jednotka kompenzuje odlo žené da ňové poh ľadávky
a odlo žené da ňové záväzky vtedy a len vtedy, ak:
a) má zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ťsplatné da ňové
pohľadávky oproti splatným da ňovým záväzkom a
b) odlo žené da ňové poh ľadávky a odlo žené da ňové záväzky súvisia
sd aňami z príjmov vyberanými tým istým da ňovým orgánom bu ď:
i) v tom istom zda ňovanom subjekte, alebo
ii) v rôznych zda ňovaných subjektoch, ktoré majú v úmysle
vyrovna ťsplatné da ňové záväzky a poh ľadávky na netto
základe alebo realizova ťpohľadávky a vyrovna ťzáväzky
súbežne v ka ždom z budúcich období, v ktorom sa o čakáva
vyrovnanie alebo spätné získanie významných súm odlo žených
daňových záväzkov alebo poh ľadávok.
75. Aby sa nemusel vypracova ťpodrobný časový rozvrh zru šenia ka ždého
dočasného rozdielu, tento štandard vy žaduje od ú čtovnej jednotky, aby
kompenzovala odlo ženú da ňovú poh ľadávku oproti odlo ženému da ňo-
vému záväzku toho istého zda ňovaného subjektu vtedy a len vtedy, ak
tieto súvisia s da ňami z príjmov vyberanými tým istým da ňovým
orgánom a ú čtovná jednotka má zo zákona vykonate ľné právo kompen-
zovaťsplatné da ňové poh ľadávky oproti splatným da ňovým záväzkom.
76. Za výnimo čných okolností mô žem a ťúčtovná jednotka zo zákona
vykonate ľné právo kompenzova ťa zámer vyrovna ťna netto základe
iba v niektorých obdobiach, av šak nie v ostatných. Za takýchto výni-
močných okolností sa mô žev yžadova ťpodrobný časový rozvrh na
spoľahlivé ur čenie toho, či odlo žený da ňový záväzok jedného zda ňo-
vaného subjektu spôsobí zvý šenie da ňových platieb v rovnakom
období, v ktorom odlo žená da ňová poh ľadávka iného zda ňovaného
subjektu spôsobí zní ženie platieb v prípade druhého zda ňovaného
subjektu.
Daňový náklad
Daňový náklad (výnos) zo zisku alebo straty z be žných činností
▼M5
77. Da ňový náklad (výnos) vz ťahujúci sa na zisk alebo stratu z be žnej
činnosti sa prezentuje vo výkaze komplexného výsledku.
77A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81
uvedenom v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie
z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezentuje da ňový náklad
(výnos) vz ťahujúci sa na zisk alebo stratu z be žnejčinnosti.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —82
▼B
Kurzové rozdiely k odlo ženým zahrani čným da ňovým záväzkom alebo
pohľadávkam
78. V IAS 21 sa vy žaduje, aby sa ur čité kurzové rozdiely vykazovali ako
výnos alebo náklad, ale konkrétne neuvádza, kde by sa mali tietorozdiely prezentova ťvo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄.
Preto, ak sa kurzové rozdiely k odlo ženým zahrani čným da ňovým
záväzkom alebo poh ľadávkam vykazujú vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄,m ôžu sa tieto rozdiely klasifikova ť
ako odlo žený da ňový náklad (výnos), ak sa takáto prezentácia pova-
žuje za naju žitočnejšiu pre pou žívateľov účtovnej závierky.
ZVEREJ ŇOVANIE
79. Hlavné zlo žky da ňových nákladov (výnosov) sa zverej ňujú oddelene.
80. Zlo žky da ňových nákladov (výnosov) mô žu zah ŕňať:
a) splatný da ňový náklad (výnos);
b) všetky úpravy vykázané v období pre splatnú da ňpredchádzajúcich
období;
c) sumu odlo ženého da ňového nákladu (výnosu) súvisiaceho so
vznikom a zru šením do časných rozdielov;
d) sumu odlo ženého da ňového nákladu (výnosu) súvisiaceho so
zmenami v sadzbách dane alebo so zavedením nových daní;
e) sumu ú žitku vznikajúceho z predchádzajúcej nevykázanej da ňovej
straty, da ňových ú ľav alebo do časného rozdielu predchádzajúcich
období, ktorá je vyu žitá na zní ženie splatného da ňového nákladu;
f) sumu ú žitku z predchádzajúcej nevykázanej da ňovej straty, da ňo-
vých ú ľav alebo do časného rozdielu predchádzajúcich období,
ktorá je vyu žitá na zní ženie odlo ženého da ňového nákladu;
g) odlo žený da ňový náklad vznikajúci zo zní ženia alebo zru šenia
predtým zní ženej odlo ženej da ňovej poh ľadávky v súlade
s odsekom 56 a
h) sumu da ňových nákladov (výnosov) v súvislosti s tými zmenami
vúčtovnej politike a chybami, ktoré sú obsiahnuté v hospodárskom
výsledku v súlade s IAS 8, preto že ich nie je mo žné účtovaťso
spätnou platnos ťou.
▼M5
81. Oddelene sa takisto zverej ňujú:
a) súhrnná splatná a odlo žená da ňsúvisiaca s polo žkami, ktoré sa
zaúčtovali priamo na ťarchu alebo v prospech vlastného imania
(pozri odsek 62A);
ab) suma dane z príjmov, ktorá súvisí s ka ždou zlo žkou ostatných
súčastí komplexného výsledku [pozri odsek 62 a IAS 1 (v znení
revízie z roku 2007)];
b) [Vypú šťa sa];
▼B
c) vysvetlenie vz ťahu medzi da ňovým nákladom (výnosom)
aúčtovným ziskom v jednej alebo obidvoch z týchto foriem:
i)číselným zosúhlasením da ňových nákladov (výnosov)
súčtovným ziskom vynásobeným platnou(-ými) sadzbou(-
ami) dane, so sú časným zverejnením základu dane, z ktorého
je (sú) vypo čítaná(-é) platná(-é) sadzba(-y) dane, alebo
ii)číselným zosúhlasením priemernej efektívnej sadzby dane
s platnou sadzbou dane, so sú časným zverejnením základu
dane, pod ľa ktorého je vypo čítaná platná sadzba dane;
d) vysvetlenie zmien v platnej(-ých) sadzbe(-ách) dane v porovnaní
s predchádzajúcim ú čtovným obdobím;
e) suma (a ak existuje, aj obdobie platnosti) odpo čítateľných do čas-
ných rozdielov, nevyu žitých da ňových strát a nevyu žitých da ňo-
vých ú ľav, pre ktoré sa nevykazuje odlo žená da ňová poh ľadávka
k súvahovému d ňu;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —83
▼B
f) súhrnná vý ška do časných rozdielov spojených s investíciami do
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do
podielov na spolo čnom podnikaní, pre ktoré neboli vykázané
odložené da ňové záväzky (pozri odsek 39);
g) ku ka ždému typu do časného rozdielu a ka ždému typu nevyu žitých
daňových strát a nevyu žitých da ňových ú ľav:
i) suma odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov vykáza-
ných v súvahe za ka ždé prezentované obdobie;
ii) suma odlo ženého da ňového výnosu alebo nákladu vykázaného
vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄, ak nie je zjavný
zo zmien v sumách vykazovaných v súvahe;
h) pri ukon čených činnostiach da ňový náklad súvisiaci so:
i) ziskom alebo stratou z ukon čenia a
ii) ziskom alebo stratou z be žnejčinností z ukon čenej činnosti za
dané obdobie spolu so zodpovedajúcimi sumami za ka ždé
predchádzajúce prezentované obdobie a
i) suma ú činkov na da ňz príjmov vyplývajúcich z dividend
►M5vlastníkom ◄účtovnej jednotky, ktoré boli navrhnuté
alebo vyhlásené pred tým, ako bolo schválené vydanie ú čtovných
závierok, ale nevykazujú sa ako záväzok v ú čtovných závierkach.
82. Ú čtovná jednotka zverejní sumu odlo ženej da ňovej poh ľadávky
a charakter dôkazu podporujúci jej vykázanie, ak:
a) zu žitkovanie odlo ženej da ňovej poh ľadávky závisí od prebytkov
budúcich zdanite ľných ziskov nad ziskom, ktorý vzniká zo
zrušenia existujúcich zdanite ľných do časných rozdielov, a
b) účtovná jednotka dosiahla stratu bu ďvb ežnom, alebo predchádza-
júcom období v da ňovom systéme, s ktorým odlo žená da ňová
pohľadávka súvisí.
82A. Za okolností opísaných v odseku 52A ú čtovná jednotka zverejní charakter
potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane z príjmov, ktoré by vyplynuli
z vyplatenia dividend jej ►M5vlastníkom ◄. Okrem toho ú čtovná
jednotka zverejní sumy potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa danez príjmov prakticky stanovite ľných a či existujú nejaké potenciálne
dôsledky týkajúce sa dane z príjmov prakticky nestanovite ľné.
83. [Vypú šťa sa.]
84. Zverejnenia, ktoré sa vy žadujú pod ľao d s e k u8 1p í s m .c ) ,u m o žňujú pou ží-
vateľom ú čtovnej závierky pochopi ť,čiv zťah medzi da ňovými nákladmi
(výnosmi) a ú čtovným ziskom je neobvyklý a porozumie ťvýznamným
skuto čnostiam, ktoré by mohli ma ťvplyv na tento vz ťah v budúcnosti.
Vzťah medzi da ňovými nákladmi (výnosmi) a ú čtovným ziskom mô žu
ovplyvni ťtaké faktory, ako sú výnosy, ktoré sú oslobodené od dane,
náklady, ktoré nie sú odpo čítateľné pri stanovení zdanite ľného zisku
(daňovej straty), ú činky da ňových strát a ú činky kurzových rozdielov.
85. Pri vysvet ľovaní vz ťahu medzi da ňovými nákladmi (výnosmi)
aúčtovným ziskom pou žíva ú čtovná jednotka platnú sadzbu dane,
ktorá poskytuje najvýznamnej šie informácie pre pou žívateľov úč
tovnej
závierky. Často je najvýznamnej šou sadzbou tuzemská sadzba dane
krajiny, v ktorej má ú čtovná jednotka sídlo, zahr ňujúca sadzbu dane
platnú pre národné dane so sadzbami pre ka ždú miestnu da ň, ktorá je
vypo čítaná v podstate na podobnej úrovni zdanite ľného zisku (da ňovej
straty). Pre ú čtovnú jednotku vykonávajúcu činnos ťv mnohých juri-
sdikciách v šak mô žem a ťväčší význam zlú čiťoddelené zosúhlasenia
použitím tuzemskej sadzby v ka ždej jednotlivej jurisdikcii. Ďalej
uvedený príklad je ilustráciou, ako výber platnej sadzby dane ovplyv-
ňuje prezentáciu číselného zosúhlasenia.
Príklad na ilustráciu odseku 85
V roku 19X2 vykázala ú čtovná jednotka ú čtovný zisk vo svojej
vlastnej jurisdikcii (krajine A) 1 500 (v 19X1: 2 000) a v krajineB 1 500 (v 19X1: 500). Sadzba dane je 30 % v krajine A a 20 %
v krajine B. V krajine A nie sú náklady 100 (19X1: 200) odpo-
čítateľnými polo žkami na da ňové ú čely.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —84
▼B
Nasleduje príklad zosúhlasenia s tuzemskou sadzbou dane.
19X1 19X2
Účtovný zisk 2 500 3 000
Daňpodľa tuzemskej sadzby
30 % 750 900
Daňový vplyv nákladov, ktoré
nie sú odpo čítateľné na da ňové
účely 60 30
Vplyv ni žšej sadzby dane
v krajine B –50 –150
Daňový náklad 760 780
Vďalej uvedenom príklade je zosúhlasenie zostavené zlú čením
oddelených zosúhlasení v ka ždej národnej jurisdikcii. Pod ľa tejto
metódy sa vplyv rozdielov medzi vlastnou tuzemskou sadzbou
dane vykazujúcej ú čtovnej jednotky a tuzemskou sadzbou dane
v ostatných jurisdikciách neprejavuje ako samostatná polo žka pri
zosúhlasení. Ú čtovná jednotka mô že prediskutova ťvplyvy
významných zmien na ka ždú zo sadzieb dane alebo na zlú čenie
ziskov dosiahnutých v rôznych jurisdikciách, v snahe vysvetli ť
zmeny platnej(-ých) sadzby(-ieb) dane tak, ako sa to vy žaduje
v odseku 81 písm. d).
Účtovný zisk2 500 3 000
Daňpodľa tuzemskej sadzby
použitá pre zisk dosiahnutý v tej
krajine 700 750
Daňový vplyv nákladov, ktoré
nie sú odpo čítateľné na da ňové
účely 60 30
Daňový náklad 760 780
86. Priemerná platná sadzba dane je da ňový náklad (výnos) vydelený
účtovným ziskom.
87. Často by bolo nemo žné vypo čítaťvýšku nevykázaných da ňových
záväzkov vznikajúcich z investícií do dcérskych spolo čností, pobo-
čiek, pridru žených podnikov a do podielov na spolo čnom podnikaní
(pozri odsek 39). V tomto štandarde sa preto vy žaduje, aby ú čtovná
jednotka zverejnila súhrnnú vý šku podkladových do časných rozdielov,
ale nevy žaduje sa zverejni ťodložené da ňové záväzky. Aj napriek
tomu sa ú čtovnej jednotke odporú ča, ak je to vykonate ľné, zverejni ť
výšku nevykázaných odlo žených da ňových záväzkov, preto že pou ží-
vatelia ú čtovnej závierky mô žu pova žovaťtakúto informáciu za
užitočnú.
87A. V odseku 82A sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila charakter
potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane z príjmov, ktoré by vyply-nuli z vyplatenia dividend jeho ►
M5vlastníkom ◄.Účtovná
jednotka zverej ňuje dôle žitéčrty systému dane z príjmov a faktory,
ktoré budú ovplyv ňovaťsumu potenciálnych dôsledkov na da ň
z príjmov vyplývajúcu z dividend.
87B. Niekedy by nebolo mo žné vypo čítaťcelkovú sumu potenciálnych
dôsledkov na da ňz príjmov, ktoré by mohli vyplynú ťz vyplatenia
dividend ►M5vlastníkom ◄. Tento prípad mô že nasta ťnapríklad
vtedy, ke ďúčtovná jednotka má ve ľa zahrani čných dcérskych spolo č-
ností. Za týchto okolností sú v šak niektoré časti celkovej sumy ľahko
stanovie ľné. Napríklad v konsolidovanej skupine mohli materská
spolo čnosťa niektoré jej pobo čky plati ťdane z príjmov pri vy ššej
sadzbe nerozdeleného zisku a mohli bra ťdo úvahy sumu, ktorá by
mohla by ťrefundovaná, ke ďsa z konsolidovaného nerozdeleného
zisku vyplatia ►M5vlastníkom ◄budúce dividendy. V tomto2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —85
▼B
prípade sa refundovate ľná suma zverejní. Ak je to vhodné, ú čtovná
jednotka takisto zverejní, že existujú ďalšie potenciálne dôsledky dane
z príjmov prakticky nestanovite ľné. V individuálnej ú čtovnej závierke
materskej spolo čnosti, ak existuje, sa zverejnenie potenciálnych
dôsledkov dane z príjmov týka nerozdeleného zisku materskej spolo č-
nosti.
87C. Od ú čtovnej jednotky, od ktorej sa vy žadovalo zverejnenie uvedené
v odseku 82A, sa mô že takisto vy žadova ťzverejnenie súvisiace
sd očasnými rozdielmi spojenými s investíciami do dcérskych spolo č-
ností, pobo čiek, pridru žených podnikov alebo do podielov na
spolo čnom podnikaní. V takýchto prípadoch to ú čtovná jednotka
zvažuje pri ur čovaní údajov, ktoré sa majú pod ľa odseku 82A
zverejni ť. Napríklad od ú čtovnej jednotky sa mô žev yžadova ť, aby
zverejnila súhrnnú sumu do časných rozdielov spojených
s investíciami do dcérskych spolo čností, pre ktoré neboli vykázané
žiadne odlo žené da ňové záväzky [pozri odsek 81 písm. f)]. Ak nie
je mo žné vypo čítaťvýšku nevykázaných odlo žených da ňových
záväzkov (pozri odsek 87), mô že sa vyskytnú ťsuma potenciálnych
dôsledkov dividend týkajúca sa dane z príjmov v skuto čnosti nesta-
novite ľných, ktoré sa týkajú týchto dcérskych spolo čností.
88. Ú čtovná jednotka zverej ňuje v šetky da ňovo súvisiace podmienené
záväzky a podmienené aktíva v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené
záväzky a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené
aktíva mô žu vznika ťnapríklad z nevyrie šených sporov s da ňovými
orgánmi. Podobne, ak sú uzákonené alebo vyhlásené zmenyv sadzbách dane alebo da ňových predpisoch po ►
M5období vyka-
zovania◄,účtovná jednotka zverej ňuje ka ždý významný vplyv
týchto zmien na jej splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky
a záväzky (pozri IAS 10 Udalosti po ►M5 období vykazovania ◄).
DÁTUM Ú ČINNOSTI
89. S výnimkou uvedenou v odseku 91 sa tento štandard stáva ú činným
pre ú čtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
1998 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na
účtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. janu-
árom 1998, zverejní skuto čnosť,že uplat ňovala tento štandard
namiesto IAS 12 Účtovanie daní z príjmov schváleného v roku 1979.
90. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 12 Účtovanie daní z príjmov
schválený v roku 1979.
91. Odseky 52A, 52B, 65A, odsek 81 písm. i), odseky 82A, 87A, 87B,
87C a vypustenie odsekov 3 a 50 sa stávajú ú činnými pre ro čné
účtovné závierky (1) zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2001 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak skor šie
uplatnenie má vplyv na ú čtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní
túto skuto čnosť.
▼M5
92. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 23, 52, 58,
60, 62, 63, 65, 68C, 77 a 81, vypustil odsek 61 a vlo žil odseky 61A,
62A a 77A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie
obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —86
(1) Odsek 91 odkazuje na „ročnú ú čtovnú závierku “v súlade s presnej šou terminológiou
písaného textu prijatého v roku 1998. Odsek 89 odkazuje na „účtovnú závierku “.
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 16
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťspôsob ú čtovania pri nehnute ľno-
stiach, strojoch a zariadeniach, aby pou žívatelia ú čtovnej závierky
mohli rozlí šiťinformácie o investíciách ú čtovnej jednotky do svojich
nehnute ľností, strojov a zariadení, ako aj o zmenách v takýchto inve-
stíciách. Základnými otázkami pri ú čtovaní nehnute ľností, strojov
a zariadení je vykazovanie týchto aktív, ur čenie ich ú čtovných hodnôt
av ýšky odpisov a strát zo zní ženia hodnoty, ktoré sa v súvislosti
s nimi vykazujú.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovanie nehnute ľností, strojov
a zariadení s výnimkou prípadov, ke ďsa iným štandardom po žaduje
alebo umo žňuje odli šný spôsob ú čtovania.
3. Tento štandard sa nevz ťahuje na:
a) nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, klasifikované ako dr žané na
predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj
a ukon čené činnosti ;
b) biologické aktíva týkajúce sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri
IAS 41 Poľnohospodárstvo );
c) vykazovanie a oce ňovanie majetku z prieskumu a ohodnocovania
majetku (pozri IFRS 6 Prieskum a ohodnocovanie zdrojov nerast-
ných surovín ) alebo
d) práva na nerastné suroviny a zdroje nerastných surovín, ako sú
ropa, zemný plyn a ďalšie neobnovite ľné zdroje.
Tento štandard sa v šak vz ťahuje na nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,
ktoré sa pou žívajú na úpravu alebo údr žbu majetku opísaného
v písmenách b) a žd).
4. Iné štandardy mô žuv y žadova ťvykazovanie polo žiek nehnute ľností,
strojov a zariadení, zalo žené na inom prístupe ako sa stanovuje
v tomto štandarde. Napríklad pod ľa IAS 17 Lízingy sa vy žaduje,
aby ú čtovná jednotka vyhodnotila vykazovanie polo žky prenajatých
nehnute ľností, strojov a zariadení na základe prevodu rizík
a odmien. V takýchto prípadoch v šak tento štandard predpisuje ostatné
aspekty spôsobu ú čtovania tohto majetku, vrátane odpisov.
5. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na nehnute ľnosti, ktoré sú
v procese zhotovenia alebo prípravy na budúce pou žitie ako investi čný
nehnute ľný majetok, ale zatia ľnezodpovedajú definícii „investi čný
nehnute ľný majetok “v IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok .P o
dokon čení zhotovenia alebo prípravy sa tieto nehnute ľnosti stávajú
investi čným nehnute ľným majetkom a ú čtovná jednotka je povinná
uplat ňovaťIAS 40. IAS 40 sa vz ťahuje aj na investi čný nehnute ľný
majetok, ktorý sa opätovne upravuje na ďalšie budúce pou žitie ako
investi čný nehnute ľný majetok. Ú čtovná jednotka, ktorá pri ú čtovaní
investi čného nehnute ľného majetku pou žíva model ocenenia obstará-
vacou cenou v súlade s IAS 40, pou žíva model ocenenia obstarávacou
cenou pod ľa tohto štandardu.
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Účtovná hodnota je suma, v ktorej sa vykazuje majetok po odpo čítaní
prípadných akumulovaných odpisov a akumulovaných strát zo
zníženia hodnoty.
Obstarávacia cena je uhradená suma pe ňazí alebo pe ňažných ekviva-
lentov, alebo reálna hodnota inej protihodnoty vynalo ženej na ú čely
nadobudnutia majetku v čase jeho obstarania alebo vyhotovovania,
alebo prípadne suma priradená tomuto majetku pri prvotnom vykázaní2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —87
▼B
v súlade so špecifickými po žiadavkami iných IFRS, napríklad IFRS 2
Platby na základe podielov .
Odpisovate ľná hodnota je obstarávacia cena majetku alebo iná suma,
ktorá nahrádza obstarávaciu cenu, po odpo čítaní jeho reziduálnej
hodnoty.
Odpisovanie je systematické rozvrhnutie odpisovate ľnej hodnoty
majetku po čas doby jeho pou žiteľnosti.
Špecifická hodnota pre ú čtovnú jednotku je sú časná hodnota pe ňaž-
ných tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva v súvislosti so stálym
používaním majetku a s jeho vyradením na konci doby jeho pou žiteľ-
nosti, alebo ktoré o čakáva pri úhrade záväzku.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi
stranami.
Strata zo zní ženia hodnoty je suma, o ktorú ú čtovná hodnota aktíva
prevy šuje jeho spätne získate ľnú sumu.
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia sú hmotné polo žky:
a) ktoré sú dr žané na pou žitie vo výrobe alebo na dodávanie tovaru
alebo slu žieb, prenájom iným osobám alebo na administratívne
účely a
b) pri ktorých sa o čakáva, že sa budú pou žívaťpočas viac ako
jedného obdobia.
Spätne získate ľná suma je tá suma, ktorá je vy ššia z čistej predajnej
ceny majetku a jeho hodnoty z pou žívania.
Reziduálna hodnota majetku je odhadovaná suma, ktorú by ú čtovná
jednotka v sú časnosti získala z vyradenia majetku po odpo čítaní odha-
dovaných nákladov na vyradenie, keby u žmajetok dosahoval vek
a stav, ktorý sa o čakáva na konci jeho doby pou žiteľnosti.
Doba pou žiteľnosti je:
a) obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, že majetok bude k dispozícii
na pou žívanie ú čtovnou jednotkou, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré ú čtovná jednotka
očakáva, že sa získajú z majetku.
VYKAZOVANIE
7. Obstarávacia cena polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa vyka-
zuje ako majetok iba vtedy, ak:
a) je pravdepodobné, žeúčtovnej jednotke budú z danej polo žky
plynú ťbudúce ekonomické ú žitky, a
b) obstarávaciu cenu tejto polo žky je mo žné spo ľahlivo ur čiť.
8. Náhradné diely a servisné zariadenie sa zvy čajne ú čtujú ako zásoby
a vo výsledku hospodárenia sa vykazujú po ich spotrebovaní. Vä čšie
náhradné diely a prídavné zariadenia v šak sp ĺňajú kritériá na vykazo-
vanie ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ak ú čtovná jednotka
očakáva, že ich bude pou žívaťdlhšie ako jedno obdobie. Podobne,
ak sa náhradné diely a servisné zariadenie mô žu pou žívaťlen
v súvislosti s niektorou polo žkou z nehnute ľností, strojov
a zariadení, ú čtujú sa ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia.
9. Tento štandard nepredpisuje jednotku oce ňovania pre vykazovanie,
t. j. z čoho pozostáva polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení.
Preto je pri uplat ňovaní týchto kritérií vykazovania potrebné postu-
povaťna základe posúdenia konkrétnych okolností ú čtovnej jednotky.
Môžeb y ťvhodné zhrnú ťjednotlivo nevýznamné polo žky, ako sú
formy, nástroje a matrice, a uplatni ťtieto kritériá na súhrnnú hodnotu.
10. Ú čtovná jednotka vyhodnocuje na základe uvedenej zásady vykazo-
vania obstarávaciu cenu v šetkých svojich nehnute ľností, strojov
a zariadení v čase jej vzniku. Táto obstarávacia cena zah ŕňa náklady
prvotne vynalo žené v súvislosti s nadobudnutím alebo zhotovením
položky nehnute ľností, strojov a zariadení a náklady následne vyna-
ložené na jej roz šírenie, výmenu jej časti alebo údr žbu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —88
▼B
Počiatočné náklady
11. Dôvodom na obstaranie polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení
môžeb yťbezpe čnosťalebo ochrana životného prostredia. Získanie
takýchto nehnute ľností, strojov a zariadení, hoci priamo nezvy šujú
budúce ekonomické ú žitky zo žiadnej konkrétnej existujúcej
položky nehnute ľností, strojov a zariadení, mô žeb y ťpotrebné na
to, aby ú čtovná jednotka získala budúce ekonomické ú žitky
z iného svojho majetku. Takéto polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení sp ĺňajú kritériá vykazovania ako majetok, preto že
umožňujú ú čtovnej jednotke získava ťbudúce ekonomické ú žitky
zo súvisiaceho majetku nad rámec toho, čo by mohla získava ť,
ak by nedo šlo k obstaraniu týchto polo žiek. Napríklad výrobca
v chemickom priemysle mô že na splnenie po žiadaviek ochrany
životného prostredia zavies ťpri výrobe a skladovaní nebezpe čných
chemikálií nové procesy manipulácie s chemikáliami; súvisiacerozšírenie funkcií strojov sa vykazuje ako majetok, preto že bez
nich by ú čtovná jednotka nebola spôsobilá vyrába ťa predáva ť
chemikálie. Výsledná ú čtovná hodnota takéhoto majetku
a súvisiaceho majetku sa v š
ak následne preverí na zní ženie
hodnoty v zmysle IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
Následné náklady
12. Pod ľa zásady vykazovania uvedenej v odseku 7 ú čtovná jednotka
vúčtovnej hodnote polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení
nevykazuje náklady na be žnú údr žbu polo žky. Namiesto toho sa
takéto náklady vykazujú vo výsledku hospodárenia v čase ich
vzniku. Náklady na be žnú údr žbu zah ŕňajú predov šetkým mzdové
náklady a náklady na spotrebný materiál, pri čom mô žu zah ŕňaťaj
náklady na drobné náhradné diely. Ú čel týchto výdavkov sa často
označuje ako „opravy a údr žba“položky nehnute ľností, strojov
a zariadení.
13. Sú časti niektorých polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení si
môžuv y žadova ťvýmenu v pravidelných intervaloch. Napríklad
pec si po ur čitom po čte hodín prevádzky mô žev y žadova ťnové
obloženie, alebo vnútorné vybavenie lietadla, ako sú sedadlá
a kuchynka, si mô žep o časživotnosti kostry lietadla vy žadova ť
aj nieko ľkonásobnú výmenu. Ú čelom obstarania polo žiek nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení mô žeb y ťaj menej často sa opakujúca
výmena, napríklad výmena vnútorných stien budov alebo uskuto č-
nenie jednorazovej výmeny. Pod ľa zásady vykazovania uvedenej
v odseku 7 ú čtovná jednotka vykazuje v ú čtovnej hodnote polo žky
nehnute ľností, strojov a zariadení náklady na výmenu takejto
položky v čase ich vzniku, ak sú splnené kritériá vykazovania.
Vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto vymenených častí sa ukon čí
v súlade ustanoveniami o ukon čení vykazovania tohto štandardu
(pozri odseky 67 a ž72).
14. Podmienka na pokra čovanie prevádzkyschopnosti polo žky nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení (napríklad lietadla) sa mô že spája ť
s pravidelnými rozsiahlymi kontrolami s cie ľom zisti ťporuchy
a chyby bez oh ľadu na to, či dochádza k výmene častí polo žky.
Po uskuto čnení ka ždej rozsiahlej kontroly sa jej náklady vyká žu
vúčtovnej hodnote polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení ako
náklady na výmenu častí, ak sú splnené kritériá vykazovania.
Súčasne dochádza k ukon čeniu vykazovania ú čtovnej hodnoty
nákladov na predchádzajúcu kontrolu (odlí šenej od fyzických
náhradných dielov). K tomu dochádza bez oh ľadu na to, či boli
v transakcii nadobudnutia alebo zhotovenia danej polo žky identifi-
kované náklady na predchádzajúcu kontrolu. V prípade potreby sa
môže odhadovaný náklad na podobnú kontrolu pou žiťako indi-
kátor toho, aká mohla by ťobstarávacia cena zlo žky vz ťahujúcej
sa na kontrolu v čase, ke ďbola polo žka nadobudnutá alebo zhoto-
vená.
OCENENIE PRI VYKÁZANÍ
15. Polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorá sp ĺňa kritériá na
vykazovanie ako majetok, sa oce ňuje vo vý ške obstarávacej ceny.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —89
▼B
Zložky obstarávacej ceny
16. Obstarávacia cena polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení zah ŕňa:
a) jej nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a nerefundovate ľných
daní, po odpo čítaní obchodných zliav a rabatov;
b) všetky priamo priradite ľné náklady v súvislosti s dopravou majetku
na miesto ur čenia a uvedením do stavu, v ktorom je schopný
prevádzky, ktorej spôsob ur čil mana žment;
c) prvotný odhad nákladov na demontá ža odstránenie danej polo žky
a na uvedenie miesta jej umiestnenia do pôvodného stavu, čoj e
povinnos ť, ktorá ú čtovnej jednotke vzniká bu ďpri obstaraní
položky majetku, alebo v dôsledku jej pou žívania po čas ur čitého
obdobia na iné ú čely, ako je výroba zásob po čas tohto obdobia.
17. Priamo priradite ľné náklady sú napríklad tieto:
a) náklady na zamestnanecké po žitky (v zmysle IAS 19 Zamestna-
necké po žitky) vzniknuté v priamej súvislosti so zhotovením alebo
s nadobudnutím polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení;
b) náklady na prípravu miesta ur čenia;
c) po čiatočné náklady na doru čenie a manipuláciu;
d) náklady na in štaláciu a montá ž;
e) náklady na skú šky správnej funk čnosti majetku, po odpo čítaní
čistého zisku z predaja prípadných polo žiek vyrobených po čas
dopravy majetku na dané miesto ur čenia a uvedenia do daného
stavu (ako sú vzorky vyrobené po čas skú šok zariadenia), a
f) poplatky za odborné slu žby.
18. Na náklady súvisiace s povinnos ťou demontova ť, odstráni ťa uvies ť
miesto umiestnenia polo žky do pôvodného stavu, ktoré vzniknú
vu rčitom období v dôsledku vyu žívania tejto polo žky na výrobu
zásob po čas tohto obdobia, uplat ňuje ú čtovná jednotka IAS 2 Zásoby .
Záväzky súvisiace s nákladmi, ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 2 alebo
IAS 16, sa vykazujú a oce ňujú v súlade s IAS 37 Rezervy, podmie-
nené záväzky a podmienené aktíva .
19. Náklady, ktoré nie sú sú časťou obstarávacej ceny polo žiek nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení sú napríklad tieto:
a) náklady na zriadenie novej prevádzky;
b) náklady na zavedenie nového výrobku alebo slu žby (vrátane
nákladov na reklamu a podporu predaja);
c) náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou
zákazníkov (vrátane nákladov na za školenie personálu) a
d) administratívne a iné re žijné náklady v šeobecnej povahy.
20. Vykazovanie nákladov ako sú časti ú čtovnej hodnoty polo žky nehnu-
teľností, strojov a zariadení sa ukon čí, keďsa polo žka nachádza na
mieste ur čenia a v stave, v ktorom je schopná prevádzky spôsobom
predpokladaným mana žmentom. Preto sa do ú čtovnej hodnoty tejto
položky nezah ŕňajú náklady vzniknuté pri jej pou žívaní alebo ďalšom
presune. Do ú čtovnej hodnoty polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení sa napríklad nezah ŕňajú tieto náklady:
a) náklady vzniknuté po čas obdobia, ke ďje polo žka, ktorá je u ž
schopná prevádzky spôsobom predpokladaným mana žmentom,
nezačne vyu žívaťalebo sa nevyu žíva na plnú kapacitu;
b) po čiatočné prevádzkové straty, ktoré vznikajú napríklad v dôsledku
práve vznikajúceho dopytu po výstupe danej polo žky, a
c) náklady na čiastočný alebo úplný presun alebo reorganizáciu
činností ú čtovnej jednotky.
21. V súvislosti so zhotovením alebo s úpravou polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení dochádza aj k ur čitým činnostiam, ktoré nie sú
nevyhnutné na dopravu polo žky na miesto ur čenia a uvedenie do
stavu, v ktorom je schopná prevádzky spôsobom predpokladaným
mana žmentom. Tieto ved ľajšiečinnosti sa mô žu vyskytova ťpred2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —90
▼B
činnos ťami vz ťahujúcimi sa na zhotovenie alebo úpravu, alebo po čas
nich. Napríklad prostredníctvom pou žívania staveniska ako parko-
viska, kým sa neza čnú stavebné práce, sa mô žu získa ťvýnosy.
Keďže ved ľajšiečinnosti nie sú nevyhnutné na dopravu polo žky na
miesto ur čenia a uvedenie do stavu, v ktorom je schopná prevádzky
spôsobom predpokladaným mana žmentom, výnosy a súvisiace
náklady z ved ľajšíchčinností sa vykazujú vo výsledku hospodárenia
a sú zahrnuté do príslu šných klasifikácií výnosov a nákladov.
22. Obstarávacia cena majetku vytvoreného vlastnou činnos ťou je stano-
vená pou žitím rovnakých zásad ako pri obstaranom majetku. Ak
účtovná jednotka zhotovuje podobné aktíva ur čené na predaj
v rámci be žného chodu podnikania, obstarávacia cena aktíva sa
zvyčajne rovná nákladom na zhotovenie aktíva ur čeného na predaj
(pozri IAS 2). V šetky interné zisky sú preto pri výpo čte tohto
ocenenia vylú čené. Podobne sa do obstarávacej ceny majetku neza-
hŕňajú náklady na neobvyklú hodnotu materiálového odpadu, mzdo-
vých nákladov a iných zdrojov vynalo žených na majetok vytvorený
vlastnou činnos ťou. IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičkystano-
vuje kritériá na vykazovanie úrokov ako sú časti ú čtovnej hodnoty
položky nehnute ľností, strojov a zariadení, vytvorenej vlastnou činno-
sťou.
Určenie obstarávacej ceny
▼M1
23. Obstarávacie náklady polo žky pozemky, budovy a zariadenia predsta-
vujú ekvivalent ceny v hotovosti ku d ňu vykázania. Ak sa platba
odloží na neskor šíčas ako sú be žné úverové podmienky, rozdiel
medzi ekvivalentom ceny v hotovosti a celkovou sumou platby sa
vykazuje ako úrok za obdobie trvania úveru, pokia ľtaký úrok nie je
kapitalizovaný v súlade s IAS 23.
▼B
24. Jednu alebo viac polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení je mo žné
obstara ťvýmenou za nepe ňažné aktívum alebo aktíva alebo kombi-
náciu pe ňažných a nepe ňažných aktív. Nasledujúci výklad sa týka
jednoduchej výmeny jedného nepe ňažného aktíva za iné, uplat ňuje
sa však aj pri v šetkých výmenách opísaných v predchádzajúcej vete.
Obstarávacia cena takejto polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa
oceňuje v reálnej hodnote okrem prípadov, ak a) výmennej transakcii
chýba obchodná podstata, alebo b) nemo žno spo ľahlivo ur čiťreálnu
hodnotu tak prijatého, ako ani odovzdaného majetku. Obstaranápoložka sa týmto spôsobom oce ňuje aj vtedy, ak ú čtovná jednotka
nemô že okam žite ukon čiťvykazovanie odovzdaného majetku. Ak sa
obstaraná polo žka majetku neoce ňuje v reálnej hodnote, jej obstará-
vacia cena sa ur čív ov ý ške účtovnej hodnoty odovzdaného majetku.
25. Ú čtovná jednotka ur čí,či má výmenná transakcia obchodnú podstatu
posúdením rozsahu, do akého sa v dôsledku transakcie o čakáva výskyt
zmien budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má obchodnú
podstatu, ak:
a)štruktúra pe ňa
žných tokov (riziko, časový priebeh a sumy) prija-
tého majetku sa lí šio d štruktúry pe ňažných tokov prevedeného
majetku alebo
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty časti
činností ú čtovnej jednotky ovplyvnených transakciou a
c) rozdiel v písmenách a) alebo b) je vzh ľadom na reálnu hodnotu
vymenených aktív významný.
Na ú čely stanovenia toho, či má výmenná transakcia obchodnú
podstatu, špecifická hodnota časti aktivít jednotky ovplyvnených trans-
akciou odzrkad ľuje pe ňažné toky po zdanení. Výsledok týchto analýz
môžeb y ťjednozna čný bez toho, aby ú čtovná jednotka musela
vykona ťpodrobné výpo čty.
26. Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú porovnate ľné trhové
transakcie, je mo žné spo ľahlivo ur čiť, ak a) variabilita v rozsahu
vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tentomajetok, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahusa mô žu spo ľahlivo posúdi ťa pou žívaťpri odhadovaní reálnej
hodnoty. Ak ú čtovná jednotka doká že spo ľahlivo ur čiťreálnu
hodnotu, čiužprijatého alebo odovzdaného majetku, pou žije sa na2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —91
▼B
ocenenie obstarávacej ceny prijatého majetku reálna hodnota odovzda-
ného majetku, pokia ľnie je reálna hodnota prijatého majetku jedno-
značnejšie zrejmá.
27. Obstarávacia cena polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení v dr žbe
nájomcu v rámci finan čného prenájmu sa ur čuje v súlade s IAS 17.
28. Ú čtovnú hodnotu polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení mô žu
znižovaťštátne dotácie v súlade s IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií
a zverej ňovanie štátnej pomoci .
OCE ŇOVANIE PO VYKÁZANÍ
29. Ú čtovná jednotka si za svoju ú čtovnú zásadu vyberie bu ďmodel
ocenenia obstarávacou cenou pod ľa odseku 30, alebo model prece-
nenia pod ľa odseku 31 a túto zásadu uplatní na celú triedu nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení.
Model ocenenia obstarávacou cenou
30. Polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení sa po vykázaní ako majetok
účtuje vo svojej obstarávacej cene zní ženej o prípadné akumulované
odpisy a akumulované straty zo zní ženia hodnoty.
Model precenenia
31. Polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorej reálnu hodnotu je
možné spo ľahlivo ur čiť, sa po vykázaní ako majetok ú čtuje
v precenenej hodnote, ktorá zodpovedá jej reálnej hodnote k dátumuprecenenia, zní ženej o v šetky následné akumulované odpisy
a akumulované straty zo zní ženia hodnoty. Precenenia sa vykonávajú
dostato čne pravidelne s cie ľom zabezpe čiť, aby sa k súvahovému d ňu
účtovná hodnota významne nelí šila od hodnoty, ktorá by bola stano-
vená na základe reálnej hodnoty.
32. Reálna hodnota pozemku a budov sa zvy čajne stanovuje na základe
trhových údajov oce ňovaním, ktoré oby čajne vykonávajú odborne
spôsobilí odhadcovia. Objektívna hodnota polo žiek strojov
a zariadení je zvy čajne ich trhovou hodnotou ur čenou oce ňovaním.
33. Ak neexistuje dôkaz o reálnej hodnote zalo žený na trhových údajoch
z dôvodu osobitného charakteru polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení a polo žka je zriedkavo predmetom predaja, s výnimkou
predaja polo žky ako sú časti pokra čujúceho podnikania, ú čtovná
jednotka mô žen au r čenie reálnej hodnoty pou žiťvýnosovú metódu
alebo metódu reproduk čnej obstarávacej ceny zní ženej o odpisy.
34. Intervaly medzi preceneniami závisia od zmien reálnych hodnôt polo-
žiek nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré sa prece ňujú. Ak sa
reálna hodnota preceneného majetku významne lí ši od jeho ú čtovnej
hodnoty, je potrebné ďalšie precenenie. Pre niektoré polo žky nehnu-
teľností, strojov a zariadení mô žub y ťtypické významné a náhle
zmeny reálnej hodnoty, v dôsledku čoho mô žeb yťpotrebné vyko-
návaťkaždoročné precenenie. Takéto časté precenenia nie sú potrebné
pre tie polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, pri ktorých
dochádza len k nevýznamným zmenám reálnej hodnoty. Namiesto
toho mô žeb yťpotrebné preceni ťpoložku iba raz za tri alebo pä ť
rokov.
35. Pri prece ňovaní polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa ku
všetkým akumulovaným odpisom k dátumu precenenia pristupuje
jedným z týchto spôsobov:
a) prepo čítajú sa pomerne so zmenou v brutto ú čtovnej hodnote
majetku tak, aby sa ú čtovná hodnota majetku po precenení rovnala
jeho precenenej hodnote. Táto metóda sa často pou žíva pri prece-
ňovaní majetku pomocou indexu s cie ľom ur čiťjeho reproduk čnú
obstarávaciu cenu zní ženú o odpisy;
b) vylú čia sa oproti brutto ú čtovnej hodnote majetku a zostatková
hodnota sa prepo číta na precenenú sumu majetku. Táto metóda
sačasto vyu žíva pre budovy.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —92
▼B
Suma úpravy na základe prehodnotenia alebo eliminácie akumulova-
ných odpisov tvorí sú časťzvýšenia alebo zní ženia ú čtovnej hodnoty,
ktorá sa ú čtuje v súlade s odsekmi 39 a 40.
36. Pri prece ňovaní polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení je potrebné
prehodnoti ťcelú triedu nehnute ľností, strojov a zariadení, do ktorej
majetok patrí.
37. Trieda nehnute ľností, strojov a zariadení je zoskupenie majetku
podobného charakteru a pou žitia pri činnostiach ú čtovnej jednotky.
Samostatné triedy sú napríklad tieto:
a) pozemky;
b) pozemky a budovy;
c) strojové zariadenia;
d) lode;
e) lietadlá;
f) motorové dopravné prostriedky;
g) nábytok a inventár ah) kancelárske zariadenia.
38. Polo žky v rámci triedy nehnute ľností, strojov a zariadení sa prece ňujú
súčasne, aby sa predi šlo selektívnemu prece ňovaniu majetku
a vykazovaniu súm v ú čtovnej závierke, ktoré sú zmesou obstaráva-
cích cien a hodnôt k rôznym dátumom. Trieda majetku v šak mô žeb yť
precenená aj na pohyblivom základe za predpokladu, že precenenie
celej triedy majetku sa uskuto ční v krátkom období a že sa precenenia
pravidelne aktualizujú.
►
M539. Ak sa zvý šiúčtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia,
toto zvý šenie sa vyká že v ostatných sú častiach komplexného výsledku
a kumuluje sa vo vlastnom imaní pod nadpisom prebytokz precenenia. ◄Zvýšenie sa v šak vykazuje vo výsledku hospodárenia
v tej miere, v akej ru ší zní ženie z precenenia toho istého majetku
predtým vykázaného vo výsledku hospodárenia.
40. Ak sa ú čtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia zní ži, toto
zníženie sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. ►
M5Toto zní ženie
sa však vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku do
výšky prípadného pasívneho zostatku existujúceho v prebytku
z precenenia tohto majetku. Zní ženie vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku zni žuje sumu kumulovanú vo vlastnom imaní
pod záhlavím prebytok z precenenia. ◄
41. Prebytok z precenenia zahrnutý do vlastného imania, ktorý sa vz ťahuje
na polo žku nehnute ľností, strojov a zariadení, sa po ukon čení vyka-
zovania majetku mô že previes ťpriamo do nerozdeleného zisku. To
môže znamena ťprevedenie prebytku v plnej vý ške pri ukon čení
používania alebo vyradení majetku. Časťtohto prebytku v šak mo žno
previes ťaj vtedy, ak ú čtovná jednotka daný majetok pou žíva.
V takom prípade zodpovedá suma prevedeného prebytku rozdielumedzi odpisom vychádzajúcim z precenenej ú čtovnej hodnoty majetku
a odpisom vychádzajúcim z pôvodnej obstarávacej ceny majetku.
Prevody prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku sa neuskuto č-
ňujú prostredníctvom ú čtu ziskov a strát.
42. Vplyvy daní na prípadný zisk z precenenia nehnute ľností, strojov
a zariadení sa vykazujú a zverej ňujú v súlade s IAS 12 Dane
z príjmov .
Odpisovanie
43. V šetky sú časti polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorých
obstarávacia cena tvorí významnú časťcelkovej obstarávacej ceny
polož
ky, sa odpisujú osobitne.
44. Sumu, v ktorej bola pôvodne vykázaná polo žka nehnute ľností, strojov
a zariadení, ú čtovná jednotka rozvrhne na jej významné časti a ka ždú
takúto časťodpisuje osobitne. Napríklad, mô žeb yťvhodné osobitne
odpisova ťkostru a motory lietadla, nezávisle od toho, či sú vlastnené
alebo sú predmetom finan čného prenájmu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —93
▼B
45. Významná časťpoložky nehnute ľností, strojov a zariadení mô žem a ť
rovnakú dobu pou žiteľnosti a rovnakú metódu odpisovania, ako je
doba pou žiteľnosti a metóda odpisovania inej významnej časti tej
istej polo žky. Pri výpo čte odpisových nákladov mo žno takéto časti
zoskupova ť.
46. Ak ú čtovná jednotka odpisuje niektoré časti polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení osobitne, osobitne odpisuje aj jej zvy šnéčasti.
Tieto zvy šnéčasti pozostávajú z tých častí polo žky, ktoré sú jedno-
tlivo nevýznamné. Ak sa zo strany ú čtovnej jednotky vz ťahujú na tieto
časti rôzne o čakávania, na odpisovanie týchto zvy šných častí
spôsobom, ktorý čo najvernej šie vyjadruje predpokladaný re žim
spotreby a/alebo dobu životnosti týchto častí, mô žeb y ťpotrebné
použiťaproxima čné techniky.
47. Ú čtovná jednotka mô že zvoli ťosobitné odpisovanie aj tých častí
položky, ktorých obstarávacia cena netvorí významnú časťcelkovej
obstarávacej ceny polo žky.
48. Odpisové náklady za ka ždé obdobie sa vykazujú vo výsledku hospo-
dárenia s výnimkou prípadov, ak sú zahrnuté do ú čtovnej hodnoty
iného majetku.
49. Odpisové náklady za obdobie sa zvy čajne vykazujú vo výsledku
hospodárenia. Niekedy sú v šak budúce ekonomické ú žitky, zahrnuté
v majetku, spotrebované pri výrobe iného majetku. V takom prípade
predstavujú odpisové náklady sú časťobstarávacej ceny iného majetku
a sú zahrnuté do jeho ú čtovnej hodnoty. Napríklad, odpisovanie
výrobných strojov a zariadení sa zahrnie do nákladov na premenuzásob (pozri IAS 2). Podobne odpisy nehnute ľností, strojov
a zariadení, ktoré sa vyu žívajú pri vývojových činnostiach, mo žno
zahrnú ťdo obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktorý sa vykazuje
v súlade s IAS 38 Nehmotný majetok .
Odpisovate ľná hodnota a doba odpisovania
50. Odpisovate ľná hodnota majetku je systematicky rozvrhnutá na celú
dobu jeho pou žiteľnosti.
51. Reziduálna hodnota a doba pou žiteľnosti majetku by sa mali prehod-
notiťnajmenej ku koncu ka ždého finan čného roka a ak sa o čakávané
hodnoty lí šia od predchádzajúcich odhadov, ú čtuje sa suma alebo
sumy tohto rozdielu ako zmena v ú čtovnom odhade v súlade s IAS
8Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
52. Odpisy sa vykazujú aj vtedy, ak reálna hodnota majetku prevy šuje
jeho ú čtovnú hodnotu, pokia ľjeho reziduálna hodnota neprevy
šuje
jeho ú čtovnú hodnotu. Opravy a udr žiavanie majetku nevylu čujú
potrebu odpisova ťho.
53. Odpisovate ľná hodnota aktíva sa stanoví po odpo čítaní jeho rezidu-
álnej hodnoty. V praxi je reziduálna hodnota majetku často nevýz-
namná, a preto nie je významná pri výpo čte odpisovate ľnej hodnoty.
54. Reziduálna hodnota majetku sa mô že zvý šiťna sumu, ktorá sa rovná
jeho ú čtovnej hodnote alebo je vy ššia. V takom prípade sa odpisový
náklad majetku rovná nule, okrem prípadu a dovtedy, kým sa jehoreziduálna hodnota následne nezní ži na sumu ni žšiu, ako je ú čtovná
hodnota majetku.
55. Odpisovanie majetku sa za čína vtedy, ke ďje k dispozícii na pou ží-
vanie, t. j. ke ďje na mieste ur čenia a v stave, v ktorom je schopný
prevádzky spôsobom ur čeným mana žmentom. Odpisovanie majetku sa
ukon číb uďk dátumu, ke ďsa majetok klasifikuje ako majetok,
k dispozícii na predaj (alebo zaradí do skupiny, ktorá je klasifikovaná
ako k dispozícii na predaj) v súlade s IFRS 5 alebo k dátumu, kuktorému sa vykazovanie majetku ukon čí, pod ľa toho, ktorý z nich
nastane skôr. Preto, pokia ľdôjde k situácii, že sa preru ší pou žívanie
majetku alebo sa jeho aktívne pou žívanie ukon čí, odpisovanie majetku
sa neukon čí, ak nie je majetok úplne odpísaný. Pri pou žívaní výko-
nových metód odpisovania sa v šak mô že odpisový náklad rovna ť
nule, ak sa majetok nepou
žíva vo výrobe.
56. Budúce ekonomické ú žitky zahrnuté v majetku spotrebuje predov šet-
kým prostredníctvom jeho pou žívania. Iné faktory, ako je technické
alebo obchodné zastaranie a fyzické opotrebenie po čas obdobia, ke ď
sa majetok nevyu žíva, v šakčasto majú za následok pokles ekonomic-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —94
▼B
kých ú žitkov, ktoré by sa mohli získa ťz majetku. Z toho vyplýva, že
pri ur čovaní doby pou žiteľnosti majetku je potrebné zoh ľadniťvšetky
tieto faktory:
a) očakávané pou žívanie majetku. Toto pou žívanie sa posudzuje so
zreteľom na o čakávanú kapacitu alebo fyzické výstupy z majetku;
b) očakávané fyzické opotrebenie, ktoré závisí od prevádzkových
faktorov, ako je po čet pracovných zmien, po čas ktorých sa majetok
používa, a plán opráv a údr žby, ako aj úrove ňudržiavania
a starostlivosti o majetok v čase, ke ďsa nepou žíva;
c) technické alebo obchodné zastaranie vyplývajúce zo zmien alebo
vylep šení vo výrobe alebo zo zmeny v trhovom dopyte po výrobku
alebo po slu žbách, predstavujúcich výstupy z majetku;
d) zákonné alebo podobné obmedzenia na pou žívanie aktíva, ako je
dátum ukon čenia súvisiacich lízingov.
57. Doba pou žiteľnosti majetku sa vymedzuje na základe o čakávanej
užitočnosti majetku pre ú čtovnú jednotku. Zásady spravovania
majetku ú čtovnej jednotky mô žu zah ŕňaťjeho vyradenie po stanovenej
dobe alebo po spotrebovaní ur čitejčasti budúcich ekonomických
úžitkov zahrnutých v majetku. Doba pou žiteľnosti majetku mô že
byťpreto krat šia ako jeho ekonomická životnos ť. Odhad doby pou ži-
teľnosti majetku je vecou posúdenia zalo ženého na skúsenostiach
účtovnej jednotky s podobným majetkom.
58. Pozemky a budovy predstavujú samostatný majetok a ú čtujú sa samo-
statne, a to aj vtedy, ak boli obstarané spolo čne. Okrem nieko ľkých
výnimiek, ako sú kame ňolomy a plochy pou žívané ako skládky
odpadov, majú pozemky neobmedzenú dobu pou žiteľnosti a preto sa
neodpisujú. Budovy majú obmedzenú dobu pou žiteľnosti a preto pred-
stavujú odpisovate ľný majetok. Zvý šenie hodnoty pozemku, na
ktorom stojí budova, nemá vplyv na stanovenie odpisovate ľnej
hodnoty budovy.
59. Ak obstarávacia cena pozemkov zah ŕňa náklady na demontá ž, odstrá-
nenie a rekultiváciu plôch, odpisuje sa táto časťobstarávacej ceny
počas doby získavania ú žitkov vzniknutých na základe vynalo ženia
týchto nákladov. V niektorých prípadoch mô žem a ťobmedzenú
dobu pou žiteľnosti aj samotný pozemok a v takých prípadoch sa
odpisuje spôsobom, ktorý odzrkad ľuje o čakávané ú žitky z tohto
pozemku.
Metóda odpisovania
60. Pou žitá metóda odpisovania musí odrá žaťočakávaný spôsob, ktorým
účtovná jednotka spotrebuje budúce ekonomické ú žitky z majetku.
61. Pou žitá metóda odpisovania danej polo žky majetku by sa mala
preskúma ťaspoňku koncu ka ždého finan čného roka, a pokia ľsa
výrazne zmenil o čakávaný re žim spotreby budúcich ekonomických
úžitkov z majetku, je potrebné zmeni ťmetódu tak, aby odrá žala túto
zmenu re žimu. Takáto zmena sa ú čtuje ako zmena v ú čtovnom odhade
v súlade s IAS 8.
62. Na rozvrhnutie odpisovate ľnej hodnoty majetku na systematickom
základe po čas jeho doby pou žiteľnosti sa mô žu pou žiťrôzne metódy
odpisovania. Tieto metódy zah ŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchle-
ného odpisovania a výkonovú metódu. Pri lineárnej metóde odpiso-vania sú náklady po čas doby pou žiteľnosti kon štantné za predpokladu,
že sa nemení reziduálna hodnota majetku. Pri metóde zrýchleného
odpisovania sa náklady po čas doby pou žiteľnosti majetku postupne
znižujú. Pri výkonovej metóde je vý ška nákladov zalo žená na pred-
pokladanom vyu žití alebo výstupoch. Ú čtovná jednotka vyberá takú
metódu, ktorá najlep šie odrá ža predpokladaný re žim spotreby budú-
cich ekonomických ú žitkov zahrnutých v majetku. Zvolenú metódu
odpisovania je potrebné v jednotlivých obdobiach uplat ňovaťkonzi-
stentne s výnimkou prípadov, ke ďsa zmení o čakávaný re žim spotreby
budúcich ekonomických ú žitkov.
Zníženie hodnoty
63. Na ur čenie, či je hodnota polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení
znížená, ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —95
▼B
Uvedený štandard vysvet ľuje, ako ú čtovná jednotka preveruje ú čtovnú
hodnotu svojho majetku, ako ur čuje spätne získate ľnú sumu majetku
a kedy vykazuje alebo zru ší vykazovanie straty zo zní ženia hodnoty.
64. [Vypú šťa sa.]
Kompenzácia za zní ženie hodnoty
65. Kompenzácia od tretích osôb za polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení, v prípade ktorých do šlo k zní ženiu hodnoty, stratili sa
alebo boli odovzdané, je zahrnutá do výsledku hospodárenia ku d ňu,
keďvznikne nárok na poh ľadávku z tejto kompenzácie.
66. Zní ženia hodnoty alebo strata polo žiek nehnute ľností, strojov
a zariadení, súvisiace nároky na kompenzácie alebo úhrady kompen-zácií od tretích osôb a prípadné následné obstaranie alebo zhotovenie
náhradného majetku, predstavujú samostatné ekonomické udalosti
aúčtujú sa samostatne takto:
a) zní ženia hodnoty polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení sa
vykazujú v súlade s IAS 36;
b) ukon čenie vykazovania polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení,
ktorých pou žívanie sa ukon čilo, alebo boli vyradené, sa ur čuje
v súlade s týmto štandardom;
c) kompenzácia od tretích osôb za polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení, v prípade ktorých do šlo k zní ženiu hodnoty, stratili
sa alebo boli odovzdané, sa zahrnie do výsledku hospodárenia kudňu, ke ďvznikne nárok na poh ľadávku z tejto kompenzácie, a
d) obstarávacia cena polo žiek nehnute ľ
ností, strojov a zariadení, ktoré
boli obnovené, zakúpené alebo zhotovené ako náhrada, sa ur čuje
v súlade s týmto štandardom.
UKON ČENIE VYKAZOVANIA
67. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení je ukon čené:
a) pri jej vyradení alebo
b) ak sa z jej pou žívania alebo vyradenia neo čakávajú budúce ekono-
mické ú žitky.
68. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení sa zahrnie do výsledku hospodárenia k dátumu
ukon čenia vykazovania polo žky (okrem prípadov, ak sa v IAS 17
v súvislosti s predajom a spätným lízingom vy žaduje inak). Zisky sa
neklasifikujú ako tr žby.
69. K vyradeniu polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení mô že dôjs ť
rôznymi spôsobmi (napríklad predajom, dohodou o finan čnom lízingu
alebo darovaním). Na ur čenie dátumu vyradenia polo žky ú čtovná
jednotka uplat ňuje kritériá na vykazovanie zisku z predaja tovaru
v IAS 18 Výnosy . Na vyradenie formou predaja a spätného lízingu
sa vz ťahuje IAS 17.
70. Ak pod ľa zásady vykazovania v odseku 7 ú čtovná jednotka vykazuje
obstarávaciu cenu časti, ktorou sa nahrádza časťpoložky nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení v rámci ú čtovnej hodnoty tejto polo žky,
ukon čí vykazovanie ú čtovnej hodnoty nahradenej časti bez oh ľadu
na to, či bola táto nahradená časťodpisovaná samostatne. Ak ú čtovná
jednotka nemô žeu rčiťúčtovnú hodnotu nahradenej časti, mô že pou žiť
obstarávaciu cenu náhradnej časti ako indikátor toho, aká bola obsta-
rávacia cena nahradenej časti v čase, ke ďbola obstaraná alebo zhoto-
vená.
71. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení sa ur čuje ako rozdiel medzi prípadnými čistými
tržbami z vyradenia a ú čtovnou hodnotou polo žky.
72. Protihodnota splatná pri vyradení polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení sa prvotne vyká že v jej reálnej hodnote. Ak je úhrada za
položku odlo žená, prijatá protihodnota sa prvotne vyká žev ov ý ške
ekvivalentu ceny v hotovosti. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou
protihodnoty a ekvivalentom ceny v hotovosti sa vykazuje ako2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —96
▼B
úrokový výnos v súlade s IAS 18 odrá žajúci efektívny úrokový výnos
z poh ľadávky.
ZVEREJ ŇOVANIE
73. Pre ka ždú triedu nehnute ľností, strojov a zariadení sa v ú čtovne
závierke zverej ňujú tieto skuto čnosti:
a) oce ňovacie základne pou žité pri ur čení brutto ú čtovnej hodnoty;
b) pou žité metódy odpisovania;
c) doby pou žiteľnosti alebo pou žité odpisové sadzby;
d) brutto ú čtovná hodnota a akumulované odpisy (súhrnne
s akumulovanými stratami zo zní ženia hodnoty) k za čiatku a ku
koncu obdobia a
e) porovnanie ú čtovnej hodnoty na za čiatku a ku koncu obdobia
ukazujúce:
i) prírastky;
ii) majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj alebo zahrnutý do
skupiny na vyradenie klasifikovanej ako dr žaná na predaj
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
iii) akvizície prostredníctvom podnikových kombinácií;
iv) zvý šenia alebo zní ženia vyplývajúce z precenení v zmysle
odsekov 31, 39 a 40 a zo strát zo zní ženia hodnoty, ktoré
boli►M5vykázané alebo zru šené v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ◄v súlade s IAS 36;
v) straty zo zní ženia hodnoty vykázané v súlade s IAS 36 vo
výsledku hospodárenia;
vi) straty zo zní ženia hodnoty zru šené v súlade s IAS 36 vo
výsledku hospodárenia;
vii) odpisy;
viii) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte ú čtovnej
závierky z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny, vrátane
prepo čtu zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky a
ix) ostatné zmeny.
74. V ú čtovnej závierke sa zverej ňujú aj tieto skuto čnosti:
a) existencia a sumy obmedzení vlastníckeho práva a nehnute ľnosti,
stroje a zariadenia slú žiace ako zábezpeka za záväzky;
b) suma výdavkov vykázaných v ú čtovnej hodnote polo žky nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení po čas jej zhotovovania;
c) suma zmluvných záväzkov z obstarania nehnute ľností, strojov
a zariadení a
d) ak nie je samostatne zverejnená priamo vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄, suma kompenzácie poskytnutej
tretími osobami za polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, pri
ktorých do šlo k zní ženiu hodnoty, stratili sa alebo boli odovzdané,
ktorá je zahrnutá vo výsledku hospodárenia.
75. Výber metódy odpisovania a odhad doby pou žiteľnosti majetku je
predmetom posúdenia. Preto zverejnenie zvolených metóda odhadovaných dôb pou žiteľnosti alebo odpisových sadzieb posky-
tuje pou žívateľom ú čtovnej závierky informácie, ktoré im umo žňujú
posúdenie mana žmentom uplat ňovaných zásad a tie žich porovnanie
s inými jednotkami. Z podobných dôvodov je potrebné zverejni ť:
a) odpisy vykazované po čas obdobia, čiužvo výsledku hospodárenia
alebo ako sú časťobstarávacej ceny iného majetku, a
b) sumu akumulovaných odpisov ku koncu obdobia.
76. V súlade s IAS 8 ú čtovná jednotka zverejní charakter a ú činok zmeny
vúčtovnom odhade, ktorá má významný vplyv v be žnom období,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —97
▼B
alebo pri ktorej sa o čakáva, že bude ma ťvplyv v nasledujúcich obdo-
biach. V prípade nehnute ľností, strojov a zariadení takéto zverejnenie
môže vyplynú ťzo zmien v odhadoch týkajúcich sa:
a) reziduálnych hodnôt;
b) odhadovaných nákladov na demontá ž, odstránenie alebo obnovu
položiek nehnute ľností, strojov a zariadení;
c) dôb pou žiteľnosti a
d) metód odpisovania.
77. Ak sa polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení vykazujú
v precenených hodnotách, zverejnia sa tieto skuto čnosti:
a) dátum uskuto čnenia precenenia;
b)či ocenenie vykonal nezávislý odhadca;
c) metódy a významné predpoklady uplatnené pri stanovení odhadov
reálnych hodnôt polo žiek;
d) do akej miery sa reálne hodnoty polo žiek ur čili priamo na základe
zistite ľných cien na aktívnom trhu alebo na základe aktuálnych
nezávislých trhových transakcií, alebo či sa odhadli s pou žitím
iných techník oce ňovania;
e) účtovná hodnota ka ždej precenenej triedy nehnute ľností, strojov
a zariadení, ktorá by bola vykázaná, ak by sa majetok ú čtoval
v súlade s modelom ocenenia obstarávacou cenou, a
f) prebytok z precenenia, ktorý nazna čuje zmenu za obdobie
a prípadné obmedzenia na rozdelenie zostatku
►M5vlastníkom ◄.
78. Okrem informácií po žadovaných v odseku 73 písm. e) bodoch iv) a ž
vi) ú čtovná jednotka zverej ňuje aj informácie o zní žení hodnoty
nehnute ľností, strojov a zariadení v súlade s po žiadavkami IAS 36.
79. Pou žívatelia ú čtovnej závierky takisto mô žu vzh ľadom na svoje
potreby pova žovaťza relevantné tieto informácie:
a) účtovná hodnota do časne nevyu žitých nehnute ľností, strojov
a zariadení;
b) brutto ú čtovná hodnota v šetkých plne odpísaných nehnute ľností,
strojov a zariadení, ktoré sa e šte pou žívajú;
c) účtovná hodnota nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré prestala
aktívne pou žívaťa ktoré sa neklasifikovali ako dr žané na predaj
v súlade s IFRS 5, a
d) pri pou žití modelu ocenenia obstarávacou cenou reálna hodnota
nehnute ľností, strojov a zariadení, ak sa významne lí šio dú čtovnej
hodnoty.
Účtovným jednotkám sa preto odporú ča, aby tieto sumy zverej ňovali.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
80. Po žiadavky odsekov 24 a ž26 týkajúce sa prvotného ocenenia polo žky
nehnute ľnosti, stroje a zariadenia obstaranej v transakcii výmeny za
iný majetok sa uplat ňujú prospektívne len na budúce transakcie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
81. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
81A. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia v odseku 3 na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 a neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IFRS 6 na skor šie obdobie, tieto zmeny
a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —98
▼M5
81B. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho zmenil
a doplnil odseky 39, 40 a 73 písm. e) bod (iv). Ú čtovná jednotka
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1
(revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
ZRU ŠENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV
82. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia (revidovaný v roku 1998).
83. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-6 Náklady na úpravu existujúceho softvéru ;
b) SIC-14 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia –kompenzácia za
zníženie hodnoty alebo stratu polo žieka
c) SIC-23 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia –náklady na rozsiahlu
kontrolu alebo generálne opravy .2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —99
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 17
Lízingy
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťpre nájomcov a prenajímate ľov
vhodnú ú čtovnú politiku a zverejnenie uplat ňované vo vz ťahu
k lízingom.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní v šetkých lízingov iných ne ž:
a) lízingy na prieskum a vyu žívanie nerastov, ropy, zemného plynu
a podobných neobnovite ľných zdrojov a
b) licen čné zmluvy na také polo žky, ako sú hrané filmy, videozáz-
namy, divadelné hry, rukopisy, patenty a autorské práva.
Tento štandard sa v šak neuplat ňuje ako základ oce ňovania na:
a) nehnute ľnosti dr žané nájomcami, ktoré sa ú čtujú ako investi čný
nehnute ľný majetok (pozri IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok );
b) investi čný nehnute ľný majetok poskytovaný prenajímate ľmi
v rámci operatívnych lízingov (pozri IAS 40);
c) biologický majetok dr žaný nájomcami v rámci finan čných lízingov
(pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo ) alebo
d) biologický majetok poskytovaný prenajímate ľmi v rámci operatív-
nych lízingov (pozri IAS 41).
3. Tento štandard sa uplat ňuje na zmluvy, ktorými sa prená ša právo
používaťmajetok, aj ke ďsa v súvislosti s prevádzkou alebo údr žbou
tohto majetku mô žu od prenajímate ľav y žadova ťpodstatné slu žby.
Tento štandard sa nevz ťahuje na zmluvy, ktoré sú zmluvami
o poskytovaní slu žieb, ktorými sa neprená ša právo pou žívaťmajetok
z jednej zmluvnej strany na druhú.
DEFINÍCIE
4. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Lízing je zmluva, prostredníctvom ktorej prenajímate ľprevádza na
nájomcu právo pou žívaťmajetok na dohodnuté časové obdobie
výmenou za platbu alebo sériu platieb.
Finan čný lízing je lízing, ktorým sa prevádzajú v podstate v šetky
riziká a odmeny plynúce z vlastníctva majetku. Vlastnícke právo sanakoniec mô že, ale nemusí previes ť.
Operatívny lízing je lízing iný ako finan čný lízing.
Nevypovedate ľný lízing je lízing, ktorý je vypovedate ľný len:
a) pri výskyte nejakej vzdialenej podmienenej skuto čnosti;
b) so súhlasom prenajímate ľa;
c) ak nájomca uzavrie novú lízingovú zmluvu na rovnaký alebo
rovnocenný majetok s rovnakým prenajímate ľom, alebo
d) pri platbe takej dodato čnej sumy nájomcom, žen az a čiatku lízingu
je pokra čovanie lízingu primerane isté.
Začiatok lízingu je skor ší z dátumu uzatvorenia lízingovej zmluvy
a dátumu prijatia základných podmienok lízingu ako záväzku oboch
strán. K tomuto dátumu:
a) sa lízing klasifikuje bu ďako operatívny, alebo ako finan čný lízing
a
b) v prípade finan čného lízingu sú stanovené sumy, ktoré by sa mali
vykáza ťna za čiatku doby lízingu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —100
▼B
Začiatok doby lízingu je dátum, od ktorého je nájomca oprávnený
vykonáva ťsvoje právo pou žívaťprenajímaný majetok. Je to dátum
prvotného vykázania lízingu (t. j. vykázania majetku, záväzkov,výnosov alebo nákladov vyplývajúcich z lízingu, pod ľa charakteru).
Doba lízingu je nevypovedate ľné obdobie, na ktoré nájomca uzavrel
zmluvu o nájme majetku spolu so v šetkými ďalšími podmienkami, na
ktoré má nájomca opciu pokra čovaťv nájme majetku za ďalšiu platbu
alebo bez nej, ke ďje na za čiatku lízingu primerane isté, že nájomca
túto opciu vyu žije.
Minimálne lízingové splátky sú platby po čas doby lízingu, ktorých
uskuto čnenie sa od nájomcu po žaduje alebo mô žep o žadova ť,
s vylú čením podmieneného nájomného, nákladov za slu žby a daní,
ktoré má plati ťprenajímate ľa ktoré mu nájomca refunduje, spolo čne:
a) pre nájomcu, so v šetkými sumami zaru čenými nájomcom alebo
osobou spriaznenou s nájomcom, alebo
b) pre prenajímate ľa, s akouko ľvek reziduálnou hodnotou garanto-
vanou prenajímate ľovi:
i) nájomcom;
ii) osobou spriaznenou s nájomcom alebo
iii) tre ťou osobou, ktorá nie je spriaznená s prenajímate ľom a ktorá
je finan čne schopná vyrovna ťzáväzky pod ľa záruky.
Ak má v š
ak nájomca opciu na nákup majetku za cenu, o ktorej sa
očakáva, že bude dostato čne ni žšia ako reálna hodnota k dátumu, ke ď
sa opcia stane uplatnite ľnou, tak žen az a čiatku lízingu je primerane
isté, že opcia sa uplatní, minimálne lízingové splátky obsahujú mini-
málne platby splatné po čas doby lízingu a ždo predpokladaného
dátumu vyu žitia tejto kúpnej opcie a platbu po žadovanú za vyu žitie
tejto opcie.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova-nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
Ekonomická životnos ťje bu ď:
a) obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, že majetok bude ekonomicky
použiteľný jedným alebo viacerými pou žívateľmi, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, pri ktorých sa
očakáva, že sa získajú z majetku jedným alebo viacerými pou žíva-
teľmi.
Doba pou žiteľnosti je odhadované zostávajúce obdobie od za čiatku
obdobia nájmu, bez obmedzenia d ĺžkou nájomného obdobia, po čas
ktorého sa o čakáva, žeúčtovná jednotka budú spotrebúva ťekono-
mické ú ž
itky obsiahnuté v majetku.
Zaru čená reziduálna hodnota je:
a) pre nájomcu tá časťreziduálnej hodnoty, ktorá je zaru čená
nájomcom alebo osobou spriaznenou s nájomcom (suma záruky
je maximálnou sumou, ktorá by sa mohla sta ť,z ak a ždých okol-
ností, splatnou), a
b) pre prenajímate ľat á časťreziduálnej hodnoty, ktorá je zaru čená
nájomcom alebo tre ťou osobou, ktorá nie je spriaznená
s prenajímate ľom a ktorá je finan čne schopná vyrovna ťzáväzky
podľa záruky.
Nezaru čená reziduálna hodnota je ten podiel reziduálnej hodnoty
prenajímaného majetku, ktorého realizácia prenajímate ľom nie je
zaistená alebo je zaru čená len osobou spriaznenou s prenajímate ľom.
Začiatočné priame náklady sú prírastkové náklady, ktoré sú priamo
priradite ľné prerokúvaniu a dohodovaniu lízingu, okrem nákladov
vynalo žených výrobcami alebo obchodníkmi ako prenajímate ľmi.
Hrubá investícia do lízingu je súhrn:
a) minimálnych lízingových splátok obdr žateľných prenajímate ľom
v rámci finan čného lízingu a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —101
▼B
b) nezaru čenej reziduálnej hodnoty nabiehajúcej prenajímate ľovi.
Čistá investícia do lízingu je hrubá investícia do lízingu diskontovaná
implicitnou úrokovou mierou lízingu.
Nerealizovaný finan čný výnos je rozdiel medzi:
a) hrubou investíciou do lízingu a
b)čistou investíciou do lízingu.
Implicitná úroková miera lízingu je diskontná sadzba, ktorá na
začiatku lízingu zaprí čiňuje, že agregovaná sú časná hodnota
a) minimálnych lízingových splátok a b) nezaru čenej reziduálnej
hodnoty sa rovná sume i) reálnej hodnoty prenajímaného majetkua ii) za čiatočných priamych nákladov prenajímate ľa.
Úroková sadzba pô žičky nájomcu je úroková sadzba, ktorú by
nájomca musel zaplati ťza podobný lízing, alebo ak sa to nedá
určiť, sadzba, pri ktorej by si mohol nájomca na za čiatku lízingu
vypo žičať, na podobné obdobie a s podobnou zárukou, finan čné
prostriedky nevyhnutné na nákup majetku.
Podmienené nájomné je tá časťlízingových splátok, ktorá nie je stano-
vená fixnou sumou, ale je zalo žená na budúcej hodnote faktora, ktorý
sa mení inak, ako len plynutím času (napríklad percento budúceho
predaja, rozsah budúceho pou žívania, budúce cenové indexy, budúce
trhové úrokové sadzby).
5. Lízingová zmluva alebo záväzok mô že obsahova ťustanovenie
o úprave lízingových splátok o zmeny výrobných alebo obstarávacíchnákladov prenajímanej nehnute ľnosti, alebo o zmeny v ocenení iných
nákladov alebo hodnoty, akými sú napríklad v šeobecné cenové
hladiny, alebo nákladov prenajímate ľa na financovanie lízingu po čas
obdobia medzi za čiatkom lízingu a za
čiatkom doby lízingu. V takom
prípade sa takéto zmeny na ú čely tohto štandardu pova žujú za ú činné
od za čiatku lízingu.
6. Definícia lízingu zah ŕňa zmluvy o nájme majetku, ktoré obsahujú
ustanovenie dávajúce nájomcovi opciu na získanie vlastníckehopráva na majetok po splnení dohodnutých podmienok. Tieto zmluvy
sú niekedy známe ako zmluvy o kúpe na splátky.
KLASIFIKÁCIA LÍZINGOV
7. Klasifikácia lízingov prijatá v tomto štandarde je zalo žená na rozsahu,
v ktorom riziká a odmeny plynúce z vlastníctva prenajímaného
majetku spo čívajú na nájomcovi alebo prenajímate ľovi. Riziká
zahŕňajú mo žnosti strát z nevyu žitej kapacity alebo technologického
zastarávania a z kolísania návratnosti spôsobeného meniacimi sa
ekonomickými podmienkami. Odmeny mô žu predstavova ťočakávanie
ziskovej činnosti po čas ekonomickej životnosti majetku a zisku zo
zhodnotenia alebo z realizácie reziduálnej hodnoty.
8. Lízing sa klasifikuje ako finan čný lízing, ak sa ním prevádzajú
v podstate v šetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva. Lízing sa
klasifikuje ako operatívny lízing, ak sa ním neprevádzajú v podstatevšetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva.
9. Preto že transakcia medzi prenajímate ľom a nájomcom je zalo žená na
lízingovej zmluve medzi nimi, je vhodné pou žiťkonzistentné defi-
nície. Pou žitie týchto definícií na rozdielne okolnosti prenajímate ľa
a nájomcu mô žem a ťza následok, že rovnaký lízing ka ždý z nich
klasifikuje odli šne. Mô že k tomu dôjs ťnapríklad vtedy, ak má prena-
jímate ľúžitky z reziduálnej hodnoty zaru
čenej osobou, ktorá nie je
spriaznená s nájomcom.
10. Či je lízing finan čným lízingom alebo operatívnym lízingom, to závisí
od podstaty transakcie a nie od formy zmluvy. (1) Príkladmi situácií,
ktoré by mohli jednotlivo alebo v kombinácii be žne vies ťku klasifi-
kácii lízingu ako finan čného lízingu, sú:
a) lízingom sa na konci doby lízingu prevádza vlastníctvo majetku na
nájomcu;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —102
(1) Pozri tie žSIC-27 Vyhodnocovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu
lízingu .
▼B
b) nájomca má opciu na kúpu majetku za cenu, pri ktorej sa o čakáva,
že bude podstatne ni žšia ako reálna hodnota k dátumu, ke ďsa
opcia stáva uplatnite ľnou, tak žen az a čiatku lízingu je primerane
isté, že opcia sa uplatní;
c) doba lízingu je na podstatnú časťekonomickej životnosti majetku,
aj ke ďsa vlastnícke právo neprevedie;
d) na za čiatku lízingu sa sú časná hodnota minimálnych lízingových
splátok rovná minimálne v podstate celej reálnej hodnote prenají-maného majetku a
e) prenajímaný majetok má taký špecifický charakter, že bez vä čších
úprav ho mô že pou žiťlen nájomca.
11. Indikátormi situácií, ktoré by mohli individuálne alebo v kombinácii
tiežviesťku klasifikácii lízingu ako finan čného lízingu, sú:
a) ak nájomca mô že zru šiťlízing, straty prenajímate ľa spojené s jeho
zrušením zná ša nájomca;
b) zisky alebo straty z kolísania reálnej hodnoty zostatku pripadnú
nájomcovi (napríklad vo forme nájomného rabatu, ktorý sa rovná
väčšine tr žieb z predaja na konci lízingu) a
c) nájomca má schopnos ťpokra čovaťv lízingu v druhotnom období
za nájomné, ktoré je podstatne ni žšie ako trhové nájomné.
12. Príklady a indikátory v odsekoch 10 a 11 nie sú v ždy jednozna čné. Ak
je z iných vlastností zrejmé, že lízingom sa neprevádzajú v podstate
všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva, lízing sa klasifikuje ako
operatívny lízing. To mô ž
e nasta ťnapríklad vtedy, ak sa vlastníctvo
majetku prevádza na konci lízingu za variabilnú platbu, ktorá sa rovná
jeho reálnej hodnote v tom čase, alebo ak v dôsledku podmienených
nájmov nájomca nemá v podstate v šetky takéto riziká a odmeny.
13. Klasifikácia lízingu sa urobí na za čiatku lízingu. Ak sa v akomko ľvek
čase nájomca a prenajímate ľdohodnú na zmene podmienok lízingu
inak ako obnovením lízingu, a to spôsobom, ktorý by mal za následok
odlišnú klasifikáciu lízingu pod ľa kritérií v odsekoch 7 a ž12, ak by
zmenené podmienky boli ú činné u žna za čiatku lízingu, revidovaná
zmluva sa pova žuje za novú zmluvu po čas doby jej platnosti. Zmeny
v odhadoch (napríklad zmeny v odhadoch ekonomickej životnosti
alebo reziduálnej hodnoty prenajímaného majetku) alebo zmeny
v okolnostiach (napríklad nedodr žanie záväzkov nájomcom) v šak
nespôsobujú novú klasifikáciu lízingu na ú čtovné ú čely.
14. Lízingy pozemkov a budov sa klasifikujú ako operatívne alebo
finan čné lízingy rovnakým spôsobom ako lízingy iného majetku.
Charakteristikou črtou pozemkov v šak je, že pozemok má obvykle
neobmedzenú ekonomickú životnos ť, a ak sa neo čakáva, že vlast-
níctvo prejde na nájomcu na konci doby lízingu, na nájomcu sa
obvykle neprevedú v podstate v šetky riziká a odmeny plynúce
z vlastníctva, v dôsledku čoho bude lízing pozemku operatívnym
lízingom. Platba vykonaná pri uzavretí lízingovej zmluvy alebonadobudnutí predmetu lízingu, ktorý sa ú čtuje ako operatívny lízing,
predstavuje predplatené lízingové splátky, ktoré sa amortizujú po čas
doby lízingu v súlade s modelom získavaných ú žitkov.
15. Zlo žky pozemkov a budov pri lízingu pozemkov a budov sa na ú čely
klasifikácie lízingu posudzujú oddelene. Ak sa o čakáva, že vlastnícke
právo k obom zlo ž
kám prejde na konci doby lízingu na nájomcu,
obidve zlo žky sa klasifikujú ako finan čný lízing bez oh ľadu na to,
či sú analyzované ako jeden lízing alebo dva lízingy, pokia ľvšak nie
je z iných vlastností jasné, že lízingom sa neprevádzajú v podstate
všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva jednej alebo obidvoch
zložiek. Ke ďmá pozemok neobmedzenú ekonomickú životnos ť,j e
zložka pozemku obvykle klasifikovaná ako operatívny lízing, pokia ľ
sa neo čakáva, že vlastníctvo prejde na nájomcu koncom doby lízingu
v súlade s odsekom 14. Zlo žka budov sa klasifikuje ako finan čný
alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7 a ž13.
16. Ke ďje to na ú čely klasifikácie a ú čtovania lízingu pozemkov a budov
potrebné, minimálne lízingové splátky (vrátane v šetkých jednorazo-
vých platieb vopred) sa alokujú medzi prvky pozemkov a budov
úmerne pod ľa relatívnych reálnych hodnôt zainteresovanosti na zlo žke
pozemku a zlo žkách budov v lízingu na za čiatku lízingu. Ak sa lízin-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —103
▼B
gové splátky nedajú spo ľahlivo alokova ťmedzi tieto dva prvky, celý
lízing sa klasifikuje ako finan čný lízing, pokia ľnie je isté, že obidva
prvky sú operatívnym lízingom, a v tom prípade sa celý lízing klasi-fikuje ako operatívny lízing.
17. Pri lízingu pozemkov a budov, ak je hodnota, ktorá by sa pre zlo žku
pozemkov prvotne vykázala v súlade s odsekom 20, nevýznamná, sapozemky a budovy mô žun aú čely klasifikácie lízingu pova žovaťza
jeden celok a mô žu sa klasifikova ťako finan čný alebo operatívny
lízing v súlade s odsekmi 7 a ž13. V takomto prípade sa ekonomická
životnos ťbudov pova žuje za ekonomickú životnos ťcelého prenajíma-
ného majetku.
18. Samostatné oce ňovanie zlo žiek pozemkov a budov sa nevy žaduje, ak
sa podiel nájomcu na pozemku aj budovách klasifikuje ako investi čný
nehnute ľný majetok v súlade s IAS 40 a pou žíva sa model reálnej
hodnoty. Pre toto ohodnotenie sa vy žadujú podrobné výpo čty iba
vtedy, ak je klasifikácia jednej alebo oboch zlo žiek inak neistá.
19. V súlade s IAS 40 je mo žné, aby nájomca klasifikoval podiel na
držanej nehnute ľnosti v rámci operatívneho lízingu ako investi čný
nehnute ľný majetok. V takom prípade sa podiel na nehnute ľnosti
účtuje, ako keby to bol finan čný lízing a okrem toho sa pre vykázaný
majetok pou žije model reálnej hodnoty. Nájomca pokra čuje v ú čtovaní
lízingu ako o finan čnom lízingu aj vtedy, ak následná udalos ťzmení
charakter podielu nájomcu na nehnute ľnosti tak, žes au žďalej nekla-
sifikuje ako investi čný nehnute ľný majetok. Tento stav nastáva, ak
nájomca napríklad:
a) pou žíva nehnute ľnosť, ktorá sa potom prevedie medzi nehnute ľ-
nosti pou žívané vlastníkom v reproduk čnej cene, ktorá sa rovná
výške jej reálnej hodnoty v de ňzmeny pou žívania, alebo
b) poskytne sublízing, ktorým sa prevádzajú v podstate v šetky riziká
a odmeny plynúce z vlastníctva podielu na nespriaznenú tretiu
stranu. Takýto sublízing ú čtuje nájomca ako finan čný lízing
poskytnutý tretej strane, hoci tretia strana ho mô žeúčtovaťako
operatívny lízing.
LÍZINGY V Ú ČTOVNÝCH ZÁVIERKACH NÁJOMCOV
Finan čné lízingy
Prvotné vykázanie
20. Na za čiatku doby lízingu vykazujú nájomcovia finan čné lízingy ako
majetok a záväzky vo svojich súvahách v sumách stanovených nazačiatku lízingu, ktoré sa rovnajú reálnej hodnote prenajímaného
majetku, alebo ak je ni žšia, sú časnej hodnote minimálnych lízingo-
vých splátok. Diskontnou sadzbou, ktorá sa pou žije na výpo čet
súčasnej hodnoty minimálnych lízingových splátok, je implicitná
úroková miera lízingu, ak je mo žné ju ur čiť; ak nie, pou žije sa
úroková sadzba pô žičky nájomcu. V šetky za čiatočné priame náklady
nájomcu sa pripo č
ítajú k sume vykázanej ako majetok.
21. Transakcie a iné udalosti sa ú čtujú a prezentujú v súlade s ich
podstatou a finan čnou realitou a nie výlu čne na základe ich právnej
formy. Aj ke ďje právna forma lízingovej zmluvy taká, že nájomca
nemô že získa ťprávny nárok na prenajímaný majetok, v prípade
finan čných lízingov sú podstata a finan čná realita také, že nájomca
získava ekonomické ú žitky z pou žívania prenajímaného majetku po čas
podstatnej časti jeho ekonomickej životnosti výmenou za prijatie
záväzku zaplati ťza toto právo sumu na za čiatku lízingu sa pribli žu-
júcu reálnej hodnote majetku a súvisiacemu finan čnému poplatku.
22. Ak sa takéto lízingové transakcie neodzrkadlia v súvahe nájomcu, sú
ekonomické zdroje a úrove ňzáväzkov ú čtovnej jednotky podhodno-
tené, čím sa skres ľujú finan čné ukazovatele. Je preto vhodné, aby sa
finan čný lízing vykázal v súvahe nájomcu ako majetok a zárove ňako
záväzok zaplati ťbudúce lízingové splátky. Na za čiatku doby lízingu
sa majetok a záväzky z budúcich lízingových splátok vykazujú
v súvahe v rovnakých sumách okrem za čiatočných priamych nákladov
nájomcu, ktoré sa pripo čítajú k sume vykázanej ako majetok.
23. Nie je vhodné, aby sa záväzky za prenajímaný majetok prezentovali
vúčtovnej závierky ako odpo čet z hodnoty prenajímaného majetku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —104
▼B
Ak sa pri prezentácii záväzkov v súvahe urobí rozlí šenie medzi obe ž-
nými a neobe žnými záväzkami, rovnaké rozlí šenie sa urobí pre lízin-
gové záväzky.
24. Za čiatočné priame náklady často vznikajú v súvislosti so špecifickými
lízingovými činnos ťami, akými sú vyjednávanie a zabezpe čovanie
lízingových dohôd. Náklady identifikované ako náklady priamo prira-diteľnéčinnostiam vykonávaným nájomcom pre finan čný lízing sa
pripo čítavajú k sume vykázanej ako majetok.
Následné ocenenie
25. Minimálne lízingové splátky sa rozdelia medzi finan čný poplatok
a zní ženie nesplateného záväzku. Finan čný poplatok sa alokuje do
každého obdobia po čas doby lízingu tak, aby sa zabezpe čila
konštantná pravidelná úroková sadzba z ostávajúceho zostatku
záväzku. Podmienené nájomné sa ú čtuje ako náklad v obdobiach,
v ktorých vznikne.
26. V praxi mô že nájomca pri alokácii finan čného poplatku do období
počas doby lízingu pou žiťna zjednodu šenie výpo čtu niektoré formy
pribli žných hodnôt.
27. Pri finan čnom lízingu vznikajú v ka ždom ú čtovnom období náklady
na odpisy odpisovate ľného majetku, ako aj finan čné náklady. Politika
odpisovania pri odpisovate ľnom prenajímanom majetku je konzi-
stentná s politikou pre odpisovate ľný majetok vo vlastníctve
a vykázané odpisy sa vypo čítavajú v súlade s IAS 16 Nehnute
ľnosti,
stroje a zariadenia a IAS 38 Nehmotný majetok . Ak nie je primeraná
istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, majetok sa
úplne odpí šep očas doby lízingu alebo, ak je krat šia, po čas jeho doby
použiteľnosti.
28. Odpisovate ľná suma prenajímaného majetku sa systematicky alokuje
do ka ždého ú čtovného obdobia po čas doby predpokladaného pou ží-
vania konzistentne s politikou odpisovania, ktorú nájomca uplat ňuje
pre odpisovate ľný majetok, ktorý je vo vlastníctve. Ak je primeraná
istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, doba pred-
pokladaného pou žívania je doba pou žiteľnosti majetku; inak sa
majetok odpisuje po čas doby lízingu alebo, ak je krat šia, po čas
doby jeho pou žiteľnosti.
29. Suma nákladov na odpisy majetku a finan čného nákladu za obdobie je
zriedkavo rovnaká ako lízingové splátky splatné za dané obdobie,
a preto je nevhodné vykáza ťlen splatné lízingové splátky ako náklad.
Podľa toho je nepravdepodobné, že majetok a súvisiaci záväzok sa
budú po za čiatku doby lízingu v sumách rovna ť.
30. Pri stanovovaní, či sa hodnota prenajímaného majetku zní žila, ú čtovná
jednotka uplat ňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
31. Nájomcovia, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7 Finan čné nástroje:
zverejnenie, zverejnia o finan čných lízingoch aj tieto informácie:
a) za ka ždú triedu majetku čistú ú čtovnú hodnotu k súvahovému d ňu;
b) zosúhlasenie medzi celkovou sumou minimálnych lízingových
splátok k súvahovému d ňu a ich sú časnou hodnotou. Okrem
toho ú čtovná jednotka zverejní celkovú hodnotu budúcich minimál-
nych lízingových splátok k súvahovému d ňu a ich sú časnú hodnotu
pre ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
c) podmienené nájomné vykázané ako náklad za obdobie;
d) celková suma budúcich minimálnych sublízingových splátok, pri
ktorých sa o čakáva, že budú prijaté v rámci nevypovedate ľných
sublízingov k súvahovému d ňu;
e) všeobecný opis významných lízingových dohôd nájomcu zah ŕňajú-
cich okrem iného tieto skuto čnosti:
i) základ, na ktorom sú ur čené podmienené nájomné splátky;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —105
▼B
ii) existenciu a podmienky opcií na obnovu alebo kúpu
a podmienky automatického zvy šovania a
iii) obmedzenia ur čené lízingovými dohodami, ako sú napríklad
tie, ktoré sa týkajú dividend, dodato čného dlhu a ďalšieho
lízingu.
32. Okrem toho pre nájomcov majetku prenajímaného v rámci finan čných
lízingov platia po žiadavky na zverejnenie v súlade s IAS 16, IAS 36,
IAS 38, IAS 40 a IAS 41.
Operatívne lízingy
33. Lízingové splátky v rámci operatívneho lízingu sa vykazujú ako
náklad rovnomerne po čas doby lízingu, pokia ľiný systematický
základ nezodpovedá viac časovému modelu ú žitkov pou žívateľa(1).
34. Pri operatívnych lízingoch sa lízingové splátky (okrem nákladov za
služby, ako sú poistenie a údr žba) vykazujú ako náklad rovnomerne,
pokia ľiný systematický základ nezodpovedá viac časovému modelu
úžitkov pou žívateľa, aj ke ďsplátky nie sú zalo žené na takomto
základe.
35. Nájomcovia, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7, zverejnia
o operatívnych lízingoch aj tieto informácie:
a) celkovú sumu budúcich minimálnych lízingových splátok v rámci
nevypovedate ľného operatívneho lízingu za ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
b) celkovú sumu budúcich minimálnych sublízingových splátok, pri
ktorých sa o čakáva, že budú prijaté v rámci nevypovedate ľných
sublízingov k súvahovému d ňu;
c) lízingové a sublízingové splátky vykázané ako náklad za dané
obdobie, s oddelenými sumami za minimálne lízingové splátky,
podmienené nájomné a sublízingové splátky;
d) všeobecný opis významných lízingových dohôd nájomcu zah ŕňajú-
cich okrem iného tieto skuto čnosti:
i) základ, na ktorom sú ur čené podmienené nájomné splátky;
ii) existenciu a podmienky opcií na obnovu alebo kúpu
a podmienky automatického zvy šovania a
iii) obmedzenia ur čené lízingovými dohodami, ako sú napríklad
tie, ktoré sa týkajú dividend, dodato čného dlhu a ďalšieho
lízingu.
LÍZINGY V Ú ČTOVNÝCH ZÁVIERKACH PRENAJÍMATE ĽOV
Finan čné lízingy
Prvotné vykázanie
36. Prenajímatelia vykazujú majetok dr žaný v rámci finan čného lízingu vo
svojich súvahách a prezentujú ho ako poh ľadávku v sume, ktorá sa
rovná čistej investícii do lízingu.
37. V rámci finan čného lízingu prenajímate ľprevádza v podstate v šetky
riziká a odmeny plynúce z právneho vlastníctva, a poh ľadávka
z lízingových splátok sa teda chápe u prenajímate ľa ako splatenie
istiny a finan čný výnos za náhradu výdavkov a odmenu prenajímate ľa
za jeho investíciu a slu žby.
38. Prenajímate ľomčasto vzniknú za čiatočné priame náklady a zah ŕňajú
sumy, akými sú provízie, právne poplatky a interné náklady, ktoré sú
prírastkové a priamo priradite ľné rokovaniu a dohadovaniu lízingu.
Z nich sú vylú čené v šeobecné re žijné náklady, akými sú tie, ktoré
vytvárajú tímy predaja a marketingu. Pri finan čných lízingoch,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —106
(1) Pozri tie žSIC-15 Operatívny lízing –stimuly .
▼B
okrem tých, ktoré poskytujú výrobcovia alebo obchodníci ako prena-
jímatelia, sú za čiatočné priame náklady zahrnuté do prvotného
ocenenia poh ľadávky z finan čného lízingu a zni žujú sumu výnosu
vykázaného po čas doby lízingu. Implicitná úroková miera lízingu je
definovaná takým spôsobom, žez ačiatočné priame náklady sú auto-
maticky zahrnuté do poh ľadávky z finan čného lízingu a nie je
potrebné pripo čítavaťich samostatne. Náklady vynalo žené prenajíma-
teľmi, ktorí sú výrobcami alebo obchodníkmi, v súvislosti
s vyjednávaním a dohadovaním lízingu sú vylú čené z definície za čia-
točných priamych nákladov. Z toho dôvodu sú vylú čené z čistej inve-
stície do lízingu a vykazujú sa ako náklad pri vykazovaní ziskuz predaja, čo je pri finan čnom lízingu zvy čajne na za čiatku doby
lízingu.
Následné ocenenie
39. Vykázanie finan čného výnosu je zalo žené na modeli odzrkad ľujúcom
konštantnú pravidelnú mieru návratnosti čistej investície prenajímate ľa
do finan čného lízingu.
40. Cie ľom prenajímate ľa je alokova ťfinan čný výnos po čas doby lízingu
systematickým a racionálnym spôsobom. Toto alokovanie výnosu je
založené na modeli odzrkad ľujúcom kon štantnú pravidelnú mieru
návratnosti čistej investície prenajímate ľ
a do finan čného lízingu.
Lízingové splátky súvisiace s obdobím, s výnimkou nákladov zaslužby, sa uplat ňujú oproti hrubej investícii do lízingu tak, aby sa
nimi zní žila tak istina, ako aj nerealizovaný finan čný výnos.
41. Odhadované nezaru čené reziduálne hodnoty pou žité pri výpo čte
hrubej investície prenajímate ľa do lízingu sa pravidelne prehodnocujú.
Ak nastalo zní ženie v odhadovanej nezaru čenej reziduálnej hodnote,
alokácia výnosu po čas doby lízingu sa reviduje a okam žite sa vyká že
prípadné zní ženie vzh ľadom na časovo rozlí šené sumy.
41A. Majetok v rámci finan čného lízingu, ktorý sa klasifikuje ako majetok
držaný na predaj (alebo bol zaradený do skupiny na vyradenie, ktorá
sa klasifikuje ako dr žaná na predaj) v súlade s IFRS 5 Dlhodobý
majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti sa účtuje v súlade
s uvedeným IFRS.
42. Prenajímatelia, ktorí sú výrobcami alebo obchodníkmi, vykazujú zisk
alebo stratu z predaja v tom období, v ktorom ich ú čtovná jednotka
vykazuje v súlade s politikou uplat ňovanou pri priamom predaji. Ak
sa stanovujú umelo nízke úrokové sadzby, zisk z predaja sa obmedzína vý šku, ktorá by sa pou žila, ak by sa ú čtovala trhová úroková
sadzba. Náklady vynalo žené prenajímate ľmi, ktorí sú výrobcami
alebo obchodníkmi, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovaním
lízingu sa vykazujú ako náklad, ke ďsa vyká že zisk z predaja.
43. Výrobcovia alebo obchodníci často ponúkajú zákazníkom vo ľbu kúpy
alebo lízingu majetku. Finan čný lízing majetku prenajímate ľmi, ktorí
sú výrobcami alebo obchodníkmi, spôsobuje vznik dvoch typov
výnosu:
a) zisk alebo strata zodpovedajúca zisku alebo strate vyplývajúcej
z priameho predaja prenajímaného majetku za be žné predajné
ceny, zoh ľadňujúce v šetky uplatnite ľné objemové alebo obchodné
rabaty, a
b) finan čný výnos za dobu lízingu.
44. Výnosom z predaja vykázaného na za čiatku doby lízingu prenajímate ľom,
ktorý je výrobcom alebo obchodníkom, je reálna hodnota majetku alebo,
ak je ni žšia, sú časná hodnota minimálnych lízingových splátok nabieha-
júca prenajímate ľovi, vypo čítaná pri trhovej úrokovej sadzbe. Nákladom
na predaj vykázaný k za čatiu doby lízingu je obstarávacia cena, alebo
účtovná hodnota, ak je odli šná, prenajímanej nehnute ľnosti mínus sú časná
hodnota nezaru čenej reziduálnej hodnoty. Rozdiel medzi tr žbou z predaja
a nákladom na predaj je zisk z predaja, ktorý sa vykazuje v súlades politikou ú čtovnej jednotky pre priamy predaj.
45. Prenajímatelia, ktorí sú výrobcami alebo obchodníkmi, niekedy stano-
vujú umelo nízke úrokové sadzby, aby prilákali zákazníkov. Pou ží-
vanie takýchto sadzieb by malo za následok, žev čase predaja sa
vykáže nadmerná časťvýnosu z celkového výnosu transakcie. Ak
sú stanovené umelo nízke úrokové sadzby, zisk z predaja sa obmedzí2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —107
▼B
na vý šku, ktorá by sa pou žila, ak by sa ú čtovala trhová úroková
sadzba.
46. Náklady vynalo žené prenajímate ľom, ktorý je výrobcom alebo
obchodníkom, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovaním finan čného
lízingu, sa vykazujú ako náklad na za čiatku doby lízingu, preto že
súvisia najmä s vytváraním zisku z predaja výrobcu alebo obchodníka.
47. Poskytovatelia lízingu, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7, zverejnia
pri finan čných lízingoch aj tieto informácie:
a) zosúhlasenie medzi sumou hrubej investície do lízingu
k súvahovému d ňuas ú časnou hodnotou poh ľadávky
z minimálnych lízingových splátok k súvahovému d ňu. Okrem
toho ú čtovná jednotka zverejní hrubú investíciu do lízingu
as účasnú hodnotu poh ľadávky z minimálnych lízingových splátok
k súvahovému d ňu, a to za ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
b) nerealizovaný finan čný výnos;
c) nezaru čené reziduálne sumy pripadajúce prenajímate ľovi;
d) akumulované opravné polo žky k nevymo žiteľným poh ľadávkam
z minimálnych lízingových splátok;
e) podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie;
f) všeobecný opis významných lízingových dohôd prenajímate ľa.
48. Ako indikátor rastu je často u žitočné uvies ťtiežhrubú investíciu
mínus nerealizovaný výnos v nových obchodoch, ktoré pribudlipočas obdobia, po odpo čítaní príslu šných súm zru
šených lízingov.
Operatívne lízingy
49. Prenajímatelia prezentujú majetok, ktorý je predmetom operatívnych
lízingov, vo svojej súvahe pod ľa charakteru majetku.
50. Lízingový výnos z operatívnych lízingov sa vykazuje vo výnosoch
rovnomerne po čas doby lízingu, pokia ľiný systematický základ
nezodpovedá viac časovému modelu, ktorým sa pou žitie ú žitku odvo-
deného z prenajímaného majetku zni žuje. (1)
51. Náklady, vrátane odpisov, ktoré vzniknú v súvislosti s lízingovými
výnosmi, sa vykazujú ako náklady. Lízingový výnos (okrem príjmovza poskytnuté slu žby, akými sú poistenie a údr žba) sa vykazuje vo
výnosoch rovnomerne po čas doby lízingu, aj ke ďpríjmy nie sú zalo-
žené na takomto základe, pokia ľiný systematický základ nezodpovedá
viac časovému modelu, ktorým sa pou žitie ú žitku odvodeného
z prenajímaného majetku zni žuje.
52. Za čiatočné priame náklady vynalo žené prenajímate ľmi pri vyjednávaní
a dohadovaní operatívneho lízingu sa pripo čítavajú k ú čtovnej hodnote
prenajímaného majetku a vykazujú ako náklad po čas doby lízingu na
rovnakom základe ako lízingový výnos.
53. Politika odpisovania je pri odpisovate ľnom prenajímanom majetku
konzistentná s be žnou odpisovou politikou prenajímate ľa pre podobný
majetok a odpisovanie sa vypo čítava v súlade s IAS 16 a IAS 38.
54. Pri stanovovaní, či sa hodnota prenajímaného majetku zní žila, uplat-
ňuje ú čtovná jednotka IAS 36.
55. Prenajímate ľ, ktorý je výrobcom alebo obchodníkom, nevykazuje pri
uzavretí operatívneho lízingu zisk z predaja, preto že to nie je ekviva-
lent predaja.
56. Prenajímatelia, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7, zverejnia pri
operatívnych lízingoch aj tieto informácie:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —108
(1) Pozri tie žSIC-15 Operatívny lízing –stimuly .
▼B
a) budúce minimálne lízingové platby z nevypovedate ľných operatív-
nych lízingov v celkovej hodnote a za ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
b) celkové podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie;
c) všeobecný opis lízingových dohôd prenajímate ľa.
57. Okrem toho pre prenajímate ľov majetku prenajímaného v rámci opera-
tívnych lízingov platia po žiadavky na zverej ňovanie uvedené v IAS
16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41.
TRANSAKCIE PREDAJA A SPÄTNÉHO LÍZINGU
58. Transakcia predaja a spätného lízingu zah ŕňa predaj majetku a spätný
lízing toho istého majetku. Lízingová splátka a predajná cena sú
zvyčajne vzájomne závislé, preto že sú dohodnuté ako celok. Ú čto-
vanie transakcie predaja a spätného lízingu závisí od typu lízingu,ktorý obsahuje.
59. Ak má transakcia predaja a spätného lízingu za následok finan čný
lízing, akýko ľvek prebytok tr žieb z predaja nad ú čtovnú hodnotu pred-
ajca–nájomca nevykazuje okam žite ako výnos. Namiesto toho sa
odloží a odpisuje po čas doby lízingu.
60. Ak je spätný lízing finan čným lízingom, transakcia je prostriedok,
pomocou ktorého prenajímate ľposkytuje nájomcovi financie, pri čom
majetok je zárukou. Z tohto dôvodu nie je vhodné pova žovaťprebytok
tržieb z predaja nad ú čtovnú hodnotu za výnos. Takýto prebytok sa
odloží a odpisuje po čas doby lízingu.
61. Ak má transakcia predaja a spätného lízingu za následok operatívny
lízing a je zrejmé, že transakcia je stanovená v reálnej hodnote, ka ždý
zisk alebo strata sa vykazuje okam žite. Ak je predajná cena pod
reálnou hodnotou, ka ždý zisk alebo strata sa vykazuje okam žite
okrem prípadu, ak je strata kompenzovaná budúcimi lízingovými
splátkami pod trhovú cenu, vtedy sa strata odlo ž
í a odpisuje pomerne
k lízingovým splátkam po čas obdobia, v ktorom sa predpokladá pou ží-
vanie majetku. Ak je predajná cena nad reálnou hodnotou, prebytok
nad reálnou hodnotou sa odlo ží a odpisuje po čas obdobia, v ktorom sa
predpokladá pou žívanie majetku.
62. Ak je spätný lízing operatívnym lízingom a lízingové splátky
a predajná cena sú stanovené v reálnej hodnote, v skuto čnosti do šlo
kb ežnej predajnej transakcii a akýko ľvek zisk alebo strata sa vykazuje
okam žite.
63. Ak je pri operatívnych lízingoch reálna hodnota v čase transakcie
predaja a spätného lízingu men šia ako ú čtovná hodnota majetku, strata
rovnajúca sa sume rozdielu medzi ú čtovnou hodnotou a reálnou
hodnotou sa vyká že okam žite.
64. Pri finan čných lízingoch nie sú žiadne takéto úpravy potrebné, pokia ľ
nedošlo k zní ženiu hodnoty; v takom prípade sa ú čtovná hodnota zní ži
na spätne získate ľnú sumu v súlade s IAS 36.
65. Po žiadavky na zverejnenia pre nájomcov a prenajímate ľov sa uplat-
ňujú rovnako na transakcie predaja a spätného lízingu. Po žadovaný
opis významných lízingových dohôd vedie k zverejneniu jedine čných
alebo nezvy čajných ustanovení zmluvy alebo podmienok transakcií
predaja a spätného lízingu.
66. Transakcie predaja a spätného lízingu mô žus pĺňaťkritériá oddeleného
zverej ňovania pod ľa IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
67. Pod ľa odseku 68 sa spätné uplat ňovanie tohto štandardu odporú ča, ale
nepožaduje. Ak sa štandard neuplat ňuje spätne, zostatok akéhoko ľvek
prebiehajúceho finan čného lízingu sa pova žuje za správne ur čený
prenajímate ľom a ďalej sa ú čtuje v súlade s ustanoveniami tohto
štandardu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —109
▼B
68. Ú čtovná jednotka, ktorá predtým uplat ňovala IAS 17 (revidovaný
v roku 1997), uplat ňuje zmeny a doplnenia vykonané týmto štan-
dardom spätne na v šetky lízingy, alebo ak sa IAS 17 (revidovaný
v roku 1997) neuplat ňoval spätne, na v šetky lízingy uzatvorené od
začiatku uplat ňovania tohto štandardu.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
69. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce sa
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 17 (REVIDOVANÉHO V ROKU 1997)
70. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 17 Lízingy (revidovaný v roku
1997).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —110
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 18
Výnosy
CIEĽ
Výnosy sú v Koncep čnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky defi-
nované ako zvý šenie ekonomických ú žitkov po čas účtovného obdobia vo forme
prítoku alebo zvý šenia aktív alebo zní ženie záväzkov, čo má za následok
zvýšenie vlastného imania, iné ako to, ktoré je spojené s vkladmi osôb podie ľa-
júcimi sa na vlastnom imaní ú čtovnej jednotky. Výnosy zah ŕňajú tak výnosy
zb ežnejčinnosti, ako aj iné výnosy a zisky. Výnosy z be žnejčinnosti sú výnosy,
ktoré vznikajú z be žných činností ú čtovnej jednotky a uvádzajú sa pod mnohými
názvami vrátane názvov tr žby, poplatky za slu žby, úroky, dividendy a tantiémy.
Cieľom tohto štandardu je stanovi ťspôsob ú čtovania výnosov vznikajúcich
zu rčitých druhov transakcií a udalostí.
Hlavnou otázkou pri ú čtovaní výnosov z be žných činností je stanovi ť, kedy tieto
výnosy vykazova ť. Výnosy sa vykazujú, ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťbudúce ekonomické ú žitky a tieto ú žitky sa mô žu spo ľa-
hlivo oceni ť. Týmto štandardom sa ur čujú okolnosti, za ktorých budú tieto
kritériá splnené, a teda sa vyká žu výnosy. Štandardom sa poskytuje aj praktický
návod na uplat ňovanie týchto kritérií.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní výnosov vznikajúcich
z týchto transakcií a udalostí:
a) predaj tovaru;
b) poskytovanie slu žieb a
c) pou žívanie majetku ú čtovnej jednotky inými stranami, z čoho
plynie úrok, tantiémy a dividendy.
2. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 18 Vykazovanie výnosov , schvá-
lený v roku 1982.
3. Tovar zah ŕňa tovar vyrobený ú čtovnou jednotkou na ú čely predaja
a tovar nakúpený na ú čelyďalšieho predaja, ako napríklad tovar
nakúpený obchodníkom alebo pozemky a iné nehnute ľnosti dr žané
s cieľomďalšieho predaja.
4. Poskytovanie slu žieb zah ŕňa spravidla vykonávanie zmluvne dohod-
nutej úlohy ú čtovnou jednotkou po čas dohodnutého obdobia. Slu žby
sa mô žu poskytova ťpočas jedného alebo viacerých období. Niektoré
zmluvy na poskytovanie slu žieb sa priamo vz ťahujú na zmluvy
o zhotovení, napríklad na slu žby vedúcich projektov a architektov.
Výnosy vznikajúce z týchto zmlúv nie sú predmetom tohto štandardu,
ale zaobchádza sa s nimi v súlade s po žiadavkami pre zmluvy
o zhotovení tak, ako je to špecifikované v IAS 11 Zmluvy o zhotovení .
5. Pri pou žití majetku ú čtovnej jednotky inými stranami vznikajú výnosy
vo forme:
a) úroku –poplatkov za pou žitie pe ňažných prostriedkov alebo pe ňaž-
ných ekvivalentov alebo súm, ktoré sú splatné ú čtovnej jednotke;
b) tantiém –poplatkov za pou žitie dlhodobého majetku ú čtovnej
jednotky, napríklad patentov, obchodných zna čiek, autorských
práv a po čítačového softvéru, a
c) dividend –rozdelenia ziskov dr žiteľom investícií do vlastného
imania v pomere, v akom sa podie ľajú na vlastníctve ur čitej triedy
kapitálu.
6. Tento štandard sa nezaoberá výnosmi pochádzajúcimi z:
a) lízingových zmlúv (pozri IAS 17 Lízingy );
b) dividend pochádzajúcich z investícií, ktoré sa ú čtujú metódou
vlastného imania (pozri IAS 28 Podiely v pridru žených podnikoch );
c) poistných zmlúv v rámci rozsahu pôsobnosti IFRS 4 Poistné
zmluvy ;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —111
▼B
d) zmien reálnej hodnoty finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
alebo z ich vyradenia (pozri IAS 39 Finan čné nástroje: vykazo-
vanie a oce ňovanie) ;
e) zmien hodnoty iného obe žného majetku;
f) prvotného vykázania a zo zmien reálnej hodnoty biologického
majetku týkajúceho sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri IAS 41
Poľnohospodárstvo );
g) prvotného vykázania po ľnohospodárskej výroby (pozri IAS 41) a
h)ťažby nerastov.
DEFINÍCIE
7. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Výnosy sú hrubé príjmy ekonomických ú žitkov ktoré vznikajú
v danom období z be žných činností ú čtovnej jednotky, ak tieto príjmy
majú za následok iné zvý šenie vlastného imania ako zvý šenie súvi-
siace s vkladmi od osôb, ktoré sa na ňom podie ľajú.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova-nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
8. Výnosy zah ŕňajú len hrubé príjmy ekonomických ú žitkov prijatých
alebo nárokovaných ú čtovnou jednotkou na jej vlastný ú čet. Sumy
vybrané v mene tretích strán, akými sú napríklad dane z predaja,dane z tovarov a slu žieb a dane z pridanej hodnoty, nie sú ekonomic-
kými ú žitkami, ktoré plynú do ú čtovnej jednotky a nemajú za
následok zvý šenie vlastného imania. Preto sú z výnosov vylú čené.
Podobne, pri zastupovaní tretej strany, hrubé príjmy ekonomickýchúžitkov zah ŕňajú sumy vybrané v mene príkazcu, ktoré nemajú za
následok zvý š
enie vlastného imania ú čtovnej jednotky. Sumy vybrané
v mene príkazcu nie sú výnosom. Namiesto toho je výnosom suma
provízie.
OCE ŇOVANIE VÝNOSOV
9. Výnosy sa oce ňujú v reálnej hodnote prijatej alebo nárokovanej
protihodnoty. (1)
10. Suma výnosov vznikajúca z transakcie je obvykle ur čená zmluvou
medzi ú čtovnou jednotkou a kupujúcim alebo pou žívateľom majetku.
Je ocenená v reálnej hodnote prijatej alebo nárokovanej protihodnoty
po zoh ľadnení v šetkých obchodných zliav a objemových rabatov
poskytovaných ú čtovnou jednotkou.
11. Vo vä čšine prípadov má protihodnota formu pe ňažných prostriedkov
alebo pe ňažných ekvivalentov a suma výnosov predstavuje sumu
prijatých alebo nárokovaných pe ňažných prostriedkov alebo pe ňaž-
ných ekvivalentov. Ak je v šak príjem pe ňažných prostriedkov alebo
peňažných ekvivalentov odlo žený, mô žeb yťreálna hodnota protihod-
noty ni žšia, ako menovitá hodnota prijatých alebo nárokovaných
peňazí. Napríklad ú čtovná jednotka mô že poskytnú ťkupujúcemu
bezúro čný úver alebo prija ťod kupujúceho ako protihodnotu za predaj
tovaru zmenku, ktorá má ni žšiu ako trhovú úrokovú sadzbu. Ak sa
takouto dohodou v skuto čnosti vytvára finan čná transakcia, reálna
hodnota protihodnoty je ur čená diskontovaním v šetkých budúcich
príjmov pomocou kalkulovanej úrokovej sadzby. Kalkulovanúúrokovú sadzbu je mo žné konkrétnej šie určiťbuďz:
a) preva
žujúcej úrokovej sadzby pre podobný nástroj emitenta
s podobným kreditným hodnotením, alebo
b) úrokovej sadzby, ktorou sa menovitá hodnota tohto nástroja
diskontuje na be žnú pe ňažnú predajnú cenu tovaru alebo slu žieb.
Rozdiel medzi reálnou hodnotou a menovitou hodnotou protihodnoty
sa vykazuje ako výnos z úrokov pod ľa odsekov 29 a 30 a pod ľa
IAS 39.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —112
(1) Pozri tie žSIC-31 Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby.
▼B
12. Ak sa tovary alebo slu žby vymie ňajú alebo zamie ňajú za tovary alebo
služby, ktoré majú podobnú povahu a hodnotu, výmena sa nepova žuje
za transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy. Často je to prípad komodít,
akými sú olej alebo mlieko, ke ďdodávatelia menia alebo zamie ňajú
zásoby na rôznych miestach tak, aby v čas vyhoveli dopytu na
konkrétnom mieste. Ak sa tovar predáva alebo ak sa slu žby poskytujú
výmenou za nepodobný tovar alebo slu žby, výmena sa pova žuje za
transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy. Výnosy sa oce ňujú v reálnej
hodnote prijatého tovaru alebo slu žieb, upravenej o sumu v šetkých
prevedených pe ňažných prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov.
Ak nie je mo žné reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb spo ľa-
hlivo ur čiť, výnosy sa ocenia v reálnej hodnote postúpeného tovaru
alebo slu žieb, upravenej o sumu v šetkých prevedených pe ňažných
prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov.
IDENTIFIKÁCIA TRANSAKCIE
13. Kritériá vykazovania sa v tomto štandarde obvykle uplat ňujú na ka ždú
transakciu osobitne. Za ur čitých okolností je v šak nevyhnutné uplat-
ňovaťkritériá vykazovania aj na samostatne identifikovate ľné zlo žky
jednej transakcie tak, aby sa zoh ľadnila podstata tejto transakcie.
Napríklad ak predajná cena výrobku zah ŕňa identifikovate ľnú sumu
určenú na následný servis, táto suma sa odlo ží a vyká že ako výnos
počas obdobia, v ktorom sa uvedený servis uskuto čňuje. Naopak,
kritériá vykazovania sa uplat ňujú na dve alebo viac transakcií
spolo čne, ak sú spojené takým spôsobom, že ich komer čnému ú činku
nie je mo žné porozumie ťbez odkazu na skupinu transakcií ako celok.
Účtovná jednotka mô že napríklad preda ťtovar a sú časne uzavrie ť
samostatnú zmluvu na spätný nákup tovaru k neskor šiemu dátumu,
pričom dochádza k negácii podstatného ú činku transakcie; v tomto
prípade sa obe transakcie posudzujú spolo čne.
PREDAJ TOVARU
14. Výnosy z predaja tovaru sa vyká žu, ak sú splnené v šetky tieto
podmienky:
a) účtovná jednotka previedla na kupujúceho podstatné riziká
a odmeny vyplývajúce z vlastníctva tovaru;
b) účtovná jednotka si neponecháva ani pokra čujúcu mana žérsku
spoluzodpovednos ťv miere obvykle zodpovedajúcej vlastníctvu,
ani efektívnu kontrolu nad predaným tovarom;
c) suma výnosu sa mô že spo ľahlivo oceni ť;
d) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené s transakciou, a
e) náklady, ktoré vznikli alebo ktoré vzniknú v súvislosti
s transakciou, sa mô žu spo ľahlivo oceni ť.
15. Posúdenie momentu, ke ďúčtovná jednotka previedla podstatné riziká
a odmeny vyplývajúce z vlastníctva na kupujúceho, si vy žaduje
preskúmanie okolností transakcie. Vo vä čšine prípadov sa prevod
rizík a odmien vyplývajúcich z vlastníctva zhoduje s prevodom práv-neho nároku alebo odovzdaním majetku kupujúcemu. Je tomu tak priväčšine maloobchodných predajov. V iných prípadoch dochádza
k prevodu rizík a odmien vyplývajúcich z vlastníctva v inom čase
ako v čase prevodu právneho nároku alebo odovzdania majetku.
16. Ak si ú čtovná jednotka ponecháva podstatné riziká vyplývajúce
z vlastníctva, transakcia nie je predajom a výnos sa nevykazuje.Účtovná jednotka si mô že ponecha ťpodstatné riziká vyplývajúce
z vlastníctva nieko ľkými spôsobmi. Príkladmi situácií, v ktorých si
môžeúčtovná jednotka ponecha ťvýznamné riziká a odmeny vyplý-
vajúce z vlastníctva, sú:
a) ak si ú čtovná jednotka ponecháva záväzok za neuspokojivú výkon-
nosť, na ktorý sa nevz ťahujú be žné záru čné ustanovenia;
b) ak je prijatie výnosu z konkrétneho predaja podmienené vytvo-
rením výnosov kupujúceho z jeho predaja tovaru;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —113
▼B
c) ak podmienky dodávky tovaru obsahujú aj jeho in štaláciu
ai nštalácia tvorí podstatnú sú časťpredmetu plnenia zmluvy
aúčtovná jednotka ju e šte nedokon čila a
d) ak má kupujúci právo odstúpi ťod kúpy z dôvodu uvedeného
v predajnej zmluve a ú čtovná jednotka nepozná pravdepodobnos ť
možnosti takéhoto odstúpenia.
17. Ak si ú čtovná jednotka ponechá len nepodstatné riziko vyplývajúce
z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos sa vyká že. Napríklad
predávajúci si mô že ponecha ťprávny nárok na tovar výlu čne preto,
aby chránil vymáhate ľnosťsplatnej sumy. V takomto prípade, ak
účtovná jednotka previedla podstatné riziká a odmeny vyplývajúce
z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos sa vyká že. Iným
príkladom situácie, ke ďsi účtovná jednotka ponechala len nepodstatné
riziko vyplývajúce z vlastníctva, mô žeb yťmaloobchodný predaj, ke ď
sa v prípade nespokojnosti zákazníka ponúka vrátenie pe ňazí. V tomto
prípade sa výnosy vyká žuv čase predaja za predpokladu, že pred-
ávajúci mô že spo ľahlivo odhadnú ťmieru vracania tovaru, ktoré
nastane v budúcnosti a na základe predchádzajúcich skúseností
a iných dôle žitých faktorov sa vyká že záväzok na vrátenie pe ňazí.
18. Výnosy sa vykazujú, len ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťekonomické ú žitky spojené s transakciou.
V niektorých prípadoch to nemusí by ťpravdepodobné, pokia ľsa
neprijme protihodnota, alebo pokia ľsa neodstráni neistota. Nemusí
byťnapríklad isté, či zahrani čnýštátny orgán udelí povolenie zaplati ť
úhradu za predaj, ktorý sa uskuto čnil v zahrani čí. Ak sa povolenie
udelí, neistota sa odstráni a výnosy sa vyká žu. Ak v šak vznikne
neistota o vymo žiteľnosti sumy, ktorá u žbola zahrnutá do výnosov,
nevymo žiteľná suma alebo suma, ktorej vymo žiteľnosťprestala by ť
pravdepodobná, sa vyká že ako náklad, a nie ako úprava pôvodne
vykázanej sumy výnosov.
19. Výnosy a náklady, ktoré sa vz ťahujú na rovnakú transakciu alebo inú
udalos ť, sa vykazujú sú časne; tento proces sa vo v šeobecnosti nazýva
priraďovanie výnosov k nákladom. Náklady, vrátane záruk a iných
nákladov, ktoré vzniknú po odoslaní tovaru, sa mô žu zvy čajne spo ľa-
hlivo ur čiť, ak boli splnené aj ostatné podmienky na vykázanie
výnosov. Výnosy sa v šak nemô žu vykáza ť, ak nie je mo žné náklady
spoľahlivo ur čiť; za týchto okolností sa ka ždá užprijatá protihodnota
za predaj tovaru vyká že ako záväzok.
POSKYTOVANIE SLU ŽIEB
20. Ak sa dá výsledok transakcie zah ŕňajúcej poskytovanie slu žieb spo ľa-
hlivo odhadnú ť, výnos spojený s transakciou sa vyká že pod ľa stup ňa
dokon čenia transakcie k súvahovému d ňu. Výsledok transakcie sa
môže spo ľahlivo odhadnú ť, ak sú splnené v šetky tieto podmienky:
a) suma výnosu sa dá spo ľahlivo oceni ť;
b) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené s transakciou;
c) stupe ňdokon čenia transakcie k súvahovému d ňu sa dá spo ľahlivo
oceni ťa
d) náklady vzniknuté pri transakcii a náklady vynalo žené na dokon-
čenie transakcie sa dajú spo ľahlivo oceni ť(1).
21. Vykázanie výnosov pod ľa stup ňa dokon čenia transakcie sa často ozna-
čuje ako metóda percenta dokon čenia. Pod ľa tejto metódy sa výnosy
vykazujú v tých ú čtovných obdobiach, v ktorých sa slu žby poskytnú.
Vykázanie výnosov týmto spôsobom poskytuje u žitočné informácie
o rozsahu poskytovania činností v oblasti slu žieb a o výsledkoch za
dané obdobie. Vykazovanie výnosov týmto spôsobom sa po žaduje aj
v IAS 11. Po žiadavky tohto štandardu sú vo v šeobecnosti uplatnite ľné
na vykazovanie výnosov a súvisiacich nákladov pri transakcii zah ŕňa-
júcej poskytovanie slu žieb.
22. Výnosy sa vyká žu len vtedy, ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťekonomické ú žitky spojené s transakciou. Ak2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —114
(1) Pozri tie žSIC-27 Ohodnotenie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu lízingu
a SIC-31 Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby.
▼B
však vznikne neistota o vymo žiteľnosti sumy u žzahrnutej do
výnosov, nevymo žiteľná suma alebo suma, ktorej vymo žiteľnosť
prestala by ťpravdepodobná, sa vyká že ako náklad, a nie ako úprava
sumy pôvodne vykázaného výnosu.
23. Ú čtovná jednotka je vo v šeobecnosti schopná vykonáva ťspoľahlivé
odhady po tom, ako sa dohodla s ostatnými stranami transakcie na:
a) vymáhate ľných právach ka ždej strany za slu žbu, ktorú budú tieto
strany poskytova ťa prijíma ť;
b) protihodnote, ktorá sa vymení, a
c) spôsobe a podmienkach vysporiadania.
Pre ú čtovnú jednotku je tie žspravidla nevyhnutné ma ťúčinný interný
systém finan čného rozpo čtovania a vykazovania. Ú čtovná jednotka
preskúmava a, ak je to potrebné, reviduje odhady výnosov po čas
poskytovania slu žieb. Potreba takýchto revízií nemusí nevyhnutne
nazna čovať,že výsledok transakcie sa nemô že spo ľahlivo odhadnú ť.
24. Stupe ňdokon čenia transakcie sa mô žeu rčiťrôznymi metódami.
Účtovná jednotka pou žíva tú metódu, ktorá spo ľahlivo stanovuje
uskuto čnené slu žby. V závislosti od charakteru transakcie mô žu tieto
metódy zah ŕňať:
a) preh ľady vykonanej práce;
b) doposia ľposkytnuté slu žby ako percentuálny podiel celkových
služieb, ktoré sa majú poskytnú ť, alebo
c) pomer medzi doposia ľvzniknutými nákladmi a odhadovanými
celkovými nákladmi na transakciu. Do hodnoty doposia ľvzniknu-
tých nákladov sa zah ŕňajú iba náklady za doposia ľuskuto čnené
služby. Do odhadovaných celkových nákladov na transakciu sa
zahŕňajú len náklady za poskytnuté slu žby alebo slu žby, ktoré sa
majú poskytnú ť.
Priebe žné platby a preddavky prijaté od zákazníkov často nevyjadrujú
rozsah poskytnutých slu žieb.
25. Z praktických dôvodov, ke ďsa poskytované slu žby skladajú
z neur čiteľného po čtu úkonov vykonávaných po čas daného obdobia,
výnosy sa vykazujú rovnomerne po čas daného obdobia, pokia ľneexi-
stuje dôkaz, že nejaká iná metóda nevyjadruje lep šie stupe ňdokon-
čenia. Ak je ur čitý úkon ove ľa dôle žitejší ako ktorýko ľvek iný úkon,
vykázanie výnosu sa odlo ží do uskuto čnenia tohto dôle žitého úkonu.
26. Ak nie je mo žné výsledok transakcie zahr ňujúcej poskytovanie slu žieb
spoľahlivo odhadnú ť, výnosy sa vyká žu len v rozsahu vykázaných
nákladov, ktoré je mo žné získa ťspäť.
27. V po čiatočných štádiách transakcie sa často stáva, že výsledok trans-
akcie nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť. Napriek tomu mô žeb y ť
pravdepodobné, žeúčtovná jednotka získa spä ťvýdavky vynalo žené
na transakciu. Preto sa výnos vykazuje len v rozsahu vynalo žených
výdavkov, pri ktorých sa o čakáva, že sa dajú získa ťspäť.K eďže
výsledok transakcie nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť, nevyká žes a
žiaden zisk.
28. Ak nie je mo žné výsledok transakcie spo ľahlivo odhadnú ťa nie je
pravdepodobné, že sa vynalo žené výdavky získajú spä ť, výnos sa
nevyká že a vynalo žené výdavky sa vyká žu ako náklady daného
obdobia. Ak u žpominuli neistoty, ktoré bránili spo ľahlivému odhadu
výsledku zmluvy, výnos sa vyká že v súlade s odsekom 20 a nie
v súlade s odsekom 26.
ÚROK, TANTIÉMY A DIVIDENDY
29. Výnosy za u žívanie majetku ú čtovnej jednotky inými stranami,
z ktorých plynie úrok, tantiémy a dividendy, sa vykazujú pod ľa
zásad stanovených v odseku 30, ak:
a) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené s transakciou, a
b) sumu výnosov je mo žné spo ľahlivo oceni ť.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —115
▼B
30. Výnosy sa vykazujú na týchto základoch:
a) úrok sa vykazuje pomocou metódy efektívnej úrokovej miery
podľa ustanovení IAS 39 odsekov 9 a AG5 a žAG8;
b) tantiémy sa vykazujú na akruálnom princípe v súlade s podstatou
súvisiacej zmluvy a
c) dividendy sa vykazujú v prípade, ak je stanovené právo akcionára
dostáva ťplatbu.
31. [Vypú šťa sa.]
32. Ak nabehol nezaplatený úrok e šte pred nadobudnutím úro čenej inve-
stície, následné prijatie úroku sa rozdelí medzi obdobie predchádzajúce
nadobudnutiu a obdobie po nadobudnutí; ako výnosy sa vyká že iba
časťzodpovedajúca obdobiu po nadobudnutí. Ak sa dividendy na
majetkové cenné papiere deklarujú ako zo zisku z obdobia pred
nadobudnutím, tieto dividendy sa odpo čítajú od obstarávacej ceny
cenných papierov. Ak je ťažké urobi ťtakéto rozdelenie, s výnimkou
náhodného rozdelenia na základe vlastného rozhodnutia, dividendy sa
vykážu ako výnosy, pokia ľzjavne nepredstavujú spätné získanie časti
obstarávacej ceny majetkových cenných papierov.
33. Tantiémy sa časovo rozli šujú pod ľa podmienok príslu šnej zmluvy
a takto sa obvykle aj vykazujú, pokia ľ, vychádzajúc z podstaty
zmluvy, nie je vhodnej šie vykáza ťvýnosy na nejakom inom systema-
tickom a rozumnom základe.
34. Výnosy sa vykazujú len vtedy, ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťekonomické ú žitky spojené s transakciou. Ak
však vznikne neistota o vymo žiteľnosti sumy u žzahrnutej do
výnosov, nevymo žiteľná suma alebo suma, ktorej vymo žiteľnosť
prestala by ťpravdepodobná, sa vyká že ako náklad, a nie ako úprava
sumy pôvodne vykázaného výnosu.
ZVEREJ ŇOVANIE
35. Ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) účtovnú politiku prijatú na vykazovanie výnosov vrátane metód
prijatých na stanovovanie stup ňa dokon čenia transakcií zahr ňujú-
cich poskytovanie slu žieb;
b) sumu ka ždej významnej kategórie výnosov vykázaných po čas
obdobia vrátane výnosov vzniknutých z:
i) predaja tovaru;
ii) poskytovania slu žieb;
iii) úrokov;
iv) tantiém;
v) dividend a
c) sumu výnosov, ktoré vznikajú z výmeny tovaru alebo slu žieb
zahrnutých v ka ždej významnej kategórii výnosov.
36. Ú čtovná jednotka zverej ňuje v šetky podmienené záväzky
a podmienené aktíva v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky
a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené aktíva mô žu
vzniknú ťz polo žiek, akými sú náklady na záruky, právne nároky,
pokuty alebo mo žné straty.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
37. Tento štandard nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky, ktoré sa
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1995 alebo neskôr.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —116
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 19
Zamestnanecké po žitky
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísa ťspôsob ú čtovania a zverej ňovania zamest-
naneckých po žitkov. Štandard po žaduje, aby ú čtovná jednotka vykázala:
a) záväzok, ke ďzamestnanec poskytol slu žbu výmenou za zamestnanecké
požitky, ktoré sa majú vyplati ťv budúcnosti, a
b) náklad, ke ďúčtovná jednotka spotrebúva ekonomický ú žitok plynúci zo
služby poskytnutej zamestnancom výmenou za zamestnanecké po žitky.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Zamestnávate ľuplatní tento štandard pri ú čtovaní v šetkých zamestna-
neckých po žitkov s výnimkou tých, na ktoré sa vz ťahujú ustanovenia
IFRS 2 Platby na základe podielov .
2. Tento štandard sa netýka vykazovania programov zamestnaneckých
požitkov (pozri IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných
programov ).
3. Medzi zamestnanecké po žitky, na ktoré sa tento štandard vz ťahuje,
patria tie, ktoré sú poskytnuté:
a) pod ľa formálnych programov alebo iných formálnych dohôd medzi
účtovnou jednotkou a jednotlivými zamestnancami, skupinami
zamestnancov alebo ich zástupcami;
b) pod ľap o žiadaviek právnych predpisov, alebo na základe dohôd
uzavretých pre jednotlivé odvetvia, ktoré po žadujú, aby ú čtovné
jednotky prispievali do národných, štátnych, odvetvových alebo
iných programov viacerých zamestnávate ľov, alebo
c) na základe neformálnych zvyklostí, ktoré vyvolávajú vznik mimo-
zmluvnej povinnosti. Neformálne zvyklosti vedú k vzniku mimo-zmluvnej povinnosti, ak ú čtovná jednotka nemá inú reálnu alterna-
tívu, len zamestnanecké po žitky vyplati ť. Príkladom mimo-
zmluvnej povinnosti je situácia, ke ďby zmena neformálnych
zvyklostí ú čtovnej jednotky mohla zaprí činiťneprijate ľné po ško-
denie vz ťahov so zamestnancami.
4. Medzi zamestnanecké po žitky patria:
a) krátkodobé zamestnanecké po žitky, ako napríklad mzdy, platy
a príspevky na sociálne zabezpe čenie, platená ro čná dovolenka
a platená zdravotná dovolenka, podiely na zisku a odmeny (aksú splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia)a nepe ňažné po žitky (ku ktorým patrí zdravotná starostlivos ť,
poskytovanie bývania, áut a bezplatne alebo so z ľavou poskytova-
ných tovarov alebo slu žieb) pre sú časných zamestnancov;
b) po žitky po skon čení zamestnania, ako napríklad penzie, iné
dôchodkové po žitky, životné poistenie po skon čení zamestnania
a zdravotná starostlivos ťpo skon čení zamestnania;
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky vrátane nároku na doda-
točnú dovolenku za odpracovaný po čet rokov a iné osobitné dovo-
lenky, po žitky pri výro čiach, alebo iné po žitky za dlhodobú slu žbu,
pož
itky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti a aj podiely na
zisku, odmeny a odlo žené náhrady, a
d) po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru.
Preto žek a ždá z kategórií uvedených v písmenách a) a žd) má
rozdielne charakteristiky, tento štandard ustanovuje pre ka ždú kate-
góriu osobitné po žiadavky.
5. Medzi zamestnanecké po žitky patria po žitky poskytované bu ďzamest-
nancom, alebo rodinným príslu šníkom a mô žu sa vysporiada ťpeňaž-
nými úhradami (alebo poskytovaním tovaru alebo slu žieb) bu ďpriamo
v prospech zamestnancov, ich man želiek a man želov, detí, alebo iných
rodinných príslu šníkov, alebo iným osobám, ako napríklad pois ťovne.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —117
▼B
6. Zamestnanec mô že poskytova ťslužby ú čtovnej jednotke na plný
úväzok, na čiastočný úväzok, na trvalom, príle žitostnom alebo
dočasnom základe. Na ú čely tohto štandardu patria medzi zamest-
nancov aj členovia predstavenstva a iní členovia mana žmentu.
DEFINÍCIE
7. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto bli žšie
určených významoch:
Zamestnanecké po žitky sú v šetky formy protihodnôt poskytnutých
účtovnou jednotkou výmenou za slu žby poskytované zamestnancami.
Krátkodobé zamestnanecké po žitkysú zamestnanecké po žitky (iné ako
požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré sú úplne
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom
zamestnanec poskytol súvisiacu slu žbu.
Požitky po skon čení zamestnania sú zamestnanecké po žitky (iné ako
požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré sú
splatné po skon čení zamestnania.
Programy po žitkov po skon čení zamestnania predstavujú formálne
alebo neformálne dohody, pri ktorých ú čtovná jednotka poskytuje
požitky po skon čení zamestnania jednému alebo viacerým zamest-
nancom.
Programy so stanovenými príspevkami sú programy po žitkov po skon-
čení zamestnania, pri ktorých jednotka platí pevne stanovené
príspevky do samostatnej jednotky (fondu) a nebude ma ťžiadne
právne vymo žiteľnú alebo mimozmluvnú povinnos ťzaplati ťďalšie
príspevky, ak fond nebude ma ťmajetok posta čujúci na úhradu v šet-
kých zamestnaneckých po žitkov súvisiacich so zamestnancovou
službou v sú časnom a minulých obdobiach.
Programy so stanovenými po žitkami sú programy po žitkov po skon-
čení zamestnania, iné ako programy so stanovenými príspevkami.
Programy viacerých zamestnávate ľovsú programy so stanovenými
príspevkami (iné ako štátne programy) alebo programy so stanove-
nými po žitkami (iné ako štátne programy), ktoré:
a) zdru žujú majetok poskytnutý viacerými ú čtovnými jednotkami,
ktoré sa nenachádzajú pod spolo čnou kontrolou, a
b) pou žívajú tento majetok na poskytnutie po žitkov zamestnancom
viac ako jednej ú čtovnej jednotky, pri čom úrove ňpríspevkov
ap o žitkov sa ur čuje bez oh ľadu na identitu ú čtovnej jednotky,
ktorá zamestnáva príslu šných zamestnancov.
Iné dlhodobé zamestnanecké po žitkysú zamestnanecké po žitky (iné
ako po žitky po skon čení zamestnania a po žitky vyplývajúce
z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré nie sú celkom splatné do
12 mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamestnanci poskytli
súvisiacu slu žbu.
Požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru sú zamestna-
necké po žitky, na ktoré vznikol nárok v dôsledku bu ď:
a) rozhodnutia ú čtovnej jednotky ukon čiťzamestnanie zamestnanca
pred dátumom riadneho odchodu do dôchodku, alebo
b) rozhodnutia zamestnanca akceptova ťdobrovo ľné rozviazanie
pracovného pomeru výmenou za tieto po žitky.
Nárokovate ľné zamestnanecké po žitkysú zamestnanecké po žitky, ktoré
nie sú podmienené pokra čovaním zamestnania v budúcnosti.
Súčasná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov predstavuje
súčasnú hodnotu o čakávaných budúcich platieb potrebných na vyspo-
riadanie záväzku vyplývajúceho zo zamestnancovej slu žby
vs účasnom období a minulých obdobiach, bez odpo čítania majetku
programu.
Náklady na sú časnú slu žbusú zvý šením sú časnej hodnoty záväzku zo
stanovených po žitkov, vyplývajúceho zo zamestnancovej slu žby
vs účasnom období.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —118
▼B
Úrokové náklady predstavujú zvý šenie sú časnej hodnoty záväzku zo
stanovených po žitkov, ktoré vzniká v priebehu obdobia, preto žes ú
požitky o jedno obdobie bli žšie k ich vysporiadaniu.
Majetok programu zahŕňa:
a) majetok v dr žbe fondu poskytujúceho dlhodobé zamestnanecké
požitky a
b) poistné zmluvy sp ĺňajúce kritériá.
Majetok v dr žbe fondu poskytujúceho dlhodobé zamestnanecké po žitky
je majetok (iný ne žneprevodite ľné finan čné nástroje vydané vykazu-
júcou ú čtovnou jednotkou), ktorý:
a) dr žíúčtovná jednotka (fond), ktorá je z právneho h ľadiska odde-
lená od vykazujúcej ú čtovnej jednotky a slú ži len na výplatu alebo
kapitalizáciu zamestnaneckých po žitkov, a
b) je pou žiteľný len na výplatu alebo kapitalizáciu záväzkov zo
zamestnaneckých po žitkov, nie v šak na úhradu záväzkov vo či veri-
teľom danej ú čtovne jednotky (ani v rámci konkurzného konania)
a nemo žno ho vráti ťdo vykazujúcej ú čtovnej jednotky, okrem
týchto prípadov:
i) majetok zostávajúci vo fonde posta čuje na vysporiadanie v šet-
kých príslu šných záväzkov zo zamestnaneckých po žitkov
programu alebo vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo
ii) majetok sa vráti vykazujúcej ú čtovnej jednotke ako náhrada za
užvyplatené zamestnanecké po žitky.
Poistná zmluva sp ĺňajúca kritériá je poistná zmluva (1) vystavená
poisťovate ľom, ktorý nie je spriaznenou osobou vykazujúcej ú čtovnej
jednotky (ako je vymedzené v IAS 24 Zverejnenia
spriaznených osôb ), keďsa plnenia z poistnej zmluvy:
a) mô žu pou žiťlen na výplatu alebo úhradu zamestnaneckých
požitkov v rámci vymedzeného programu po žitkov a
b) nemô žub yťk dispozícii verite ľom vykazujúcej ú čtovnej jednotky
(ani v rámci konkurzného konania) a nemô žu sa vyplati ťvykazu-
júcej ú čtovnej jednotke, okrem týchto prípadov:
i) plnenia predstavujú prebytky majetku, ktoré nie sú potrebné na
splnenie v šetkých záväzkov zo zamestnaneckých po žitkov
krytých poistkou, alebo
ii) plnenia sa vrátia vykazujúcej ú čtovnej jednotke ako náhrada za
užvyplatené zamestnanecké po žitky.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova-
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
Výnos z majetku programu predstavujú úroky, dividendy a iné výnosy
plynúce z majetku programu, spolu s realizovanými a nerealizovanými
ziskami alebo stratami z majetku programu, po odpo čítaní v šetkých
nákladov na správu programu a v šetkých daní týkajúcich sa samo-
tného programu.
Aktuárske zisky a straty sa skladajú z:
a) úprav vyplývajúcich zo skuto čného vývoja (vplyv rozdielov medzi
predchádzajúcimi aktuárskymi predpokladmi a skuto čnosťou) a
b) vplyvu zmien v aktuárskych predpokladoch.
Náklady minulej slu žbysú zvý šením sú časnej hodnoty záväzku zo
stanovených po žitkov za slu žbu zamestnanca v predchádzajúcich
obdobiach, ktoré sa prejaví v sú časnom období a vyplýva zo zave-
denia alebo zo zmien po žitkov po skon čení zamestnania alebo ostat-
ných dlhodobých zamestnaneckých po žitkov. Náklady minulej slu žby
môžub yťbuďkladné (ak po žitky sú zavedené alebo zlep šené), alebo
záporné (ak existujúce po žitky sú zní žené).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —119
(1) Poistná zmluva sp ĺňajúca kritériá nemusí by ťnevyhnutne poistnou zmluvou, tak ako je
vymedzená v IFRS 4 Poistné zmluvy .
▼B
KRÁTKODOBÉ ZAMESTNANECKÉ PO ŽITKY
8. Krátkodobé zamestnanecké po žitky zahr ňujú polo žky ako napríklad:
a) mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpe čenie,
b) krátkodobé platené vo ľno (ako napríklad platená ro čná dovolenka
a platená zdravotná dovolenka), kde sa o čakáva, že nárok na toto
voľno sa vyu žije do 12 mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom
zamestnanci poskytli súvisiacu zamestnaneckú slu žbu;
c) podiely na zisku a odmeny splatné do 12 mesiacov po skon čení
obdobia, v ktorom zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu, a
d) nepe ňažné po žitky (medzi ktoré patrí zdravotná starostlivos ť,
bývanie, poskytovanie áut, bezplatne alebo so z ľavou poskytova-
ných tovarov alebo slu žieb) pre sú časných zamestnancov.
9. Ú čtovanie krátkodobých zamestnaneckých po žitkov je vo v šeobec-
nosti jednoduché, preto že k oceneniu záväzku alebo nákladu sa nepo-
žaduje uplat ňovanie aktuárskych predpokladov a neexistuje mo žnosť
vzniku žiadneho aktuárskeho zisku alebo straty. Navy še sa záväzky
z krátkodobých zamestnaneckých po žitkov pri oce ňovaní nediskon-
tujú.
Vykazovanie a oce ňovanie
Všetky krátkodobé zamestnanecké po žitky
10. Ak zamestnanec ú čtovnej jednotke poskytol slu žbu po čas účtovného
obdobia, táto jednotka vyká že nediskontovanú sumu krátkodobých
zamestnaneckých po žitkov, pri ktorých sa o čakáva, že budú vyplatené
výmenou za túto slu žbu:
a) ako záväzok (výdavok budúcich období), po odrátaní akejko ľvek
užuhradenej sumy. Ak suma u žuhradených súm presiahne nedi-
skontovanú sumu po žitkov, ú čtovná jednotka vyká že tento
nadbytok ako majetok (náklad budúcich období) v rozsahu,v akom bude platba vies ťnapríklad k zní ženiu budúcich platieb
alebo k refundácií pe ňažných prostriedkov, a
b) ako náklad, pokia ľinýštandard nepo žaduje alebo nepovo ľuje
zahrnutie týchto po žitkov do obstarávacích nákladov majetku
(pozri napríklad IAS 2 Zásoby a IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia ).
V odsekoch 11, 14 a 17 sa vysvet ľuje, ako ú čtovná jednotka uplatní
túto po žiadavku vo vz ťahu ku krátkodobým zamestnaneckým
požitkom vo forme plateného vo ľna, programov podielov na zisku
a odmien.
Krátkodobé platené vo ľno
11. Ú čtovná jednotka vyká žeočakávané náklady na krátkodobé zamest-
nanecké po žitky vo forme plateného vo ľna pod ľa odseku 10 takto:
a) v prípade akumulácie plateného vo ľna vtedy, ke ďzamestnanci
poskytujú slu žbu, ktorá zvy šuje rozsah ich nárokov na platené
voľno v budúcnosti, a
b) v prípade neakumulovaného plateného vo ľna vtedy, ke ďdôjde
k uplatneniu nároku na vo ľno.
12. Ú čtovná jednotka mô žed aťzamestnancom platené vo ľno z rôznych
dôvodov, vrátane dovolenky, choroby a krátkodobej pracovnejneschopnosti, materskej dovolenky, ú časti v súdnej porote
a vojenskej slu žby. Nároky na platené vo ľno patria do dvoch kate-
górií:
a) akumulovate ľné a
b) neakumulovate ľné.
13. Akumulovate ľné platené vo ľná sú tie, ktoré sa prená šajú do ďalšieho
obdobia a mô žu sa pou žiťv budúcich obdobiach, ak sa nárok na ne
vs ú časnom období plne nevyu žil. Akumulovate ľné platené vo ľná
môžub y ťnárokovate ľné (inými slovami, zamestnanci majú právo
na pe ňažnú náhradu za nevyu žitie nároku na vo ľno), alebo nenároko-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —120
▼B
vateľné (ke ďzamestnanci nemajú právo na pe ňažnú náhradu za
nevyu žitie nároku na vo ľno). Povinnos ťvzniká, ke ďzamestnanci
poskytli slu žbu, ktorá zvý ši rozsah ich nároku na budúce platené
voľná. Záväzok existuje a je vykázaný, aj ke ďplatené vo ľná nie sú
nárokovate ľné, hoci mo žnosť,že zamestnanci mô žu odís ťpred tým,
ako vyu žijú nenárokovate ľné akumulované oprávnenie, mô že
ovplyvni ťocenenie tohto záväzku.
14. Ú čtovná jednotka ocení o čakávané náklady akumulovaného plateného
voľna v sume, ktorú o čakáva, že dodato čne zaplatí ako výsledok
nevyu žitého nároku akumulovaného k súvahovému d ňu.
15. Metódou uvedenou v predchádzajúcom odseku sa oce ňuje záväzok
sumou dodato čných platieb, pri ktorých sa o čakáva, že vzniknú
výhradne z akumulácie nárokov. Ú čtovná jednotka nemusí
v mnohých prípadoch vykona ťpodrobné výpo čty, aby mohla
odhadnú ť,že neexistuje významný záväzok vyplývajúci z nevyu žitia
nároku na platené vo ľno. Napríklad záväzok z titulu zdravotnej dovo-
lenky bude zrejme významný len vtedy, ak existuje formálna alebo
neformálna dohoda, že nevyu žitá platená zdravotná dovolenka sa
môže vyu žiťako platená dovolenka.
Príklad na ilustráciu odsekov 14 a 15
Účtovná jednotka má 100 zamestnancov, z ktorých ka ždý má
každoročne nárok na pä ťpracovných dní zdravotnej dovolenky.
Nevyu žitý nárok na zdravotnú dovolenku sa mô že prenies ťdo
nasledujúceho kalendárneho roku. Zdravotná dovolenka sa najprvberie z nároku za sú časný rok a potom z akéhoko ľvek prenosu
zostatku z predchádzajúceho roka (princíp LIFO). K 30.
decembru 20X1 predstavuje priemerná hodnota nevyu žitého
nároku dva dni na ka ždého zamestnanca. Ú čtovná jednotka na
základe minulých skúseností, o ktorých predpokladá, že budú
pokra čovať,očakáva, že 92 zamestnancov si v roku 20X2 nezo-
berie viac ako pä ťdní platenej zdravotnej dovolenky a žez o
zostávajúcich 8 zamestnancov si ka ždý zoberie v priemere šesť
a pol d ňa zdravotnej dovolenky.
Účtovná jednotka o čakáva, že uhradí dodato čných 12 dní zdra-
votnej dovolenky v dôsledku nevyu žitého nároku akumulovaného
k 31. decembru 20X1 (jeden a pol d ňa pre ka ždého z ôsmich
zamestnancov). Preto táto jednotka vykazuje záväzok, ktorý sarovná platbe za 12 dní zdravotnej dovolenky.
16. Neakumulovate ľné platené vo ľná sa neprená šajú: zaniknú, ak nárok
súčasného obdobia nie je plne vyu žitý a zamestnancom nevzniká
nárok na pe ňažnú náhradu za nevyu žité nároky na vo ľno.Často je
to prípad platby za práceneschopnos ť(v rozsahu, v akom nevyu žité
minulé nároky nezvy šujú budúce nároky), materskú dovolenku
a platené vo ľná za ú časťv súdnej porote alebo za vojenskú slu žbu.
Účtovná jednotka a ždo doby čerpania vo ľna nevykazuje záväzok
alebo náklady, preto že slu žba zamestnanca nezvy šuje sumu po žitku.
Programy podielov na zisku a programy odmien
17. Ú čtovná jednotka vyká žeočakávaný náklad podielov na zisku
a platieb odmien pod ľa ustanovení odseku 10 vtedy a len vtedy, ak:
a) má existujúcu zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ťuskuto čniť
takéto platby v dôsledku minulých udalostí a
b) mô že sa vykona ťspoľahlivý odhad záväzku.
Súčasný záväzok existuje vtedy a len vtedy, ke ďúčtovná jednotka
nemá reálne inú mo žnosť, len platby uskuto čniť.
18. Pod ľa niektorých programov podielov na zisku dostávajú zamestnanci
podiel na zisku, len ak zostávajú v ú čtovnej jednotke po čas stanove-
ného obdobia. Takéto programy vytvárajú mimozmluvnú povinnos ť,
preto že zamestnanci poskytujú slu žbu, ktorá, ak zamestnanci zostávajú
v zamestnaní do konca vymedzeného obdobia, zvy šuje sumu, ktorá sa
má vyplati ť. Oce ňovaním takýchto mimozmluvných povinností sa2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —121
▼B
zohľadňuje mo žnosť,že niektorí zamestnanci mô žu odís ťbez prijatia
platieb podielov na zisku.
Príklad na ilustráciu odseku 18
Pri programe podielov na zisku sa po žaduje, aby ú čtovná
jednotka platila stanovený podiel zo svojho čistého ro čného
zisku zamestnancom, ktorí pracovali po čas celého roku. Ak
žiaden zo zamestnancov po čas roku neodíde, celkové platby
podielov na zisku za rok budú 3 % zisku. Ú čtovná jednotka
odhaduje, že fluktuácia zamestnancov zní ži platby na 2,5 %
zisku.
Účtovná jednotka vyká že záväzok a náklad vo vý ške 2,5 % zisku.
19. Ú čtovná jednotka nemusí ma ťzákonnú povinnos ťvyplati ťodmeny.
Napriek tomu ú čtovná jednotka má vo zvyku v niektorých prípadoch
odmeny vypláca ť. V takýchto prípadoch má ú čtovná jednotka mimo-
zmluvnú povinnos ť, preto že nemá inú reálnu alternatívu, len odmeny
vyplati ť. Oce ňovanie mimozmluvnej povinnosti zoh ľadňuje mo žnosť,
že niektorí zamestnanci mô žu odís ťbez získania odmeny.
20. Ú čtovná jednotka mô že vykona ťspoľahlivý odhad svojej zákonnej
alebo mimozmluvnej povinnosti vyplývajúcej z programu podielovna zisku alebo programu odmien vtedy a len vtedy, ak:
a) formálne podmienky programu obsahujú vzorec na ur čenie vý šky
požitku;
b) účtovná jednotka ur čí sumy, ktoré budú vyplatené pred tým, ako je
účtovná závierka schválená na zverejnenie, alebo
c) skúsenosti z minulej praxe jasne potvrdzujú vý šku mimozmluvnej
povinnosti ú čtovnej jednotky.
21. Záväzok pod ľa programov podielov na zisku a programov odmien
vyplýva zo slu žby zamestnanca a nie z transakcie s vlastníkmi
účtovnej jednotky. Preto ú čtovná jednotka vykazuje náklady
programov podielu na zisku a programov odmien nie ako rozdelenie
čistého zisku, ale ako náklady obdobia.
22. Ak platby podielov na zisku a odmien nie sú celkom splatné do
dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamestnanci
poskytli súvisiacu slu žbu, pova žujú sa tieto platby za ostatné dlhodobé
zamestnanecké po žitky (pozri odseky 126 a ž131).
Zverej ňovanie
23. Hoci tento štandard nepo žaduje osobitné zverejnenia o krátkodobých
zamestnaneckých po žitkoch, iné štandardy mô žu tieto zverejnenia
požadova ť. Napríklad IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách ,
vyžaduje zverejnenia o zamestnaneckých po žitkoch pre členov vrcho-
lového vedenia. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky vyžaduje zverej-
nenie nákladov na zamestnanecké po žitky.
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: ROZLI ŠOVANIE MEDZI
PROGRAMAMI SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI A PROGRAMAMI
SO STANOVENÝMI PO ŽITKAMI
24. Medzi po žitky po skon čení zamestnania patria napríklad:
a) dôchodkové po žitky, ako napríklad penzie, a
b) ostatné po žitky po skon čení zamestnania, ku ktorým patria životné
poistenie po skon čení zamestnania a zdravotná starostlivos ťpo
skončení zamestnania.
Dohody, na základe ktorých ú čtovná jednotka poskytuje po žitky po
skončení zamestnania, sú programy po žitkov po skon čení zamest-
nania. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na v šetky takéto
dohody bez oh ľadu na to, či ich sú časťou je alebo nie je zalo ženie
samostatnej ú čtovnej jednotky na prijímanie príspevkov a výplatu
požitkov.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —122
▼B
25. Programy po žitkov po skon čení zamestnania sa klasifikujú bu ďako
programy so stanovenými príspevkami, alebo ako programy so stano-
venými po žitkami, v závislosti od ekonomickej podstaty programu, tak
ako to vyplýva z jeho základných podmienok. Pod ľa programu so
stanovenými príspevkami:
a) sú právny záväzok alebo mimozmluvná povinnos ťúčtovnej
jednotky limitované sumou, ktorou sa rozhodla prispieva ťdo
fondu. Preto je vý ška po žitkov po skon čení zamestnania, ktorú
zamestnanec dostane, ur čená sumou príspevkov platených
účtovnou jednotkou (a mo žno aj zamestnancom) do programu
požitkov po skon čení zamestnania alebo do pois ťovne, spolu
s výnosmi plynúcimi z investovaných príspevkov, a
b) v dôsledku uvedeného bude aktuárske riziko (po žitky budú ni žšie,
ako sa o čakávalo) a investi čné riziko (investovaný majetok nebude
stačiťna uspokojenie o čakávaných po žitkov) nies ťzamestnanec.
26. Prípady, pri ktorých záväzok ú čtovnej jednotky nie je limitovaný
sumou, ktorou sa rozhodla prispieva ťdo fondu, ak má ú čtovná
jednotka právnu alebo mimozmluvnú povinnos ť, sú napríklad tieto:
a) vzorec na výpo čet po žitkov programu, ktorý nie je zalo žený
výhradne na vý ške príspevkov;
b) záruka stanovenej výnosnosti investovaných príspevkov danej bu ď
nepriamo prostredníctvom programu, alebo priamo, alebo
c) tých neformálnych zvyklostí, z ktorých vzniká mimozmluvná
povinnos ť. Mimozmluvná povinnos ťmôže napríklad vzniknú ť,
keďúčtovná jednotka v predchádzajúcich obdobiach zvy šovala
požitky pre bývalých zamestnancov, aby tieto po žitky udr žali
krok s infláciou, aj ke ďnejestvuje zákonná povinnos ť, aby tak
účtovná jednotka urobila.
27. Pod ľa programov so stanovenými po žitkami:
a) povinnos ťúčtovnej jednotky je poskytova ťdohodnuté po žitky
súčasným a bývalým zamestnancom a
b) aktuárske riziko (po žitky budú nákladnej šie, ako sa o čakávalo)
a investi čné riziko nesie v podstate ú čtovná jednotka. Ak sú aktu-
árske alebo investi čné výsledky hor šie, ako sa o čakávalo, mô žes a
záväzok ú čtovnej jednotky zvý šiť.
28. V ďalej uvedených odsekoch 29 a ž42 sa vysvet ľujú rozdiely medzi
programami so stanovenými príspevkami a programami so stanove-nými po žitkami v kontexte programov viacerých zamestnávate ľov,
štátnych programov a poistených po žitkov.
Programy viacerých zamestnávate ľov
29. Ú čtovná jednotka klasifikuje program, na ktorom sa podie ľajú viacerí
zamestnávatelia, ako program so stanovenými príspevkami alebo akoprogram so stanovenými po žitkami, a to pod ľa podmienok programu
(vrátane ka ždej mimozmluvnej povinnosti, ktorá je nad rámec formál-
nych podmienok). Ke ď
je program viacerých zamestnávate ľov
programom so stanovenými po žitkami, ú čtovná jednotka:
a) účtuje svoj proporcionálny podiel na záväzku zo stanovených
požitkov, majetku programu a nákladoch súvisiacich
s programom tým istým spôsobom ako pri ka ždom inom programe
so stanovenými po žitkami a
b) zverejní informácie po žadované odsekom 120A.
30. Ak nie sú dostupné dostato čné informácie na ú čtovanie o programe
viacerých zamestnávate ľov a ktorý má charakter programu so stano-
venými po žitkami, ako o programe zo stanovenými po žitkami,
účtovná jednotka:
a) účtuje o programe pod ľa odsekov 44 a ž46 tak, ako keby to bol
program so stanovenými príspevkami;
b) zverejní:
i) skuto čnosť,že program je programom so stanovenými po žit-
kami, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —123
▼B
ii) dôvod, pre čo nie sú dostupné informácie potrebné na to, aby
účtovná jednotka mohla ú čtovaťo programe ako o programe so
stanovenými po žitkami, a
c) v rozsahu, v akom mô že prebytok alebo deficit programu
ovplyvni ťvýšku budúcich príspevkov, zverejní navy še:
i) všetky dostupné informácie o tomto prebytku alebo deficite;
ii) na základe čoho sa tento prebytok alebo deficit ur čil a
iii) dôsledky pre ú čtovné jednotku, ak nejaké sú.
31. Príkladom programu so stanovenými po žitkami viacerých zamestnáva-
teľov je program:
a) ktorý sa financuje priebe žným spôsobom tak, že príspevky za dané
obdobie sú stanovené na úrovni, pri ktorej sa o čakáva, že budú
posta čovaťna výplatu po žitkov splatných v rovnakom období;
a budúce po žitky, na ktoré vznikol nárok po čas sú časného obdobia,
sa vyplatia z budúcich príspevkov a
b) kde zamestnanecké po žitky sú ur čené d ĺžkou slu žby zamestnancov
az ú častnené ú čtovné jednotky nemajú reálne prostriedky na
zrušenie ú časti na programe bez toho, aby zaplatili príspevky za
požitky, na ktoré vznikol nárok zamestnancom ku d ňu zru šenia
účasti. Taký program vytvára pre ú čtovnú jednotku aktuárske
riziko, ak sú celkové náklady po žitkov, na ktoré u žvznikol
nárok k súvahovému d ňu, vy ššie, ako sa o čakávalo, ú čtovná
jednotka bude musie ťbuďzvýšiťsvoje príspevky, alebo
presved čiťzamestnancov, aby súhlasili so zní žením po žitkov.
Preto je takýto program programom so stanovenými po žitkami.
32. Ak sú dostupné dostato čné informácie o programe viacerých zamestná-
vateľov, ktorý je programom so stanovenými po žitkami, ú čtovná
jednotka ú čtuje svoj proporcionálny podiel na záväzkoch zo stanove-
ných po žitkov, majetku programu a nákladoch po žitkov po skon čení
zamestnania súvisiacich s programom rovnakým spôsobom, ako
ok aždom inom programe so stanovenými po žitkami. V niektorých
prípadoch v šak účtovná jednotka nemusí by ťschopná ur čiťna účtovné
účely svoj podiel na základnej finan čnej situácii a výsledkoch programu
s dostato čnou spo ľahlivos ťou. Mô že to nasta ť, ak:
a) účtovná jednotka nemá prístup k informáciám o programe, ktoré sú
v súlade s po žiadavkami tohto štandardu, alebo
b) program vystavuje zú častnené ú čtovné jednotky aktuárskym rizikám
súvisiacimi so sú časnými alebo bývalými zamestnancami iných ú čtov-
ných jednotiek, v dôsledku čoho nejestvuje konzistentný a spo ľahlivý
základ na priradenie záväzkov, majetku programu a nákladov jedno-
tlivým ú čtovným jednotkám zú častneným na programe.
V týchto prípadoch ú čtovná jednotka ú čtuje o programe tak, ako keby
to bol program so stanovenými príspevkami, a zverejní dodato čné
informácie po žadované pod ľa odseku 30.
32A. Medzi programom viacerých zamestnávate ľov a jeho ú častníkmi mô že
existova ťzmluvná dohoda, ktorou sa ur čuje, ako sa prebytok
programu rozdelí medzi ú častníkov (alebo ako sa deficit vyrovná).
Účastník v programe viacerých zamestnávate ľov s takouto dohodou,
ktorý ú čtuje o tomto programe ako o programe v súlade s odsekom
30, vyká že majetok alebo záväzky, ktoré vzniknú zo zmluvnej dohody
a z toho vyplývajúce výnosy a náklady cez hospodársky výsledok.
Príklad na ilustráciu odseku 32A
Účtovná jednotka sa zú častňuje na programe so stanovenými
požitkami viacerých zamestnávate ľov a tento program nepripra-
vuje oce ňovanie programu na základe IAS 19. Preto ú čtuje
o programe ako keby to bol program so stanovenými príspev-
kami. Ocenenie zdrojov, ktoré nie v súlade s IAS 19, vykazuje
deficit programu 100 miliónov. Programom na základe zmluvyso zú častnenými zamestnávate ľmi sa odsúhlasil časový plán
príspevkov, ktoré vyrovnajú deficit po čas nasledujúcich piatich
rokov. Celkové príspevky ú čtovnej jednotky pod ľa zmluvy sú
8 miliónov.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —124
▼B
Účtovná jednotka vyká že záväzok na príspevky upravené
očasovú hodnotu pe ňazí a rovnaké náklady v hospodárskom
výsledku.
32B. V IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva sa po ža-
duje, aby ú čtovná jednotka vykázala alebo zverejnila informácie
ou rčitých podmienených záväzkoch. V kontexte programu viacerých
zamestnávate ľov mô že podmienený záväzok vzniknú ťnapríklad z:
a) aktuárskych strát súvisiacich s ostatnými zú častnenými ú čtovnými
jednotkami, preto žek aždá účtovná jednotka, ktorá sa zú častňuje na
programe viacerých zamestnávate ľov, sa podie ľa na aktuárskych
rizikách ka ždej inej zú častnenej ú čtovnej jednotky, alebo
b) akejko ľvek zodpovednosti vyplývajúcej z podmienok programu na
financovanie ka ždého schodku v programe v prípade, ak sa ostatné
účtovné jednotky prestanú zú častňovaťna programe.
33. Programy viacerých zamestnávate ľov sú odli šné od programov so
skupinovou správou. Program so skupinovou správou je len súhrnom
jednotlivých programov jednotlivých zamestnávate ľov spojených do
jedného celku preto, aby umo žnil zú častneným zamestnávate ľom zdru-
žovaťich majetok na ú čely investovania a zní ženia nákladov na
riadenie a správu investícií, av šak nároky jednotlivých zamestnáva-
teľov zostávajú oddelené výhradne na uspokojenie po žitkov ich vlast-
ných zamestnancov. Programy so skupinovou správou nepredstavujúvážne účtovné problémy, preto že informácie sú pohotovo dostupné,
aby bolo mo žné s nimi zaobchádza ťrovnakým spôsobom ako
s akýmiko ľvek inými programami jednotlivých zamestnávate ľov,
a preto že takéto programy nevystavujú zú častnené ú čtovné jednotky
aktuárskym rizikám súvisiacim so sú časnými a bývalými zamestnan-
cami iných ú čtovných jednotiek. Pod ľa definícií tohto štandardu
jednotka musí klasifikova ťprogram so skupinovou správou ako
program so stanovenými príspevkami alebo program so stanovenýmipožitkami v súlade s podmienkami programu (vrátane ka ždej mimo-
zmluvnej povinnosti idúcej nad rámec formálnych podmienok).
Programy so stanovenými po žitkami, ktorých riziká sa delia medzi
rôzne ú čtovné jednotky pod spolo čnou kontrolou
34. Programy so stanovenými po žitkami, ktorých riziká sa delia medzi
rôzne ú čtovné jednotky pod spolo čnou kontrolou, napríklad materský
podnik a jeho dcérske podniky, nie sú programami viacerých zamest-
návate ľov.
34A. Ú čtovná jednotka zú častnená na takomto programe musí dosta ťinfor-
mácie o programe ako celku, ocenenom v súlade s IAS 19, na základepredpokladov, ktoré platia pre program ako celok. Ak existuje
zmluvná dohoda alebo stanovená politika na zaú čtovanie čistého
nákladu na stanovené po žitky pre program, ocenený ako celok
v súlade s IAS 19, jednotlivým ú čtovným jednotkám skupiny, ú čtovná
jednotka vo svojej samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke
vykážečistý náklad na takto zaú čtované stanovené po žitky. Ak takáto
dohoda alebo politika neexistuje, č
istý náklad na stanovené po žitky sa
vykáže v samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke ú čtovnej
jednotky v skupine, ktorá je právne garantujúcim zamestnávate ľom
programu. Iné ú čtovné jednotky v skupine vo svojich samostatných
alebo individuálnych ú čtovných závierkach vyká žu náklad rovnajúci
sa ich záväzku na príspevok za obdobie.
34B. Ú časťna takomto programe je transakcia so spriaznenými osobami pre
každú individuálnu ú čtovnú jednotku skupiny. Preto ú čtovná jednotka
vo svojej samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke vykoná
tieto zverejnenia:
a) zmluvnú dohodu alebo stanovenú politiku na ú čtovanie čistého
nákladu na stanovené po žitky, alebo skuto čnosť,že takáto politika
neexistuje;
b) politiku na ur čenie príspevkov, ktoré má ú čtovná jednotka plati ť;
c) ak ú čtovná jednotka ú čtuje o alokácii čistého nákladu na stanovené
požitky v súlade s odsekom 34A, v šetky informácie o programe
ako celku v súlade s odsekmi 120 a ž121;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —125
▼B
d) ak ú čtovná jednotka ú čtuje o splatných príspevkoch za obdobie
v súlade s odsekom 34A, informácie o programe ako celku po ža-
dované v súlade s odsekom 120A písm. b) a že), j), n), o),
q) a odsekom 121. Ostatné zverejnenia po žadované odsekom
120A neuplatní.
35. [Vypú šťa sa.]
Štátne programy
36. Ú čtovná jednotka ú čtuje o štátnom programe rovnakým spôsobom ako
o programe viacerých zamestnávate ľov (pozri odseky 29 a 30).
37. Štátne programy sú zriadené právnymi predpismi, vz ťahujú sa na
všetky ú čtovné jednotky (alebo v šetky ú čtovné jednotky nachádzajúce
sa v konkrétnej kategórii, napríklad v špecifickom odvetví)
a prevádzkuje ich vláda alebo samospráva alebo iný orgán (napríkladnezávislá agentúra vytvorená konkrétne na tento ú čel), ktorý nepo-
dlieha riadeniu alebo vplyvu vykazujúcej ú čtovnej jednotky. Niektoré
programy zriadené ú čtovnou jednotkou poskytujú povinné po žitky,
nahrádzajúce po žitky, na ktoré by sa inak vz ťahoval štátny program,
ako aj dodato čné dobrovo ľné po žitky. Takéto programy sa nepova žujú
zaštátne programy.
38. Štátne programy sú charakterizované ako programy so stanovenými
požitkami alebo so stanovenými príspevkami, a to pod ľa charakteru
záväzku ú čtovnej jednotky, ktorý je ur čený podmienkami programu.
Mnoho štátnych programov sa financuje priebe žným spôsobom:
príspevky za dané obdobie sú stanovené na úrovni, pri ktorej saočakáva, že bude posta č
ovaťna zaplatenie po žadovaných po žitkov
splatných v rovnakom období; a budúce po žitky, na ktoré vznikol
nárok po čas sú časného obdobia, sa zaplatia z budúcich príspevkov.
Napriek tomu v mnohých štátnych programoch ú čtovná jednotka nemá
zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ťplatiťtieto budúce po žitky:
jej jediný záväzok je zaplati ťpríspevky vtedy, ke ďsú splatné a ak
účtovná jednotka prestane zamestnáva ťosoby zú častnené na štátnom
programe, nebude ma ťpovinnos ťzaplati ťpožitky, na ktoré vznikol
nárok jej vlastným zamestnancom v predchádzajúcich rokoch. Z tohto
dôvodu sú štátne programy za be žných okolností programami so
stanovenými príspevkami. V zriedkavých prípadoch, ke ďštátny
program je programom so stanovenými po žitkami, v šak ú čtovná
jednotka uplat ňuje postup uvedený v odsekoch 29 a 30.
Poistené po žitky
39. Ú čtovná jednotka mô že plati ťpoistné, aby zaistila financovanie
programov po žitkov po skon čení zamestnania. Ú čtovná jednotka
účtuje o takomto programe ako o programe so stanovenými príspev-
kami, pokia ľtáto jednotka nebude ma ť(buďpriamo, alebo nepriamo
prostredníctvom programu) zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť
buď:
a) vyplati ťzamestnanecké po žitky v čase ich splatnosti priamo alebo
b) vyplati ťdodato čné sumy, ak pois ťovate ľnehradí v šetky budúce
zamestnanecké po žitky súvisiace so zamestnancovou slu žbou
vs účasnom období a v predchádzajúcich obdobiach.
Ak si ú čtovná jednotka ponechá takúto právnu alebo mimozmluvnú
povinnos ť,účtuje o takomto programe ako o programe so stanove-
nými po žitkami.
40. Po žitky poistené poistnou zmluvou nemusia ma ťpriamy alebo auto-
matický vz ťah k záväzku jednotky týkajúcemu sa zamestnaneckých
požitkov. Programy po žitkov po skon čení zamestnania, ktoré zah ŕňajú
aj poistné zmluvy, sú predmetom rozli šovania medzi ú čtovaním
a financovaním rovnako ako iné financované programy.
41. V prípade, žeúčtovná jednotka financuje záväzok za po žitky po skon-
čení zamestnania prispievaním na poistnú zmluvu, pod ľa ktorej si
účtovná jednotka ponechá (bu ďpriamo, alebo nepriamo prostredníc-
tvom programu, prostredníctvom mechanizmu na stanovenie poistného
v budúcnosti alebo na základe vz ťahu osoby spriaznenej
s pois ťovate ľom) zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť, platba2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —126
▼B
poistného nie je sú časťou dohody so stanovenými príspevkami. Z toho
vyplýva, žeúčtovná jednotka:
a) účtuje poistnú zmluvu sp ĺňajúcu kritériá ako majetok programu
(pozri odsek 7) a
b) vykazuje ostatné poistné zmluvy ako nároky na náhradu (ak
poistky vyhovujú kritériám odseku 104A).
42. Ak poistná zmluva znie na meno ur čitého ú častníka programu alebo
skupiny ú častníkov programu a ú čtovná jednotka nemá zákonnú alebo
mimozmluvnú povinnos ťvyrovna ťakéko ľvek straty zo zmluvy,
účtovná jednotka nie je povinná zaplati ťpožitky zamestnancom
a pois ťovate ľmá výhradnú zodpovednos ťza vyplatenie po žitkov. Platba
pevného poistného pod ľa takýchto zmlúv je v podstate vysporiadaním
záväzku zo zamestnaneckých po žitkov, a nie investíciou na splnenie
záväzku. Z toho vyplýva, žeúčtovná jednotka u žnemá ani majetok,
ani záväzky. Preto ú čtovná jednotka s takýmito príspevkami zaobchádza
ako s príspevkami do programu so stanovenými príspevkami.
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVE-
NÝMI PRÍSPEVKAMI
43. Ú čtovanie o programoch so stanovenými príspevkami nie je zlo žité,
preto že záväzok vykazujúcej ú čtovnej jednotky je na ka ždé obdobie
určená sumou, ktorou za toto obdobie do programu prispeje. Z toho
vyplýva, že na ocenenie záväzku alebo nákladu sa nepo žaduje uplat-
ňovanie aktuárskych predpokladov a nejestvuje mo žnosťvzniku aktu-
árskeho zisku alebo straty. Navy še sa pri oce ňovaní záväzkov nepou-
žíva diskontovanie, s výnimkou tých záväzkov, ktoré nie sú úplne
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom
zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu.
Vykazovanie a oce ňovanie
44. Ak zamestnanec poskytoval po čas ur čitého obdobia ú čtovnej jednotke
službu, táto jednotka vyká že príspevok splatný do programu so stano-
venými príspevkami výmenou za túto slu žbu:
a) ako záväzok (výdavok budúceho obdobia), pri čom sa tento
záväzok zni žuje o sumu ka ždého u žzaplateného príspevku. Ak
presiahne suma u žzaplateného príspevku príspevok, ktorý je
splatný za slu žbu pred ►M5koncom obdobia vykazovania ◄,
účtovná jednotka vyká že takýto prebytok ako majetok (náklad
budúcich období) v takej vý ške, v akej bude toto predplatenie
viesťnapríklad k zní ženiu budúcich platieb alebo k vráteniu
peňazí, a
b) ako náklad obdobia, pokia ľinýštandard nepo žaduje alebo nepo-
voľuje zahrnutie týchto nákladov do obstarávacej ceny majetku
(pozri napríklad IAS 2 Zásoby a IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia ).
45. Ak príspevky do programu so stanovenými príspevkami nie sú úplne
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom
zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu, musia sa diskontova ť
s pou žitím diskontnej sadzby ur čenej v odseku 78.
Zverej ňovanie
46. Ú čtovná jednotka zverejní sumu vykázanú ako náklady na programy
so stanovenými príspevkami.
47. V prípade, ke ďto po žaduje IAS 24, ú čtovná jednotka zverej ňuje
informácie o príspevkoch do programov so stanovenými príspevkamizačlenov vrcholového vedenia.
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVE-
NÝMI PO ŽITKAMI
48. Ú čtovanie o programoch so stanovenými po žitkami je zlo žité, preto že
na oce ňovanie záväzku a nákladov sa po žaduje pou žitie aktuárskych
predpokladov a existuje mo žnosťvzniku aktuárskych ziskov alebo
strát. Okrem toho sa záväzky oce ň
ujú s vyu žitím diskontácie, preto že2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —127
▼B
sa majú vysporiada ťažmnoho rokov potom, ako zamestnanec
poskytol súvisiacu slu žbu.
Vykazovanie a oce ňovanie
49. Programy so stanovenými po žitkami mô žub yťnefinancované z fondu
alebo mô žub y ťúplne alebo čiastočne financované príspevkami
účtovnej jednotky a niekedy aj jej zamestnancov do ú čtovnej jednotky
alebo fondu, ktorý je právne oddelený od vykazujúcej ú čtovnej
jednotky a z ktorého sa zamestnanecké po žitky vyplácajú. Platba
požitkov financovaných z fondu závisí v prípade ich splatnosti nielen
od finan čnej situácie a investi čnej výkonnosti fondu, ale aj od schop-
nosti (a ochoty) ú čtovnej jednotky vyrovna ťprípadný schodok na
majetku fondu. Preto ú čtovná jednotka v podstate zaru čuje aktuárske
a investi čné riziká súvisiace s programom. Z toho vyplýva, že náklady
vykázané v súvislosti s programom so stanovenými po žitkami nemusia
nevyhnutne zodpoveda ťsume príspevku splatného za dané obdobie.
50. Ú čtovanie programov so stanovenými po žitkami ú čtovnou jednotkou
zahŕňa tieto kroky:
a) pou žitie aktuárskych postupov na vykonanie spo ľahlivého odhadu
sumy po žitku, ktorú si zamestnanci zarobili výmenou za svoju
službu v sú časnom období a predchádzajúcich obdobiach. Tento
postup vy žaduje, aby ú čtovná jednotka ur čila vý šku po žitkov prira-
diteľných sú časnému obdobiu a predchádzajúcim obdobiam (pozri
odseky 67 a ž71) a vykonala odhady (aktuárske predpoklady)
o demografických premenných (ako napríklad fluktuácia zamest-nancov a úmrtnos ť) a finan čných premenných (ako napríklad
budúce zvý šenia platov a nákladov na zdravotnú starostlivos ť),
ktoré budú ma ťvplyv na náklady po žitku (pozri odseky 72 a ž91),
b) diskontovanie takéhoto po žitku pou žitím metódy projektovaných
jednotkových kreditov na ur čenie sú časnej hodnoty záväzku zo
stanovených po žitkov a nákladov sú časnej slu žby (pozri odseky 64
až66);
c) ur čenie reálnej hodnoty akéhoko ľvek majetku programu (pozri
odseky l02 a ž104);
d) ur čenie celkovej vý šky aktuárskych ziskov a strát a sumy tých
aktuárskych ziskov a strát, ktoré by sa mali vykáza ť(pozri
odseky 92 a ž95);
e) pri zavedení nového programu alebo zmeny programu stanovenie
výsledného nákladu minulej slu žby (pozri odseky 96 a ž101) a
f) pri krátení alebo vysporiadaní programu stanovenie z toho vyplý-
vajúceho zisku alebo straty (pozri odseky 109 a ž115).
Ak ú čtovná jednotka má viac ako jeden program so stanovenými
požitkami, pou žíva tieto postupy pri ka ždom významnom programe
samostatne.
51. V niektorých prípadoch mô žu poskytova ťspoľahlivú aproximáciu
podrobných výpo čtov opísaných v tomto štandarde odhady, priemery
a zjednodu šené výpo č
ty.
Účtovanie mimozmluvnej povinnosti
52. Ú čtovná jednotka ú čtuje nielen o svojich zákonných povinnostiach
vyplývajúcich z formálnych podmienok programov so stanovenýmipožitkami, ale aj o ka ždej mimozmluvnej povinnosti, ktorá vzniká
z neformálnych zvyklostí ú čtovnej jednotky. Neformálne zvyklosti
vedú k vzniku mimozmluvnej povinnosti, ak ú čtovná jednotka nemá
inú reálnu alternatívu, len zamestnanecké po žitky vyplati ť. Príkladom
mimozmluvnej povinnosti je situácia, ke ďby zmena neformálnych
praktík ú čtovnej jednotky mohla zaprí činiťneprijate ľnú ujmu vo
vzťahu k zamestnancom.
53. Formálne podmienky programov so stanovenými po žitkami mô žu
umožňovať, aby ú čtovná jednotka vypovedala svoje záväzky vyplýva-
júce z programu. Napriek tomu je pre ú čtovnú jednotku zvy čajne
ťažké zru šiťprogram, ak si má udr žaťzamestnancov. Preto, pokia ľ
nejestvuje dôkaz potvrdzujúci opak, ú čtovanie po žitkov po skon čení
zamestnania obsahuje predpoklad, žeúčtovná jednotka, ktorá2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —128
▼B
vs účasnosti poskytuje takéto po žitky, bude pokra čovaťv tejto praxi
počas obdobia, v ktorom zostanú zamestnanci v práci.
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
54. Suma vykázaná ako záväzok zo stanovených po žitkov je čistý sú čet
týchto súm:
a) sú časná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov vykázaná
k súvahovému d ňu (pozri odsek 64);
b) plus v šetky aktuárske zisky (mínus akéko ľvek aktuárske straty)
nevykázané pre postupy stanovené v odsekoch 92 a 93;
c) mínus v šetky e šte nevykázané náklady minulej slu žby (pozri odsek
96);
d) mínus reálna hodnota vykázaná k súvahovému d ňu, týkajúca sa
toho majetku programu (ak nejaký je), z ktorého sa majú záväzkyuhrádza ťpriamo (pozri odseky 102 a ž104).
55. Sú časná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov predstavuje
celkový záväzok pred odpo čítaním reálnej hodnoty celkového majetku
programu.
56. Ú čtová jednotka stanovuje reálnu hodnotu záväzkov zo stanovených
požitkov a reálnu hodnotu celkového majetku programu s dostato čnou
pravidelnos ťou, aby sa sumy vykázané v ú čtovných závierkach
podstatne nelí šili od súm, ktoré by boli vykázané k súvahovému d ňu.
57. V tomto štandarde sa odporú ča, ale nepo žaduje, aby ú čtovná jednotka
pri oce ňovaní v šetkých podstatných záväzkov za po žitky po skon čení
zamestnania vyu žila slu žby kvalifikovaného aktuára. Ú čtovná jednotka
môže praktických dôvodov žiadaťod kvalifikovaného aktuára, aby
vykonal podrobné ocenenie záväzku pred ►
M5koncom obdobia
vykazovania. ◄Napriek tomu sa výsledky takéhoto hodnotenia aktu-
alizujú pri akýchko ľvek významných transakciách a iných význam-
ných zmenách okolností (vrátane zmien trhových cien a úrokovýchsadzieb), a to a ždo súvahového d ňa.
58. Suma zistená pod ľa odseku 54 mô žeb yťzáporná (majetok). Ú čtovná
jednotka ocení výsledný majetok v ni žšej hodnote zo:
a) sumy zistenej pod ľa odseku 54 a
b) súhrnu:
i) všetkých nevykázaných čistých aktuárskych strát a nákladov
minulej slu žby (pozri odseky 92, 93 a 96) a
ii) sú časnej hodnoty v šetkých ekonomických ú žitkov dostupných
vo forme refundácií z programu alebo vo forme zní ženia budú-
cich príspevkov do programu. Sú časná hodnota týchto ekono-
mických ú žitkov sa ur čí s pou žitím diskontnej sadzby stano-
venej v odseku 78.
58A. Uplatnenie odseku 58 nesmie vies ťk vykázaniu zisku, ktorý by bol len
výsledkom aktuárskej straty alebo nákladov minulej slu žby v be žnom
období alebo straty, ktorá by bola len výsledkom aktuárskeho zisku zabežné obdobie. Ú čtovná jednotka preto pod ľa odseku 54, v rozsahu,
v akom vzniká majetok zo stanovených po žitkov ur čený v zhode
s odsekom 58 písm. b), okam žite vyká že tieto prípady:
a)čisté aktuárske straty a náklady minulej slu žby be žného obdobia
v rozsahu presahujúcom zní ženie sú časnej hodnoty ekonomických
úžitkov uvedených v odseku 58 písm. b) bode ii). Ak sa sú časná
hodnota ekonomických ú
žitkov nezmení alebo narastie, v šetky
čisté aktuárske straty be žného obdobia a náklad minulej slu žby
za be žné obdobie sa vyká žu okam žite pod ľa odseku 54;
b)čisté aktuárske zisky be žného obdobia po odrátaní nákladu minulej
služby vzniknutého v be žnom období v rozsahu presahujúcom
zvýšenie sú časnej hodnoty ekonomických ú žitkov uvedených
v odseku 58 písm. b) bode ii). Ak sa nezmení alebo sa zní ži
súčasná hodnota ekonomických ú žitkov, vyká že okam žite v šetky
čisté aktuárske zisky be žného obdobia po odrátaní nákladu minulej
služby be žného obdobia pod ľa odseku 54.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —129
▼B
58B. Odsek 58A sa uplatní na ú čtovnú jednotku, len ak na za čiatku alebo na
konci ú čtovného obdobia vykazuje prebytok (1) v programe so stanove-
nými po žitkami, ktorý pod ľa aktuálnych podmienok programu nemô že
ú p l n es p ä t n ez í s k a ťprostredníctvom refundácií alebo krátení budúcich
príspevkov. V takých prípadoch náklad minulej slu žby a aktuárske straty,
ktoré vzniknú v období a ktorých vykázanie sa odlo žíp o d ľao d s e k u5 4 ,
zvýšia sumu uvedenú v odseku 58 písm. b) bode i). Ak toto zvý šenie nie je
kompenzované rovnakým zní žením sú časnej hodnoty ekonomických
úžitkov, ktoré plnia podmienky na vykázanie pod ľao d s e k u5 8
písm. b) bodu ii), vznikne prírastok čistého súhrnu špecifikovaného
podľa odseku 58 písm. b), a teda sa vyká že zisk. Odsekom 58A sa za
týchto okolností zakazuje vykazovanie zisku. Pri aktuárskych ziskoch,ktoré vznikajú po čas účtovného obdobia a ktorých vykazovanie sa
odkladá pod ľa odseku 54, vzniká opa čný účinok v rozsahu, v akom aktu-
árske zisky zni žujú kumulované nevykázané aktuárske straty. Odsekom
58A za týchto okolností zakazuje vykazovanie straty. Príklady uplat ňo-
vania tohto odseku sa nachádzajú v dodatku C.
59. Majetok mô že vzniknú ť, ak bol program so stanovenými po žitkami
financovaný vo vy ššej miere ako bolo potrebné, alebo v ur čitých
prípadoch, ke ďdochádza k vykázaniu aktuárskych ziskov. Ú čtovná
jednotka v týchto prípadoch vykazuje majetok, preto že:
a) účtovná jednotka ovláda zdroj, čo predstavuje jej schopnos ťpoužiť
prebytok na tvorbu budúcich po žitkov;
b) toto ovládanie je výsledkom minulých udalostí (príspevkov plate-
ných ú čtovnou jednotkou a slu ž
ieb poskytovaných zamestnancami) a
c) budúce ekonomické ú žitky sú pre ú čtovnú jednotku dostupné vo
forme zní ženia budúcich príspevkov alebo pe ňažnej refundácie,
at ob u ďpriamo ú čtovnej jednotke, alebo vrátenie nepriamo do
iného programu, ktorý sa nachádza v deficite.
60. Limit uvedený v odseku 58 písm. b) nie je nadradený odlo ženiu
vykazovania ur čitých aktuárskych strát (pozri odseky 92 a 93)
au rčitého nákladu minulej slu žby (pozri odsek 96) okrem prípadov
uvedených v odseku 58A. Limit je v šak nadradený prechodnej
možnosti uvedenej v odseku 155 písm. b). Odsekom 120A
písm. f) bodom iii) sa od ú čtovnej jednotky po žaduje, aby zverejnila
každú sumu nevykázanú ako majetok na základe limitu uvedeného
v odseku 58 písm. b).
Príklad na ilustráciu odseku 60
Program so stanovenými po žitkami má tieto charakteristiky:
Súčasná hodnota záväzku 1 100
Reálna hodnota majetku programu –1 190
–90
Nevykázané aktuárske straty –110
Nevykázané náklady minulej slu žby –70
Nevykázané zvý šenie záväzku po prvotnom uplat-
není štandardu pod ľa odseku 155 písm. b) –50
Záporná suma ur čená pod ľa odseku 54 –320
Súčasná hodnota mo žných budúcich refundácií
a zní ženia budúcich príspevkov 90
Limit pod ľa odseku 58 písm. b) sa vypo číta takto:
Nevykázané aktuárske straty 110
Nevykázané náklady minulej slu žby 70
Súčasná hodnota mo žných budúcich refundácií
a zní ženia budúcich príspevkov 90
Limit 2702008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —130
(1) Prebytok je kladný rozdiel medzi reálnou hodnotou majetku programu a sú časnou
hodnotou záväzkov zo stanovených po žitkov.
▼B
270 je menej ako 320. Preto ú čtovná jednotka vykazuje majetok
vo vý ške 270 a zverej ňuje, že limit zní žil účtovnú sumu majetku
o 50 [pozri odsek 120A písm. f) bod iii)].
Zisk alebo strata
61. Ú čtovná jednotka vyká žečistý súhrn nasledujúcich súm
v hospodárskom výsledku s výnimkou prípadu, ke ďinýštandard
požaduje alebo povo ľuje ich aktiváciu do obstarávacej ceny
majetku:
a) náklady sú časnej slu žby (pozri odseky 63 a ž91);
b) úrokové náklady (pozri odsek 82);
c) očakávané výnosy plynúce z majetku programu (pozri odseky 105
až107) a z práv náhrad (pozri odsek 104A);
d) aktuárske zisky a straty, ako sa to po žaduje v súlade s ú čtovnou
politikou ú čtovnej jednotky (pozri odseky 92 a ž93D);
e) náklady minulej slu žby (pozri odsek 96);
f) účinok ka ždého krátenia alebo vysporiadania (pozri odseky 109
a 110) a
g) účinok limitu v odseku 58 písm. b), pokia ľnie je vykázaný mimo
hospodárskeho výsledku v súlade s odsekom 93C.
62. Inými štandardmi sa po žaduje aktivácia ur čitých nákladov zamestna-
neckých po žitkov do hodnoty majetku, akými sú zásoby alebo nehnu-
teľnosti, stroje a zariadenia (pozri IAS 2 a IAS 16). V šetky náklady na
požitky po skon čení zamestnania aktivované do hodnoty takéhoto
majetku zah ŕňajú proporcionálny podiel zlo žiek uvedených
v odseku 61.
Vykazovanie a ocenenie: sú časná hodnota záväzku zo stanovených
požitkov a náklady na sú časné slu žby
63. Na kone čné náklady programov so stanovenými po žitkami mô žu
maťvplyv mnoho faktorov, ako sú napríklad kone čné platy, fluk-
tuácia zamestnancov, úmrtnos ť, trendy nákladov na zdravotnú staro-
stlivos ťa v prípade programu financovaného z fondu, výnosy
z investovania majetku programu. Kone čné náklady na program
sú neisté a táto neistota pravdepodobne pretrvá dlh šiečasové
obdobie. K oce ňovaniu sú časnej hodnoty záväzkov za po žitky po
skončení zamestnania a súvisiaceho nákladu na sú časnú slu žbu je
potrebné:
a) pou žiťaktuársku metódu oce ňovania (pozri odseky 64 a ž66);
b) priradi ťpožitky k obdobiam slu žby (pozri odseky 67 a ž71) a
c) ur čiťaktuárske predpoklady (pozri odseky 72 a ž91).
Aktuárska metóda oce ňovania
64. Ú čtovná jednotka pou žije metódu projektovaných jednotkových
kreditov na ur čenie sú časnej hodnoty svojich záväzkov zo stanove-
ných po žitkov a príslu šných nákladov sú časnej slu žby a prípadne aj
nákladov minulej slu žby.
65. Metóda projektovaných jednotkových kreditov (niekedy známa ako
metóda postupného nárastu po žitkov úmerne k slu žobným rokom
alebo ako metóda pomeru po žitkov a rokov slu žby) vychádza
z predpokladu, žek a ždé obdobie slu žby vytvára ďalšiu jednotku
nároku na po žitky (pozri odseky 67 a ž71) a oce ňuje ka ždú takú
jednotku oddelene, tak že záväzok postupne narastá do svojej kone čnej
hodnoty (pozri odseky 72 a ž91).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —131
▼B
Príklad na ilustráciu odseku 65
Požitok splatný pri ukon čení slu žby je jednorazová suma ur čená ako 1 % vý šky posledného platu pred
rozviazaním pracovného pomeru za ka ždý rok slu žby. Plat v roku 1 je 10 000 a predpokladá sa jeho rast
o7%r o čne (s pou žitím zlo ženého úrokovania). Pou žitá diskontná sadzba je 10 % per annum.
V nasledujúcej tabu ľke je zobrazené, ako rastie povinnos ťza zamestnanca, u ktorého sa o čakáva
skončenie pracovného pomeru na konci piateho roku, za predpokladu, že nebudú zmeny aktuárskych
predpokladov. Na zjednodu šenie sa v tomto príklade ignoruje dodato čná úprava potrebná na zoh ľad-
nenie pravdepodobnosti, že zamestnanec mô že podnik opusti ťk skor šiemu alebo neskor šiemu d ňu.
Rok 1 2 3 4 5
Požitky prislúchajúce k:
—predchádzajúcim rokom 0 131 262 393 524
—súčasnému roku (1 %
posledného platu predodchodom zo zamest-nania) 131 131 131 131 131
—súčasnému
a predchádzajúcim rokom 131 262 393 524 655
Začiatočný záväzok — 89 196 324 476
Úrok l0 % — 92 03 34 8
Náklady na sú časné slu žby 89 98 108 119 131
Závere čný záväzok 89 196 324 476 655
Poznámka:
1.Začiatočný záväzok sa rovná sú časnej hodnote po žitkov prislúchajúcich predchádzajúcim rokom.
2.Náklady sú časnej slu žby sa rovnajú sú časnej hodnote po žitku priradeného be žnému roku.
3.Závere čný záväzok sa rovná sú časnej hodnote po žitkov prislúchajúcich be žnému a predchádzajúcim
rokom.
66. Ú čtovná jednotka diskontuje celý záväzok po žitkov po skon čení
zamestnania, a to aj vtedy, ke ďječasťzáväzku splatná do 12 mesiacov
od súvahového d ňa.
Určenie podielu po žitkov pripadajúcich na obdobia slu žby
67. Pri ur čení sú časnej hodnoty svojich záväzkov zo stanovených po žitkov
a príslu
šných nákladov sú časnej slu žby a vtedy, ke ďje to potrebné aj
nákladov minulej slu žby, ú čtovná jednotka priradí po žitky obdobiam
služby, a to pod ľa vzorca na výpo čet po žitkov daného programom. Ak
však slu žba zamestnanca v neskor ších rokoch bude vies ťk významne
vyššej úrovni po žitkov ako v skor ších rokoch, ú čtovná jednotka
priradí po žitky jednotlivým obdobiam rovnomerne:
a) odo d ňa, ke ďslužba zamestnanca prvýkrát viedla k po žitkom
podľa programu (bez oh ľadu na to, čip ožitky boli alebo neboli
podmienené ďalšou slu žbou), a ž
b) do d ňa, ke ďď alšia slu žba zamestnanca u žnebude vies ť
k významnému zvý šeniu ďalších po žitkov poskytovaných
programom, ako tých po žitkov, ktoré vyplývajú z ďalších zvý šení
platu.
68. Metóda jednotkových projektovaných kreditov po žaduje, aby ú čtovná
jednotka priradila po žitky sú časnému obdobiu (aby sa mohli stanovi ť
náklady sú časnej slu žby) a sú časnému a minulému obdobiu (aby sa
mohla stanovi ťsúčasná hodnota záväzkov zo stanovených po žitkov).
Účtovná jednotka prira ďuje po žitky do období, v ktorých vzniká
záväzok poskytnú ťpožitky po skon čení zamestnania. Takýto záväzok
vzniká, ke ďzamestnanec poskytuje slu žbu výmenou za po žitky po
skončení zamestnania, ktoré ú čtovná jednotka predpokladá uhradi ť
v budúcich vykazovaných obdobiach. Aktuárske postupy umo žňujú
účtovnej jednotke oce ňovaťtakýto záväzok s dostato čnou spo ľahlivo-
sťou opráv ňujúcou vykázanie záväzku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —132
▼B
Príklad na ilustráciu odseku 68
1. Program so stanovenými po žitkami poskytuje pri odchode do
dôchodku jednorazovú výplatu 100 za ka ždý odslú žený rok.
Požitok 100 sa priradí ku ka ždému roku. Náklady sú časnej
služby predstavujú sú časnú hodnotu 100. Sú časná hodnota
záväzku zo stanovených po žitkov je sú časnou hodnotou 100
vynásobenou po čtom rokov slu žby a ždo súvahového d ňa.
Ak je po žitok splatný hne ďako zamestnanec opustí ú čtovnú
jednotku, náklady sú časnej slu žby a sú časná hodnota
záväzku zoh ľadnia dátum, ku ktorému sa o čakáva, že
zamestnanec odíde. Teda v dôsledku ú činku diskontovania
sú tieto sumy ni žšie, ako by boli vykázané, ak by zamest-
nanec odi šiel k súvahovému d ňu.
2. Program poskytuje za ka ždý rok slu žby mesa čný dôchodok
vo vý ške 0,2 % posledného platu pred odchodom zo zamest-
nania. Dôchodok je splatný od veku 65 rokov.
Požitok rovnajúci sa sú časnej hodnote (vypo čítanej ku d ňu
odchodu do dôchodku) mesa čného dôchodku, predstavujú-
ceho 0,2 % z odhadnutej vý šky posledného platu pred
odchodom zo zamestnania a splatného od o čakávaného
dňa odchodu do dôchodku a ždo o čakávaného d ňa úmrtia,
sa priradí ka ždému roku slu žby. Náklady sú časnej slu žby sa
rovnajú sú časnej hodnote po žitku. Sú časná hodnota záväzku
zo stanovených po žitkov sa rovná sú časnej hodnote mesa č-
ných dôchodkových platieb predstavujúcich 0,2 % posled-ného platu pred odchodom zo zamestnania vynásobenej
počtom rokov slu žby po čítaných a ždo súvahového d ňa.
Náklady sú časnej slu žby a sú časná hodnota záväzku zo
stanovených po žitkov sú diskontované, preto že výplaty
dôchodku sa za čínajú vo veku 65 rokov.
69. Slu žba zamestnanca vytvára záväzok týkajúci sa programu so stanove-
nými po žitkami aj v prípade, žep ožitky sú podmienené budúcim zamest-
naním (inými slovami, nie je na ne záväzný nárok). Slu žba zamestnanca
pred dátumom vzniku záväzného nároku vytvára mimozmluvnú povin-nosť,p r e t o že►
M5ku koncu ka ždého nasledujúceho obdobia vykazo-
vania◄sa zni žuje suma budúcej slu žby, ktorú zamestnanec musí
poskytnú ťpred nadobudnutím záväzného nároku na po žitky. Pri oce ňo-
vaní záväzku zo stanovených po žitkov zva žuje účtovná jednotka pravde-
podobnos ť,že niektorí zamestnanci nesplnia po žiadavky na vznik nároku.
Podobne platí, že hoci sa ur čité po žitky po skon čení zamestnania, naprí-
klad zdravotná starostlivos ťpo skon čení zamestnania, stanú splatnými, iba
ak v období, v ktorom u žzamestnanec nie je zamestnaný, nastane ur čitá
udalos ť, záväzok vzniká u žvtedy, ke ďzamestnanec poskytuje slu žbu,
ktorá vytvára v prípade výskytu tejto udalosti nárok na poskytnutie
požitkov. Pravdepodobnos ť,žet á t ou r čitá udalos ťnastane, má vplyv na
oceňovanie záväzku, ale neur čuje,či záväzok existuje.
Príklad na ilustráciu odseku 69
1. Program vypláca po žitok vo vý ške 100 za ka ždý rok slu žby.
Záväzný nárok na po žitky vzniká po desiatich rokoch slu žby.
Požitok 100 sa priradí ku ka ždému roku. V ka ždom z prvých
10 rokov zoh ľadňujú náklady sú časnej slu žby a sú časná
hodnota záväzku pravdepodobnos ť,že zamestnanec nemusí
dokon čiť10 rokov slu žby.
2. Program vypláca po žitok vo vý ške 100 za ka ždý rok slu žby
s výnimkou slu žby pred vekom 25 rokov. Nárok na po žitky
vzniká okam žite.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —133
▼B
Požitok sa slu žbe pred vekom 25 rokov neprira ďuje, preto že
služba pred takýmto dátumom nevytvára nárok na po žitky ( či
užpodmienené alebo nepodmienené). Po žitok 100 sa priradí
ku ka ždému nasledujúcemu roku.
70. Záväzok narastá a ždo d ňa, ke ďďalšia slu žba zamestnanca nebude
viesťk nároku na významnú sumu ďalších po žitkov. Preto sa v šetky
požitky priradia do období kon čiacich sa k tomuto d ňu alebo pred
ním. Po žitky sa priradia k jednotlivým ú čtovným obdobiam pod ľa
vzorca po žitkov programu. Ak v šak slu žba zamestnanca bude
v neskor ších rokoch vies ťk podstatne vy ššej úrovni po žitkov ako
v skor ších rokoch, ú čtovná jednotka priradí po žitok rovnomerne,
at oa ždo d ňa, ke ďďalšia slu žba zamestnanca u žnebude ma ťza
následok vznik významnej sumy ďalších po žitkov. Je to preto, že
služba zamestnanca po čas celého obdobia vedie nakoniec k po žitku
na tejto vy ššej úrovni.
Príklad na ilustráciu odseku 70
1. Program vypláca jednorazovú sumu po žitku vo vý ške 1 000,
na ktorú vznikne záväzný nárok po 10 rokoch slu žby.
Program neposkytuje žiadne ďalšie po žitky za slu žby
vďalších obdobiach.
Požitok 100 (1 000 delené 10) sa priradí ku ka ždému
z prvých 10 rokov. Náklady sú časnej slu žby v ka ždom
z prvých desiatich rokov zoh ľadňujú pravdepodobnos ť,že
zamestnanec nemusí dokon čiť10 rokov slu žby. Po žitky nie
je mo žné priradi ťdo nasledujúcich rokov.
2. Program vypláca jednorazovú sumu penzijného po žitku vo
výške 2 000 v šetkým zamestnancom, ktorí sú e šte zamest-
naní vo veku 55 rokov po 20 rokoch slu žby alebo ktorí sú
ešte zamestnaní vo veku 65 rokov, bez oh ľadu na d ĺžku ich
služby.
Pre zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania pred 35.
rokom života, vedie slu žba najprv k po žitkom pod ľa
programu vo veku 35 rokov (zamestnanec teda mohol
opusti ťzamestnanie vo veku 30 rokov a vráti ťsa vo veku
33 rokov, bez vplyvu na vý šku alebo termíny po žitkov). Tieto
požitky sú podmienené ďalšou slu žbou. Taktie žslužba po
dosiahnutí 55 rokov nebude vies ťk podstatnému zvý šeniu
sumy ďalších po žitkov. Pre týchto zamestnancov ú čtovná
jednotka ur číp o žitok 100 (2 000 delené 20) za ka ždý rok
od veku 35 do veku 55 rokov.
V prípade zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania medzi
35. a 45. rokom svojho života, nebude slu žba presahujúca
trvanie 20 rokov vies ťk zvý šeniu ďalších po žitkov. Pre
týchto zamestnancov ú čtovná jednotka ur číp o žitok 100
(2 000 delené 20) za ka ždý z prvých 20 rokov.
V prípade zamestnanca, ktorý vstúpil vo zamestnania vo
veku 55 rokov, slu žba za 10 rokov nebude vies ť
k podstatnému zvý šeniu sumy ďalších po žitkov. Pre tohto
zamestnanca ú čtovná jednotka priradí po žitok 200 (2 000
delené 10) za ka ždý z prvých 10 rokov.
Pri v šetkých zamestnancoch náklady sú časnej slu žby
as ú časná hodnota záväzkov zoh ľadňujú pravdepodobnos ť,
že zamestnanec nemusí dokon čiťpotrebné obdobie slu žby.
3. Program zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania
uhradí 40 % nákladov na zdravotnú starostlivos ťzamest-
nanca po skon čení zamestnania, ak zamestnanec odíde po
viac ako 10 a menej ako 20 rokoch slu žby a 50 % týchto
nákladov, ke ďzamestnanec odíde po 20 alebo viacerých
rokoch slu žby.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —134
▼B
Podľa vzorca po žitkov programu ú čtovná jednotka priradí
4%s ú časnej hodnoty o čakávaných nákladov na zdravotnú
starostlivos ť(40 % delené 10) ku ka ždému z prvých 10 rokov
a 1 % (10 % delené 10) ku ka ždému z druhých 10 rokov.
Náklady sú časnej slu žby v ka ždom roku zoh ľadňujú pravde-
podobnos ť,že zamestnanec nemusí dokon čiťpotrebné
obdobie slu žby na získanie nároku na časťalebo v šetky
požitky. Zamestnancom, u ktorých sa o čakáva, že odídu
počas 10 rokov, sa po žitok neprira ďuje.
4. Program zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania
uhradí 10 % nákladov na zdravotnú starostlivos ťzamest-
nanca po skon čení zamestnania, ak zamestnanec odíde po
viac ako 10 a menej ako 20 rokoch slu žby a 50 % týchto
nákladov, ke ďzamestnanec odíde po 20 alebo viacerých
rokoch slu žby.
Služba v neskor ších rokoch bude vies ťk podstatne vy ššej
úrovni po žitkov ako slu žba v predchádzajúcich rokoch.
Preto v prípade zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že
odídu po 20 alebo viacerých rokoch, ú čtovná jednotka prira-
ďuje po žitok rovnomerne, pod ľa odseku 68. Slu žba nad 20
rokov nebude vies ťk podstatnému zvý šeniu ďalších po žitkov.
Preto po žitky priradené ka ždému z prvých 20 rokov sú 2,5 %
zo sú časnej hodnoty o čakávaných nemocenských nákladov
(50 % delené 20).
V prípade zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že odídu
medzi 10. a 20. rokom, predstavuje po žitok priradený
každému z prvých 10 rokov 1 % sú časnej hodnoty o čakáva-
ných nákladov na zdravotnú starostlivos ť. V prípade týchto
zamestnancov sa slu žbe medzi koncom 10. roku
a odhadnutým dátumom odchodu zo zamestnania po žitok
neprira ďuje.
Zamestnancom, u ktorých sa o čakáva, že odídu po čas 10
rokov, sa po žitok neprira ďuje.
71. Ak je suma po žitku za ka ždý rok slu žby vyjadrená ako kon štantný
podiel z platu pred odchodom zo zamestnania, budúci rast platuovplyvní sumu potrebnú na vysporiadanie záväzku, ktorý existuje za
službu poskytnutú pred ►
M5koncom obdobia vykazovania ◄, ale
nevytvárajú dodato čný záväzok. Preto:
a) na ú čely odseku 67 písm. b) zvý šenia platu nevedú k ďalším
požitkom, dokonca aj ke ďsuma po žitkov závisí od vý šky posled-
ného platu pred odchodom zo zamestnania, a
b) suma po žitku priradeného ku ka ždému obdobiu je vyjadrená ako
konštantný podiel platu, s ktorým je po žitok spojený.
Príklad na ilustráciu odseku 71
Zamestnanci majú nárok na po žitky vo vý ške 3 % z posledného
platu pred odchodom zo zamestnania za ka ždý rok slu žby aždo
veku 55 rokov.
Požitok 3 % z odhadnutého posledného platu pred odchodom zo
zamestnania sa priradí ku ka ždému roku a to a ždo veku 55
rokov. To je dátum, odkedy ďalšia slu žba zamestnanca nebude
viesťkžiadnemu podstatnému zvý šeniu sumy ďalších po žitkov
poskytovaných programom. Po žitok sa po tomto veku slu žbe
nepriradí.
Aktuárske predpoklady
72. Aktuárske predpoklady musia by ťnezaujaté a navzájom zlu čiteľné.
73. Aktuárske predpoklady sú najlep šími odhadmi ú čtovnej jednotky
týkajúcimi sa premenných, ktoré ur čujú kone čné náklady poskyto-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —135
▼B
vania po žitkov po skon čení zamestnania. Aktuárske predpoklady
zahŕňajú:
a) demografické predpoklady o budúcich charakteristikách sú časných
a bývalých zamestnancov (a od nich závislých osôb), ktorí majú
nárok na po žitky. Demografické predpoklady sa zaoberajú otáz-
kami, ako sú:
i) úmrtnos ť, a to po čas zamestnania, ako aj po jeho skon čení;
ii) miera fluktuácie zamestnancov, práceneschopnos ťa skor ší
odchodu do dôchodku;
iii) podiel ú častníkov programu, so závislými osobami, ktoré budú
maťnárok na po žitky, a
iv) vý ška plnení poskytovaných z programov zdravotnej starostli-
vosti a
b) finan čné predpoklady týkajúce sa polo žiek, ako sú napríklad:
i) diskontná sadzba (pozri odseky 78 a ž82);
ii) úrove ňbudúcich platov a po žitkov (pozri odseky 83 a ž87);
iii) v prípade nemocenských po žitkov, budúcich nákladov na zdra-
votnú starostlivos ť, vrátane –v podstatných prípadoch –
nákladov na správu nárokov a platieb po žitkov (pozri odseky 88
až91) a
iv) o čakávaná miera výnosnosti majetku programu (pozri
odseky 105 a ž107).
74. Aktuárske predpoklady sú nezaujaté, ak nie sú neopatrné ani nadmieru
konzervatívne.
75. Aktuárske predpoklady sú navzájom zlu čiteľné, ak zoh ľadňujú hospo-
dársky vz ťah medzi faktormi, ako sú napríklad inflácia, miera rastu
platov, výnosy z majetku programu a diskontné sadzby. Napríkladvšetky predpoklady, ktoré závisia od ur čitej úrovne inflácie (ako sú
predpoklady o úrokových sadzbách a raste platov a po žitkov) v danom
budúcom období predpokladajú v tom istom období tú istú úrove ň
inflácie.
76. Ú čtovná jednotka ur čuje diskontnú sadzbu a iné finan čné predpoklady
v nominálnych (stanovených) hodnotách, pokia ľnie sú odhady
v reálnych hodnotách (o čistených od vplyvu inflácie) spo ľahlivej šie,
napríklad v hyperinfla čnej ekonomike (pozri IAS 29 Finan čné vyka-
zovanie v hyperinfla čných ekonomikách ), alebo v prípadoch, ke ďje
požitok viazaný na index a zárove ňexistuje rozvinutý trh dlhopisov
viazaných na index vyjadrených v rovnakej mene a via žucich sa na
rovnaké obdobie.
77. Finan čné predpoklady musia by ťzaložené na trhových o čakávaniach
k súvahovému d ňu pre obdobie, po čas ktorého sa majú záväzky
vyrovna ť.
Aktuárske predpoklady: diskontná sadzba
78. Sadzba pou žitá na diskontovanie záväzkov za po žitky po skon čení
zamestnania (financovaných alebo nefinancovaných z fondu) sa ur čí
k súvahovému d ňu z trhových výnosov do splatnosti vysoko kvalit-
ných podnikových dlhopisov k tomuto dátumu. V krajinách, kde
neexistuje rozvinutý trh s takýmito dlhopismi, sa pou žijú trhové
výnosy do splatnosti (existujúce k súvahovému d ňu) zo štátnych dlho-
pisov. Mena a splatnos ťpodnikových dlhopisov alebo štátnych dlho-
pisov musia by ťkonzistentné s menou a odhadnutou dobou do splat-
nosti záväzkov na po žitky po skon čení zamestnania.
79. Aktuárskym predpokladom, ktorý má významný vplyv, je diskontná
sadzba. Diskontná sadzba zoh ľadňuječasovú hodnotu pe ňazí, ale nie
aktuárske alebo investi čné riziko. Okrem toho diskontná sadzba nezo-
hľadňuje individuálne úverové riziko ú čtovnej jednotky zná šané veri-
teľmi podniku, ani nezoh ľadňuje riziko, že skuto čnosťv budúcnosti sa
môžel íšiťod aktuárskych predpokladov.
80. Diskontná sadzba zoh ľadňuje odhadnuté na časovanie platieb po žitkov.
V praxi to ú čtovná jednotka často dosahuje pou žitím jednoduchého2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —136
▼B
váženého priemeru diskontnej sadzby, ktorý zoh ľadňuje odhadnuté
načasovanie, sumu platieb po žitkov a menu, v ktorej sa majú po žitky
vyplati ť.
81. V niektorých prípadoch neexistuje rozvinutý trh s dlhopismi
s dostato čne dlhou splatnos ťou, ktorá by zodpovedala odhadnutej
splatnosti v šetkých platieb po žitkov. V týchto prípadoch ú čtovná
jednotka pou žije existujúce trhové sadzby platné pre príslu šné splat-
nosti na diskontovanie platieb s krat šou splatnos ťou a odhaduje
diskontnú sadzbu pre platby s dlh šou splatnos ťou na základe extrapo-
lácie sú časných trhových sadzieb pod ľa výnosovej krivky. Nie je
pravdepodobné, že celková sú časná hodnota záväzku zo stanovených
požitkov bude osobitne citlivá na diskontnú sadzbu pou žitú na tú časť
požitkov, ktorá je splatná po kone čnej splatnosti dostupných podniko-
vých alebo štátnych dlhopisov.
82. Úrokové náklady sa vypo čítavajú vynásobením diskontnej sadzby
určenej na za čiatku obdobia sú časnou hodnotou záväzku zo stanove-
ných po žitkov po čas celého tohto obdobia, pri čom sa zoh ľadňujú
akéko ľvek podstatné zmeny záväzku. Sú časná hodnota záväzku sa
bude lí šiťod záväzku vykázaného v súvahe, preto že tento záväzok
je vykázaný po odpo čítaní reálnej hodnoty celkového majetku
programu a preto že niektoré aktuárske zisky a straty a niektoré
náklady minulej slu žby nie sú vykázané okam žite. (Dodatok
A okrem iného obsahuje ilustráciu výpo čtu úrokových nákladov.)
Aktuárske predpoklady: platy, po žitky a náklady na zdravotnú staro-
stlivos ť
83. Záväzky na po žitky po skon čení zamestnania sa ocenia tak, aby
zohľadňovali:
a) odhadnutý budúci rast platov;
b) po žitky stanovené v podmienkach programu (alebo vyplývajúce
z akejko ľvek mimozmluvnej povinnosti nad rámec týchto
podmienok) k súvahovému d ňua
c) odhadnuté budúce zmeny úrovne štátom ur čených po žitkov, ktoré
majú vplyv na po žitky splatné pod ľa programu so stanovenými
požitkami, a to vtedy a len vtedy, ak:
i) tieto zmeny nadobudli platnos ťpred►M5koncom obdobia
vykazovania ◄alebo
ii) skúsenosti z minulosti alebo iný spo ľahlivý dôkaz nazna čujú,že
tieto štátom ur čené po žitky sa zmenia predvídate ľným
spôsobom, napríklad v súlade s budúcimi zmenami v šeobec-
ných úrovní cien alebo v šeobecných úrovní platov.
84. Odhady budúceho rastu platov zoh ľadňujú infláciu, slu žobný vek,
pový šenia a iné podstatné faktory, ako je napríklad ponuka a dopyt
na trhu práce.
85. Ak formálne podmienky programu (alebo mimozmluvná povinnos ť
nad rámec týchto podmienok) po žadujú, aby ú čtovná jednotka zmenila
požitky v budúcich obdobiach, oce ňovanie záväzku zoh ľadní tieto
zmeny. To platí, ak napríklad:
a) účtovná jednotka v minulosti po žitky zvy šovala, napríklad aby
zmiernila ú činky inflácie a neexistuje náznak, že sa táto prax
v budúcnosti zmení, alebo
b) aktuárske zisky u žboli v ú čtovných závierkach vykázané
aúčtovná jednotka má bu ďna základe formálnych podmienok
programu (alebo na základe mimozmluvnej povinnosti nad rámec
týchto podmienok), alebo zo zákona povinnos ťpoužiťkaždý
prebytok v programe v prospech ú častníkov programu [pozri
odsek 98 písm. c)].
86. V aktuárskych predpokladoch sa nezoh ľadňujú zmeny budúcich
požitkov, ktoré nie sú stanovené vo formálnych podmienkach
programu (alebo nemajú charakter mimozmluvnej povinnosti)
k súvahovému d ňu. Takéto zmeny povedú k:
a) nákladom minulej slu žby vo vý ške, v akej sa menia po žitky za
službu poskytovanú pred touto zmenou, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —137
▼B
b) nákladom na sú časné slu žby za obdobia po zmene vo vý ške, v akej
sa zmenia po žitky za slu žbu po uvedenej zmene.
87. Niektoré po žitky po skon čení zamestnania sú viazané na premenné,
akými sú napríklad úrove ňštátom stanovených dôchodkových
požitkov alebo štátnej zdravotnej starostlivosti. Oce ňovanie vý šky
takýchto po žitkov zoh ľadňuje o čakávania zmien týchto premenných
na základe minulých skúseností a iných spo ľahlivých dôkazov.
88. V predpokladoch týkajúcich sa nákladov na zdravotnú starostlivos ťsa
zohľadnia o čakávané zmeny nákladov zdravotných slu žieb vyplýva-
júce z inflácie, ako aj zo špecifických zmien vý šky nákladov na
zdravotnú starostlivos ť.
89. Pri stanovení vý šky po žitkov zdravotnej starostlivosti poskytovaných
po skon čení zamestnania sa vy žadujú predpoklady o úrovni
a frekvencii budúcich nárokov a nákladov na splnenie týchto nárokov.Účtovná jednotka odhaduje budúce náklady na zdravotnú starostlivos ť
na základe údajov z vlastnej praxe v minulosti, doplnené v prípade
potreby o údaje z praxe iných ú čtovných jednotiek v minulosti, údaje
poistných spolo čnosti, poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti alebo
iné zdroje. Odhady budúcich nákladov na zdravotnú starostlivos ťberú
do úvahy ú činok technologického pokroku, zmeny vo vyu žívaní zdra-
votnej starostlivosti alebo v podmienkach poskytovania tejto starostli-vosti a zmeny zdravotného stavu ú častníkov programu.
90. Vý ška a frekvencia nárokov závisia najmä od veku, zdravotného stavu
a pohlavia zamestnancov (a osôb od nich závislých) a mô žu závisie ť
od iných faktorov, ako je napríklad zemepisná poloha. Preto sa histo-
rické údaje upravia v rozsahu, v akom sa demografické zlo ženie popu-
lácie lí ši od zlo ženia populácie pou žitej ako základ pre historické
údaje. Historické údaje sa upravia aj v prípade, ke ďexistuje spo ľah-
livý dôkaz, že historické trendy nebudú pokra čovať.
91. Niektoré programy zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania
vyžadujú, aby zamestnanec prispieval na náklady na zdravotnú staro-
stlivos ťhradenú programom. Odhady budúcich nákladov na zdravotnú
starostlivos ťzohľadňujú v šetky takéto príspevky na základe
podmienok programu k súvahovému d ňu (alebo na základe akej-
koľvek mimozmluvnej povinnosti nad rámec týchto podmienok).
Zmeny vo vý ške zamestnaneckých príspevkov majú za následok
vznik nákladov minulej slu žby alebo prípadne ich krátenie. Náklady
na splnenie nárokov sa mô žu zní žiťop ožitky od štátnych alebo iných
poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti [pozri odsek 83 písm. c)
a odsek 87].
Aktuárske zisky a straty
92. Pri oce ňovaní svojho záväzku zo stanovených po žitkov pod ľa
odseku 54 ú čtovná jednotka pod ľa odseku 58A vyká že podiel (tak
ako sa to uvádza v odseku 93) svojich aktuárskych ziskov a strát,ako výnos alebo náklad, ak čisté akumulované nevykázané aktuárske
zisky alebo straty presahujú ku koncu predchádzajúceho vykazova-
ného obdobia vy ššiu hodnotu z:
a) 10 % sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov k tomuto
dňu (pred odpo čítaním majetku programu) a
b) 10 % reálnej hodnoty celkového majetku programu k tomuto d ň
u.
Tieto limity sa vypo čítajú a pou žijú oddelene pre ka ždý program so
stanovenými po žitkami.
93. Podiel aktuárskych ziskov a strát, ktorý sa má vykáza ťpre ka ždý
program so stanovenými po žitkami, je prebytok ur čený pod ľa
odseku 92, vydelený o čakávaným priemerným obdobím, po čas
ktorého zostanú v zamestnaní zamestnanci zú častnení na programe.
Účtovná jednotka v šak mô že prija ťakúko ľvek systematickú metódu,
ktorá má za následok rýchlej šie vykázanie aktuárskych ziskov a strát,
za predpokladu, že sa pre zisky, ako aj pre straty pou žije rovnaký
spôsob a tento sa medzi obdobiami pou žíva konzistentne. Ú čtovná
jednotka mô že pou žiťtakéto systematické metódy na aktuárske
zisky a straty dokonca aj vtedy, ak patria do limitov uvedených
v odseku 92.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —138
▼B
►M593A. Ak ú čtovná jednotka pod ľam o žnosti uvedenej v odseku 93
prijme politiku vykazova ťaktuárske zisky a straty v období,
v ktorom vzniknú, mô že ich v súlade s odsekmi 93B a ž93D vykáza ť
v ostatných sú častiach komplexného výsledku za podmienky, že◄
tak urobí v prípade:
a) všetkých programov so stanovenými po žitkami a
b) všetkých aktuárskych ziskov a strát.
▼M5
93B. Aktuárske zisky a straty vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku sa pod ľam o žnosti uvedenej v odseku 93A prezentujú vo
výkaze komplexného výsledku.
93C. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje aktuárske zisky a straty pod ľa
odseku 93A, vyká že takisto v šetky úpravy vzniknuté z limitu
v odseku 58 písm. b) v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
93D. Aktuárske zisky a straty a úpravy vzniknuté z limitu v odseku 58
písm. b), ktoré sa vykázali v ostatných sú častiach komplexného
výsledku, sa vykazujú okam žite v nerozdelených ziskoch.
V nasledujúcom období sa nereklasifikujú na zisk alebo stratu.
▼B
94. Aktuárske zisky a straty mô žu vyplýva ťzo zvý šenia alebo zní ženia
súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov alebo reálnej
hodnoty súvisiaceho majetku programu. Prí činy aktuárskych ziskov
a strát sú napríklad tieto:
a) neo čakávane vysoké alebo nízke miery fluktuácie zamestnancov,
skorších odchodov do dôchodku alebo úmrtnosti alebo zvý šení
platov, po žitkov (ak formálne alebo mimozmluvné podmienky
programu rie šia aj infla čné zvý šenia po žitkov) alebo nákladov na
zdravotnú starostlivos ť;
b) vplyv zmien odhadov budúcej fluktuácie zamestnancov, skor ších
odchodov do dôchodku alebo úmrtnosti alebo zvý šení platov,
požitkov (ak formálne alebo mimozmluvné podmienky programu
poskytujú aj infla čné zvý šenia po žitkov) alebo nákladov na zdra-
votnú starostlivos ť;
c) vplyv zmien diskontnej sadzby a
d) rozdiely medzi skuto čnou výnosnos ťou majetku programu
aočakávanou výnosnos ťou majetku programu (pozri odseky 105
až107).
95. Z dlhodobého h ľadiska sa aktuárske zisky a straty mô žu navzájom
kompenzova ť. Preto je vhodné pova žovaťodhady záväzkov po žitkov
po skon čení zamestnania za interval (alebo „koridor “) okolo najlep-
šieho odhadu. Ú čtovná jednotka mô že, ale nemusí vykáza ťaktuárske
zisky a straty, ktoré patria do tohto intervalu. Tento štandard vy žaduje,
aby ú čtovná jednotka vykázala minimálne ten podiel aktuárskych
ziskov a strát, ktorý patrí mimo tohto „koridoru “s toleranciou plus
alebo mínus 10 %. (Dodatok A okrem iného obsahuje ilustráciu ú čto-
vania aktuárskych ziskov a strát.) Štandard takisto povo ľuje systema-
tické metódy rýchlej šieho vykázania za predpokladu, že tieto metódy
vyhovujú podmienkam stanoveným v odseku 93. Takéto prípustnémetódy predstavujú napríklad okam žité vykázanie v šetkých aktuár-
skych ziskov a strát, a to vnútri, ako aj mimo „koridoru “.
V odseku 155 písm. b) bode iii) sa vysvet ľuje potreba posúdi ť
každú nevykázanú časťprechodného záväzku pri ú čtovaní
o následných aktuárskych ziskoch.
Náklady minulej slu žby
96. Pri oce ňovaní svojho záväzku zo stanovených po žitkov pod ľa
odseku 54 ú čtovná jednotka vyká že pod ľa odseku 58A náklady
minulej slu žby ako náklady rovnomerne po čas priemerného obdobia,
počas ktorého na ne vzniká záväzný nárok. V rozsahu, v akom vznikli
záväzné nároky na po žitky okam žite po zavedení alebo zmene
programu so stanovenými po žitkami, ú čtovná jednotka vyká že
náklady minulej slu žby okam žite.
97. Náklad minulej slu žby vzniká, ke ďúčtovná jednotka zavedie program
so stanovenými po žitkami alebo zmení po žitky splatné pod ľa existu-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —139
▼B
júceho programu so stanovenými po žitkami. Takéto zmeny sú
výmenou za zamestnancovu slu žbu za obdobie trvajúce dovtedy,
kým na uvedené po žitky nevznikne záväzný nárok. Preto sú náklady
minulej slu žby vykázané za toto obdobie bez oh ľadu na skuto čnosť,
že náklady sa týkajú zamestnancovej slu žby v predchádzajúcich obdo-
biach. Náklady minulej slu žby sa ocenia ako zmena záväzku vyplý-
vajúca z úpravy (pozri odsek 64).
Príklad na ilustráciu odseku 97
Účtovná jednotka prevádzkuje penzijný program, ktorý poskytuje
vo vý ške 2 % z posledného platu pred odchodom zo zamestnania
za ka ždý rok slu žby. Záväzný nárok na po žitok vzniká po piatich
rokoch slu žby. Ú čtovná jednotka zvý ši 1. januára 20X5
dôchodok na 2,5 % z posledného platu pred odchodom zo
zamestnania za ka ždý rok slu žby od 1. januára 20X1. Ku d ňu
zvýšenia je sú časná hodnota dodato čných po žitkov za slu žbu od
1. januára 20X1 do 1. januára 20X5 takáto:
Zamestnanci s viac ako piatimi rokmi slu žby
k 1/1/X5 150
Zamestnanci s menej ako piatimi rokmi slu žby
k 1/1/X5 (priemerné obdobie do vzniku záväz-
ného nároku: tri roky) 120
270
Účtovná jednotka vyká že 150 okam žite, preto že na tieto po žitky
užvznikol záväzný nárok. Ú čtovná jednotka vyká že 120 rovno-
merne po čas troch rokov od 1. januára 20X5.
98. K nákladom minulej slu žby nepatria:
a) vplyv rozdielov medzi skuto čným a predpokladaným rastom platu
na záväzok zaplati ťpožitky za slu žbu v predchádzajúcich rokoch
(nejde o náklad minulej slu žby, preto že s budúcimi platmi po čítajú
aktuárske predpoklady);
b) podhodnotenie a nadhodnotenie vý šky zvý šenia dôchodkov, ktoré
sú v kompetencii ú čtovnej jednotky, ak ú čtovná jednotka má
mimozmluvnú povinnos ťposkytnú ťtakéto zvý šenia (nejde
o náklad minulej slu žby, preto že s takýmito zvý šeniami po čítajú
aktuárske predpoklady);
c) odhady zvý šení po žitkov, ktoré vyplývajú z aktuárskych ziskov,
ktoré u žboli vykázané v ú čtovných závierkach, ak ú čtovná
jednotka je zaviazaná bu ďformálnymi podmienkami programu
(alebo existuje mimozmluvná povinnos ťnad rámec týchto
podmienok), alebo právnymi predpismi pou žiťakýko ľvek prebytok
programu v prospech ú častníkov programu, aj ke ďzvýšenie
požitku nebolo e šte formálne priznané [výsledné zvý šenie záväzku
je aktuárska strata a nie náklady minulej slu žby, pozri odsek 85
písm. b)];
d) rast nárokovate ľných po žitkov, ak pri neprítomnosti nových alebo
zvýšených po žitkov, zamestnanci splnia po žiadavky na vznik
nároku na po žitky (neexistujú žiadne náklady minulej slu žby,
preto že odhadnuté náklady po žitkov sa v čase poskytnutia slu žby
vykázali ako náklady sú časnej slu žby), a
e) vplyv zmien programu, ktoré zní žia po žitky za budúcu slu žbu
(krátenie).
99. Ú čtovná jednotka zria ďuje program amortizácie nákladov minulej
služby, ke ďsú po žitky zavedené alebo zmenené. Udr žiavaťpodrobné
záznamy potrebné na identifikáciu a uvedenie následných zmien dotohto plánu by mohlo by ťnevykonate ľné. Okrem toho je ú činok
pravdepodobne významný len vtedy, ak existuje krátenie alebo vyspo-
riadanie. Preto ú čtovná jednotka mení a dop ĺňa program amortizácie
nákladov minulej slu žby len v prípade krátenia alebo vysporiadania.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —140
▼B
100. Ak ú čtovná jednotka zní žip o žitky splatné pod ľa existujúceho
programu so stanovenými po žitkami, výsledné zní ženia záväzkov zo
stanovených po žitkov sa vyká žu ako (negatívne) náklady minulej
služby po čas priemerného obdobia, do vzniku záväzného nároku na
znížené po žitky.
101. Ak ú čtovná jednotka zní žiu rčité po žitky splatné pod ľa existujúceho
programu so stanovenými po žitkami a v rovnakom čase zvý ši pre
rovnakých zamestnancov iné po žitky splatné pod ľa programu, zaob-
chádza s touto zmenou ako s jednoduchou čistou zmenou.
Vykazovanie a ocenenie: majetok programu
Reálna hodnota majetku programu
102. Reálna hodnota majetku programu sa pri ur čovaní sumy vykázanej
v súvahe pod ľa odseku 54 odpo čítava. Ak nie je k dispozícií trhová
cena, reálna hodnota majetku programu sa odhadne; napríklad diskon-
tovaním o čakávaných budúcich pe ňažných tokov, pri čom sa pou žije
diskontná sadzba, ktorá odzrkad ľuje riziko spojené s majetkom
programu, ako aj splatnos ťalebo o čakávaný dátum vyradenia tohto
majetku (alebo, ak majetok nemá stanovenú splatnos ť, pou žije sa
očakávané obdobie a ždo vysporiadania súvisiaceho záväzku).
103. Do majetku programu nepatria nezaplatené príspevky splatné od vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky do fondu ani akéko ľvek neprevodite ľné
finan čné nástroje vydané ú čtovnou jednotkou a dr žané fondom.
Majetok programu sa zní ži o záväzky fondu, ktoré nesúvisia so
zamestnaneckými po žitkami, ako napríklad záväzky z obchodného
styku a ostatné záväzky vyplývajúce z derivátových finan čných
nástrojov.
104. Ak majetok programu zah ŕňa také poistné zmluvy, ktoré presne
zodpovedajú sume a na časovaniu niektorých alebo v šetkých po žitkov
splatných pod ľa programu, reálna hodnota týchto poistných zmlúv sa
považuje za sú časnú hodnotu súvisiacich záväzkov, ako je opísané
v odseku 54 (s výhradou akéhoko ľvek zní ženia vy žadovaného
v prípade, že sumy nárokovate ľné pod ľa poistných zmlúv nie sú
plne vymo žiteľné).
Náhrady
104A. Vtedy a len vtedy, ke ďje takmer isté, že iná strana s časti alebo úplne
uhradí výdavky vy žadované na vyrovnanie záväzku zo stanovených
požitkov, vyká žeúčtovná jednotka svoj nárok na náhradu ako samo-
statný majetok. Ú čtovná jednotka ocení tento majetok reálnou
hodnotou. Ú čtovná jednotka pristupuje v ka ždej inej súvislosti
k tomuto majetku rovnako ako k majetku programu. Vo výkaze►
M5komplexného výsledku ◄ sa mô žu náklady súvisiace
s programom stanovených po žitkov prezentova ťočistené o sumu
zúčtovanej náhrady.
104B. Ú čtovná jednotka mô že v niektorých prípadoch o čakáva ťod inej
strany, napríklad od pois ťovne, že uhradí časťvýdavkov vy žadova-
ných na vyrovnanie záväzku zo stanovených po žitkov alebo časť
z týchto výdavkov. Poistné zmluvy sp ĺňajúce kritériá vymedzené
v odseku 7 sú majetkom programu. Ú čtovná jednotka ú čtuje
o poistných zmluvách sp ĺňajúcich kritériá rovnako ako o ostatnom
majetku programu a odsek 104A sa neuplatní (pozri odseky 39 a ž
42 a odsek 104).
104C. Ak poistná zmluva nie je poistnou zmluvou sp ĺňajúcou kritériá, nie je
ani majetkom programu. Odsek 104A sa zaoberá takýmito prípadmi:účtovná jednotka vyká že svoj nárok na náhradu v súlade s poistnou
zmluvou ako samostatný majetok, a nie ako odpo čet pri ur čovaní
záväzku zo stanovených po žitkov vykázanom pod ľa odseku 54;
vk a ždom inom prípade ú čtovná jednotka pristupuje k takémuto
majetku ako k majetku programu. Konkrétne, záväzok zo stanovených
požitkov vykázaný pod ľa odseku 54 sa zvý ši (zní ži) do tej miery, že
čisté akumulované aktuárske zisky (straty) zo záväzku zo stanoveného
požitku a súvisiaceho nároku na náhradu pod ľa odsekov 92 a 93
ostanú nevykázané. Odsek 120A písm. f) bod iv) vy žaduje od
účtovnej jednotky, aby zverejnila krátky opis súvislosti medzi
nárokom na úhradu a súvisiacim záväzkom.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —141
▼B
Príklad na ilustráciu odsekov 104A a ž104C
Súčasná hodnota záväzku 1 241
Nevykázané aktuárske zisky 17
Záväzok vykázaný v súvahe 1 258
Nároky pod ľa poistných zmlúv, ktoré presne
zodpovedajú sume a na časovaniu niektorých
požitkov splatných pod ľa programu. Tieto
požitky majú sú časnú hodnotu 1 092. 1 092
Nevykázané aktuárske zisky vo vý ške 17 sú čisté kumulované
aktuárske zisky zo záväzkov a nárokov na náhradu.
104D. Ak nárok na úhradu vzniká z poistnej zmluvy, ktorá presne zodpovedá
sume a na časovaniu niektorých alebo v šetkých po žitkov splatných
podľa programu stanovených po žitkov, reálna hodnota nároku na
úhradu sa pova žuje za sú časnú cenu súvisiaceho záväzku, ako je
opísané v odseku 54 (s výhradou akéhoko ľvek zní ženia vy žadovaného
v prípade, že nárok na úhradu nie je plne uhradite ľný).
Výnosy z majetku programu
105. O čakávané výnosy z majetku programu sú jednou zo sú častí nákladov
vykázaných vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄. Rozdiel
medzi o čakávanými a skuto čnými výnosmi z majetku programu je aktu-
ársky zisk alebo strata; je obsiahnutá v aktuárskych ziskoch a stratách
záväzku zo stanovených po žitkov pri ur čovaní čistej sumy, ktorá sa
porovnáva s limitom 10 % „koridoru “uvedeného v odseku 92.
106. O čakávaná výnosnos ťmajetku programu je zalo žená na trhových
očakávaniach k za čiatku obdobia pre výnosy z majetku za celú život-
nosťsúvisiaceho záväzku. O čakávaná výnosnos ťmajetku programu
zohľadňuje zmeny reálnej hodnoty majetku programu v dr žbe po čas
tohto obdobia, ako výsledku skuto čných príspevkov platených do
fondu a skuto čných po žitkov platených z fondu.
Príklad na ilustráciu odseku 106
K 1. januáru 20X1 bola reálna hodnota majetku programu 10 000
ačisté akumulované nevykázané aktuárske zisky boli 760. D ňa
30. júna 20X1 program zaplatil po žitky vo vý ške 1 900 a prijal
príspevky vo vý ške 4 900. K 31. decembru 20X1 bola reálna
hodnota majetku programu 15 000 a sú časná hodnota záväzku
zo stanovených po žitkov bola 14 792. Aktuárske straty na
záväzku za rok 20X1 boli 60.
Vykazujúca ú čtovná jednotka vykoná k 1. januáru 20X1 tieto
odhady zalo žené na trhových cenách k tomuto d ňu:
%
Výnosy z úrokov a dividend po zdanení, ktoré je
splatné fondom 9,25
Realizované a nerealizované zisky z majetku
programu (po zdanení) 2,00
Správne náklady –1,00
Očakávaná rentabilita10,25
Za rok 20X1 sú o čakávané a skuto čné výnosy
majetku programu takéto:
Výnosy z 10 000 dr žaných po čas 12 mesiacov pri
10,25 % 1 025
Výnosy z 3 000 dr žaných po čas 6 mesiacov pri
5 % (zodpovedá 10,25 % ro čne, pri zlo ženom
úrokovaní za ka ždých šesťmesiacov) 1502008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —142
▼B
%
Očakávané výnosy z majetku programu za rok
20X1 1 175
Reálna hodnota majetku programu k 31.
decembru 20X1 15 000
Mínus reálna hodnota majetku programu k 1.
januáru 20X1 –10 000
Mínus prijaté príspevky –4 900
Plus zaplatené po žitky 1 900
Skuto čné výnosy z majetku programu 2 000
Rozdiel medzi o čakávanými (1 175) a skuto čnými (2 000)
výnosmi z majetku programu je aktuársky zisk vo vý ške
825. Preto akumulované čisté nevykázané aktuárske zisky 1 525
(760 plus 825 mínus 60). Pod ľa odseku 92 limity koridoru sú
stanovené na 1 500 [vy ššia hodnota z: i) 10 % z 15 000 a ii)
10 % z 14 792]. V nasledujúcom roku (20X2) ú čtovná jednotka
vyká že vo výkaze ►M5 komplexného výsledku ◄aktuársky zisk
vo vý ške 25 (1 525 mínus 1 500) vydelený o čakávaným prie-
merným obdobím, po čas ktorého zostanú zú častnení zamestnanci
v práci.
Očakávané výnosy z majetku programu za rok 20X2 budú zalo-
žené na trhových o čakávaniach k 1/1/X2 pre výnosy za celé
obdobie životnosti záväzku.
107. Pri ur čovaní o čakávaných a skuto čných výnosov z majetku programu
účtovná jednotka odpo číta o čakávané správne náklady iné, ako sú
náklady zahrnuté do aktuárskych predpokladov pou žitých pri oce ňo-
vaní záväzku.
Podnikové kombinácie
108. Pri podnikových kombináciách ú čtovná jednotka vykazuje majetok
a záväzky vznikajúce z po žitkov po skon čení zamestnania
vs účasnej hodnote záväzku po odpo čítaní reálnej hodnoty majetku
programu (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie ). Sú časná hodnota
záväzku zah ŕňavšetky ďalej uvedené polo žky, aj ke ďich nadobúdaný
subjekt k dátumu nadobudnutia nevykázal:
a) aktuárske zisky a straty, ktoré vznikli pred dátumom nadobudnutia
(bez oh ľadu na to, či patria do 10 % „koridoru “);
b) náklady minulej slu žby, ktoré vznikli zo zmien po žitkov alebo zo
zavedenia programu, pred dátumom nadobudnutia a
c) súm, ktoré pod ľa prechodných ustanovení uvedených v odseku 155
písm. b) nadobúdate ľnevykázal.
Krátenia a vysporiadania
109. Ú čtovná jednotka vyká že zisky alebo straty pri krátení alebo vyspo-
riadaní programu stanovených po žitkov vtedy, ke ďkrátenie alebo
vysporiadanie nastane. Zisk alebo strata z krátenia alebo vysporiadania
zahŕňa:
a) všetky výsledné zmeny sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených
požitkov;
b) všetky výsledné zmeny reálnej hodnoty majetku programu;
c) všetky súvisiace aktuárske zisky a straty a náklady minulej slu žby,
ktoré pod ľa odsekov 92 a 96 neboli predtým vykázané.
110. Pred ur čením vplyvu krátenia alebo vysporiadania ú čtovná jednotka
opätovne ocení záväzok (a prípadný súvisiaci majetok programu) tak,
že pou žije sú časné aktuárske predpoklady (vrátane sú časných trhových
úrokových sadzieb a iných sú časných trhových cien).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —143
▼B
111. Krátenie nastane, ak ú čtovná jednotka bu ď:
a) je zjavne rozhodnutá uskuto čniťpodstatné zní ženie po čtu zamest-
nancov, na ktorých sa program vz ťahuje, alebo
b) mení podmienky programu stanovených po žitkov tak, že podstatná
časťbudúcej slu žby užnebude sú časným zamestnancom vytvára ť
nárok na po žitky alebo bude vytvára ťnárok len na zní žené po žitky.
Krátenie mô že vzniknú ťz izolovanej udalosti, ako je napríklad
uzatvorenie továrne, preru šenie prevádzky, ukon čenie alebo pozasta-
venie programu. Udalos ťsa pova žuje za dostato čne podstatnú na
to, aby sa kvalifikovala ako krátenie, ak by vykázanie zisku alebo
straty z krátenia mohlo ma ťpodstatný vplyv na ú čtovnú závierku.
Krátenia sú často spojené s re štrukturalizáciou. Preto ú čtovná
jednotka ú čtuje krátenie v rovnakom období ako ú čtuje súvisiacu
reštrukturalizáciu.
112. Vyrovnanie nastane, ke ďúčtovná jednotka za čne transakciu, ktorá
eliminuje v šetky ďalšie zákonné alebo mimozmluvné povinnosti pre
niektoré alebo v šetky po žitky poskytované pod ľa programu stanove-
ných po žitkov, napríklad ke ďsa uskuto ční jednorazová pe ňažná platba
účastníkom programu, alebo v ich mene, výmenou za ich práva prija ť
stanovené po žitky po skon čení zamestnania.
113. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka nadobudne poistnú zmluvu
na finan čné zaistenie niektorých alebo v šetkých zamestnaneckých
požitkov súvisiacich so slu žbou zamestnanca v sú časnom období
a v predchádzajúcich obdobiach. Nadobudnutie takejto zmluvy nie
je vyrovnaním, ak si ú čtovná jednotka ponechá právny alebo impli-
citný záväzok (pozri odsek 39) zaplati ťďalšie sumy, ak pois ťovate ľ
nezaplatí zamestnanecké po žitky uvedené v poistnej zmluve.
Odseky 104A a ž104D sa zaoberajú vykazovaním a oce ňovaním
nárokov na úhradu pod ľa poistnej zmluvy, ktoré nie sú majetkom
programu.
114. Vyrovnanie spolu so skrátením nastane, ak je program ukon čený
tak,že záväzok je vyrovnaný a program prestáva existova ť. Ukon-
čenie programu v šak nie je krátením alebo vyrovnaním, ak sa
program nahradí novým programom, ktorý ponúka v podstatetotožné po žitky.
115. V prípade, že krátenie sa vz ťahuje len na niektorých zamestnancov,
na ktorých sa vz ťahuje program, alebo ke ďje len časťzáväzku
vyrovnaná, zisk alebo strata zah ŕňa pomerný podiel predchádzajú-
cich nevykázaných nákladov minulej slu žby a aktuárskych ziskov
alebo strát [a prechodných súm, ktoré zostávajú nevykázané pod ľa
odseku 155 písm. b)]. Pomerný podiel je ur č
ený pod ľas účasnej
hodnoty záväzkov pred a po krátení alebo vyrovnaní, pokia ľnie je
za daných okolností rozumnej šie pou žiťiný základ. Mô žeb y ť
napríklad primerané pou žiťakýko ľvek zisk vznikajúci z krátenia
alebo vyrovnania rovnakého programu najprv na elimináciu akých-
koľvek nevykázaných nákladov minulej slu žby súvisiacich
s rovnakým programom.
Príklad na ilustráciu odseku 115
Účtovná jednotka ru ší prevádzkový segment a zamestnancom ukon čeného
segmentu nebudú vznika ťnároky na žiadne ďalšie po žitky. Toto je krátenie
bez vyrovnania. Pou žitím sú časných aktuárskych predpokladov (vrátane sú čas-
ných trhových úrokových sadzieb a iných trhových cien) bezprostredne predkrátením ú čtovná jednotka zistila, že má záväzok zo stanovených po žitkov
sčistou sú časnou hodnotou vo vý ške 1 000, majetok programu s reálnou
hodnotou 820 a čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky vo vý ške 50.
Účtovná jednotka prijala štandard pred rokom. To zvý šiločistý záväzok o 100,
ktorý sa ú čtovná jednotka rozhodla vykazova ťpočas obdobia piatich rokov
[pozri odsek 155 písm. b)]. Krátením sa zní žičistá sú časná hodnota záväzku
o 100 na 900.
Z predchádzajúcich nevykázaných aktuárskych ziskov a prechodných súm sa 10 %
(100/1 000) vz ťahuje na časťzáväzku, ktorá bola eliminovaná krátením. Potom je
vplyv krátenia takýto:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —144
▼B
Pred
krátenímZisk
z kráteniaPo krátení
Čistá sú časná hodnota záväzku 1 000 –100 900
Reálna hodnota majetku programu –820 — –820
180 –100 80
Nevykázané aktuárske zisky 50 –54 5
Nevykázaná prechodná suma (100
× 4/5) –80 8 –72
Čistý záväzok vykázaný v súvahe 150 –97 53
Prezentácia
Kompenzácie
116. Ú čtovná jednotka kompenzuje majetok jedného programu so
záväzkom iného programu vtedy a len vtedy, ak:
a) má záväzné a vynútite ľné právo pou žiťprebytok jedného programu
na vysporiadanie záväzkov iného programu a
b) má v úmysle bu ďvysporiada ťzáväzky netto spôsobom, alebo
dosiahnu ťprebytok v jednom programe a vyrovna ťsvoj záväzok
podľa iného programu sú časne.
117. Kritériá kompenzácie sú podobné kritériám, ktoré boli stanovené pre
finan čné nástroje v IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia.
Rozlí šenie medzi krátkodobos ťou a dlhodobos ťou
118. Niektoré ú čtovné jednotky rozli šujú krátkodobý majetok a záväzky od
dlhodobého majetku a záväzkov. Tento štandard nestanovuje, čib y
účtovná jednotka mala rozli šovaťpodiel krátkodobého a dlhodobého
majetku a záväzkov vznikajúcich z po žitkov po skon čení zamestnania.
Finan čné zlo žky nákladov na po žitky po skon čení zamestnania
119. Tento štandard nestanovuje, čib yú čtovná jednotka mala prezentova ť
náklady sú časnej slu žby, úrokové náklady a o čakávané výnosy
z majetku programu ako sú časti samostatnej polo žky výnosov alebo
nákladov ►M5vo◄výkaze►M5komplexného výsledku ◄.
Zverej ňovanie
120. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jej
účtovnej závierky vyhodnoti ťcharakter jej programov so stanovenými
požitkami a finan čné vplyvy zmien v týchto programoch po čas
obdobia.
▼M5
120A. Ú čtovná jednotka zverejní tieto informácie o programoch stanovených
požitkov:
▼B
a) účtovnú politiku ú čtovnej jednotky na vykazovanie aktuárskych
ziskov a strát;
b) všeobecný opis typu programu;
c) porovnanie za čiatočného a kone čného zostatku sú časnej hodnoty
záväzku zo stanovených po žitkov a samostatne vykázanie prípad-
ných vplyvov za obdobia priradite ľné ka ždej kategórii z týchto
položiek:
i) náklady sú časnej slu žby;
ii) úrokové náklady;
iii) príspevky ú častníkov programu;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —145
▼B
iv) aktuárske zisky a straty;
v) zmeny výmenných kurzov cudzích mien programov ocene-
ných v mene odli šnej od prezenta čnej meny ú čtovnej
jednotky;
vi) vyplatené po žitky;
vii) náklady minulej slu žby;
viii) podnikové kombinácie;
ix) krátenia a
x) vysporiadania;
d) analýzu záväzkov zo stanovených po žitkov na sumy vznikajúce
z programov, ktoré sú celkom finan čne nezaistené, a sumy vzni-
kajúce z programov, ktoré sú celkom alebo čiastočne finan čne
zaistené;
e) porovnanie za čiatočných a kone čných zostatkov reálnej hodnoty
majetku programu a za čiatočných a kone čných zostatkov v šetkých
nárokov na náhradu vykázaných ako majetok v súlade s odsekom
104A, samostatne vykáza ťprípadné vplyvy po čas obdobia prira-
diteľné ka ždej týchto kategórii:
i) očakávané výnosy z majetku programu;
ii) aktuárske zisky a straty;
iii) zmeny výmenných kurzov cudzích mien programov ocene-
ných v mene odli šnej od prezenta čnej meny ú čtovnej
jednotky;
iv) vklady zamestnávate ľa;
v) príspevky ú častníkov programu;
vi) vyplatené po žitky;
vii) podnikové kombinácie a
viii) vysporiadania;
f) porovnanie sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov
v písmene c) a reálnej hodnoty majetku programu
v písmene e) k majetku a záväzkom vykázaným v súvahe, pri čom
uvedie prinajmen šom:
i)čisté aktuárske zisky alebo straty neuvedené v súvahe (pozri
odsek 92);
ii) náklady minulej slu žby nevykázané v súvahe (pozri odsek 96);
iii) akúko ľvek sumu nevykázanú ako majetok z dôvodu limitu
uvedeného v odseku 58 písm. b);
iv) reálnu hodnotu k súvahovému d ňu o akomko ľvek nároku na
úhradu vykázanom ako majetok pod ľa odseku 104A
(s krátkym opisom súvislosti medzi nárokom na úhradua súvisiacim záväzkom) a
v) ostatné sumy vykázané v súvahe;
g) celkovú vý šku nákladov vykázaných vo výkaze
►
M5komplexného výsledku ◄za ka ždú z týchto kategórií
nákladov a polo žku (polo žky) riadka výkazu
►M5komplexného výsledku ◄, v ktorých sú zahrnuté:
i) náklady sú časnej slu žby;
ii) úrokové náklady;
iii) o čakávané výnosy z majetku programu;
iv) o čakávané výnosy akéhoko ľvek nároku na úhradu vykáza-
ného ako majetok pod ľa odseku 104A;
v) aktuárske zisky a straty;
vi) náklady minulej slu žby;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —146
▼B
vii) vplyv ka ždého krátenia alebo vysporiadania a
viii) vplyv limitu v odseku 58 písm. b);
▼M5
h) celkovú sumu vykázanú v ostatných sú častiach komplexného
výsledku pre ka ždú z týchto kategórií:
▼B
i) aktuárske zisky a straty a
ii) vplyv limitu v odseku 58 písm. b);
▼M5
i) pre ú čtovné jednotky, ktoré vykazujú aktuárske zisky a straty
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade
s odsekom 93A, kumulatívnu sumu aktuárskych ziskov a strát
vykázaných v ostatných sú častiach komplexného výsledku;
▼B
j) pre ka ždú hlavnú kategóriu majetku programu ktoré sú, ale neob-
medzujú sa len na ne: nástroje vlastného imania, dlhové nástroje,nehnute ľnosti a v šetok ostatný majetok, ktorého percento alebo
suma ich zara ďuje do hlavnej kategórie na základe reálnej hodnote
celkového majetku programu;
k) sumy zahrnuté v reálnej hodnote majetku programu pre:
i) ka ždú kategóriu vlastných finan čných nástrojov jednotky a
ii) akéko ľvek nehnute ľnosti pou žívané ú čtovnou jednotkou, alebo
iný majetok vyu žívaný ú čtovnou jednotkou;
l) skrátený opis základne pou žitej na ur čenie celkovej o čakávanej
miery výnosnosti majetku vrátane vplyvu hlavných kategóriímajetku programu;
m) skuto čnú vý šku výnosov z majetku programu, ako aj sú časnú
výšku výnosov z nárokov na úhradu vykázaných ako majetok
v súlade s odsekom 104A;
n) základné aktuárske predpoklady pou žívané k súvahovému d ňu,
prípadne vrátane:
i) diskontných sadzieb;
ii) očakávanej miery výnosnosti akéhoko ľvek majetku programu
za obdobie prezentované v ú čtovnej závierke;
iii) o čakávanej miery výnosnosti akýchko ľvek nárokov na úhradu
vykázaných ako majetok v súlade s odsekom 104A za obdobia
prezentované v ú čtovnej závierke;
iv) o čakávanej miery zvý šení platu (a zmien indexu alebo inej
premennej uvedenej vo formálnych alebo mimozmluvnýchpodmienkach programu ako základu budúceho zvý šenia
požitkov);
v) trendu miery nákladov na zdravotnú starostlivos ťa
vi) akýchko ľvek iných podstatných aktuárskych predpokladov,
ktoré sa pou žili;
Účtovná jednotka zverejní ka ždý aktuársky predpoklad
v absolútnych veli
činách (napríklad ako absolútnu percentu-
álnu hodnotu) a nielen ako mar žu medzi rozli čnými percentu-
álnymi hodnotami alebo inými premennými;
o) vplyv zvý šenia o jeden percentuálny bod a vplyv zní ženia o jeden
percentuálny bod v predpokladaných trendoch miery nákladov na
zdravotnú starostlivos ťna:
i) súhrn zlo žiek nákladov sú časnej slu žby a úrokových nákladov
zčistých opakovaných nákladov na zdravotnú starostlivos ťpo
ukon čení zamestnania; a
ii) akumulovaný záväzok z po žitkov po ukon čení zamestnania pre
náklady na zdravotnú starostlivos ť.
Na ú čely tohto zverejnenia musia by ťvšetky ostatné predpoklady
konštantné. Pre programy prevádzkované vo vysoko infla čnom2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —147
▼B
prostredí sa zverej ňuje vplyv percentuálneho zvý šenia alebo
zníženia v trendoch miery predpokladaných nákladov na zdra-
votnú starostlivos ť, významnosti podobnej jednému percentuál-
nemu bodu v nízko infla čnom prostredí;
p) sumy pre be žné ro čné obdobie a predchádzajúce štyri ro čné
obdobia:
i) zo sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov, reálnej
hodnoty majetku programu a prebytku alebo deficitu programu; a
ii) z úprav na základe skúseností vznikajúcich:
A. zo záväzkov programu vyjadrených bu ďako 1. suma, alebo
ako 2. percentuálna hodnota záväzkov programuk súvahovému d ňua
B. z majetku programu vyjadrených bu ďako 1. suma, alebo
ako 2. percentuálna hodnota majetku programu
k súvahovému d ňu;
q) najlep ší odhad zamestnávate ľa, tak rýchlo ako mô žeb yťprime-
rane ur čený, príspevkov o čakávaných, že budú zaplatené do
programu po čas ro čného obdobia za čínajúceho sa po
►
M5období vykazovania ◄.
121. Odsek 120A písm. b) vy žaduje v šeobecný opis typu programu. Takýto
opis rozli šuje napríklad programy penzií odvodených od pau šálneho
platu, od programov penzií odvodených od platu pred odchodom dodôchodku a od programov zdravotnej starostlivosti po skon čení
zamestnania. Opis programu obsahuje neformálne zvyklosti, na
základe ktorých vzniká mimozmluvná povinnos ťobsiahnutá
v ocenení záväzku zo stanovených po žitkov v súlade s odsekom 52.
Ďalšie podrobnosti sa nepo žadujú.
122. Ak ú čtovná jednotka má viac ako jeden program stanovených
požitkov, zverejnenia sa mô žu urobi ťv súhrne, oddelene pre ka ždý
program alebo zoskupi ťspôsobom, ktorý sa pova žuje za naju žitoč-
nejší. Užitočné mô žeb yťzoskupovanie pod ľa týchto kritérií:
a) zemepisné umiestnenie programov, napríklad rozli šovaním domá-
cich a zahrani čných programov, alebo
b)či sa na programy vz ťahujú významne rozdielne riziká, napríklad
rozlišovaním programov odvodených od pau šálneho platu od
programov penzií odvodených od posledného platu pred odchodom
zo zamestnania a od programov zdravotnej starostlivosti po skon-čení zamestnania.
Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje údaje v súhrne za skupinu programov,
poskytujú sa takéto zverejnenia vo forme vá žených priemerov alebo
relatívne úzkych rozpätí.
123. Odsek 30 vy žaduje dodato čné zverejnenia o programoch stanovených
požitkov, na ktorých sa zú č
astňujú viacerí zamestnávatelia, s ktorými
sa zaobchádza, ako keby boli programami so stanovenými príspev-kami.
124. Ú čtovná jednotka v prípadoch, ke ďto vy žaduje IAS 24, zverej ňuje
informácie o:
a) transakciách spriaznenej osoby s programami po žitkov po skon čení
zamestnania a
b) po žitkoch po skon čení zamestnania pre k ľúčových riadiacich
pracovníkov.
125. V prípadoch, ke ďto vy žaduje IAS 37, ú čtovná jednotka zverej ňuje
informácie o podmienených záväzkoch vznikajúcich zo záväzkovzp ožitkov po skon čení zamestnania.
OSTATNÉ DLHODOBÉ ZAMESTNANECKÉ PO ŽITKY
126. Medzi ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky patria napríklad:
a) dlhodobé platené vo ľná, ako napríklad mimoriadne vo ľno za dlho-
ročnú slu žbu alebo študijné vo ľno,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —148
▼B
b) odmeny pri príle žitosti výro čí alebo iné po žitky za dlhoro čnú
službu;
c) po žitky pri dlhodobej pracovnej neschopnosti;
d) podiely na zisku a prémie splatné 12 alebo viac mesiacov po
skončení obdobia, v ktorom zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu,
a
e) odlo žené náhrady uhradené 12 alebo viac mesiacov po skon čení
obdobia, po čas ktorého vznikli nároky na tieto náhrady.
127. Na oce ňovanie ostatných dlhodobých zamestnaneckých po žitkov sa
obyčajne nevz ťahuje rovnaký stupe ňneistoty ako na oce ňovanie
požitkov po skon čení zamestnania. Okrem toho zavedenie iných dlho-
dobých po žitkov alebo ich zmeny zriedka spôsobujú podstatné
zvýšenie nákladov minulej slu žby. Z týchto dôvodov tento štandard
vyžaduje zjednodu šenú metódu ú čtovania ostatných dlhodobých
zamestnaneckých po žitkov. Táto metóda sa lí šio dú čtovania vy žado-
vaného pre po žitky po skon čení zamestnania takto:
a) aktuárske zisky a straty sa vykazujú okam žite a nepou žije sa
„koridor “a
b) náklady minulej slu žby sa okam žite vykazujú v plnej vý ške.
Vykazovanie a oce ňovanie
128. Suma vykázaná ako záväzok za ostatné dlhodobé zamestnanecké
požitky musí by ťčistým súhrnom týchto súm:
a) sú časná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov vykázaná
k súvahovému d ňu (pozri odsek 64);
b) mínus reálna hodnota vykázaná k súvahovému d ňu týkajúca sa
toho majetku programu (ak nejaké sú), z ktorého sa majú záväzkyuhrádza ťpriamo (pozri odseky 102 a ž104).
Pri oce ňovaní záväzku ú čtovná jednotka uplat ňuje ustanovenia
odsekov 49 a ž91 s výnimkou odsekov 54 a 61. Ú čtovná jednotka
uplat ňuje odsek 104A pri vykazovaní a oce ňovaní akéhoko ľvek
nároku na úhradu.
129. V prípade ostatných dlhodobých zamestnaneckých po žitkov ú čtovná
jednotka vyká žečistý súhrn týchto súm ako náklady alebo (s výhradou
odseku 58) výnosy, pokia ľinýštandard nevy žaduje alebo nepovo ľuje
ich za členenie do hodnoty majetku:
a) náklady sú časnej slu žby (pozri odseky 63 a ž91);
b) úrokové náklady (pozri odsek 82);
c) očakávané výnosy z majetku programu (pozri odseky 105 a ž107)
a z akéhoko ľvek nároku na úhradu vykázaného ako majetok (pozri
odsek 104A);
d) aktuárske zisky a straty, ktoré sa v šetky vyká žu okam žite;
e) náklady minulej slu žby, ktoré sa okam žite vyká žu v celej vý ške, a
f) vplyv ka ždého krátenia alebo vysporiadania (pozri odseky 109
a 110).
130. Jednou z foriem ostatných dlhodobých zamestnaneckých po ž
itkov je
dlhodobý po žitok pri dlhodobej práceneschopnosti. Ak úrove ňpožitku
závisí od d ĺžky slu žby, záväzok vzniká poskytovaním slu žby. Oce ňo-
vanie takéhoto záväzku zoh ľadňuje pravdepodobnos ť,že platba bude
požadovaná a d ĺžku obdobia, po čas ktorého sa o čakáva jej vyplácanie.
Ak je úrove ňpožitku rovnaká pre akéhoko ľvek práceneschopného
zamestnanca bez oh ľadu na odpracované roky slu žby, o čakávané
náklady týchto po žitkov sa vyká žu vtedy, ke ďnastane udalos ť,
ktorá spôsobí dlhodobú práceneschopnos ť.
Zverej ňovanie
131. Hoci tento štandard nevy žaduje osobitné zverejnenia o iných dlhodo-
bých zamestnaneckých po žitkoch, takéto zverejnenia mô žub yťsúča-
sťou po žiadaviek iných štandardov, napríklad vtedy, ke ďsú náklady
na tieto po žitky významné a vy žadujú si tak zverejnenie v súlade2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —149
▼B
s IAS 1. V prípadoch, ke ďsi to vy žaduje IAS 24, ú čtovná jednotka
zverej ňuje informácie o ostatných dlhodobých zamestnaneckých po žit-
koch pre k ľúčových riadiacich pracovníkov.
POŽITKY VYPLÝVAJÚCE Z UKON ČENIA PRACOVNÉHO POMERU
132. Tento štandard sa zaoberá po žitkami vyplývajúcimi z ukon čenia
pracovného pomeru oddelene od ostatných zamestnaneckých po žitkov,
preto že udalos ť, ktorá dáva vznik záväzku, je ukon čenie zamestnania,
a nie slu žba zamestnanca.
Vykazovanie
133. Ú čtovná jednotka vyká žep ožitky vyplývajúce z ukon čenia pracov-
ného pomeru ako záväzok a náklady vtedy a len vtedy, ak ú čtovná
jednotka je preukázate ľne rozhodnutá bu ď:
a) ukon čiťpracovný pomer zamestnanca alebo skupiny zamestnancov
pred riadnym dátumom odchodu do dôchodku, alebo
b) poskytnú ťpožitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru
ako dôsledku ponuky danej na podporu dobrovo ľného rozviazania
pracovného pomeru.
134. Ú čtovná jednotka je preukázate ľne rozhodnutá ukon čiťpracovný
pomer vtedy a len vtedy, ak má podrobný formálny plán na ukon čenie
a nemá reálnu mo žnosťodstúpenia. Podrobný plán zah ŕňa minimálne:
a) pracovisko, funkciu a pribli žný po čet zamestnancov, ktorých
služby budú ukon čené;
b) po žitky vyplývajúce z pred časného ukon čenia pracovného pomeru
pre ka ždú pracovnú kategóriu alebo funkciu a
c)čas uplat ňovania programu. Uplat ňovanie sa musí za čaťčo najskôr
a obdobie na dokon čenie uplat ňovania sa stanoví tak, aby
podstatné zmeny programu neboli pravdepodobné.
135. Ú čtovná jednotka mô žeb yťzaviazaná právnymi predpismi, zmluvami
alebo inými dohodami so zamestnancami alebo ich zástupcami, alebo
môže byt' viazaná mimozmluvnou povinnos ťou zalo ženou na obchod-
ných zau žívaných postupoch, zvykoch, alebo želaní kona ťspravo-
dlivo, uskuto čniťplatby (alebo poskytova ťiné po žitky) zamestnancom
pri ukon čení ich pracovného pomeru. Takéto platby sú po žitkami
vyplývajúcimi z ukon čenia pracovného pomeru. Po žitky vyplývajúce
z ukon čenia pracovného pomeru sú spravidla jednorazové sumy, ale
niekedy takisto zah ŕňajú:
a) zvý šenie hodnoty penzijných po žitkov alebo iných po žitkov po
skončení zamestnania, a to bu ďnepriamo prostredníctvom
programu zamestnaneckých po žitkov, alebo priamo, a
b) plat a ždo konca presne stanoveného obdobia, ak zamestnanec
neposkytuje ďalšiu slu žbu, z ktorej by ú čtovnej jednotke plynul
hospodársky prínos.
136. Niektoré zamestnanecké po žitky sú splatné bez oh ľadu na dôvod
odchodu zamestnanca. Platba takýchto po žitkov je istá (s výhradou
akýchko ľvek po žiadaviek potrebných na vznik oprávnenia alebo
požiadaviek na minimálnu slu žbu), ale na časovanie platieb týchto
požitkov je neisté. Aj ke ďsú takéto po žitky v niektorých krajinách
charakterizované ako od škodné alebo odmeny pri ukon čení pracov-
ného pomeru, sú to po žitky po skon čení zamestnania a nie po žitky
vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru a ú čtovná jednotka ich
účtuje ako po žitky po skon čení zamestnania. Niektoré ú čtovné
jednotky poskytujú ni žšiu úrove ňpožitkov pri dobrovo ľnom ukon čení
pracovného pomeru na základe žiadosti zamestnanca (v podstate
požitok po skon čení zamestnania) ako pri nedobrovo ľnom ukon čení
pracovného pomeru na žiados ťúčtovnej jednotky. Dodato čný po žitok
splatný pri nedobrovo ľnom ukon čení pracovného pomeru je po žitkom
vyplývajúcim z ukon čenia pracovného pomeru.
137. Po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru neposkytujú
účtovnej jednotke budúce hospodárske po žitky a okam žite sa vyká žu
ako náklad.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —150
▼B
138. V prípade, žeúčtovná jednotka vykazuje po žitky vyplývajúce
z pred časného ukon čenia pracovného pomeru, mô že je vzniknú ť
povinnos ťúčtovaťo krátení penzijných po žitkov alebo iných zamest-
naneckých po žitkov (pozri odsek 109).
Oceňovanie
139. V prípade, ke ďpožitky vyplývajúce z pred časného ukon čenia pracov-
ného pomeru sú splatné viac ako 12 mesiacov po ►M5období vyka-
zovania◄, diskontujú sa s pou žitím diskontnej sadzby uvedenej
v odseku 78.
140. V prípade ponuky danej na podporu dobrovo ľného odchodu sa oce ňo-
vanie po žitkov vyplývajúcich z pred časného ukon čenia pracovného
pomeru zakladá na po čte zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že
ponuku prijmú.
Zverej ňovanie
141. V prípade neistoty o po čte zamestnancov, ktorí prijmú ponuku
požitkov vyplývajúcich z ukon čenia pracovného pomeru, existuje
podmienený záväzok. Pod ľap o žiadaviek IAS 37 ú čtovná jednotka
zverej ňuje informácie o podmienenom záväzku, ak nie je mo žnosť
úbytku pri vysporiadaní príli švzdialená.
142. Ú čtovná jednotka zverej ňuje v zmysle po žiadaviek IAS 1 charakter
a sumu nákladov vtedy, ak ide o významné náklady. Po žitky vyplý-
vajúce z ukon čenia pracovného pomeru mô žum a ťza následok
náklady, ktoré je potrebné zverej ňovať, aby sa tejto po žiadavke vyho-
velo.
143. V prípade, žet ov y žaduje IAS 24, ú čtovná jednotka zverej ňuje infor-
mácie o po žitkoch vyplývajúcich z ukon čenia pracovného pomeru pre
kľúčových riadiacich pracovníkov.
144.–152. [Vypú šťa sa.]
PRECHODNÉ USTANOVENIA
153. Táto časťopisuje prechodné postupy pre programy so stanovenými
požitkami. Ak ú čtovná jednotka prvýkrát uplatní tento štandard na iné
zamestnanecké po žitky, uplatní pri tom IAS 8 Účtovná politika, zmeny
vúčtovných odhadoch a chyby.
154. Pri prvom uplatnení tohto štandardu ur číúčtovná jednotka svoj
záväzok z prechodu pre programy so stanovenými po žitkami
k tomuto d ňu takto:
a) sú časná hodnota záväzku (pozri odsek 64) ku d ňu prijatia;
b) mínus reálna hodnota vykázaná ku d ňu prijatia za majetok
programu (ak existuje), ktorým budú záväzky uhradené priamo(pozri odseky 102 a ž104);
c) mínus v šetky náklady minulej slu žby, ktoré sa pod ľa odseku 96
vykážu v neskor ších obdobiach.
155. Ak je záväzok z prechodu vy šší, ako by bol záväzok, ktorý by sa
k rovnakému d ňu vykázal pod ľa predchádzajúcej ú čtovnej politiky
účtovnej jednotky, táto jednotka urobí neodvolate ľné rozhodnutie
o vykázaní tohto zvý šenia ako o časti svojho záväzku zo stanovených
požitkov pod ľa odseku 54:
a) okam žite pod ľa IAS 8 alebo
b) ako náklad rovnomerne po čas piatich rokov odo d ňa prijatia. Ak si
účtovná jednotka vyberie postup pod ľa písmena b), tak:
i) uplatní limit opísaný v odseku 58 písm. b) pri oce ňovaní
každého majetku vykázaného v súvahe;
ii) zverejní ku ka ždému súvahovému d ňu: 1. sumu zvý šenia, ktorá
zostáva nevykázaná, a 2. sumu vykázanú v be žnom období;
iii) obmedzí vykázanie neskor ších aktuárskych ziskov (ale nie
negatívnych nákladov minulej slu žby) ďalej uvedeným
spôsobom. Ak sa má aktuársky zisk vykáza ťpodľa odsekov2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —151
▼B
92 a 93, ú čtovná jednotka vyká že takýto aktuársky zisk len do
výšky, v ktorej čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky
(pred vykázaním takéhoto aktuárskeho zisku) prevý šila nevy-
kázanú časťzáväzku z prechodu; a
iv) zoberie do úvahy súvisiacu časťnevykázaného záväzku
z prechodu pri ur čovaní ka ždého neskor šieho zisku alebo straty
z vysporiadania alebo krátenia.
Ak je záväzok z prechodu ni žší ako záväzok, ktorý by mal by ť
k rovnakému d ňu vykázaný pod ľa predchádzajúcej ú čtovnej politiky
účtovnej jednotky, pod ľa IAS 8 ú čtovná jednotka vyká že takéto
zníženie okam žite.
156. Pri prvom uplatnení štandardu ú činok zmien ú čtovnej politiky zah ŕňa
všetky aktuárske zisky alebo straty, ktoré vznikli v skor ších obdo-
biach, dokonca aj ke ďpatria do 10 % „koridoru “uvedeného
v odseku 92.
Príklad na ilustráciu odsekov 154 a ž156
K 31. decembru 1998 obsahuje ►M5výkaz o finan čnej situ-
ácii◄účtovnej jednotky penzijný záväzok vo vý ške 100.
Účtovná jednotka uplatní štandard k 1. januáru 1999, ke ďje
súčasná hodnota záväzku pod ľaštandardu 1 300 a reálna hodnota
majetku programu je 1 000. Ú čtovná jednotka zvý šila 1. januára
1993 dôchodky (náklady na po žitky, na ktoré e šte nie je záväzný
nárok: 160; a priemerná d ĺžka obdobia zostávajúceho do vzniku
nároku: 10 rokov).
Účinok prechodu je:
Súčasná hodnota záväzku 1 300
Reálna hodnota majetku programu –1 000
Mínus: náklady minulej slu žby, ktoré budú
vykázané v neskor ších obdobiach (160 ×
4/10) –64
Záväzok z prechodu 236
Záväzok u žvykázaný 100
Zvýšenie záväzku 136
Účtovná jednotka si mô že zvoli ťvykázanie zvý šenia vo vý ške 136
buďokam žite, alebo v priebehu 5 rokov. Tento výber je neodvo-
lateľný.
K 31. decembru 1999 je sú časná hodnota záväzku pod ľaštan-
dardu 1 400 a reálna hodnota majetku programu je 1 050. Čisté
akumulované nevykázané aktuárske zisky od d ňa uplatnenia
štandardu sú 120. O čakávaná priemerná d ĺžka obdobia, po čas
ktorého zostane zamestnanec zú častnený na programe v práci,
bola osem rokov. Ú čtovná jednotka prijala politiku vykazova ť
všetky aktuárske zisky alebo straty okam žite, ako je to povolené
v odseku 93.
Účinok obmedzenia v odseku 155 písm. b) bode iii) je uvedený
ďalej.
Čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky 120
Nevykázaná časťzáväzku z prechodu (136 ×
4/5) –109
Maximum zisku, ktorý sa má vykáza ť[odsek
155 písm. b) bod iii)] 11
DÁTUM Ú ČINNOSTI
157. S výnimkou odsekov 159 a ž159C sa tento štandard stáva ú činným
pre ú čtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
1999 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak ú čtovná
jednotka uplat ňuje tento štandard na penzijné náklady na ú čtovné2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —152
▼B
závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. januárom
1999, zverejní skuto čnosť,že uplat ňovala tento štandard namiesto
IAS 19 Penzijné náklady, schváleného v roku 1993.
158. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 19 Penzijné náklady schválený
v roku 1993.
159. Pre ro čné ú čtovné závierky (1) zostavené za obdobia za čínajúce sa
1. januára 2001 alebo neskôr sa stávajú ú činnými:
a) revidovaná definícia majetku programu v odseku 7 a súvisiace
definície majetku v dr žbe fondu dlhodobých zamestnaneckých
požitkov a oprávnenej poistnej zmluvy a
b) po žiadavky na vykazovanie a oce ňovanie nárokov na náhradu
v odsekoch 104A, 128 a 129 a súvisiace zverejnenia
v odseku 120A písm. f) bode iv), odseku 120A písm. g) bode
iv), odseku 120A písm. m) a odseku 120A písm. n) bode iii).
Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak skor šie uplatnenie má vplyv na
účtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť.
159A. Zmenené a doplnené znenie odseku 58A sa stáva ú činným pre ro čné
účtovné závierky za obdobia, ktoré sa kon čia 31. mája 2002 alebo
neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak skor šie uplatnenie má
vplyv na ú čtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť.
159B. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch
32A, 34 a ž34B, 61 a 120 a ž121 na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2006 a neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje tieto dodatky na obdobia, ktoré sa za čínajú
pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
159C. Mo žnosťuvedená v odsekoch 93A a ž93D sa mô že uplat ňovaťna
ročné obdobia, ktoré sa kon čia 16. decembra 2004 a neskôr. Ú čtovná
jednotka, ktorá pou žije tieto mo žnosti na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú pred 1. januárom 2006, uplatní aj dodatky v odsekoch
32A, 34 a ž34B, 61 a 120 a ž121.
160. IAS 8 sa uplat ňuje vtedy, ke ďúčtovná jednotka zmení svoju ú čtovnú
politiku tak, aby zoh ľadnila zmeny bli žšie určené v odsekoch 159 a ž
159C. Pri uplatnení týchto zmien retrospektívne, ako to po žaduje IAS
8, účtovná jednotka ú čtuje tieto zmeny ako keby boli uplatnené v tom
istom čase ako zostávajúca časťtohto štandardu, s tou výnimkou, že
účtovná jednotka mô že zverejni ťsumy po žadované v odseku 120A
písm. p) ako sumy ur čené za ka ždé ro čné obdobie prospektívne od
prvého ro čného obdobia prezentovaného v ú čtovnej závierke, v ktorej
účtovná jednotka prvýkrát uplatní zmeny a doplnenia uvedené
v odseku 120A.
▼M5
161. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 93A a ž93D,
106 (príklad) a 120A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —153
(1) V súlade s jazykovo presnej ším stanovením dátumov ú činnosti prijatým v roku 1998 sa
v odsekoch 159 a 159A uvádzajú „ročné účtovné závierky “. V odseku 157 sa uvádzajú
„účtovné závierky “.
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 20
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní a zverej ňovaní štátnych
dotácií a pri zverej ňovaní ostatných foriem štátnej pomoci.
2. Tento štandard sa nezaoberá:
a) osobitnými problémami, ktoré vznikajú pri ú čtovaní štátnych
dotácií v ú čtovných závierkach odzrkad ľujúcich ú činky zmeny
cien alebo v doplnkových informáciách podobnej povahy;
b)štátnou pomocou, ktorá sa ú čtovnej jednotke poskytuje vo forme
výhod, ktoré sú dostupné pri ur čovaní zdanite ľného príjmu alebo
sú ur čené alebo limitované na základe záväzku dane z príjmov (ako
sú da ňové prázdniny, investi čné da ňové ú ľavy, sadzby pre
zrýchlené odpisy a zní žené da ňové sadzby);
c)štátnou ú časťou na vlastníctve ú čtovnej jednotky;
d)štátnymi dotáciami, na ktoré sa vz ťahuje IAS 41 Poľnohospodár-
stvo.
DEFINÍCIE
3. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto bli žšie
určenom význame:
Štátznamená vládu, vládne in štitúcie a podobné orgány, čiužmiestne,
národné alebo medzinárodné.
Štátna pomoc je opatrenie štátu ur čené na poskytovanie konkrétnej
ekonomickej výhody ú čtovnej jednotke alebo skupine ú čtovných
jednotiek sp ĺňajúcich ur čité kritériá. Štátna pomoc na ú čely tohto
štandardu nezah ŕňap o žitky poskytované len nepriamo prostredníc-
tvom činnosti ovplyv ňujúcej v šeobecné obchodné podmienky, ako je
zabezpe čenie infra štruktúry v rozvojových oblastiach alebo zavedenie
obchodných obmedzení vo či konkurentom.
Štátne dotácie sú pomoc štátu vo forme prevodu prostriedkov ú čtovnej
jednotke ako odplata za minulé alebo budúce splnenie ur čitých
podmienok týkajúcich sa prevádzkových činností ú čtovnej jednotky.
Sú z nich vylú čené tie formy štátnej pomoci, ktoré sa nedajú prime-
rane ohodnoti ť, a transakcie so štátom, ktoré nemo žno odlí šiťod
bežných obchodných transakcií ú čtovnej jednotky (1).
Dotácie vz ťahujúce sa na majetok súštátne dotácie, ktorých hlavnou
podmienkou je, žeúčtovná jednotka oprávnená na ich získanie by
mala kúpi ť, zhotovi ťalebo inak nadobudnú ťdlhodobý majetok.
Môžub y ťtakisto ur čené dopl ňujúce podmienky obmedzujúce typ
alebo umiestnenie majetku alebo obdobia, po čas ktorých má by ť
majetok nadobudnutý alebo dr žaný.
Dotácie vz ťahujúce sa na výnos súštátne dotácie iné ako tie, ktoré sa
vzťahujú na majetok.
Odpustite ľné pô žičkysú pô žičky, pri ktorých sa poskytovate ľpôžičky
zavia že vzda ťsa nároku na splatenie za ur čitých predpísaných
podmienok.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
v nezávislej transakcii medzi informovaným, dobrovo ľne súhlasiacim
kupujúcim a informovaným, dobrovo ľne súhlasiacim predávajúcim.
4. Štátna pomoc má ve ľa foriem, ktoré sa lí šia druhom poskytovanej
pomoci, ako aj podmienkami, ktoré sú s ňou zvy čajne spojené.
Účelom pomoci mô žeb yťmotivova ťúčtovnú jednotku, aby za čala
činnos ť, ktorú by za be žných okolností nevykonávala, ak by sa jej
pomoc neposkytla.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —154
(1) Pozri aj SIC-10 Štátna pomoc –bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam.
▼B
5. Príjem štátnej pomoci ú čtovnou jednotkou mô žeb y ťpri zostavení
účtovnej závierky významný z dvoch dôvodov. Po prvé, ak boli
prostriedky prevedené, musí sa nájs ťprimeraná metóda ú čtovania
prevodu. Po druhé, je žiaduce uvies ť, v akom rozsahu mala ú čtovná
jednotka z tejto pomoci po čas vykazovaného obdobia ú žitok. Tým sa
zjednodu ší porovnanie ú čtovnej závierky ú čtovnej jednotky
súčtovnými závierkami za predchádzajúce obdobia a s ú čtovnými
závierkami iných ú čtovných jednotiek.
6. Štátne dotácie majú niekedy iný názov, ako napríklad príspevky,
subvencie alebo prémie.
ŠTÁTNE DOTÁCIE
7. Štátne dotácie, vrátane nepe ňažných dotácií v reálnej hodnote, sa
nevykazujú, pokia ľneexistuje primeraná istota, že:
a) účtovná jednotka bude sp ĺňaťpodmienky, ktoré sú s nimi spojené, a
b) dotácie budú prijaté.
8. Štátna dotácia sa nevykazuje dovtedy, kým neexistuje primeraná
istota, žeúčtovná jednotka bude sp ĺňaťpodmienky, ktoré sú
s dotáciou spojené, a že dotácia bude prijatá. Prijatie dotácie samo
osebe neposkytuje presved čivý dôkaz o tom, že podmienky spojené
s dotáciou boli alebo budú splnené.
9. Spôsob, ktorým je dotácia prijatá, nemá vplyv na ú čtovnú metódu
uplat ňovanú v súvislosti s dotáciou. Preto sa dotácia ú čtuje rovnakým
spôsobom, čiužje prijatá v hotovosti alebo v podobe zní ženia
záväzku vo čištátu.
10. S odpustite ľnou pô žičkou od štátu sa zaobchádza ako so štátnou dotá-
ciou, ak existuje primeraná istota, žeúčtovná jednotka splní
podmienky na odpustenie pô žičky.
11. Len čos a štátna dotácia vyká že, s akýmko ľvek súvisiacim podmie-
neným záväzkom alebo podmieneným aktívom sa zaobchádzav súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva .
12. Štátne dotácie sa vykazujú na systematickej báze ako výnosy po čas
účtovných období tak, aby boli priradené k súvisiacim nákladom, na
kompenzáciu ktorých sú ur čené. Nemô žu sa priamo pripisova ť
v prospech podielov ►
M5vlastníkov ◄.
13. Existujú dva v šeobecné prístupy ú čtovného rie šenia štátnych dotácií:
kapitálový prístup, pod ľa ktorého sa dotácia priamo pripí še v prospech
podielov ►M5vlastníkov ◄, a výnosový prístup, pod ľa ktorého sa
dotácia zahrnie do výnosov po čas jedného alebo viacerých ú čtovných
období.
14. Zástancovia kapitálového prístupu argumentujú takto:
a)štátne dotácie sú finan čným prostriedkom a mali by by ťzachytené
skôr v súvahe, ako vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄,
kde by kompenzovali polo žky nákladov, ktoré financujú. Preto že
sa neo čakáva žiadne splatenie, dotácie by sa mali priamo pripísa ť
v prospech podielov ►M5vlastníkov ◄a
b) nie je vhodné vykazova ťš tátne dotácie vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄, preto že nie sú výsledkom
činností, ale predstavujú štátom poskytnutý stimul bez súvisiacich
nákladov.
15. Argumenty na podporu výnosového prístupu sú tieto:
a) preto žeštátne dotácie sú prijaté z iného zdroja ako od
►M5vlastníkov ◄, nemali by sa priamo pripísa ťv prospech
podielov ►M5vlastníkov ◄, ale mali by sa vykáza ťako výnosy
v príslu šných ú čtovných obdobiach;
b)štátne dotácie sa zriedkavo poskytujú zadarmo. Ú čtovná jednotka
ich získa splnením podmienok na ich poskytnutie a dodr žaním
stanovených povinností. Mali by sa preto vykazova ťako výnosy
az účtováva ťso súvisiacimi nákladmi, na kompenzáciu ktorých sa
dotácia poskytla, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —155
▼B
c) ke ďžed aňz príjmov a iné dane sú ú čtované oproti výnosom, je
logické zaobchádza ťaj so štátnymi dotáciami, ktoré sú roz šírením
fiškálnych politík, vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄.
16. Pre výnosový prístup je zásadné, aby štátne dotácie, vykázané ako
výnosy na systematickej a racionálnej báze po čas účtovných období,
boli nevyhnutne priradené k súvisiacim nákladom. Vykázanie štátnych
dotácií vo výnosoch, na základe ich prijatia, nie je v súlade so
základným akruálnym predpokladom (pozri IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky ) a bolo by to prijate ľné len vtedy, ak by neexisto-
vala základ ňa na priradenie dotácie k ú čtovným obdobiam iným, ako
je obdobie, v ktorom bola dotácia prijatá.
17. Vo vä čšine prípadov sú obdobia, po čas ktorých ú čtovná jednotka
vykazuje náklady súvisiace so štátnou dotáciou, ľahko zistite ľné,
a preto sú dotácie v uznaní špecifických nákladov vykázané ako
výnosy v tom istom ú čtovnom období ako príslu šné náklady. Podobne
sa dotácie súvisiace s odpisovate ľným majetkom zvy čajne vykazujú
ako výnosy po čas období a v pomeroch, v ktorých sa odpisy týchto
aktív ú čtujú.
18. Dotácie týkajúce sa neodpisovate ľného majetku mô žu takisto vy ža-
dovaťsplnenie ur čitých povinností a mali by sa potom vykáza ťako
výnos po čas účtovných období, v ktorých zná šajú náklady na splnenie
týchto povinností. Príkladom je dotácia v podobe pozemkus podmienkou postavi ťna tomto mieste budovu, pri čom mô žeb yť
vhodné vykazova ťvýnos po časživotnosti budovy.
19. Dotácie sú niekedy prijaté ako sú č
asťbalíka finan čnej alebo fi škálnej
pomoci, s čím je spojené nieko ľko podmienok. V takých prípadoch je
potrebné postupova ťopatrne pri identifikovaní podmienok spôsobujú-
cich nárast nákladov a iných nákladov, ktoré ur čujú obdobia, po čas
ktorých sa dotácia bude prijíma ť.M ô žeb yťprimerané prideli ťčasť
dotácie na jednom základe a časťna druhom.
20. Štátna dotácia, ktorá sa stane poh ľadávkou ako kompenzácia za u ž
vzniknuté náklady alebo straty, alebo štátna dotácia poskytnutá
s cieľom okam žite finan čne pomôc ťúčtovnej jednotke bez budúcich
súvisiacich nákladov, sa vykazuje ako výnos v období, v ktorom sa
stala poh ľadávkou.
21. Za ur čitých okolností sa štátna dotácia mô že udeli ťs cie ľom
poskytnú ťokam žitú finan čnú pomoc ú čtovnej jednotke, a nie ako
stimul na vynalo ženie ur čitých nákladov. Takéto dotácie sa mô žu
vzťahova ťna individuálnu ú čtovnú jednotku a nemusia by ťdostupné
celej skupine príjemcov. Tieto okolnosti mô žu vies ťk vykázaniu
dotácie ako výnosu v ú čtovnom období, v ktorom ú čtovná jednotka
spĺňa podmienky na prijatie dotácie, a so zverejnením zais ťujúcim
jasné pochopenie jej ú činku.
22. Štátna dotácia sa mô že sta ťpohľadávkou ú čtovnej jednotky ako
náhrada za náklady alebo straty, ktoré vznikli v predchádzajúcomobdobí. Takáto dotácia sa vykazuje ako výnos ú čtovného obdobia,
v ktorom sa stala poh ľadávkou, a so zverejnením zais ťujúcim jasné
pochopenie jej ú činku.
Nepe ňažnéštátne dotácie
23. Štátna dotácia mô žem a ťformu prevodu nepe ňažného majetku, ako
pozemkov alebo iných prostriedkov, ktoré má ú čtovná jednotka
využívať. Za týchto okolností je be žné stanovi ťreálnu hodnotu nepe-
ňažného majetku a ú čtovaťtak dotáciu, ako aj majetok v tejto reálnej
hodnote. Niekedy sa pou žíva alternatívny postup, ktorým je zaú čto-
vanie majetku aj dotácie v menovitej hodnote.
Prezentácia dotácií vz ťahujúcich sa na majetok
24. Štátne dotácie vz ťahujúce sa na majetok, vrátane nepe ňažných dotácií
v reálnej hodnote, sa prezentujú v súvahe bu ďvykázaním dotácie ako
výnosov budúcich období, alebo odpo čítaním dotácie pri vy číslení
účtovnej hodnoty majetku.
25. Obe metódy, ako prezentova ťvúčtovných závierkach dotácie (alebo
príslu šnéčasti dotácií), vz ťahujúce sa na majetok, sa pova žujú za
prijate ľné alternatívy.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —156
▼B
26. Pod ľa prvej metódy sa vykazuje dotácia ako výnos budúcich období,
ktorý sa na systematickom a racionálnom základe vykazuje po čas
doby pou žiteľnosti majetku.
27. Pod ľa druhej metódy sa dotácia odpo číta od ú čtovnej hodnoty
majetku, ke ďsa k nej dospeje. Dotácia sa vykazuje ako výnos
počas doby pou žiteľnosti odpisovate ľného majetku prostredníctvom
znížených odpisov.
28. Nákupmi majetku a prijatím súvisiacich dotácií sa mô žu spôsobi ť
hlavné pohyby v pe ňažných tokoch ú čtovnej jednotky. Z tohto dôvodu
a takisto preto, aby sa zobrazila hrubá investícia do majetku, sa takéto
pohyby často zverej ňujú ako samostatné polo žky vo výkaze pe ňaž-
ných tokov bez oh ľadu na to, či dotácia je alebo nie je odpo čítaná od
hodnoty súvisiaceho majetku ►M5na účely prezentácie vo výkaze
o finan čnej situácii ◄.
Prezentácia dotácií vz ťahujúcich sa na výnos
29. Dotácie vz ťahujúce sa na výnos sa niekedy prezentujú ako výnosy vo
výkaze►M5komplexného výsledku ◄, a to bu ďsamostatne, alebo
pod v šeobecným názvom ako „Ostatné výnosy “; alebo sa alternatívne
odpo čítavajú pri vykazovaní súvisiacich nákladov.
▼M5
29A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS
1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezen-tuje dotácie vz ťahujúce sa na výnosy v súlade s po žiadavkou ustano-
venou v odseku 29.
▼B
30. Zástancovia prvej metódy tvrdia, že nie je vhodné kompenzova ťčisté
výnosové a nákladové polo žky a že oddelením dotácie od nákladov sa
uľahčuje porovnanie s inými nákladmi neovplyvnenými dotáciou.
Zástancovia druhej metódy argumentujú, že keby nebola dostupná
dotácia, ú čtovnej jednotke by náklady nevznikli a že prezentácia
nákladov bez kompenzácie dotácie mô žeb yťpreto zavádzajúca.
31. Obe metódy sa v prípade prezentácie dotácií vz ťahujúcich sa na výnos
považujú za prijate ľné. Zverej ňovanie dotácie mô žeb yťnevyhnutné
na správne pochopenie ú čtovnej závierky. Je zvy čajne vhodné zverej-
ňovaťúčinok dotácií na ka ždú polo žku výnosu alebo nákladu, pri čom
sa vy žaduje samostatné zverej ňovanie.
Vrátenie štátnych dotácií
32. Štátna dotácia, ktorá sa stane splatnou, sa zaú čtuje ako oprava ú čtov-
ného odhadu (pozri IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odha-
doch a chyby ). Vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na výnos sa najprv
uplatní oproti akémuko ľvek nerozpustenému výnosu budúcich období
vytvoreného k dotácii. V rozsahu, v akom návratná suma prevý ši tieto
výnosy budúcich období, alebo v prípadoch, ke ďneexistujú výnosy
budúcich období, vrátenie sa vyká že okam žite ako náklad. Vrátenie
dotácie vz ťahujúcej sa na majetok sa zaú čtuje ako zvý šenie ú čtovnej
hodnoty majetku alebo zní ženie zostatku výnosov budúcich období
o splatnú sumu. Ďalšie kumulované dodato čné odpisy, ktoré by boli
bývali vykázané ako náklad k danému d ňu pri neexistencii dotácie, sa
okam žite vyká žu ako náklady.
33. Okolnosti, ktoré spôsobili vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na majetok,
môžuv yžadova ťposúdenie mo žného zní ženia novej ú čtovnej hodnoty
majetku.
ŠTÁTNA POMOC
34. Z definície štátnych dotácií uvedenej v odseku 3 sú vylú čené ur čité
formy štátnej pomoci, ktoré sa nedajú celkom dobre ohodnoti ť,
a transakcie so štátom, ktoré nemo žno odlí šiťod be žných obchodných
transakcií ú čtovnej jednotky.
35. Príkladmi pomoci, ktoré sa nedajú celkom dobre ohodnoti ť,s ú
bezplatné technické alebo marketingové poradenstvo a poskytnutie
záruk. Príkladom pomoci, ktorú nemo žno odlí šiťod be žných obchod-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —157
▼B
ných transakcií ú čtovnej jednotky, je štátna politika verejného obsta-
rávania, ktorá zabezpe čuječasťodbytu ú čtovnej jednotky. Existencia
úžitku mô žeb yťnesporná, ale akýko ľvek pokus oddeli ťobchodné
činnosti od štátnej pomoci mô že byt' vlastne svojvo ľný.
36. Význam ú žitku v prv uvedených príkladoch mô že byt' taký, že zverej-
ňovanie druhu, rozsahu a trvania pomoci je potrebné na to, aby
účtovné závierky neboli zavádzajúce.
37. Bezúro čné pô žičky alebo pô žičky s nízkymi úrokovými sadzbami sú
formou štátnej pomoci, ale ú žitok sa nekvalifikuje pripo čítaním
úrokov.
38. V tomto štandarde štátna pomoc nezah ŕňa zabezpe čenie infra štruktúry
zlepšením v šeobecnej dopravnej a komunika čnej siete a zabezpe čenie
zlepšených zariadení, ako sú systémy zavla žovania alebo vodovodná
sieť, ktoré sú dostupné na pretrvávajúcom neur čenom základe
v prospech celej miestnej komunity.
ZVEREJ ŇOVANIE
39. Zverej ňujú sa tieto skuto čnosti:
a) účtovné zásady prijaté pre štátne dotácie vrátane metód prezentácie
uplatnených v ú čtovnej závierke;
b) druh a rozsah štátnych dotácií vykazovaných v ú čtovnej závierke
a ozna čenie ostatných foriem štátnej pomoci, z ktorých má ú čtovná
jednotka priamy ú žitok, a
c) nesplnené podmienky a iné skuto čnosti spojené so štátnou
pomocou, ktoré sa zistili.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
40. Ú čtovná jednotka, ktorá tento štandard uplat ňuje prvýkrát, je povinná:
a) splni ťpožiadavky na zverejnenie, kde je to vhodné, a
b) bu ď:
i) upravi ťsvoju ú čtovnú závierku o zmeny v ú čtovných zásadách
v súlade s IAS 8, alebo
ii) uplatni ťúčtovné ustanovenia štandardu len na dotácie alebo
časti dotácií, ktoré sa stávajú poh ľadávkou alebo splatnou dotá-
ciou po dátume ú činnosti tohto štandardu.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
41. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky za ú čtovné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 1984 alebo neskôr.
▼M5
42. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním pridal odsek 29A. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —158
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 21
Vplyvy zmien kurzov cudzích mien
CIEĽ
1. Ú čtovná jednotka mô že vykonáva ťzahrani čnéčinnosti dvoma
spôsobmi. Mô že uskuto čňovaťtransakcie v cudzích menách alebo
môžem a ťzahrani čné prevádzky. Okrem toho ú čtovná jednotka
môže prezentova ťsvoju ú čtovnú závierku v cudzej mene. Cie ľom
tohto štandardu je predpísa ť, ako zahrnú ťtransakcie v cudzích menách
a zahrani čné prevádzky do ú čtovnej závierky jednotky a ako prepo-
čítaťúčtovné závierky do prezenta čnej meny.
2. Hlavné otázky sú, ktorý výmenný kurz (ktoré výmenné kurzy)
používaťa ako vykazova ťvplyvy zmien vo výmenných kurzoch
vúčtovnej závierke.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Tento štandard sa uplat ňuje (1):
a) pri ú čtovaní transakcií a zostatkov v cudzích menách, s výnimkou
tých derivátových transakcií a zostatkov, ktoré sú v pôsobnosti IAS39Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie ;
b) pri prepo čte výsledkov a finan čnej situácie zahrani čných prevá-
dzok, ktoré sú zahrnuté v ú čtovnej závierke ú čtovnej jednotky
úplnou konsolidáciou, podielovou konsolidáciou alebo metódouvlastného imania, a
c) pri prepo čte výsledkov a finan čnej situácie ú čtovnej jednotky do
prezenta čnej meny.
4. IAS 39 sa uplat ňuje na mnohé deriváty v cudzej mene a tieto sú teda
vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Tie deriváty v cudzej
mene, ktoré nie sú v rozsahu pôsobnosti IAS 39 (napríklad niektoréderiváty v cudzej mene, ktoré sú uvedené v iných zmluvách), v šak
patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Okrem toho sa tento
štandard uplat ňuje vtedy, ke ďúčtovná jednotka prepo čítava sumy
týkajúce sa derivátov z ich funk čnej meny do prezenta čnej meny.
5. Tento štandard sa neuplat ňuje na ú čtovanie zabezpe čenia pre polo žky
v cudzej mene, vrátane zabezpe čenia čistej investície do zahrani čnej
prevádzky. Na ú čtovanie zabezpe čenia sa uplat ňuje IAS 39.
6. Tento štandard sa uplat ňuje na prezentáciu ú čtovnej závierky ú čtovnej
jednotky v cudzej mene a ustanovuje po žiadavky na výslednú ú č
tovnú
závierku, ktorá má by ťv súlade s Medzinárodnými štandardmi finan č-
ného výkazníctva. Pre prepo čty finan čných informácií do cudzej
meny, ktoré nesp ĺňajú tieto po žiadavky, špecifikuje tento štandard
informácie, ktoré sa majú zverejni ť.
7. Tento štandard sa neuplat ňuje pri prezentácii pe ňažných tokov vzni-
kajúcich z transakcií v cudzej mene vo výkaze o pe ňažných tokoch ani
na transakcie pe ňažných tokov zahrani čnej prevádzky (pozri IAS 7
Výkazy pe ňažných tokov ).
DEFINÍCIE
8. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto
význame:
Závere čný kurz je aktuálny výmenný kurz k súvahovému d ňu.
Kurzový rozdiel je rozdiel vznikajúci pri prepo čte daného po čtu
jednotiek jednej meny do inej meny pri rozdielnych výmennýchkurzoch.
Výmenný kurz je výmenný pomer dvoch mien.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —159
(1) Pozri tie žSIC-7 Zavedenie meny euro .
▼B
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova-
nými dobrovo ľne súhlasiacimi stranami pri nezávislej transakcii.
Cudzia mena je iná mena, ako je funk čná mena ú čtovnej jednotky.
Zahrani čná prevádzka je účtovná jednotka, ktorá je dcérskou spolo č-
nosťou, pridru ženým podnikom, spolo čným podnikom alebo
pobo čkou vykazujúcej ú čtovnej jednotky, a ktorej činnosti sú zalo žené
alebo uskuto čňované v inej krajine alebo mene, ako je krajina alebo
mena vykazujúcej ú čtovnej jednotky.
Funk čná mena je mena hlavného ekonomického prostredia, v ktorom
účtovná jednotka uskuto čňuje svoju činnos ť.
Skupina je materská spolo čnosťso v šetkými svojimi dcérskymi
spolo čnosťami.
Peňažné polo žkysú dr žané jednotky meny, majetok a záväzky, ktoré
sa majú prija ťalebo vyplati ťv pevnom alebo stanovite ľnom po čte
menových jednotiek.
Čistá investícia do zahrani čnej prevádzky je suma podielu vykazujúcej
účtovnej jednotky na čistom majetku tejto prevádzky.
Prezenta čná mena je mena, v ktorej sa prezentuje ú čtovná závierka.
Aktuálny výmenný kurz je výmenný kurz pre okam žitú dodávku.
Spresnenie definícií
Funk čná mena
9. Primárne ekonomické prostredie, v ktorom ú čtovná jednotka uskuto č-
ňuje svoju činnos ť, je zvy čajne to, v ktorom primárne vytvára
a vynakladá peniaze. Pri stanovení svojej funk čnej meny zva žuje
účtovná jednotka tieto faktory:
a) mena:
i) ktorá najviac ovplyv ňuje predajné ceny tovarov a slu žieb (to
bude často tá mena, v ktorej sú predajné ceny za jej tovary
a slu žby vyjadrené a vysporiadané) a
ii) tej krajiny, ktorej konkuren čné sily a predpisy najviac ovplyv-
ňujú predajné ceny jej tovarov a slu žieb;
b) mena, ktorá najviac ovplyv ňuje náklady na prácu, materiál
a ostatné náklady na dodávku tovarov a poskytovanie slu žieb (to
bude často tá mena, v ktorej sú náklady vyjadrené a vysporiadané).
10. Ďalej uvedené faktory mô žu takisto poskytnú ťdôkaz o funk čnej mene
účtovnej jednotky:
a) mena, v ktorej sú generované finan čné prostriedky z finan čných
činností (t. j. vydávanie úverových a kapitálových nástrojov);
b) mena, v ktorej sú zvy čajne kumulované príjmy z prevádzkových
činností.
11. Pri stanovení funk čnej meny zahrani čnej prevádzky a toho, či jej
funkčná mena je rovnaká ako funk čná mena vykazujúcej ú čtovnej
jednotky (vykazujúca ú čtovná jednotka je v tomto kontexte tá ú čtovná
jednotka, ktorá má zahrani čnú prevádzku ako svoju dcérsku spolo č-
nosť, pobo čku, pridru žený alebo spolo čný podnik) sa zva žujúďalšie
faktory:
a)čis a činnos ťzahrani čnej prevádzky vykonáva ako roz šírenie
činnosti vykazujúcej ú čtovnej jednotky, alebo sa skôr vykonáva
s významným stup ňom autonómie. Príkladom prvého variantu je,
keďzahrani čná prevádzka iba predáva tovary dovezené od vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky a odvádza jej výnosy. Príkladom
druhého variantu je, ke ďprevádzka kumuluje peniaze a iné
peňažné polo žky, vytvára náklady, tvorí výnosy a zabezpe čuje
pôžičky, v šetko v podstate vo svojej miestnej mene;
b)či transakcie s vykazujúcou ú čtovnou jednotkou tvoria ve ľký alebo
malý podiel činností zahrani čnej prevádzky;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —160
▼B
c)čip eňažné toky z činností zahrani čnej prevádzky majú priamy
vplyv na pe ňažné toky vykazujúcej ú čtovnej jednotky a sú ihne ď
k dispozícii, aby sa jej odviedli;
d)čis úp e ňažné toky z činností zahrani čnej prevádzky dostato čné na
to, aby pokryli existujúce a be žne očakávané dlhové záväzky bez
toho, aby vykazujúca ú čtovná jednotka poskytla finan čné
prostriedky na ich pokrytie.
12. Ak sa skombinujú uvedené indikátory a funk čná mena nie je zrejmá,
mana žment pou žije svoj úsudok na ur čenie tej funk čnej meny, ktorá
najvernej šie zobrazuje ekonomické ú činky základných transakcií,
udalostí a podmienok. V rámci tohto prístupu mana žment uprednostní
primárne indikátory uvedené v odseku 9 pred zva žovaním indikátorov
v odsekoch 10 a 11, ktoré sú ur čené ako ďalší podporný prostriedok
na stanovenie funk čnej meny ú čtovnej jednotky.
13. Funk čná mena ú čtovnej jednotky odzrkad ľuje základné transakcie,
udalosti a podmienky, ktoré sú pre ňu relevantné. Preto v prípade,
keďje funk čná mena u žstanovená, nemení sa, pokia ľnenastane
zmena v týchto základných transakciách, udalostiach a podmienkach.
14. Ak je funk čná mena menou hyperinfla čnej ekonomiky, ú čtovná
závierka ú čtovnej jednotky sa prepo číta v súlade s IAS 29 Finan čné
vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách .Účtovná jednotka sa
nemô že vyhnú ťprepo čtu v súlade s IAS 29 napríklad tým, žes iz a
svoju funk čnú menu stanoví inú menu, ako je funk čná mena stano-
vená v súlade s týmto štandardom (ako napríklad funk čná mena mater-
skej spolo čnosti).
Čistá investícia v zahrani čnej prevádzke
15. Ú čtovná jednotka mô žem a ťpeňažnú polo žku, ktorá je poh ľadávkou
alebo záväzkom vo či zahrani čnej prevádzke. Polo žka, pre ktorú nie je
vysporiadanie ani plánované, ani nie je pravdepodobné, že nastane
v blízkej budúcnosti, je v podstate sú časťoučistej investície ú čtovnej
jednotky v danej zahrani čnej prevádzke a ú čtuje sa v súlade s odsekmi
32 a 33. Takéto pe ňažné polo žky mô žu zah ŕňaťdlhodobé poh ľadávky
alebo pô žičky. Nezah ŕňajú poh ľadávky alebo záväzky z obchodného
styku.
15A. Ú čtovnou jednotkou, ktorá má pe ňažnú polo žku, ktorá je poh ľadávkou
alebo záväzkom vo či zahrani čnej prevádzke, opísanú v odseku 15,
môžeb y ťhocijaká dcérska spolo čnosťv skupine. Napríklad
v prípade, ke ďúčtovná jednotka má dve dcérske spolo čnosti, A a
B. Dcérska spolo čnosťB je zahrani čnou prevádzkou. Dcérska spolo č-
nosťA poskytne úver dcérskej spolo čnosti B. Poh ľadávka z úveru
poskytnutého dcérskou spolo čnosťou A vo či dcérskej spolo čnosti
B by bola sú časťoučistej investície ú čtovnej jednotky v dcérskej
spolo čnosti B, ak sa vysporiadanie tohto úveru ani neplánuje ani nie
je pravdepodobné, že nastane v blízkej budúcnosti. Toto by tak isto
platilo, ak by dcérska spolo čnosťA bola sama zahrani čnou
prevádzkou.
Peňažné polo žky
16. Základnou črtou pe ňažnej polo žky je právo prija ť(alebo povinnos ť
dodať) pevný alebo stanovite ľný po čet menových jednotiek. Patria
sem napríklad: penzijné a iné zamestnanecké po žitky vyplácané
peniazmi v hotovosti; rezervy, ktoré sa majú uhradi ťv hotovosti;
ap e ňažné dividendy vykázané ako záväzok. Podobne, zmluva
o prijatí (alebo dodaní) premenlivého mno žstva vlastných kapitálových
nástrojov ú čtovnej jednotky alebo premenlivého mno žstva majetku,
ktorého reálna hodnota, ktorá má by ťzískaná (alebo dodaná), sa
rovná pevnému alebo stanovite ľnému mno žstvu menových jednotiek,
je pe ňažná polo žka. Naopak, základnou črtou nepe ňažnej polo žky je
absencia práva prija ť(alebo povinnosti doda ť) pevný alebo stanovi-
teľný po čet menových jednotiek. Patria sem napríklad: sumy predpla-
tené za tovary a slu žby (napríklad predplatené nájomné); goodwill;
nehmotný majetok; zásoby; nehnute ľnosti, stroje a zariadenia;
a rezervy, ktoré sa majú vysporiada ťdodaním nepe ňažného majetku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —161
▼B
ZHRNUTIE PRÍSTUPU VY ŽADOVANÉHO TÝMTO ŠTANDARDOM
17. Pri príprave ú čtovnej závierky si ka ždá ú čtovná jednotka –čiuž
samostatná ú čtovná jednotka, ú čtovná jednotka so zahrani čnými
prevádzkami (akou je materská spolo čnosť) alebo zahrani čná
prevádzka (akou je dcérska spolo čnosťalebo pobo čka)–určí svoju
funkčnú menu v súlade s odsekmi 9 a ž14. Ú čtovná jednotka prepo číta
položky cudzej meny do svojej funk čnej meny a vyká že vplyvy
takejto transakcie v súlade s odsekmi 20 a ž37 a 50.
18. Mnohé vykazujúce ú čtovné jednotky sú zlo žené z viacerých samostat-
ných ú čtovných jednotiek (napríklad skupinu tvorí materská spolo č-
nosťa jedna alebo viaceré dcérske spolo čnosti). Rôzne typy ú čtov-
ných jednotiek, čiužsúčlenovia skupiny alebo nie, mô žum a ťinve-
stície v pridru žených alebo spolo čných podnikoch. Mô žum a ťaj
pobo čky. Preto je nevyhnutné, aby sa výsledky a finan čná situácia
jednotlivých ú čtovných jednotiek patriacich do vykazujúcej ú čtovnej
jednotky prepo čítali do meny, v ktorej vykazujúca ú čtovná jednotka
prezentuje svoju ú čtovnú závierku. Tento štandard umo žňuje, aby
prezenta čnou menou vykazujúcej ú čtovnej jednotky bola akáko ľvek
mena (alebo meny). Výsledky a finan čná situácia ktorejko ľvek jedno-
tlivej ú čtovnej jednotky v rámci vykazujúcej ú čtovnej jednotky, ktorej
funkčná mena sa lí ši od prezenta čnej meny, sú prepo čítané v súlade
s odsekmi 38 a ž50.
19. Tento štandard takisto umo žňuje samostatnej ú čtovnej jednotke pripra-
vujúcej ú čtovnú závierku alebo ú čtovnej jednotke pripravujúcej indi-
viduálnu ú čtovnú závierku v súlade s IAS 27 Konsolidovaná
a individuálna ú čtovná závierka , aby prezentovali svoju ú čtovnú
závierku v akejko ľvek mene (alebo menách). Ak sa prezenta čná
mena ú čtovnej jednotky lí ši od jej funk čnej meny, jej výsledky
a finan čná situácia sa tie žprepo čítajú do prezenta čnej meny
v súlade s odsekmi 38 a ž50.
VYKAZOVANIE TRANSAKCIÍ V CUDZÍCH MENÁCH
VYKONÁVANÉ VO FUNK ČNEJ MENE
Prvotné vykázanie
20. Transakcia v cudzej mene je transakcia, ktorá je uvedená v cudzej
mene alebo si vy žaduje vysporiadanie v cudzej mene, vrátane trans-
akcií, ktoré vznikajú, ke ďúčtovná jednotka:
a) kúpi alebo predá tovar alebo slu žby, ktorých cena je uvedená
v cudzej mene;
b) po žičia si alebo po žičia pe ňažné prostriedky, ak sú záväzky alebo
pohľadávky uvedené v cudzej mene, alebo
c) inak nadobudne alebo vyradí majetok alebo jej vzniknú alebo
vysporiada záväzky uvedené v cudzej mene.
21. Transakcia v cudzej mene sa má pri prvotnom vykázaní zaznamena ť
vo funk čnej mene, pri čom sa pre sumu cudzej meny pou žije aktuálny
výmenný kurz medzi funk čnou menou a cudzou menou k dátumu
transakcie.
22. Dátum transakcie je dátum, ke ďsa transakcia prvýkrát kvalifikuje, aby
bola vykázaná v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného
výkazníctva. Z praktických dôvodov sa často pou žíva kurz, ktorý sa
pribli žuje skuto čnému kurzu dátumu transakcie, napríklad priemerný
kurz za tý ždeňalebo mesiac sa mô že pou žiťpri všetkých transakciách
vk aždej cudzej mene vyskytujúcej sa po čas účtovného obdobia. Ak
však kurz podstatne kolí še, je pou žitie priemerného kurzu za obdobie
nevhodné.
▼M5
Vykazovanie ku koncu následných období vykazovania
▼B
23. ►M5Ku koncu ka ždého obdobia vykazovania ◄:
a) pe ňažné polo žky v cudzej mene sa prepo čítajú závere čným
kurzom;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —162
▼B
b) nepe ňažné polo žky, ktoré sú ocenené v historickej obstarávacej
cene vyjadrenej v cudzej mene, sa prepo čítajú výmenným kurzom
k dátumu transakcie a
c) nepe ňažné polo žky, ktoré sú ocenené v reálnej hodnote v cudzej
mene, sa prepo čítajú výmenným kurzom k dátumu, ke ďbola stano-
vená reálna hodnota.
24. Ú čtovná hodnota polo žky sa ur čí v nadväznosti na ostatné relevantné
štandardy. Napríklad nehnute ľnosti, stroje a zariadenia mô žub y ť
ocenené v reálnej hodnote alebo v historickej obstarávacej cene
v súlade s IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia .Čij eú čtovná
hodnota ur čená na základe historickej obstarávacej ceny alebo na
základe reálnej hodnoty, ak je suma ur čená v cudzej mene, prepo číta
sa potom do funk čnej meny v súlade s týmto štandardom.
25. Ú čtovná hodnota niektorých polo žiek sa ur čí porovnaním dvoch alebo
viacerých hodnôt. Napríklad ú čtovná hodnota zásob je vyjadrená bu ď
v obstarávacej cene, alebo v čistej realizovate ľnej hodnote pod ľa toho,
ktorá z nich je ni žšia, v súlade s IAS 2 Zásoby . Podobne v súlade
s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku je účtovná hodnota majetku, pri
ktorom sú zistené znaky zní ženia hodnoty vyjadrená bu ďvúčtovnej
hodnote pred zapo čítaním mo žných strát zo zní ženej hodnoty, alebo
v spätne získate ľnej sume pod ľa toho, ktorá je ni žšia. Ke ďje takýto
majetok nepe ňažný a je ocenený v cudzej mene, ú čtovná hodnota sa
určí porovnaním:
a) obstarávacej ceny alebo prípadne ú čtovnej hodnoty prepo čítanej
výmenným kurzom k dátumu, ke ďsa táto hodnota stanovila (t. j.
kurzom k dátumu transakcie pre polo žku ocenenú s oh ľadom na
historickú obstarávaciu cenu), a
b)čistej realizovate ľnej hodnoty alebo prípadne spätne získate ľnej
sumy prepo čítanej výmenným kurzom k dátumu, ke ďsa táto
hodnota stanovila (t. j. závere čným kurzom k súvahovému d ňu).
Účinkom tohto porovnania mô žeb yť,že zistená strata zo zní ženej
hodnoty vo funk čnej mene by sa v cudzej mene nezistila, alebo
naopak.
26. Ke ďje k dispozícii nieko ľko výmenných kurzov, pou žije sa ten kurz,
pri ktorom by boli budúce pe ňažné toky reprezentované transakciou
alebo zostatkom vyrovnane, ak by tieto pe ňažné toky nastali k dátumu
ocenenia. Ak dve meny nie sú do časne medzi sebou vymenite ľné,
použije sa prvý následný kurz, pri ktorom by sa mohli výmeny usku-
točniť.
Vykazovanie kurzových rozdielov
27. Ako sa uvádza v odseku 3, IAS 39 sa uplat ňuje na ú čtovanie zabez-
pečenia pre polo žky cudzích mien. Uplat ňovanie ú čtovania zabezpe-
čenia vy žaduje, aby ú čtovná jednotka ú čtovala niektoré kurzové
rozdiely odli šne od postupov pre kurzové rozdiely vy žadovaných
týmto štandardom. Napríklad IAS 39 vy žaduje, aby kurzové rozdiely
boli pri pe ňažných polo žkách, ktoré sa kvalifikujú ako zabezpe čovacie
nástroje pri zabezpe čení pe ňažných tokov, ►M5prvotne vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄v rozsahu, v akom
je zabezpe čenie ú činné.
28. Kurzové rozdiely vznikajúce pri vysporiadaní pe ňažných polo žiek
alebo pri prepo čte pe ňažných polo žiek v kurzoch odli šných, ako sú
tie, v ktorých boli prepo čítané pri prvotnom vykázaní po čas účtovného
obdobia alebo v predchádzajúcich ú čtovných závierkach, sa vyká žu
výsledkovo v ú čtovnom období, v ktorom vzniknú, s výnimkou
opísanou v odseku 32.
29. Ke ďvznikne pe ňažná polo žka z transakcie v cudzej mene a nastane
zmena vo výmennom kurze medzi dátumom transakcie a dátumomvysporiadania, vzniká kurzový rozdiel. V prípade, že transakcia je
vysporiadaná v rámci toho ú čtovného obdobia, v ktorom sa uskuto č-
nila, je v šak celý kurzový rozdiel vykázaný v tomto ú čtovnom období.
V prípade, že transakcia je vysporiadaná v nasledujúcom ú čtovnom
období, kurzový rozdiel vykázaný v ka ždom ú čtovnom období a ždo
dátumu vysporiadania je ur čený zmenou vo výmenných kurzoch po čas
každého obdobia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —163
▼B
30. Ke ďsa zisk alebo strata pri nepe ňažnej polo žke►M5vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄,k aždý kurzový
zisk alebo kurzová strata sa ►M5vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ◄. Naopak, ke ďsa zisk alebo strata pri nepe-
ňažnej polo žke vykazuje výsledkovo, potom sa ka ždý kurzový zisk
alebo kurzová strata vykazujú výsledkovo.
31. Iné štandardy vy žadujú, aby sa niektoré zisky a straty ►M5vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄. Napríklad IAS 16
vyžaduje, aby sa niektoré zisky a straty vznikajúce z precenenia
nehnute ľností, strojov a zariadení ►M5vykázané v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku ◄.K e ďsa takýto majetok oce ňuje
v cudzej mene, odsekom 23 písm. c) tohto štandardu sa vy žaduje,
aby sa precenená hodnota prepo čítala pou žitím kurzu ku d ňu stano-
venia hodnoty, výsledkom čoho bude kurzový rozdiel, ktorý sa vyká že
takisto vo vlastnom imaní.
32. Kurzové rozdiely vznikajúce pri pe ňažnej polo žke, ktorá tvorí časť
čistej investície vykazujúcej ú čtovnej jednotky v zahrani čnej
prevádzke (pozri odsek 15) sa vyká žu výsledkovo v individuálnej
účtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo prípadne
v individuálnej ú čtovnej závierke zahrani čnej prevádzky. V ú čtovnej
závierke, ktorá zah ŕňa zahrani čnú prevádzku a vykazujúcu ú čtovnú
jednotku (t. j. konsolidovaná ú čtovná závierka, ke ďje zahrani čná
prevádzka dcérskou spolo čnosťou), sa takéto kurzové rozdiely vyká žu
prvotne v samostatnej zlo žke vlastného imania a vyká žu sa výsled-
kovo pri vyradení čistej investície v súlade s odsekom 48.
33. Ke ďpeňažná polo žka tvorí časťčistej investície vykazujúcej ú čtovnej
jednotky v zahrani čnej prevádzke a je vyjadrená vo funk čnej mene
vykazujúcej ú čtovnej jednotky, vznikne v individuálnej ú čtovnej
závierke zahrani čnej prevádzky kurzový rozdiel v súlade s odsekom
28. Ak je takáto polo žka vyjadrená vo funk čnej mene zahrani čnej
prevádzky, vznikne v individuálnej ú čtovnej závierke vykazujúcej
účtovnej jednotky kurzový rozdiel v súlade s odsekom 28. Ak je
takáto polo žka vyjadrená v inej mene, ako je funk čná mena bu ď
vykazujúcej ú čtovnej jednotky, alebo zahrani čnej prevádzky, vznikne
v individuálnej ú čtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky a v
individuálnej ú čtovnej závierke zahrani čnej prevádzky kurzový rozdiel
v súlade s odsekom 28. Takéto kurzové rozdiely sa ►M5vykážu
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa zahra-
ničnú prevádzku a vykazujúcu ú čtovnú jednotku (t. j. ú čtovná
závierka, v ktorej je zahrani čná prevádzka úplne konsolidovaná,
podielovo konsolidovaná alebo ú čtovaná metódou vlastného imania).
34. Ke ďúčtovná jednotka vedie svoje ú čtovné knihy a záznamy v mene
inej, ako je jej funk čná mena, v šetky údaje sú v čase, ke ďúčtovná
jednotka pripravuje svoju ú čtovnú závierku, prepo čítané do funk čnej
meny v súlade s odsekmi 20 a ž26. Takto sa získajú rovnaké sumy vo
funkčnej mene, ako by boli vznikli, ak by sa polo žky prvotne zazna-
menali vo funk čnej mene. Napríklad pe ňažné polo žky sa prepo čítajú
do funk čnej meny závere čným kurzom a nepe ňažné polo žky, ktoré sú
ocenené na základe historickej obstarávacej ceny, sa prepo čítajú
výmenným kurzom k dátumu transakcie, z ktorej vyplynulo ich vyká-zanie.
Zmena funk čnej meny
35. Pri zmene funk čnej meny ú čtovnej jednotky táto jednotka uplatní
postupy prepo čtu pou žiteľné pre novú funk čnú menu perspektívne
od dátumu zmeny.
36. Ako sa uvádza v odseku 13, funk čná mena ú čtovnej jednotky odrá ža
príslu šné transakcie, udalosti a podmienky, ktoré sú pre ú čtovnú
jednotku relevantné. Preto, ak je funk čná mena u žstanovená, mô že
sa meni ťiba vtedy, ke ďnastane zmena týchto základných transakcií,
udalostí a podmienok. Napríklad zmena v mene, ktorá najviac ovplyv-
ňuje predajné ceny tovarov a slu žieb, mô že vies ťk zmene funk čnej
meny ú čtovnej jednotky.
37. Vplyv zmeny vo funk čnej mene sa ú čtuje prospektívne. Inými
slovami, ú čtovná jednotka prepo číta všetky polo žky na novú funk čnú
menu, pri čom sa pou žije výmenný kurz ku d ňu zmeny. Výsledné
prepo čítané sumy nepe ňažných polo žiek sa berú ako ich historické
ceny.►M5Kurzové rozdiely vznikajúce z prepo čtu prevádzky2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —164
▼B
v zahrani čí predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku v súlade s odsekmi 32 a 39 písm. c) sa nereklasifikujú
z vlastného imania na zisk alebo stratu a ždo vyradenia prevádzky. ◄
POU ŽITIE PREZENTA ČNEJ MENY INEJ, AKO JE FUNK ČNÁ MENA
Prepo čet na prezenta čnú menu
38. Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťsvoju ú čtovnú závierku
v akejko ľvek mene (alebo menách). Ak sa prezenta čná mena lí šio d
funkčnej meny ú čtovnej jednotky, táto jednotka prepo číta výsledky
a finan čnú situáciu na prezenta čnú menu. Napríklad, ke ďskupina
obsahuje individuálne ú čtovné jednotky s rôznymi funk čnými
menami, sú výsledky a finan čná situácia ka ždej ú čtovnej jednotky
vyjadrené v spolo čnej mene, aby sa mohla prezentova ťkonsolidovaná
účtovná závierka.
39. Výsledky a finan čná situácia ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena
nie je menou hyperinfla čnej ekonomiky, sa prepo čítajú do inej prezen-
tačnej meny, pri čom sa pou žijú tieto postupy:
a) majetok a záväzky pre ka ždú prezentovanú súvahu (t. j. vrátane
porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú►M5závere čným kurzom
platným ku d ňu, ku ktorému bol zostavený tento výkaz o finan čnej
situácii◄;
b) výnosy a náklady pre ka ždý výkaz ►M5komplexného
výsledku ◄(t. j. vrátane porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú
výmenným kurzom k dátumom transakcií a
c) všetky vyplývajúce kurzové rozdiely sa vyká žu►M5v ostatných
súčastiach komplexného výsledku ◄.
40. Z praktických dôvodov sa pri prepo čte výnosových a nákladových
položiekčasto pou žíva kurz, ktorý sa pribli žuje výmenným kurzom
k dátumom transakcií, napríklad priemerný kurz v období. Ak v šak
kurz podstatne kolí še, je pou žitie priemerného kurzu za obdobie
nevhodné.
41. Kurzové rozdiely uvedené v odseku 39 písm. c) vyplývajú z týchto
skuto čností:
▼M5
a) prepo čtu výnosov a nákladov ú čtovaných výmenným kurzom
k dátumom transakcií a majetku a záväzkov závere čným kurzom;
▼B
b) prepo čet za čiatočného čistého majetku závere čným kurzom, ktorý
sa líši od predchádzajúceho závere čného kurzu.
►M5Tieto kurzové rozdiely sa nevykazujú v zisku alebo strate,
preto že zmeny vo výmenných kurzoch majú malý alebo žiadny
priamy ú činok na sú časné a budúce pe ňažné toky z prevádzok. Kumu-
lovaná suma kurzových rozdielov sa prezentuje v samostatnej zlo žke
vlastného imania a ždo vyradenia prevádzky v zahrani čí. Ke ďsa
kurzové rozdiely vz ťahujú na prevádzku v zahrani čí, ktorá je konso-
lidovaná, ale nie je úplne vlastnená, ◄sú kumulované kurzové
rozdiely vznikajúce z prepo čtu a priradite ľné men šinovým podielom
pridelené a vykazované ako časťmenšinového podielu
v konsolidovanej súvahe.
42. Výsledky a finan čná situácia ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena
je menou hyperinfla čnej ekonomiky, sa prepo čítajú do inej prezen-
tačnej meny, pri čom sa pou žijú tieto postupy:
a) všetky sumy (t. j. majetok, záväzky, polo žky vlastného imania,
výnosy a náklady, vrátane porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú
závere čným kurzom platným v de ňnajnov šej súvahy, s výnimkou
prípadov
b) ke ďsú sumy prepo čítané do meny nehyperinfla čnej ekonomiky, sú
porovnate ľné údaje tie, ktoré boli prezentované ako údaje be žného
roka v príslu šnej ú čtovnej závierke predchádzajúceho roka (t. j.
neupravené o následné zmeny cenovej hladiny alebo následnézmeny výmenných kurzov).
43. Ke ďje funk čná mena ú čtovnej jednotky menou hyperinfla čnej ekono-
miky, táto jednotka prepracuje svoju ú čtovnú závierku v súlade s IAS2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —165
▼B
29 pred uplatnením metódy prepo čtu ustanovenej v odseku 42,
s výnimkou porovnate ľných údajov, ktoré sa prepo čítajú do meny
nehyperinfla čnej ekonomiky [pozri odsek 42 písm. b)]. Ke ďekono-
mika prestane by ťhyperinfla čná a ú čtovná jednotka u žneprepraco-
váva svoju ú čtovnú závierku v súlade s IAS 29, na prepo čet do
prezenta čnej meny musí pou žiťako historické ceny údaje prepo čítané
na cenovú hladinu k dátumu, ke ďúčtovná jednotka prestala prepra-
cováva ťsvoju ú čtovnú závierku.
Prepo čet zahrani čnej prevádzky
44. Odseky 45 a ž47, popri odsekoch 38 a ž43, sa uplatnia, ke ďsa
výsledky a finan čná situácia zahrani čnej prevádzky prepo čítavajú do
prezenta čnej meny tak, aby zahrani čnú prevádzku bolo mo žné zahrnú ť
do účtovnej závierky vykazujúcej ú čtovnej jednotky pri úplnej konso-
lidácii, podielovej konsolidácii alebo metódou vlastného imania.
45. Zahrnutie výsledkov a finan čnej situácie zahrani čnej prevádzky do
výsledkov a finan čnej situácie vykazujúcej ú čtovnej jednotky sa
riadi be žnými konsolida čnými postupmi, ako je eliminácia vnútrosku-
pinových zostatkov a vnútroskupinových transakcií dcérskej spolo č-
nosti (pozri IAS 27 a IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní ).
Vnútroskupinový pe ňažný majetok (alebo záväzok), čiužkrátkodobý
alebo dlhodobý, nemô ževšak by ťeliminovaný oproti zodpovedajú-
cemu vnútroskupinovému záväzku (alebo majetku) bez zobrazeniavýsledkov výkyvov meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke. Je to
preto, žep e ňažná polo žka predstavuje záväzok konvertova ťjednu
menu na inú a vystavuje vykazujúcu ú čtovnú jednotku zisku alebo
strate z výkyvov meny. ►
M5V súlade s tým sa v konsolidovanej
účtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky takýto kurzový
rozdiel vykazuje v zisku alebo strate, alebo ak vzniká z okolností
opísaných v odseku 32, vykazuje sa v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku a kumuluje sa v samostatnej zlo žke vlastného imania
účtovnej jednotky a ždo vyradenia prevádzky v zahrani čí.◄
46. Ak je ú čtovná závierka zahrani čnej prevádzky zostavená k odli šnému
dátumu vykazovania, ako je dátum vykazujúcej ú čtovnej jednotky,
zahrani čná prevádzka často zostavuje dodato čné výkazy
k rovnakému dátumu, ako je dátum ú čtovnej závierky vykazujúcej
účtovnej jednotky. Ke ďsa tak nestane, ►M5IAS 27 umo žňuje
použiťiný dátum, pokia ľnie je rozdiel vä čší ako tri mesiace,
a vykonajú sa úpravy zoh ľadňujúce ú činky v šetkých významných
transakcií alebo iných udalostí, ktoré sa vyskytnú medzi rozdielnymi
dátumami. ◄V takom prípade sa majetok a záväzky zahrani čnej
prevádzky prepo čítajú výmenným kurzom k dátumu, ku ktorému je
zostavený ►M5výkaz o finan čnej situácii ◄zahrani čnej prevádzky.
Úpravy so zrete ľom na podstatné zmeny vo výmenných kurzoch sa
vykonajú a žk súvahovému d ňu vykazujúcej ú čtovnej jednotky
v súlade s IAS 27. Rovnaký prístup sa pou žije pri uplat ňovaní metódy
vlastného imania na pridru žené a spolo čné podniky a pri uplat ňovaní
podielovej konsolidácie na spolo čné podniky v súlade s IAS 28
Podiely v pridru žených podnikoch a IAS 31.
47. Akýko ľvek goodwill vznikajúci pri nadobudnutí zahrani čnej
prevádzky a akéko ľvek úpravy reálnej hodnoty na ú čtovné hodnoty
majetku a záväzkov pri nadobudnutí tejto zahrani čnej prevádzky sa
považujú za majetok a záväzky tejto zahrani čnej prevádzky. Preto sa
vyjadrujú vo funk čnej mene zahrani čnej prevádzky a prepo čítajú sa
závere čným kurzom v súlade s odsekmi 39 a 42.
Vyradenie zahrani čnej prevádzky
▼M5
48 Pri vyradení prevádzky v zahrani čí sa kumulovaná suma kurzových
rozdielov vz ťahujúcich sa na danú prevádzku v zahrani čí vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a kumulovaná
v samostatnej zlo žke vlastného imania reklasifikovaná z vlastného
imania na zisk alebo stratu (ako reklasifika čná úprava) [pozri IAS 1
Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)].
▼B
49. Ú čtovná jednotka mô že vyradi ťsvoj podiel v zahrani čnej prevádzke
predajom, likvidáciou, vyplatením akciového kapitálu alebo vzdaním
sa celej alebo časti tejto ú čtovnej jednotky. Platba dividendy je sú ča-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —166
▼B
sťou vyradenia iba vtedy, ak tvorí vrátenie investície, napríklad ke ďje
dividenda vyplatená zo ziskov pred nadobudnutím. V prípade čiastoč-
ného vyradenia sa do zisku alebo straty zahrnie len pomerný podielsúvisiacich kumulovaných kurzových rozdielov. Zní ženie ú čtovnej
hodnoty zahrani čnej prevádzky nie je čiastočné scudzenie. Preto sa
včase zní ženia hodnoty nevyká že v hospodárskom výsledku žiadna
časťodloženého kurzového zisku alebo straty.
DAŇOVÉ VPLYVY V ŠETKÝCH KURZOVÝCH ROZDIELOV
50. Zisky a straty z transakcií v cudzích menách a kurzové rozdiely vzni-
kajúce z prepo čtu výsledkov a finan čnej situácie ú čtovnej jednotky
(vrátane zahrani čnej prevádzky) do inej meny mô žum a ťdaňové
účinky. Na tieto da ňové ú činky sa uplat ňuje IAS 12 Dane z príjmov .
ZVEREJ ŇOVANIE
51. V odsekoch 53 a 55 a ž57 odkazy na „funkčnú menu “v prípade
skupiny zodpovedajú funk čnej mene materskej spolo čnosti.
52. Ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) sumu kurzových rozdielov vykázaných v hospodárskom výsledku
okrem tých, ktoré vznikajú z finan čných nástrojov oce ňovaných
v reálnej hodnote prostredníctvom výsledku hospodáreniav súlade s IAS 39, a
▼M5
b)čisté kurzové rozdiely vykázané v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku a kumulované v samostatnej zlo žke vlastného
imania a zosúhlasenie sumy takýchto kurzových rozdielovkz ačiatku a ku koncu obdobia.
▼B
53. Ke ďje prezenta čná mena odli šná od funk čnej meny, uvedie sa táto
skuto čnosťspolu so zverejnením funk čnej meny a dôvodom na pou ží-
vanie inej prezenta čnej meny.
54. Ke ďdôjde k zmene funk čnej meny vykazujúcej ú čtovnej jednotky
alebo významnej zahrani čnej prevádzky, zverejní sa táto skuto čnosť
spolu s dôvodom zmeny funk čnej meny.
55. Ke ďúčtovná jednotka prezentuje svoju ú čtovnú závierku v mene,
ktorá je odli šná od jej funk čnej meny, uvedie, žeúčtovná závierka
je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva, iba
ak je v súlade so v šetkými po žiadavkami ka ždého príslu šného štan-
dardu a ka ždej príslu šnej interpretácie týchto štandardov, vrátane
metódy prepo čtu ustanovenej v odsekoch 39 a 42.
56. Ú čtovná jednotka niekedy prezentuje svoju ú čtovnú závierku alebo iné
finan čné informácie v mene, ktorá nie je jej funk čnou menou bez
splnenia po žiadaviek odseku 55. Napríklad ú čtovná jednotka mô že
na inú menu konvertova ťiba vybrané polo žky zo svojej ú čtovnej
závierky. Alebo ú čtovná jednotka, ktorej funk čná mena nie je
menou hyperinfla čnej ekonomiky, mô že konvertova ťsvoju ú čtovnú
závierku na inú menu prepo čtom v šetkých polo žiek pou žitím posled-
ného závere čného kurzu. Takéto konverzie nie sú v súlade
s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva a vy žadujú sa
zverejnenia ustanovené v odseku 57.
57. Ke ďúčtovná jednotka uvádza svoju ú čtovnú závierku alebo iné
finan čné informácie v mene, ktorá je odli šná bu ďod jej funk čnej
alebo prezenta čnej meny, a nie sú splnené po žiadavky v odseku 55,
účtovná jednotka je povinná:
a) jasne ozna čiťinformáciu ako doplnkovú informáciu, aby ju odlí šila
od informácie, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi
finan čného výkazníctva;
b) zverejni ťmenu, v ktorej je uvedená doplnková informácia, a
c) zverejni ťfunkčnú menu ú čtovnej jednotky a metódu prepo čtu
použitú na ur čenie doplnkovej informácie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —167
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
58. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
58A. Čistá investícia v zahrani čnej prevádzke (zmena IAS 21), ktorá bola
vydaná v decembri 2005, pridala odsek 15A a zmenila a doplnila
odsek 33. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šie
uplat ňovanie sa odporú ča.
59. Ú čtovná jednotka uplatní odsek 47 prospektívne na v šetky nadobud-
nutia, ku ktorým dôjde po za čiatku obdobia finan čného vykazovania,
v ktorom je tento štandard prvýkrát uplatnený. Spätne uplat ňovanie
odseku 47 na skor šie nadobudnutia je povolená. Pri nadobudnutí
zahrani čnej prevádzky, ku ktorej sa pristupuje prospektívne, ale
ktorá nastala pred dátumom, ke ďbol tento štandard prvýkrát uplat-
nený, ú čtovná jednotka neprepo číta predchádzajúce roky, a preto
môže, keďje to vhodné, pova žovaťgoodwill a úpravy reálnej hodnoty
vznikajúce pri nadobudnutí skôr za majetok a záväzky ú čtovnej
jednotky ako za majetok a záväzky zahrani čnej prevádzky. Preto sú
goodwill a úpravy reálnych hodnôt bu ďužvyjadrené vo funk čnej
mene ú čtovnej jednotky, alebo sú nepe ňažnými polo žkami v cudzej
mene, ktoré sú vykázané pou žitím výmenného kurzu k dátumu akvi-
zície.
60. V šetky ostatné zmeny vyplývajúce z uplat ňovania tohto štandardu sa
účtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8 Účtovná politika, zmeny
vúčtovných odhadoch a chyby .
▼M5
60A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 27, 30 a ž33,
37, 39, 41, 45, 48 a 52. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
61. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích
mien (revidovaný v roku 1993).
62. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-11 Kurzy cudzích mien –kapitalizácia strát vyplývajúcich
z prudkých devalvácií meny ;
b) SIC-19 Mena vykazovania –oceňovanie a prezentácia ú čtovnej
závierky pod ľa IAS 21 a IAS 29 a
c) SIC-30 Mena vykazovania –prepo čet z oce ňovacej meny na
prezenta čnú menu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —168
▼M1
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 23
Náklady na prijaté úvery a pô žičky
ZÁKLADNÁ ZÁSADA
1 Náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sa kapi-
talizujú ako sú časťnákladov na toto aktívum. Ostatné náklady na
prijaté úvery a pô žičky sa vykazujú ako výdavok.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard v ú čtovníctve pri nákladoch
na prijaté úvery a pô žičky.
3 Tento štandard sa nezaoberá skuto čnými ani vyvolanými nákladmi
vynalo ženými v súvislosti s vlastným imaním, vrátane preferen čného
kapitálu, ktorý sa neklasifikuje ako záväzok.
4O d ú čtovnej jednotky sa nevy žaduje uplat ňovanie štandardu na tie
náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné akvi-
zícii, zhotoveniu alebo výrobe:
a) kvalifikovate ľného aktíva, oce ňovaného reálnou hodnotou, napr.
biologické aktívum, alebo
b) zásob, ktoré sa priemyselne vyrábajú alebo inak vyrábajú opako-
vane vo ve ľkých mno žstvách.
DEFINÍCIE
5 V tomto štandarde sa pou žívajú tieto termíny so spresneným
významom:
Náklady na prijaté úvery a pô žičkyznamenajú úrok a ostatné náklady,
ktoré ú čtovná jednotka vynalo ží v spojení s po žičaním si finan čných
prostriedkov.
Kvalifikovate ľné aktívum znamená aktívum, ktoré si nevyhnutne vy ža-
duje ve ľačasu na to, aby bolo pripravené na zamý šľané pou žitie alebo
na predaj.
6 Náklady na prijaté úvery a pô žičky mô žu zah ŕňať:
a) úrok z čerpaných kontokorentných úverov a krátkodobých
a dlhodobých úverov a pô žičiek,
b) amortizáciu diskontov alebo prémií súvisiacich s úvermi
ap ôžičkami,
c) amortizáciu ved ľajších nákladov, vynalo žených v súvislosti
s uzatváraním úverov a pô žičiek,
d) finan čné náklady týkajúce sa finan čného lízingu vykázané v súlade
s IAS 17 Lízingy a
e) kurzové rozdiely vznikajúce z úverov a pô žičiek v cudzej mene
v takom rozsahu, v akom sa pova žujú za úpravu úrokových
nákladov.
7 Kvalifikovate ľnými aktívami mô žu v závislosti od okolností by ť
všetky tieto aktíva:
a) zásoby,
b) výrobné závody,
c) vybavenos ťna výrobu energie,
d) nehmotné aktíva,
e) investi čné nehnute ľné majetky.
Finan čné aktíva a zásoby, ktoré sa priemyselne alebo inak vyrábajú
počas krátkeho časového obdobia, nie sú kvalifikovate ľné aktíva.
Aktíva, ktoré sú pripravené na svoje zamý šľané pou žitie alebo na
predaj, ke ďboli nadobudnuté, nie sú kvalifikovate ľné aktíva.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —169
▼M1
VYKAZOVANIE
8Ú čtovná jednotka kapitalizuje náklady na prijaté úvery a pô žičky,
ktoré sú priamo priradite ľné akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvali-
fikovate ľného aktíva, ako sú časťnákladov na toto aktívum. Ú čtovná
jednotka vykazuje ostatné náklady na prijaté úvery a pô žičky ako
náklad v čase, kedy ich vynakladá.
9 Náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sú
zahrnuté v nákladoch na toto aktívum. Tieto náklady na prijaté
úvery a pô žičky sú kapitalizované ako sú časťnákladov na aktívum,
keďje pravdepodobné, žeúčtovnej jednotke budú plynú ťbudúce
ekonomické ú žitky, a ke ďtieto náklady je mo žné spo ľahlivo zisti ť.
Keďúčtovná jednotka uplat ňuje IAS 29 Účtovné vykazovanie
v hyperinfla čných ekonomikách , vykazuje ako náklad tú časťnákladov
na prijaté úvery a pô žičky, ktorou sa kompenzuje inflácia po čas rovna-
kého obdobia pod ľa odseku 21 tohto štandardu.
Náklady na prijaté úvery a pô žičky spôsobilé na kapitalizáciu
10 Nákladmi na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
kúpe, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sú tie
náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré by nevznikli, ak by neboli
vynalo žené výdavky na kvalifikovate ľné aktívum. Ak si ú čtovná
jednotka po žičia finan čné prostriedky konkrétne s cie ľom obstara ťsi
konkrétne kvalifikovate ľné aktívum, tie náklady na prijaté úvery
ap ôžičky, ktoré sa priamo vz ťahujú na toto kvalifikovate ľné aktívum,
je mo žnéľahko identifikova ť.
11 Mô žeb y ťzložité zisti ťpriamy vz ťah medzi konkrétnymi úvermi
ap ôžičkami a kvalifikovate ľným aktívom a ur čiťúvery a pô žičky,
ktorým by sa inak bolo mo žné vyhnú ť. Takéto ťažkosti vznikajú
napríklad vtedy, ke ďsa finan čnáčinnos ťúčtovnej jednotky centrálne
koordinuje. Ťažkosti vznikajú aj vtedy, ke ďnejaká skupina pou žíva
rôzne dlhové nástroje na po žičanie si finan čných prostriedkov za
rozdielne úrokové miery a po žičiava tieto finan čné prostriedky
rozličným spôsobom iným ú čtovných jednotkám v tejto skupine. Iné
komplikácie vznikajú pri pou žívaní úverov a pô žičiek denominova-
ných v cudzích menách alebo spojených s nimi, ke ďskupina usku-
točňuje svoju činnos ťv krajinách s vysokou mierou inflácie, a pri
kolísaní výmenných kurzov. Výsledkom je, že stanovenie sumy
nákladov na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
akvizícii kvalifikovate ľného aktíva, je náro čné a vy žaduje vykonanie
odhadu.
12 V rozsahu, v akom si ú čtovná jednotka po žičia finan čné prostriedky,
konkrétne s cie ľom obstara ťurčité kvalifikovate ľné aktívum, táto
účtovná jednotka ur čí sumu nákladov na prijaté úvery a pô žičky
spôsobilých na kapitalizáciu pre toto aktívum, ako skuto čné náklady
na prijaté úvery a pô žičky spôsobené týmito úvermi a pô žičkami
počas nejakého obdobia zní žené o v šetok investi čný výnos
zd očasného investovania týchto úverov a pô žičiek.
13 Finan čné dohody pre kvalifikovate ľné aktívum mô žum a ťza následok,
žeúčtovná jednotka získa vypo žičané finan čné prostriedky a vzniknú
jej súvisiace náklady na prijaté úvery a pô žičky skôr ako sa finan čné
prostriedky čiastočne alebo úplne vynalo žia na kvalifikovate ľné
aktívum. Za takýchto okolností sa finan čné prostriedky často do časne
investujú, a žpokia ľsa nevynalo žia na kvalifikovate ľné aktívum. Pri
určení sumy tých nákladov na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú spôso-
bilé na kapitalizáciu po čas nejakého obdobia, sa ka ždý investi čný
výnos získaný z týchto finan čných prostriedkov odpo číta od vzniknu-
tých nákladov na prijaté úvery a pô žičky.
14 V rozsahu, v akom si ú čtovná jednotka finan čné prostriedky v šeo-
becne po žičia a pou žije s cie ľom získa ťkvalifikovate ľné aktívum,
táto ú čtovná jednotka ur čí sumu nákladov na prijaté úvery
ap ôžičky, ktoré sú spôsobilé na kapitalizáciu, pomocou miery kapi-
talizácie na výdavky na toto aktívum. Miera kapitalizácie predstavuje
vážený aritmetický priemer nákladov na prijaté úvery a pô žičky súvi-
siaci s úvermi a pô žičkami, ktoré ú čtovná jednotka v priebehu
nejakého obdobia nesplatila, iné ako pô žičky a úvery prijaté konkrétne
s cie ľom získa ťkvalifikovate ľné aktívum. Suma tých nákladov na
prijaté úvery a pô žičky, ktoré ú čtovná jednotka kapitalizuje2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —170
▼M1
v priebehu nejakého obdobia, by nemala presiahnu ťsumu tých
nákladov na prijaté úvery a pô žičky, ktoré jej vznikli po čas tohto
obdobia.
15 V niektorých prípadoch je vhodné pri výpo čte vá ženého aritmetického
priemeru nákladov na prijaté úvery a pô žičky zahrnú ťvšetky úvery
ap ôžičky materského podniku a jeho dcérskych podnikov; v iných
prípadoch je vhodnej šie pou žiťpre ka ždý dcérsky podnik vá žený
aritmetický priemer nákladov na prijaté úvery a pô žičky súvisiacich
s jeho vlastnými úvermi a pô žičkami.
Prebytok ú čtovnej hodnoty kvalifikovate ľného aktíva nad spätne
získate ľnou sumou
16 Ak ú čtovná hodnota alebo o čakávaný kone čný náklad na kvalifikova-
teľné aktívum prevý ši jeho spätne získate ľnú sumu alebo čistú reali-
zovate ľnú hodnotu, daná ú čtovná hodnota sa zní ži alebo odpí še
v súlade s po žiadavkami iných štandardov. Za ur čitých okolností sa
suma zní ženia hodnoty alebo odpísania stornuje v súlade s týmito
inými štandardmi.
Začatie kapitalizácie
17 Ú čtovná jednotka za čne kapitalizova ťnáklady na prijaté úvery
ap ôžičky ako sú časti nákladov na kvalifikovate ľné aktívum v de ň
začatia. De ňzačatia kapitalizácie je de ň,k eďúčtovná jednotka po
prvýkrát splní v šetky tieto podmienky:
a) vynakladá výdavky za aktívum,
b) vynakladá náklady na prijaté úvery a pô žičky, a
c) uskuto čňuječinnosti, ktoré sú nevyhnutné na prípravu aktíva na
jeho zamý šľané pou žitie alebo predaj.
18 Výdavky na kvalifikovate ľné aktívum zah ŕňajú len tie výdavky,
ktorých výsledkom boli platby peniazmi, prevody iného majetkualebo prevzatie úro čených záväzkov. Výdavky sú zní žené o v šetky
postupné platby a dotácie prijaté v súvislosti s aktívom (pozri IAS
20Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci ). Prie-
merná ú čtovná hodnota aktíva po čas obdobia, vrátane predtým kapi-
talizovaných nákladov na prijaté úvery a pô žičky, je spravidla prime-
ranou aproximáciou výdavkov, na ktoré sa v danom období pou žíva
miera kapitalizácie.
19 Činnosti nevyhnutné na prípravu aktíva na jeho zamý šľané pou žitie
alebo predaj obsahujú viac ako fyzické zhotovenie aktíva. Zah ŕňajú
technické a administratívne práce uskuto čnené pred za čiatkom fyzic-
kého zhotovenia, ako napr. činnosti spojené so získaním povolenia
pred za čatím fyzického zhotovenia. Takéto činnosti v šak vylu čujú
držbu majetku, ke ďsa neuskuto čňuježiadna výroba alebo vývoj,
ktoré menia stav aktíva. Napríklad náklady na prijaté úveryap ôžičky vynalo žené v priebehu úpravy pozemku sú kapitalizované
v tom období, v ktorom sa uskuto čniličinnosti súvisiace s úpravou.
Náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré vzniknú, pokia ľje pozemok,
ktorý sa získal na stavebné ú čely, v dr žbe bez akejko ľvek súvisiacej
prípravnej činnosti, v šak nesp ĺňajú podmienky na kapitalizáciu.
Preru šenie kapitalizácie
20 Ú čtovná jednotka preru ší kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery
ap ô žičky po čas pred ĺžených období, v ktorých preru ší aktívnu
prípravu kvalifikovaných aktív.
21 Ú čtovnej jednotke mô žu vzniknú ťnáklady na prijaté úvery a pô žičky
počas pred ĺženého obdobia, po čas ktorého preru ší aktivity nevyhnutné
na prípravu majetku na jeho zamý šľané pou žitie alebo predaj. Takéto
náklady sú nákladmi na dr ž
bu čiastočne dokon čených aktív
a nekvalifikujú sa na kapitalizáciu. Kapitalizácia nákladov na prijaté
úvery a pô žičky sa v šak účtovnou jednotkou zvy čajne nepreru šíp očas
obdobia, ke ďsa vykonávajú podstatné technické a administratívne
práce. Kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery a pô žičky ú čtovná
jednotka takisto nepreru ší, ak je do časné ome škanie prác nevyhnutnou
súčasťou procesu prípravy aktíva na jeho zamý šľané pou žitie alebo
predaj. Napríklad kapitalizácia pokra čuje v priebehu pred ĺženého2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —171
▼M1
obdobia, po čas ktorého vysoká hladina vody bráni výstavbe mosta,
pokia ľje takáto vysoká hladina vody be žná po čas obdobia výstavby
v príslu šnej zemepisnej oblasti.
Skon čenie kapitalizácie
22 Ú čtovná jednotka ukon čí kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery
ap ôžičky, ke ďsú v podstate skon čené v šetky činnosti nevyhnutné
na prípravu kvalifikovaného aktíva na jeho zamý šľané pou žitie alebo
predaj.
23 Aktívum je spravidla pripravené na svoje zamý šľané pou žitie alebo
predaj, ke ďje fyzické zhotovenie aktíva skon čené, aj ke ďbežná
administratívna práca mô žeešte pokra čovať. Ak nie sú dokon čené
len men šie úpravy, ako je výzdoba majetku pod ľap ožiadavky kupu-
júceho alebo pou žívateľa, nazna čuje to, ževšetky činnosti sú
v podstate dokon čené.
24 Ak ú čtovná jednotka dokon čuje zhotovenie kvalifikovate ľného aktíva
počastiach a ka ždáčasťsa mô že pou žívať, zatia ľčo zhotovovanie
ostatných častí pokra čuje, ú čtovná jednotka ukon čí kapitalizáciu
nákladov na prijaté úvery a pô žičky, ke ďv podstate dokon čívšetky
činnosti nevyhnutné na prípravu príslu šnejčasti na jej zamý šľané
použitie alebo predaj.
25 Podnikate ľský park zah ŕňajúci nieko ľko budov, z ktorých ka ždá sa
môže pou žívaťsamostatne, je príkladom kvalifikovate ľného aktíva,
ktorého ka ždáčasťje spôsobilá na pou žívanie, kým zhotovovanie
ostatných častí pokra čuje. Príkladom kvalifikovate ľného aktíva, ktoré
sa musí dokon čiťskôr ako sa akáko ľvek jeho časťmôže pou žívať
samostatne, je priemyselné zariadenie, v ktorom sa nieko ľko procesov
vykonáva postupne v rôznych častiach toho istého areálu priemysel-
ného zariadenia, ako napríklad oceliare ň.
ZVEREJNENIE
26 Ú čtovná jednotka zverejní:
a) sumu nákladov na prijaté úvery a pô žičky kapitalizovanú
v priebehu obdobia, a
b) mieru kapitalizácie pou žitú na ur čenie sumy nákladov na prijaté
úvery a pô žičky spôsobilých na kapitalizáciu.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
27 Ak uplat ňovanie tohto štandardu spôsobí zmenu v ú čtovných zása-
dách, ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na náklady na prijaté
úvery a pô žičky vz ťahujúce sa na kvalifikovate ľné aktíva, pre ktoré je
deňzačatia kapitalizácie de ňúčinnosti alebo neskor ší dátum.
28 Ú čtovná jednotka si v šak mô žeu rčiťakýko ľvek dátum pred dátumom
účinnosti a uplat ňovaťštandard na náklady na prijaté úvery a pô žičky,
ktoré sa vz ťahujú na v šetky kvalifikované aktíva, pre ktoré je dátum
začatia kapitalizácie v ten de ňalebo po ňom.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
29 Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard po čas ro čných období,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard pred
1. januárom 2009, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE IAS 23 (REVIDOVANÝ V ROKU 1993)
30 Týmto štandardom sa nahrádza štandard IAS 23 Náklady na prijaté
úvery a pô žičkyrevidovaný v roku 1993.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —172
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 24
Zverejnenia o spriaznených osobách
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je zabezpe čiť, aby ú čtovná závierka ú čtovnej
jednotky obsahovala zverejnenia nevyhnutné na zameranie pozornosti
na mo žnosť,že jej finan čná pozícia a zisk alebo strata mohli by ť
ovplyvnené existenciou spriaznených strán, transakciamia neuhradenými zostatkami súvisiacimi s týmito osobami.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri:
a) identifikácii vz ťahov a transakcií so spriaznenými osobami;
b) identifikácii neuhradených zostatkov ú čtov medzi jednotkou a jej
spriaznenými osobami;
c) identifikácii okolností, v ktorých sa vy žaduje zverejnenie polo žiek
podľa písmena a) alebo b), a
d) rozhodovaní o zverejnení týchto polo žiek.
3. Tento štandard vy žaduje zverejni ťtransakcie a neuhradené zostatky
účtov so spriaznenými osobami v individuálnej ú čtovnej závierke
materskej spolo čnosti, spolo čníka, alebo investora, prezentovanej
v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne ú čtovné závierky .
4. Transakcie so spriaznenými osobami a neuhradené zostatky ú čtov
s ostatnými ú čtovnými jednotkami v skupine sú zverejnené
vúčtovnej závierke ú čtovnej jednotky. Vnútroskupinové transakcie
a neuhradené zostatky ú čtov so spriaznenými osobami sú eliminované
pri príprave konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny.
ÚČEL ZVEREJNENIA O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH
5. Vz ť
ahy spriaznených osôb sú be žnou črtou obchodu a podnikania.
Napríklad ú čtovné jednotky často vykonávajú časťsvojich činností
prostredníctvom dcérskych spolo čností, spolo čných podnikov
a pridru žených podnikov. Za týchto okolností má ú čtovná jednotka
možnosťovplyv ňovaťfinan čné a prevádzkové zámery podniku, do
ktorého sa investuje, prostredníctvom ovládania, spoluovládaniaalebo podstatného vplyvu.
6. Vz ťahy spriaznených osôb mô žum a ťvplyv na zisk alebo stratu
a finan čnú pozíciu ú čtovnej jednotky. Spriaznené osoby sa mô žu
zapoji ťdo transakcií, do ktorých by sa nezapojili nespriaznené
osoby. Napríklad ú čtovná jednotka, ktorá predáva tovar svojej mater-
skej spolo čnosti za obstarávaciu cenu, by nemohla predáva ťza
takýchto podmienok inému zákazníkovi. Teda transakcie medzi spriaz-nenými osobami sa nesmú uskuto čňovaťza rovnaké sumy ako medzi
nespriaznenými osobami.
7. Zisk alebo strata a finan čná pozícia ú čtovnej jednotky mô žub y ť
ovplyvnené vz ťahom spriaznenej osoby, aj ke ďk transakciám so
spriaznenými osobami nedôjde. Samotná existencia vz ťahu mô že
byťdostato čná na to, aby ovplyvnila transakcie ú čtovnej jednotky
s inými stranami. Napríklad dcérska spolo čnosťmôže ukon
čiťvzťahy
s obchodným partnerom, ak materská spolo čnosťnadobudne sesterskú
spolo čnosťvykonávajúcu rovnakú činnos ťako predchádzajúci
obchodný partner. Podobne sa mô že jedna strana zdr žaťkonania
z dôvodu podstatného vplyvu inej osoby –napríklad materská spolo č-
nosťmôže dcérskej spolo čnosti da ťpokyn, aby sa nezaoberala
výskumom a vývojom.
8. Z týchto dôvodov mô žem a ťznalos ťtransakcií, neuhradených
zostatkov ú čtov a vz ťahov spriaznených osôb vplyv na posúdenie
činností ú čtovnej jednotky pou žívateľmi ú čtovnej závierky, vrátane
posúdenia rizík a príle žitostí, ktorým ú čtovná jednotka čelí.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —173
▼B
DEFINÍCIE
9. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Spriaznená osoba je osoba spriaznená s ú čtovnou jednotkou, ak:
a) priamo, alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých
prostredníkov, osoba:
i) ovláda ú čtovnú jednotku, alebo je ovládaná ú čtovnou
jednotkou, alebo je spoluovládaná ú čtovnou jednotkou (vrátane
materských spolo čností, dcérskych spolo čností a sesterských
spolo čností);
ii) má podiel v ú čtovnej jednotke, ktorý jej umo žňuje ma ť
podstatný vplyv na ú čtovnú jednotku, alebo
iii) spoluovláda ú čtovnú jednotku;
b) osoba je pridru ženým podnikom (ako je definovaný v IAS 28
Podiely v pridru žených podnikoch )účtovnej jednotky;
c) osoba je spolo čným podnikom, v ktorom je ú čtovná jednotka
spolo čníkom (pozri IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní );
d) osoba je členom k ľúčového riadiaceho personálu ú čtovnej jednotky
alebo jej materskej spolo čnosti;
e) osoba je blízkym členom rodiny niektorého jednotlivca uvedeného
v písmene a) alebo d);
f) osoba je ú čtovnou jednotkou, ktorá je ovládaná, spoluovládaná
alebo je pod podstatným vplyvom ktoréhoko ľvek jednotlivca
uvedeného v písmene d) alebo e), alebo v ktorej podstatné hlaso-
vacie práva má priamo alebo nepriamo takýto jednotlivec, alebo
g) osoba je programom po žitkov po skon čení zamestnania pre zamest-
nancov ú čtovnej jednotky alebo akejko ľvek inej ú čtovnej jednotky,
ktorá je spriaznenou osobou ú čtovnej jednotky.
Transakcia so spriaznenými osobami je prevod zdrojov, slu žieb alebo
záväzkov medzi spriaznenými osobami bez oh ľadu na to, čis aú čtuje
cena.
Blízki členovia rodiny jednotlivca sú tí, od ktorých sa mô žeočakáva ť,
že ovplyvnia alebo budú ovplyvnení týmto jednotlivcom pri svojich
aktivitách s ú čtovnou jednotkou. Mô žu k nim patri ť:
a) druh alebo dru žka a deti jednotlivca;
b) deti druha alebo dru žky jednotlivca a
c) osoby závislé od jednotlivca alebo druha alebo dru žky jednotlivca.
Kompenzácia zahŕňavšetky zamestnanecké po žitky (ako sú defino-
vané v IAS 19 Zamestnanecké po žitky) vrátane zamestnaneckých
požitkov, na ktoré sa aplikuje IFRS 2 Platby na základe podielov .
Zamestnaneckými po žitkami sú v šetky formy protihodnoty platené,
splatné alebo poskytnuté ú čtovnou jednotkou, alebo v mene ú čtovnej
jednotky, výmenou za slu žby poskytnuté ú čtovnej jednotke. Zah ŕňaa j
takúto protihodnotu platenú v mene materskej ú čtovnej jednotky vo
vzťahu k ú čtovnej jednotke. Kompenzácia zah ŕňa:
a) krátkodobé zamestnanecké po žitky, ako sú napríklad mzdy, platy
a príspevky na sociálne zabezpe čenie, platená ro čná dovolenka
a platená zdravotná dovolenka, podiely na zisku a prémie (ak sú
splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia),
a nepe ňažné po žitky (ku ktorým patrí zdravotná starostlivos ť,
poskytovanie bývania, slu žobných áut a bezplatných alebo dotova-
ných tovarov alebo slu žieb) pre sú časných zamestnancov;
b) po žitky po skon čení zamestnania, ako napríklad penzie, iné
penzijné po žitky, životné poistenie po skon čení zamestnania
a zdravotná starostlivos ťpo skon čení zamestnania;
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky, vrátane dovolenky pre
stálych zamestnancov a nároku na študijná dovolenka, po žitky
z dôvodu výro čia alebo za dlhodobú slu žbu, po žitky vyplývajúce
z dlhodobej práceneschopnosti a, ak nie sú úplne splatné do2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —174
▼B
12 mesiacov po skon čení daného obdobia, podiely na zisku, prémie
a odlo žené plnenia;
d) po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru a
e) platby na základe podielov.
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku
účtovnej jednotky s cie ľom získa ťúžitky z jej činností.
Spoluovládanie (spolo čná kontrola) je zmluvne dohodnuté podie ľanie
sa na ovládaní hospodárskej činnosti.
Kľúčový riadiaci personál sú tie osoby, ktoré majú právomoc
a zodpovednos ťza plánovanie, riadenie a kontrolovanie činností
účtovnej jednotky, priamo alebo nepriamo, vrátane ka ždého riadite ľa
(či výkonného alebo iného) tejto ú čtovnej jednotky.
Podstatný vplyv je právomoc podie ľaťsa na riadiacich finan čných
a prevádzkových rozhodnutiach ú čtovnej jednotky, ale nie je to ovlá-
danie týchto zámerov. Podstatný vplyv mo žno získa ťvlastníctvom
akcií, stanovami alebo dohodou.
10. Pri posudzovaní ka ždého mo žného vz ťahu spriaznenej osoby je pozor-
nosťupriamená na podstatu vz ťahu a nielen na právnu formu.
11. V kontexte tohto štandardu nemusia nevyhnutne by ťspriaznenými
osobami:
a) dve ú čtovné jednotky iba preto, že majú spolo čného riadite ľa alebo
iného člena k ľúčového riadiaceho personálu, bez oh ľadu na
písmená d) a f) v definícii „spriaznenej osoby “;
b) dvaja spolo čníci iba preto, že spoluovládajú spolo čný podnik;
c) i) poskytovatelia finan čných prostriedkov;
ii) obchodné zväzy;
iii) verejnoprospe šné podniky a
iv) vládne útvary a agentúry
iba na základe be žných kontaktov s ú čtovnou jednotkou (hoci
môžu ovplyv ňovaťslobodu konania ú čtovnej jednotky alebo sa
zúčastňovaťna jej rozhodovacom procese);
d) jednotlivý zákazník, dodávate ľ, fran šízor, distribútor alebo
obchodný zástupca, s ktorým ú čtovná jednotka realizuje významný
objem činnosti len na základe výslednej hospodárskej závislosti.
ZVEREJNENIE
12. Vz ťahy medzi materskými a dcérskymi spolo čnosťami sa zverejnia
bez oh ľadu na to, čid ošlo k transakciám medzi týmito spriaznenými
osobami. Ú čtovná jednotka zverejní názov materskej spolo čnosti
účtovnej jednotky a názov najvy ššej ovládajúcej strany, ak je odli šný.
Ak materská spolo čnosťúčtovnej jednotky ani najvy ššia ovládajúca
strana nezostavujú ú čtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti,
zverejní sa názov najbli žšej materskej spolo čnosti, ktorá zverej ňuje
účtovnú závierku.
13. Aby mali pou žívatelia ú čtovnej závierky mo žnosťvytvori ťsi názor
o vplyve vz ťahov spriaznených osôb na ú čtovnú jednotku, je vhodné
v prípade existencie ovládania zverejni ťvzťah spriaznených osôb bez
ohľadu na to, či medzi spriaznenými osobami do šlo k transakciám.
14. Identifikácia vz ťahov spriaznených osôb medzi materskými
a dcérskymi spolo čnosťami nadväzuje na po žiadavky na zverejnenie
uvedené v IAS 27, IAS 28 a IAS 31, ktoré vy žadujú vhodný zoznam
a opis podstatných investícií v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených
podnikoch a spoluovládaných ú čtovných jednotkách.
15. Ke ďani materská spolo čnosťúčtovnej jednotky, ani najvy ššia ovlá-
dajúca strana nezostavujú ú čtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verej-
nosti, jednotka zverejní názov najbli žšej materskej spolo čnosti, ktorá
ju zostavuje. Najbli žšia materská spolo čnosťje prvá materská spolo č-
nosťv skupine nad priamou materskou spolo čnosťou, ktorá zostavuje
zverej ňovanú konsolidovanú ú čtovnú závierku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —175
▼B
16. Ú čtovná jednotka zverejní odmeny k ľúčovému riadiacemu personálu
v súhrne a osobitne pre ka ždú z týchto kategórií:
a) krátkodobé zamestnanecké po žitky;
b) po žitky po skon čení zamestnania;
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky;
d) po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru a
e) platby na základe podielov.
17. Ak do šlo k transakciám medzi spriaznenými osobami, ú čtovná
jednotka zverejní podstatu vz ťahov spriaznených osôb, ako aj infor-
mácie o transakciách a neuhradených zostatkoch ú čtov nevyhnutných
na pochopenie potenciálneho vplyvu vz ťahu na ú čtovnú závierku.
Tieto po žiadavky na zverej ňovanie sú v doplnení po žiadaviek
v odseku 16 na zverejnenie odmien k ľúčového riadiaceho personálu.
Zverejnenia obsahujú minimálne:
a) sumu transakcií;
b) sumu neuhradených zostatkov ú čtov a:
i) ich podmienky vrátane informácie o ich zabezpe čení a podstate
odmeny poskytnutej pri vysporiadaní a
ii) podrobnosti o v šetkých poskytnutých a prijatých zárukách;
c) rezervy na pochybné poh ľadávky súvisiace so sumou neuhrade-
ných zostatkov ú čtov a
d) náklady vykázané za dané obdobie vo vz ťahu k nevymo žiteľným
alebo pochybným poh ľadávkam splatným od spriaznených osôb.
18. Zverejnenia po žadované v odseku 17 sa vykonajú osobitne pri ka ždej
z týchto kategórií:
a) materská spolo čnosť;
b) účtovné jednotky spoluovládajúce ú čtovnú jednotku alebo ú čtovné
jednotky s podstatným vplyvom na ú čtovnú jednotku;
c) dcérske spolo čnosti;
d) pridru žené podniky;
e) spolo čné podniky, v ktorých je ú čtovná jednotka spolo čníkom;
f) kľúčový riadiaci personál ú čtovnej jednotky alebo jej materskej
spolo čnosti a
g) iné spriaznené osoby.
19. Klasifikácia súm záväzkov a poh ľadávok vo či spriazneným osobám
v rôznych kategóriách pod ľap ožiadaviek uvedených v odseku 18 je
rozšírením po žiadaviek na zverej ňovanie v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej
závierky pre informácie prezentované ►M5vo výkaze o finan čnej
situácii◄alebo v poznámkach. Kategórie sú roz šírené, aby umo žnili
ucelenej šiu analýzu zostatkov ú čtov spriaznených osôb a platia pre
transakcie so spriaznenými osobami.
20. Ďalej sú uvedené príklady transakcií, ktoré sa zverejnia, ak sú vyko-
návané so spriaznenými osobami:
a) nákupy alebo predaje tovaru (dokon čeného alebo nedokon čeného);
b) nákupy alebo predaje nehnute ľností a iného majetku;
c) poskytovanie alebo prijímanie slu žieb;
d) lízingy;
e) prevody výskumu a vývoja;
f) prevody pod ľa licen čných zmlúv;
g) prevody pod ľa finan čných dohôd (vrátane úverov a vkladov do
vlastného imania v peniazoch alebo v naturáliách);
h) rezerva na záruky alebo zabezpe čenie a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —176
▼B
i) vysporiadanie záväzkov v mene ú čtovnej jednotky alebo ú čtovnou
jednotkou v mene tretej osoby.
Účasťmaterskej alebo dcérskej spolo čnosti na programe so stanove-
nými po žitkami s rozlo žením rizika medzi podnikmi v skupine sa
považuje za transakciu medzi spriaznenými osobami (pozri odsek
34B IAS 19).
21. Zverejnenia, že transakcie so spriaznenými osobami sa uskuto čnili za
rovnakých podmienok ako prevládajú pri nezávislých transakciách, sa
vykonajú iba vtedy, ak je mo žné takéto podmienky dokáza ť.
22. Polo žky podobnej podstaty sa mô žu zverejni ťsúhrnne s výnimkou
prípadu, ke ďje potrebné oddelené zverejnenie na pochopenie ú činkov
transakcií so spriaznenými osobami na ú čtovnú závierku ú čtovnej
jednotky.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
23. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
23A. Ú čtovná jednotka uplatní po žiadavky odseku 20 na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní zmeny a doplnenia IAS 19 Zamestnanecké po žitky–Aktuárske
zisky a straty, skupinové programy a zverejnenia , na skor šie obdobie,
tieto zmeny a doplnenia sa uplat ňujú na toto skor šie obdobie.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 24 (PREPRACOVANÝ V ROKU 1994)
24. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 24 Zverejnenia o spriaznených
osobách (prepracovaný v roku 1994).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —177
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 26
Účtovanie a vykazovanie penzijných programov
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje v ú čtovných závierkach penzijných
programov, ak sa takéto ú čtovné závierky zostavujú.
2. Penzijné programy sa niekedy ozna čujú rozli čnými inými názvami,
ako sú „penzijné schémy “,„programy doplnkového dôchodkového
zabezpe čenia“alebo „schémy podpory v starobe “. Tento štandard
považuje penzijný program za vykazujúcu ú čtovnú jednotku oddelenú
od zamestnávate ľov ú častníkov programu. V šetky ostatné štandardy
platia na ú čtovné závierky penzijných programov s výnimkou
prípadov, ak ich tento štandard nahrádza.
3. Tento štandard sa zaoberá ú čtovaním a vykazovaním programu pre
všetkých ú častníkov ako skupiny. Nezaoberá sa vykazovaním pre
jednotlivých ú častníkov, pokia ľide o ich penzijné práva.
4. IAS 19 Zamestnanecké po žitkysa týka ur čenia nákladov penzijných
požitkov v ú čtovných závierkach zamestnávate ľov, ktorí majú takéto
programy. Teda týmto štandardom sa dop ĺňa IAS 19.
5. Penzijné programy mô žub yťprogramy so stanovenými príspevkami
alebo programy so stanovenými po žitkami. Mnohé po žadujú vytvori ť
oddelené fondy, ktoré mô žu alebo nemusia ma ťsamostatnú právnu
subjektivitu a mô žu alebo nemusia ma ťsprávcov, ktorým sa platia
príspevky, a z ktorých sa penzijné programy vyplácajú. Tento štandard
sa pou žíva bez oh ľadu na to, či takýto fond je vytvorený, a bez
ohľadu na to, či tam správcovia sú.
6. Na penzijné programy, ktoré majú majetok investovaný
v pois ťovniach, platia rovnaké po žiadavky na ú čtovníctvo
a financovanie ako na investície, ktoré investujú na základe vlastných
dohôd. Preto sa na ne vz ťahuje tento štandard, pokia ľzmluva
s poistnou spolo čnosťou nie je na meno konkrétneho ú častníka,
alebo skupiny ú častníkov a penzijný záväzok nie je výhradne zodpo-
vednos ťou pois ťovne.
7. Tento štandard sa nezaoberá inými formami zamestnaneckých
požitkov, ako je odstupné pri ukon čení zamestnania, dohody
o odlo ženom odme ňovaní, dovolenky pre stálych zamestnancov,
špeciálne programy skor šieho odchodu do dôchodku alebo pri zni žo-
vaní stavu zamestnancov, zdravotné a sociálne programy aleboprogramy odmien. Zmluvy typu štátneho dôchodkového zabezpe čenia
sú takisto vylú čené z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
DEFINÍCIE
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Penzijné programy
sú dohody, pomocou ktorých ú čtovná jednotka
poskytuje po žitky svojim zamestnancom pri alebo po ukon čení slu žby
(buďvo forme ro čného príjmu, alebo ako jednorazovú sumu), ke ď
takéto po žitky alebo príspevky na ne mo žno ur čiťalebo odhadnú ť
pred odchodom do dôchodku na základe ustanovení dokumentualebo zau žívanej praxe ú čtovnej jednotky.
Programy so stanovenými príspevkami sú penzijné programy, pod ľa
ktorých sumy, ktoré sa majú vypláca ťako penzijné po žitky, sú ur čené
príspevkami do fondu spolu s investi čnými výnosmi z nich.
Programy so stanovenými po žitkami sú penzijné programy, pod ľa
ktorých sumy, ktoré sa majú vyplati ťako penzijné po žitky, sú ur čené
odkazom na vzorec, ktorého základ tvorí zvy čajne na zárobok zamest-
nanca a/alebo po čet odpracovaných rokov.
Financovanie je prevod majetku do ú čtovnej jednotky ( fondu ), odde-
lenej od ú čtovnej jednotky zamestnávate ľa, na splnenie budúcich
povinností úhrady penzijných po žitkov.
Na ú čely tohto štandardu sa takisto pou žívajú tieto termíny:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —178
▼B
Účastníci súčlenovia penzijného programu a ostatné osoby, ktoré
podľa programu majú nárok na po žitky.
Čistý majetok k dispozícii pre po žitky je majetok programu mínus
záväzky iné ako aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných
požitkov.
Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov je
súčasná hodnota o čakávaných platieb penzijným programom
súčasným a minulým zamestnancom priradite ľná k u žposkytnutej
službe.
Nárokovate ľné po žitkysú po žitky, na ktoré práva nie sú podmienené
pokra čujúcim zamestnaním pod ľa podmienok penzijného programu.
9. Niektoré penzijné programy majú prispievate ľov iných ako zamestná-
vateľov; tento štandard sa uplat ňuje aj na ú čtovné závierky takýchto
programov.
10. Vä čšina penzijných programov je zalo žená na formálnych dohodách.
Niektoré programy sú neformálne, ale nadobudli úrove ňpovinnosti
ako výsledok praxe zavedenej zamestnávate ľom. Hoci niektoré
programy povo ľujú zamestnávate ľom obmedzi ťich povinnosti pod ľa
programov, pre zamestnávate ľa je zvy čajne zlo žité program zru šiť,a k
si chce udr žaťzamestnancov. Rovnaký základ ú čtovania
a vykazovania platí tak pre neformálny program, ako aj pre formálnyprogram.
11. Mnohé penzijné programy zabezpe čujú vytvorenie oddelených fondov,
do ktorých sa príspevky platia a z ktorých sa vyplácajú po žitky.
Takéto fondy mô žu spravova ťstrany, ktoré sú nezávislé pri riadení
majetku fondu. Tieto strany sú v niektorých krajinách nazývané správ-
cami. Termín správca sa v tomto štandarde pou žíva na opis takýchto
strán bez oh ľadu na to, či správa majetku bola ustanovená.
12. Penzijné programy majú be žne podobu programov so stanovenými
príspevkami alebo programov so stanovenými po žitkami, pri čom
každý z nich má svoje vlastné odli šujúce charakteristiky. Príle žitostne
existujú programy, ktoré majú charakteristiky obidvoch. Takéto
hybridné programy sa na ú čely tohto štandardu pova žujú za programy
so stanovenými po žitkami.
PROGRAMY SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI
13. Ú čtovná závierka programu so stanovenými príspevkami obsahuje
výkaz čistého majetku k dispozícii pre po žitky a opis zásad financo-
vania.
14. Pod ľa programu so stanovenými príspevkami je suma budúcich
požitkov ú častníkov ur čená príspevkami, ktoré platí zamestnávate ľ,
účastník alebo obaja, prevádzkovou ú činnos ťou a investi čnými
výnosmi fondu. Povinnos ťzamestnávate ľa sa zvy čajne vyrovná
príspevkami do fondu. Be žne sa nevy ž
aduje rada aktuára, hoci sa
takáto rada niekedy vyu žíva pri odhade budúcich po žitkov, ktoré sa
môžu dosiahnu ťna základe sú časných príspevkov a meniacich sa
hladín budúcich príspevkov a investi čných výnosov.
15. Ú častníci sa zaujímajú o činnosti programu, preto že tieto činnosti
majú priamy vplyv na úrove ňich budúcich po žitkov. Ú častníci
majú záujem vedie ť,čí príspevky boli prijaté a či sa vykonala vhodná
kontrola na ochranu práv príjemcov. Zamestnávate ľmá záujem
oúčinné a objektívne fungovanie programu.
16. Cie ľom vykazovania programom so stanovenými príspevkami je
pravidelne poskytova ťinformácie o programe a výkonnosti jeho inve-
stícií. Tento cie ľsa zvy čajne dosiahne poskytovaním ú čtovných
závierok, ktoré obsahujú tieto informácie:
a) opis významných činností za obdobie a vplyv v šetkých zmien
týkajúcich sa programu, jeho členstva a podmienok, ktoré treba
splniť;
b) výkazy vykazujúce transakcie a investi čnú výkonnos ťza obdobie
a finan čnú situáciu programu na konci tohto obdobia a
c) opis investi čných zásad.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —179
▼B
PROGRAMY SO STANOVENÝMI PO ŽITKAMI
17. Ú čtovná závierka programu so stanovenými po žitkami obsahuje bu ď:
a) výkaz, v ktorom sa uvádza:
i)čistý majetok k dispozícii pre po žitky;
ii) aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov
rozlišujúca medzi nárokovate ľnými po žitkami
a nenárokovate ľnými po žitkami a
iii) výsledný prebytok alebo deficit, alebo
b) výkaz čistého majetku k dispozícii pre po žitky zahr ňujúci bu ď:
i) poznámku, v ktorej sa zverej ňuje aktuárska sú časná hodnota
prisľúbených penzijných po žitkov rozli šujúca medzi nárokova-
teľnými po žitkami a nenárokovate ľnými po žitkami, alebo
ii) odkaz na tieto informácie v sprievodnej aktuárskej správe.
Ak sa aktuárske ocenenie neuskuto čnilo k dátumu ú čtovnej závierky,
ako východisko sa pou žije posledné ocenenie a dátum ocenenia sa
zverejní.
18. Na ú čely odseku 17 základom pre aktuársku sú časnú hodnotu pris ľú-
bených penzijných po žitkov sú po žitky pris ľúbené pod ľa podmienok
programu na doposia ľposkytnutú slu žbu s pou žitím bu ďsúčasnej
platovej úrovne, alebo projektovanej platovej úrovne so zverejnením
použitého východiska. Vplyv ka ždej zmeny v aktuárskych predpokla-
doch, ktorá mala významný ú činok na aktuársku sú časnú hodnotu
prisľúbených penzijných po žitkov, sa takisto zverejní.
19. Ú čtovná závierka musí vysvetli ťvzťah medzi aktuárskou sú časnou
hodnotou pris ľúbených penzijných po žitkov a čistým majetkom
k dispozícii pre po žitky a postupy pre financovanie pris ľúbených
požitkov.
20. Pod ľa programu so stanovenými po žitkami platba pris ľúbených
penzijných po žitkov závisí od finan čnej situácie programu
a schopnosti prispievate ľov plati ťbudúce príspevky do programu,
ako aj od investi čnej výkonnosti a prevádzkovej ú činnosti programu.
21. Program so stanovenými po žitkami vy žaduje pravidelnú radu aktuára,
aby posúdil finan čný stav programu, preveril predpoklady a odporu čil
budúcu úrove ňpríspevkov.
22. Cie ľom vykazovania programu so stanovenými po žitkami je pravi-
delne poskytova ťinformácie o finan čných zdrojoch a činnostiach
programu, ktoré sú u žitočné pri posudzovaní vz ťahov medzi akumu-
láciou zdrojov a plánovanými po žitkami po čas obdobia. Tento cie ľsa
zvyčajne dosiahne poskytovaním ú čtovnej závierky, ktorá obsahuje
tieto informácie:
a) opis významných činností za obdobie a vplyv v šetkých zmien
týkajúcich sa programu, jeho členstva podmienok, ktoré treba
splniť;
b) výkazy vykazujúce transakcie a investi čnú výkonnos ťza obdobie
a finan čnú situáciu programu na konci tohto obdobia;
c) aktuárske informácie, bu ďakočasťvýkazov, alebo vo forme odde-
lenej správy, a
d) opis investi čných zásad.
Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov
23. Sú časná hodnota o čakávaných platieb penzijným programom sa mô že
vypo čítaťa vykazova ťpoužitím sú časných platových úrovní alebo
projektovaných platových úrovní a ždočasu odchodu ú častníkov do
dôchodku.
24. Dôvody na prijatie metódy sú časného platu zah ŕňajú tieto skuto čnosti:
a) aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov, čoj e
súhrn súm v sú časnosti priradite ľných ka ždému ú častníkovi
v programe, sa mô že vypo čítaťobjektívnej šie ako projektované
platové úrovne, preto žev yžaduje menej predpokladov;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —180
▼B
b) zvý šenia v po žitkoch priradite ľných k zvý šeniu platu sa stanú
povinnos ťou programu v čase zvý šenia platu a
c) suma aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných
požitkov pou žitím sú časnej platovej úrovne je vo v šeobecnosti
vužšom vz ťahu so splatnou sumou v prípade ukon čenia alebo
preru šenia programu.
25. Dôvody na prijatie metódy projektovaného platu zah ŕňajú tieto skuto č-
nosti:
a) finan čné informácie by sa mali zostavi ťna základe nepretr žitosti
činnosti bez oh ľadu na predpoklady a odhady, ktoré sa musia
urobi ť;
b) v prípade programov posledných výplat sú po žitky ur čené
v závislosti od platov v čase alebo blízko dátumu odchodu do
dôchodku; preto sa musia projektova ťplaty, hladiny príspevkov
a miery návratnosti;
c) zanedbanie zoh ľadnenia projekcií platov, ke ďje vä čšina financo-
vania zalo žená na projekciách platov, mô žem a ťza následok vyka-
zovanie zdanlivého nadbyto čného financovania, ke ďprogram je
primerane financovaný, alebo vykazovanie adekvátneho financo-
vania, ke ďje program nedostato čne financovaný.
26. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov zalo-
žená na sú časných platoch je zverejnená v ú čtovnej závierke programu
s cieľom nazna čiťpovinnos ťtýkajúcu sa zarobený po žitkov k dátumu
účtovnej závierky. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzij-
ných po žitkov zalo žená na projektovaných platoch sa zverejní
s cieľom nazna čiťveľkosťpotenciálnej povinnosti na základe nepre-
tržitosti činnosti, čoj ev ov šeobecnosti aj základom pre financovanie.
Okrem zverejnenia aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzij-
ných po žitkov je potrebné poskytnú ťdostato čné vysvetlenie tak, aby
jasne nazna čilo kontext, v ktorom by sa mala aktuárska sú časná
hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov chápa ť. Takéto vysvetlenie
môžeb yťvo forme informácií o adekvátnosti plánovaného budúceho
financovania a postupu financovania zalo ženého na projekciách
platov. Toto mô žeb yťzahrnuté v ú čtovnej závierke alebo v správe
aktuára.
Frekvencia aktuárskych ocenení
27. V mnohých krajinách sa aktuárske ocenenia nerobia častejšie ako
každé tri roky. Ak aktuárske ocenenie nebolo pripravené k dátumu
zostavenia ú čtovnej závierky, ako východisko sa pou žije predchádza-
júce ocenenie a dátum ocenenia sa zverejní.
Obsah ú čtovnej závierky
28. Pre programy so stanovenými po žitkami sa informácie prezentujú
v jednom z týchto formátov, ktoré odzrkad ľujú rozdielne zau žívané
postupy v zverejnení a prezentácii aktuárskych informácií:
a) do ú čtovnej závierky je zahrnutý výkaz, v ktorom sa uvádza čistý
majetok k dispozícii pre po žitky, aktuárska sú časná hodnota s ľúbe-
ných penzijných po žitkov a výsledný prebytok alebo deficit.
Účtovná závierka programu obsahuje aj výkaz zmien v čistom
majetku k dispozícii pre po žitky a výkaz zmien v aktuárskej
súčasnej hodnote pris ľúbených penzijných po žitkov. K ú čtovnej
závierke mô žeb yťpripojená samostatná správa aktuára, z ktorej
vychádza aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných
požitkov;
b) účtovná závierka, ktorá zah ŕňa výkaz čistého majetku k dispozícii
pre po žitky a výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre
požitky. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných
požitkov sa zverej ňuje v poznámkach k výkazom. K ú čtovnej
závierke sa mô že pripoji ťspráva aktuára, z ktorej vychádza aktu-
árska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov, a
c) účtovná závierka, ktorá zah ŕňa výkaz čistého majetku k dispozícii
pre po žitky a výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre
požitky s aktuárskou sú časnou hodnotou pris ľúbených penzijných
požitkov, ktorá je obsiahnutá v samostatnej správe aktuára.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —181
▼B
Vk a ždom uvedenom formáte mô žeb yťkúčtovnej závierke pripojená
aj správa správcov, ktorá má povahu správy mana žmentu alebo pred-
stavenstva, a správa o investi čnejčinnosti.
29. Zástancovia formátov opísaných v odseku 28 písm. a) a b) sa domnie-
vajú, že kvantifikácia pris ľúbených penzijných po žitkov a iné infor-
mácie poskytnuté pod ľa týchto prístupov pomáhajú pou žívateľom
posúdi ťsúčasný stav programu a pravdepodobnos ť,že povinnosti sa
budú plni ť. Takisto sa domnievajú, žeúčtovné závierky by mali by ť
úplné samy osebe a nespoliehajú sa na sprievodné výkazy. Niektorí
však veria, že formát opísaný v odseku 28 písm. a) by mohol budi ť
dojem, že existuje záväzok, zatia ľčo aktuárska sú časná hodnota
prisľúbených penzijných po žitkov nemá pod ľa ich názoru v šetky
charakteristiky záväzku.
30. Zástancovia formátu opísaného v odseku 28 písm. c) sa domnievajú,
že aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov by
nemala by ťzahrnutá do výkazu čistého majetku k dispozícii pre
požitky, ako pri formáte opísanom v odseku 28 písm. a), alebo
dokonca by nemala by ťzverejnená v poznámke, ako pri odseku 28
písm. b), preto že sa bude priamo porovnáva ťs majetkom programu,
a takéto porovnanie nemusí by ťplatné. Tvrdia, že aktuári neporovná-
vajú nutne aktuársku sú časnú hodnotu pris ľúbených penzijných
požitkov s trhovými hodnotami investícií, ale mô žu namiesto toho
stanovi ťsúčasnú hodnotu pe ňažných tokov o čakávaných z investícií.
Zástancovia tohto formátu sa domnievajú, že je nepravdepodobné, aby
takéto porovnanie odzrkad ľovalo celkové posúdenie programu aktu-
árom a že posúdenie sa mô že zle pochopi ť. Niektorí sa takisto
domnievajú, že bez oh ľadu na to, či informácie o pris ľúbených penzij-
ných po žitkoch sú kvantifikované, mali by by ťobsiahnuté výhradne
v oddelenej aktuárskej správe, kde je mo žné poskytnú ťriadne vysve-
tlenie.
31. Tento štandard akceptuje názory v prospech povolenia zverejnenia
informácií týkajúcich sa pris ľúbených penzijných po žitkov
v samostatnej správe aktuára. Odmieta argumenty proti kvantifikácii
aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných po žitkov.
Formáty opísané v odseku 28 písm. a) a b) sa pod ľa tohto štandardu
považujú za prijate ľné, ako aj formát opísaný v odseku 28 písm. c),
v prípade, ke ďúčtovná závierka obsahuje odkaz na aktuársku správu,
ktorá je k závierke pripojená, a táto správa zah ŕňa aktuársku sú časnú
hodnotu pris ľúbených penzijných po žitkov.
VŠETKY PROGRAMY
Ocenenie majetku programu
32. Investície penzijného programu sa uvádzajú v reálnej hodnote.
V prípade obchodovate ľných cenných papierov sa reálna hodnota
rovná trhovej hodnote. Ak sú dr žané investície programu, pre ktoré
nie je mo žný odhad reálnej hodnoty, zverejní sa dôvod, pre čos a
nepou žila reálna hodnota.
33. V prípade obchodovate ľných cenných papierov je reálna hodnota
trhovou hodnotou, preto že sa to pova žuje za naju žitočnejšie oce ňo-
vanie cenných papierov k dátumu správy a investi čnej výkonnosti za
obdobie. Tie cenné papiere, ktoré majú pevnú výkupnú hodnotu
a ktoré sa nadobudli s cie ľom pokry ťpovinnosti programu alebo
jeho špecifických častí, mô žub yťuvedené v sumách zalo žených na
ich kone čnej výkupnej hodnote za predpokladu kon štantnej miery
návratnosti do splatnosti. Ak sú dr žané investície programu, pre
ktoré nie je mo žný odhad reálnej hodnoty, napríklad celkové vlast-
níctvo ú čtovnej jednotky, zverejní sa dôvod, pre čo sa nepou žila reálna
hodnota. Do rozsahu, v ktorom sú investície uvedené v sumách iných,
ako je trhová hodnota alebo reálna hodnota, sa vo v šeobecnosti
zverejní aj reálna hodnota. Majetok pou žitý pri aktivitách fondu sa
zaúčtuje v súlade s platnými štandardmi.
Zverej ňovanie
34. Ú čtovná závierka penzijného programu, čiužso stanovenými po žit-
kami alebo so stanovenými príspevkami, musí takisto obsahova ť:
a) výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre po žitky;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —182
▼B
b) súhrn významných ú čtovných zásad a
c) opis programu a vplyv v šetkých zmien v programe po čas obdobia.
35. Ak je to vhodné, ú čtovné závierky poskytnuté penzijnými programami
zahŕňajú aj tieto informácie:
a) výkaz čistého majetku k dispozícii pre po žitky, ktorý uvádza:
i) vhodne klasifikovaný majetok ku koncu obdobia;
ii) spôsob ocenenia majetku;
iii) podrobnosti o ka ždej jednotlivej investícii presahujúcej bu ď
5% čistého majetku k dispozícii pre po žitky, alebo 5 % ka ždej
triedy alebo typu cenného papiera;
iv) podrobnosti o ka ždej investícii do zamestnávate ľaa
v) záväzky iné ako aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených
penzijných po žitkov;
b) výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre po žitky s uvedením
týchto informácií:
i) príspevky zamestnávate ľa;
ii) príspevky zamestnancov;
iii) investi čný výnos, ako sú úroky a dividendy;
iv) iné výnosy;
v) po žitky zaplatené alebo splatné (analyzované napríklad ako
penzijné po žitky, dávky pri úmrtí a pri zdravotnom postihnutí
a jednorazové platby);
vi) administratívne náklady;
vii) iné náklady;
viii) dane z príjmov;
ix) zisky a straty z vyradenia investícií a zmeny v hodnote inve-
stícií a
x) prevody z alebo do iných programov;
c) opis zásad financovania;
d) v prípade programov so stanovenými po žitkami aktuárska sú časná
hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov (prípadne v rozlí šení
medzi nárokovate ľnými a nenárokovate ľnými po žitkami) zalo žená
na po žitkoch pris ľúbených pod ľa podmienok programu, na dopo-
siaľposkytnutej slu žbe a s pou žitím bu ďsúčasných platových
úrovní, alebo projektovaných platových úrovní; tieto informácie
môžub yťzahrnuté v pripojenej aktuárskej správe, ktorá sa vykladá
v spojení so súvisiacou ú čtovnou závierkou, a
e) v prípade programov so stanovenými po žitkami opis podstatných
použitých aktuárskych predpokladov a metóda pou žitá na výpo čet
aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných po žitkov.
36. Správa penzijného programu obsahuje opis programu bu ďako sú časť
účtovnej závierky, alebo v samostatnej správe. Mô že obsahova ť:
a) mená zú častnených zamestnávate ľov a skupiny zamestnancov zara-
dených do programu;
b) po čet účastníkov, ktorí prijímajú po žitky a po čet iných ú častníkov,
a to vhodne klasifikovaných;
c) typ programu –program so stanovenými príspevkami alebo so
stanovenými po žitkami;
d) oznámenie, čiúčastníci prispievajú do programu;
e) opis penzijných po žitkov pris ľúbených ú častníkom;
f) opis v šetkých podmienok ukon čenia programu a
g) zmeny v polo žkách písmen a) a žf) po čas obdobia, na ktoré sa táto
správa vz ťahuje.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —183
▼B
Nie je nezvy čajné odvoláva ťsa na iné dokumenty, ktoré sú pou žíva-
teľom be žne k dispozícii a v ktorých je program opísaný, ako aj
zahrnú ťlen informácie o následných zmenách.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
37. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky penzijných
programov zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 1988
alebo neskôr.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —184
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 27
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri príprave a prezentácii konsolidovanej
účtovnej závierky pre skupinu ú čtovných jednotiek ovládaných mater-
skou spolo čnosťou.
2. Tento štandard sa nezaoberá metódami ú čtovania podnikových kombi-
nácií a ich vplyvov na konsolidáciu, vrátane goodwillu, ktorý vznikápri podnikových kombináciách (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie ).
3. Tento štandard sa uplat ňuje aj na ú čtovanie investícií do dcérskych
spolo čností, spolouovládaných ú čtovných jednotiek a pridru žených
podnikov, ke ďsa účtovná jednotka rozhodne alebo je pod ľa miest-
nych právnych predpisov povinná prezentova ťindividuálnu ú čtovnú
závierku.
DEFINÍCIE
4. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Konsolidovaná ú čtovná závierka je účtovná závierka skupiny prezen-
tovaná ako ú čtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku
účtovnej jednotky s cie ľom získa ťúžitky z jej činností.
Nákladová metóda je metóda ú čtovania investície, pomocou ktorej sa
investícia vyká že v obstarávacej cene. Investor vykazuje výnos
z investície len v tom rozsahu, v akom prijíma rozdelenia
►M5nerozdelené zisky ◄podniku, do ktorého sa investuje, vzni-
kajúcich po dátume nadobudnutia. Prijaté rozdelenia, ktoré prevý šia
takéto zisky, sa pova žujú za splatenie investície a sú vykázané ako
zníženie obstarávacej ceny investície.
Skupina je materská spolo čnosťso v šetkými svojimi dcérskymi
spolo čnosťami.
Men šinový podiel je tá časťhospodárskeho výsledku a čistých aktív
dcérskej spolo čnosti, ktorá prinále ží podielom na vlastnom imaní,
ktoré nie sú, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskej spolo č-
nosti, vo vlastníctve materskej spolo čnosti.
Materská spolo čnosťje účtovná jednotka, ktorá má jednu alebo viac
dcérskych spolo čností.
Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná
materskou spolo čnosťou, investorom v pridru ženom podniku alebo
spolo čníkom v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, v ktorej sa investície
účtujú skôr na základe priameho podielu na vlastnom imaní, ako na
základe vykázaných výsledkov a čistých aktív podniku, do ktorého sa
investuje.
Dcérska spolo čnosťje ú čtovná jednotka vrátane neregistrovanej
účtovnej jednotky, ako je partnerstvo, ktorá je ovládaná inou ú čtovnou
jednotkou (ozna čovanou ako materská spolo čnosť).
5. Materská alebo jej dcérska spolo čnosťmôžeb y ťinvestorom do
pridru ženého podniku alebo spolo čníkom v spoluovládanej ú čtovnej
jednotke. V takýchto prípadoch sa konsolidovaná ú čtovná závierka
zostavená a prezentovaná v súlade s týmto štandardom zostavuje
takisto tak, aby bola v súlade aj s IAS 28 Investície do pridru žených
podnikov a IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní .
6. Pre ú čtovnú jednotku opísanú v odseku 5 je individuálnou ú čtovnou
závierkou tá ú čtovná závierka, ktorá bola zostavená a prezentovaná
spolu s ú čtovnou závierkou pod ľa odseku 5. Individuálna ú čtovná
závierka nemusí by ťpriložená alebo pripojená k tejto závierke.
7. Ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spolo čnosť,
pridru žený podnik alebo spolo čnícky podiel v spoluovládanej ú čtovnej
jednotke, nie je individuálnou ú čtovnou závierkou.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —185
▼B
8. Materská spolo čnosť, ktorá je vy ňatá v súlade s odsekom 10
z prezentovania konsolidovanej ú čtovnej závierky, mô že prezentova ť
individuálnu ú čtovnú závierku ako svoju jedinú ú čtovnú závierku.
PREZENTÁCIA KONSOLIDOVANEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY
9. Materská spolo čnosť, ktorá nie je materskou spolo čnosťou opísanou
v odseku 10, prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku, v ktorej
konsoliduje svoje investície do dcérskych spolo čností, v súlade
s týmto štandardom.
10. Materská spolo čnosťnemusí prezentova ťkonsolidovanú ú čtovnú
závierku, ak a iba ak:
a) materská spolo čnosťje sama úplne vlastnenou dcérskou spolo čno-
sťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou inej
účtovnej jednotky a jej iných vlastníkov vrátane tých, ktorí inak
nemajú právo hlasova ť, a títo boli informovaní a nenamietajú, že
materská spolo čnosťneprezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku;
b) dlhové nástroje, alebo nástroje vlastného imania materskej spolo č-
nosti nie sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov);
c) materská spolo čnosťnepodala a ani nie je v procese podávania
svojej ú čtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii na ú čely vydania akéhoko ľvek druhu nástroja na
verejnom trhu, a
d) najvy ššia alebo akáko ľvek vy ššia materská spolo čnosťmaterskej
spolo čnosti zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku sprístupnenú
verejnosti, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan č-
ného výkazníctva.
11. Materská spolo čnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne nepre-
zentova ťkonsolidovanú ú čtovnú závierku a prezentuje iba individu-
álnu ú čtovnú závierku, koná v súlade s odsekmi 37 a ž42.
ROZSAH PÔSOBNOSTI KONSOLIDOVANEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY
12. Konsolidovaná ú čtovná závierka zah ŕňavšetky dcérske spolo čnosti
materskej spolo čnosti (1).
13. Predpokladá sa, že ovládanie existuje, ak materská spolo čnosťvlastní,
priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spolo čností, viac
ako polovicu hlasovacích práv ú čtovnej jednotky, pokia ľsa vo výni-
močných prípadoch jasne nepreuká že,že takýmto vlastníctvom sa
nezaru čuje ovládanie. Ovládanie existuje dokonca aj vtedy, ak
materská spolo čnosťvlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv
účtovnej jednotky, ak má: (2)
a) viac ako polovicu hlasovacích práv na základe zmluvy s inými
investormi;
b) právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové zámery ú čtovnej jednotky
podľa stanov alebo zmluvy;
c) právomoc vymenova ťalebo odvola ťväčšinučlenov predstavenstva
alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a ú čtovná jednotka je ovlá-
daná tým predstavenstvom alebo orgánom, alebo
d) právomoc uplatni ťväčšinu hlasov na zasadnutiach predstavenstva
alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a ú čtovná jednotka je ovlá-
daná tým predstavenstvom alebo orgánom.
14. Ú čtovná jednotka mô že vlastni ťoprávnenie na akcie, kúpne opcie na
akcie, dlhové nástroje, alebo nástroje vlastného imania konvertibilnéna kme ňové akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál,
ak je toto právo uplatnené alebo sú konvertované, da ťúčtovnej
jednotke právomoc hlasova ťalebo obmedzi ťprávo inej strany
hlasova ťo finan čných a prevádzkových zámeroch inej ú čtovnej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —186
(1)A kv čase akvizície dcérska spolo čnosťspĺňa kritériá by ťklasifikovaná ako dr žaná na
predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti ,účtuje
saďalej v súlade s tým štandardom.
(2) Pozri aj SIC-12 Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia.
▼B
jednotky (potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciál-
nych hlasovacích práv, ktoré je mo žné okam žite uplatni ťalebo
konvertova ť, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej ú čtovnej
jednotky, sa zva žuje pri posudzovaní toho, čiúčtovná jednotka má
právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové zámery inej ú čtovnej
jednotky. Potenciálne hlasovacie práva nie je mo žné okam žite uplatni ť
alebo konvertova ť, ak sa, napríklad, nemô žu uplatni ťalebo previes ťaž
do budúceho dátumu alebo pri výskyte budúcej udalosti.
15. Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú
k ovládaniu, ú čtovná jednotka skúma v šetky skuto čnosti a okolnosti
(vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a inýchzmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo v kombinácii),
prostredníctvom ktorých sa ovplyv ňujú potenciálne hlasovacie práva,
s výnimkou zámeru mana žmentu a finan čnej schopnosti uplatni ťalebo
konvertova ť.
16. [Vypú šťa sa.]
17. [Vypú šťa sa.]
18. [Vypú šťa sa.]
19. Dcérska spolo čnosťnie je vylú čená z konsolidácie len preto, že
investor je organizácia s rizikovým kapitálom, spolo čný fond, podie-
lový fond, alebo podobná ú čtovná jednotka.
20. Dcérska spolo čnosťnie je vylú čená z konsolidácie z dôvodu odli šnosti
jej podnikate ľských aktivít v porovnaní s aktivitami iných ú čtovných
jednotiek v skupine. Relevantné informácie sú poskytnuté konsolido-vaním takýchto dcérskych spolo čností a zverejnením dodato čných
informácií v konsolidovanej ú čtovnej závierke o odli šných podnikate ľ-
ských aktivitách dcérskych spolo čností. Napríklad zverejnenie po žado-
vané IFRS 8 Prevádzkové segmenty pomáha vysvetli ťvýznam odli š-
ných podnikate ľských aktivít v rámci skupiny.
21. Materská spolo čnosťstratí schopnos ťovláda ťpodnik, ke ďstratí
právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové politiky podniku, do ktorého
sa investuje, aby získavala ú žitok z jeho činností. Strata schopnosti
ovláda ťmôže nasta ťso zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo
relatívnych úrovniach vlastníctva. Mô že to nasta ťnapríklad vtedy, ke ď
sa dcérska spolo čnosťdostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho
alebo regula čného orgánu. Mô žet ob y ťvýsledkom zmluvnej dohody.
POSTUPY KONSOLIDÁCIE
22. Pri zostavovaní konsolidovanej ú čtovnej závierky ú čtovná jednotka
kombinuje ú čtovnú závierku materskej spolo čnosti a jej dcérskych
spolo čností riadok po riadku spo čítaním podobných polo žiek majetku,
záväzkov, vlastného imania, výnosov a nákladov. Aby konsolidovanáúčtovná závierka prezentovala finan čné informácie o skupine ako
finan čné informácie o jedinej ekonomickej jednotke, je potrebné usku-
točniťtieto kroky:
a) vylú čiť(eliminova ť)účtovnú hodnotu investície materskej spolo č-
nosti v ka ždej dcérskej spolo čnosti oproti podielu materskej
spolo čnosti na vlastnom imaní ka ždej dcérskej spolo čnosti (pozri
IFRS 3, ktorý sa zaoberá rie šením výsledného goodwillu);
b) identifikova ťmenšinové podiely na zisku alebo strate konsolido-
vaných dcérskych spolo čností za obdobie vykazovania;
c) men šinové podiely na čistých aktívach konsolidovaných dcérskych
spolo čností sú identifikované oddelene od vlastného imania
►M5vlastníkov ◄materskej spolo čnosti. Men šinové podiely
načistých aktívach pozostávajú z:
i) hodnoty týchto men šinových podielov vypo čítanej k dátumu
pôvodnej kombinácie v súlade s IFRS 3 a
ii) z men šinového podielu na zmenách vo vlastnom imaní od
dátumu kombinácie.
23. Ke ďexistujú potenciálne hlasovacie práva, sú podiely na zisku alebo
strate a na zmenách vo vlastnom imaní, ktoré sú alokované materskej
spolo čnosti, a men šinové podiely ur čované na základe sú časných2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —187
▼B
vlastníckych podielov a neodzrkad ľujú mo žné uplatnenie alebo
konverziu potenciálnych hlasovacích práv.
24. Vnútroskupinové zostatky ú čtov, transakcie, výnosy a náklady sa
eliminujú v plnom rozsahu.
25. Vnútroskupinové zostatky ú čtov a transakcie, vrátane výnosov,
nákladov a dividend, sa eliminujú v plnom rozsahu. Zisky a straty,ktoré sú výsledkom vnútroskupinových transakcií a sú vykázanév majetku, ako sú zásoby a dlhodobý majetok, sú eliminované
v plnom rozsahu. Vnútroskupinové straty mô žu nazna čovaťmožné
zníženie hodnoty, ktoré vy žaduje vykázanie v konsolidovanej ú čtovnej
závierke. IAS 12 Dane z príjmov sa uplat ňuje na do časné rozdiely,
ktoré vznikajú pri eliminácii ziskov a strát, ktoré sú výsledkom
vnútroskupinových transakcií.
▼M5
26. Ú čtovné závierky materskej spolo čnosti a jej dcérskych spolo čností
použité pri zostavení konsolidovanej ú čtovnej závierky sa zostavujú
k rovnakému dátumu. Ak je koniec obdobia vykazovania materskej
spolo čnosti a dcérskej spolo čnosti rozdielny, dcérska spolo čnosť
zostaví na ú čely konsolidácie dodato čnú ú čtovnú závierku
k rovnakému dátumu, ako je ú čtovná závierka materskej spolo čnosti,
pokia ľto nie je nevykonate ľné.
▼B
27. ►M5Ak je koniec obdobia vykazovania materskej spolo čnosti
a dcérskej spolo čnosti rozdielny, dcérska spolo čnosťzostaví na
účely konsolidácie dodato čnú účtovnú závierku k rovnakému dátumu,
ako je ú čtovná závierka materskej spolo čnosti, pokia ľto nie je nevy-
konate ľné. V ka ždom prípade rozdiel medzi koncom obdobia vykazo-
vania dcérskej spolo čnosti a koncom obdobia vykazovania materskej
spolo čnosti nemô žeb yťdlhší ako tri mesiace. D ĺžka období vykazo-
vania a akýko ľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia
byťv jednotlivých obdobiach rovnaké. ◄
28. Pri zostavovaní konsolidovanej ú čtovnej závierky sa pou žívajú
rovnaké ú čtovné zásady na podobné transakcie a iné udalosti za
obdobných okolností.
29. Ak člen skupiny pou žije ú čtovné zásady odli šné od tých, ktoré sú
prijaté v konsolidovanej ú čtovnej závierke pre podobné transakcie
a udalosti za podobných okolností, úpravy svojej ú čtovnej závierky
použitej pri zostavovaní konsolidovanej ú čtovnej závierky sú vyko-
nané zodpovedajúcim spôsobom.
30. Výnosy a náklady dcérskej spolo čnosti sú zahrnuté v konsolidovanej
účtovnej závierke od dátumu nadobudnutia v súlade s definíciou
v IFRS 3. Výnosy a náklady dcérskej spolo čnosti sú zahrnuté
v konsolidovanej ú čtovnej závierke a ždo dátumu, ke ďmaterská
spolo čnosťprestane ovláda ťdcérsku spolo čnosť. Rozdiel medzi
výnosmi z vyradenia dcérskej spolo čnosti a jej ú čtovnou hodnotou
k dátumu vyradenia, vrátane kumulatívnej sumy v šetkých kurzových
rozdielov týkajúcich sa dcérskej spolo čnosti►M5vykázaný
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade s IAS 21
Vplyvy zmien kurzov cudzích mien sa reklasifikuje do konsolidovaného
zisku alebo straty ako reklasifika čná úprava ako zisk alebo strata
z vyradenia dcérskej spolo čnosti.◄
31. Investícia do ú čtovnej jednotky sa ú čtuje v súlade s IAS 39 Finan čné
nástroje: vykazovanie a oce ňovanie odo d ňa, ke ďprestane by ťdcér-
skou spolo čnosťou, za predpokladu, že sa nestane pridru ženým
podnikom pod ľa definície v IAS 28, alebo spoluovládanou ú čtovnou
jednotkou pod ľa definície v IAS 31.
32. Ú čtovná hodnota investície k dátumu, ke ďúčtovná jednotka prestane
byťdcérskou spolo čnosťou, sa pova žuje za jej obstarávaciu cenu pri
prvotnom ocenení finan čného aktíva v súlade s IAS 39.
33. Men šinové podiely sú prezentované v konsolidovanej súvahe v rámci
vlastného imania oddelene od vlastného imania ►M5vlastníkov ◄
materskej spolo čnosti. Men šinové podiely na zisku alebo strate
skupiny sa zverej ňujú takisto oddelene.
34. Zisk alebo strata sú priradené ►M5vlastníkom ◄materskej spolo č-
nosti a men šinovým podielom. Preto že v obidvoch prípadoch ide2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —188
▼B
o vlastné imanie, suma priradená men šinovým podielom nie je
výnosom alebo nákladom.
35. Straty pripadajúce na men šinový podiel v konsolidovanej dcérskej
spolo čnosti mô žu presiahnu ťmenšinový podiel na vlastnom imaní
dcérskej spolo čnosti. Prevý šenie a akéko ľvekďalšie straty pripadajúce
na vlastníkov men šinový podiel sa alokujú oproti vä čšinovému
podielu a ždo tej vý šky, do akej majú vlastníci men šinového podielu
záväznú povinnos ťa sú schopní vynalo žiťďalšie investície na
pokrytie strát. Ak dcérska spolo čnosťnásledne vykazuje zisky, takéto
zisky sa alokujú vä čšinovému podielu dovtedy, kým men šinový podiel
na stratách, pôvodne zná šaný vlastníkmi vä čšinového podielu, nie je
pokrytý.
36. Ak dcérska spolo čnosťmá nesplatené kumulované prioritné akcie,
ktoré sú dr žané men šinovými podielmi a klasifikované ako vlastné
imanie, materská spolo čnosťvypo čítava svoj podiel na ziskoch
alebo stratách po úprave o dividendy z takýchto akcií bez oh ľadu
na to, či sa dividendy deklarovali alebo nie.
ÚČTOVANIE INVESTÍCIÍ DO DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTÍ, SPOLU-
OVLÁDANÝCH PODNIKOV A PRIDRU ŽENÝCH PODNIKOV
V INDIVIDUÁLNEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKE
37. Pri zostavovaní individuálnej ú čtovnej závierky sa investície do dcér-
skych podnikov, spoluovládaných podnikov a pridru žených podnikov,
ktoré nie sú klasifikované ako dr žané na predaj (alebo zahrnuté do
skupiny na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na predaj)
v súlade s IFRS 5, zaú čtujú takto:
a) v obstarávacej cene alebo
b) v súlade s IAS 39.
Rovnaké ú čtovanie sa uplat ňuje na ka ždú kategóriu investícií. Inve-
stície do dcérskych podnikov, spoluovládané podniky a pridru žené
podniky, ktoré sú klasifikované ako dr žané na predaj (alebo boli zara-
dené do skupiny na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na
predaj) v súlade s IFRS 5, sa zaú čtujú v súlade s uvedeným IFRS.
38. V tomto štandarde sa nepredpisuje, ktoré ú čtovné jednotky zostavujú
individuálnu ú čtovnú závierku k dispozícii na verejné pou žitie. Odsek
37 a odseky 39 a ž42 platia, ke ďúčtovná jednotka zostavuje indivi-
duálnu ú čtovnú závierku, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štan-
dardmi finan čného výkazníctva. Ú čtovná jednotka zostavuje aj konso-
lidovanú ú čtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ako sa to vy žaduje
odsekom 9, pokia ľsa neuplat ňuje výnimka ustanovená v odseku 10.
39. Investície do spoluovládaných podnikov a pridru žených podnikov,
ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 39 v konsolidovaných ú čtovných
závierkach, sa ú čtujú rovnako v individuálnej závierke investora.
ZVEREJNENIE
40. V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa zverejnia tieto informácie:
a) [vypú šťa sa];
b) [vypú šťa sa];
c) charakter vz ťahu medzi materskou spolo čnosťou a dcérskou
spolo čnosťou, ke ďmaterská spolo čnosťnevlastní, priamo alebo
nepriamo prostredníctvom dcérskych spolo čností, viac ako polo-
vicu hlasovacích práv;
d) dôvody, pre čo vlastníctvo, priame alebo nepriame prostredníctvom
dcérskych spolo čností, viac ako polovice hlasovacích alebo poten-
ciálnych hlasovacích práv v podniku, do ktorého sa investuje,nezakladá ovládanie;
▼M5
e) koniec obdobia vykazovania ú čtovnej závierky dcérskej spolo č-
nosti, ke ďje takáto ú čtovná závierka pou žitá pri príprave konsoli-
dovanej ú čtovnej závierky a má dátum alebo obdobie iné, ako má
materská spolo čnosť, spolu so zdôvodnením pou žívania odli šného
dátumu alebo obdobia;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —189
▼B
f) charakter a rozsah v šetkých významných obmedzení (ktoré sú
napríklad výsledkom úverových dohôd alebo regula čných po žiada-
viek) schopnosti dcérskych spolo čností previes ťprostriedky mater-
skej spolo čnosti vo forme pe ňažných dividend alebo splatenia
úverov alebo záloh.
41. Ke ďmaterská spolo čnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne
nezostavova ťkonsolidovanú ú čtovnú závierku, zostaví individuálnu
účtovnú závierku, zverejní v tejto individuálnej ú čtovnej závierke:
a) skuto čnosť,žeúčtovná závierka je individuálna ú čtovná závierka;
že bola pou žitá výnimka z konsolidácie; názov a krajinu zalo ženia
alebo sídla ú čtovnej jednotky, ktorá zostavila konsolidovanú
účtovnú závierku, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi
finan čného výkazníctva a je sprístupnená verejnosti; ako aj adresu,
kde sa dá získa ťtáto konsolidovaná ú čtovná závierka;
b) zoznam podstatných investícií do dcérskych spolo čností, spoluovlá-
daných ú čtovných jednotiek a pridru žených podnikov vrátane
názvu, krajiny zalo ženia alebo sídla, vlastníckeho podielu, ak je
odlišný, aj podielu dr žaných hlasovacích práva;
c) opis metódy pou žitej na ú čtovanie investícií uvedených v písmene b).
42. Ke ďmaterská spolo čnosť(iná ako materská spolo čnosť, na ktorú sa
vzťahuje odsek 41), spolo čník s podielom v spoluovládanej ú čtovnej
jednotke alebo investor v pridru ženom podniku zostavuje individuálnu
účtovnú závierku, v tejto individuálnej ú čtovnej závierke zverejní:
a) skuto čnosť,žeúčtovná závierka je individuálna ú čtovná závierka
a dôvod, pre čo sa zostavuje, ak to nevy žadujú právne predpisy;
b) zoznam podstatných investícií do dcérskych spolo čností, spoluovlá-
daných ú čtovných jednotiek a pridru žených podnikov vrátane
názvu, krajiny zalo ženia alebo sídla, vlastníckeho podielu, ak je
odlišný, aj podielu dr žaných hlasovacích práv, a
c) opis metódy pou žitej na ú čtovanie investícií uvedených v písmene b);
a identifikuje ú čtovnú závierku zostavenú v súlade s odsekom 9 tohto štandardu,
IAS 28 a IAS 31, ktorého sa týka.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
43. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňo-
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
43A. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho sa ním
zmenil a doplnil odsek 30. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
44. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 27 Konsolidovaná ú čtovná
závierka a ú čtovanie finan čných investícií do dcérskych spolo čností
(revidovaný v roku 2000).
45. Týmto štandardom sa nahrádza aj SIC-33 Konsolidácia a metóda
vlastného imania –Potenciálne hlasovacie práva a rozdelenie
podielov vlastníctva .2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —190
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 28
Podiely v pridru žených podnikoch
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje na zaú čtovanie podielov v pridru žených
podnikoch. Neuplat ňuje sa v šak na podiely v pridru žených podnikoch,
ktoré sú dr žané:
a) organizáciami s rizikovým kapitálom alebo
b) spolo čnými fondmi, podielovými fondmi a podobnými ú čtovnými
jednotkami, vrátane investi čných pois ťovacích fondov,
ktoré sú pri prvotnom vykázaní ur čené v reálnej hodnote prostredníc-
tvom zisku alebo straty alebo sú klasifikované ako dr žané na obcho-
dovanie a ú čtované v súlade s IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie
a oce ňovanie . Takéto investície sa ocenia v reálnej hodnote v súlade
s IAS 39, pri čom zmeny v reálnej hodnote sa vykazujú ako zisk alebo
strata v období, ke ďzmena nastala.
DEFINÍCIE
2. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Pridru žený podnik je ú čtovná jednotka vrátane neregistrovanej
účtovnej jednotky, ako je partnerstvo, na ktorú má investor podstatný
vplyv a ktorá nie je ani dcérskou spolo čnosťou, ani podielom
v spolo čnom podniku.
Konsolidovaná ú čtovná závierka je účtovná závierka skupiny prezen-
tovaná ako ú čtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku
účtovnej jednotky s cie ľom získa ťúžitky z jej činností.
Metóda vlastného imania je metóda ú čtovania, pomocou ktorej sa
investícia prvotne vykázaná v obstarávacej cene upraví o investorov
podiel na zmene čistých aktív podniku, do ktorého sa investuje, po
dátume jeho nadobudnutia. Do zisku alebo straty investora sa zahrniepodiel investora na zisku alebo strate podniku, do ktorého sa investuje.
Spoluovládanie je zmluvne dohodnuté podie ľanie sa na ovládaní
hospodárskej činnosti a existuje len v prípade, ke ďstrategické
finan čné a prevádzkové rozhodnutia týkajúce sa tejto činnosti vy ža-
dujú jednomyse ľný súhlas strán, ktoré sa na tomto ovládaní podie ľajú
(spolo čníci).
Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná
materskou spolo čnosťou, investorom v pridru ženom podniku alebo
spolo čníkom v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, v ktorej sa investície
účtujú skôr na základe priameho podielu na vlastnom imaní, ako na
základe vykázaných výsledkov a čistých aktív podniku, do ktorého sa
investuje.
Podstatný vplyv je právomoc podie ľaťsa na rozhodovaní o finan čných
a prevádzkových zámeroch podniku, do ktorého sa investuje, ale nie jeto ovládanie ani spoluovládanie týchto zámerov.
Dcérska spolo čnosťje účtovná jednotka vrátane ú čtovnej jednotky
nezapísanej v obchodnom registri, ako je partnerstvo, ktorá je ovlá-daná inou ú čtovnou jednotkou (známou ako materská spolo čnosť).
3. Ú čtovná závierka, v ktorej sa uplat ňuje metóda vlastného imania, nie
je individuálnou ú
čtovnou závierkou a tou nie je ani ú čtovná závierka
účtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spolo čnosť, pridru žený podnik
alebo podiel spolo čníka v spolo čnom podniku.
4. Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná spolu
s konsolidovanou ú čtovnou závierkou, v ktorej sa investície ú čtujú
použitím metódy vlastného imania a ú čtovnou závierkou, v ktorej sú
podielovo konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podni-
kaní. Individuálna ú čtovná závierka mô že, ale nemusí by ťpriložená,
alebo pripojená k tejto závierke.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —191
▼B
5. Ú čtovné jednotky, ktoré sú vy ňaté z konsolidácie v súlade s odsekom
10 v IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka ,
z uplat ňovania podielovej konsolidácie v súlade s odsekom 2 v IAS
31Podiely na spolo čnom podnikaní , alebo z uplat ňovania metódy
vlastného imania v súlade s odsekom 13 písm. c) tohto štandardu,
môžu prezentova ťindividuálnu ú čtovnú závierku ako svoju jedinú
účtovnú závierku.
Podstatný vplyv
6. Ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníctvom
dcérskych spolo čností), 20 percent alebo viac hlasovacích práv
podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že investor má
podstatný vplyv, okrem prípadu, ak nemô žeb yťjasne preukázané,
že tomu tak nie je. Naopak, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo
(napríklad prostredníctvom dcérskych spolo čností), menej ako 20
percent hlasovacích práv podniku, do ktorého sa investuje, predpo-kladá sa, že investor nemá podstatný vplyv, kým takýto vplyv nemô že
byťjasne preukázaný. Podstatné alebo vä čšinové vlastníctvo iným
investorom nutne neznemo žňuje investorovi ma ťpodstatný vplyv.
7. Existencia podstatného vplyvu investora sa zvy čajne preukazuje
jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:
a) zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom
orgáne podniku, do ktorého sa investuje;
b) účasťou na rozhodovacích procesoch vrátane ú časti na rozhodnu-
tiach o dividendách a iných rozdeleniach;
c) významnými transakciami medzi investorom a podnikom, do
ktorého sa investuje;
d) vzájomnou výmenou mana žérskeho personálu alebo
e) poskytovaním dôle žitých technických informácií.
8. Ú čtovná jednotka mô že vlastni ťoprávnenia na akcie, kúpne opcie na
akcie, dlhové nástroje alebo kapitálové nástroje konvertibilné nakmeňové akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, ak
sú uplatnené alebo prevedené, poskytnú ťú
čtovnej jednotke dodato čné
hlasovacie práva alebo obmedzi ťhlasovacie práva inej strany
o finan čných alebo prevádzkových zámeroch inej ú čtovnej jednotky
(potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciálnych
hlasovacích práv, ktoré sú v sú časnosti uplatnite ľné alebo prevodi-
teľné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej ú čtovnej jednotky,
sa zva žuje pri posudzovaní toho, čiúčtovná jednotka má podstatný
vplyv. Potenciálne hlasovacie práva nie je mo žné okam žite uplatni ť
alebo previes ť, ak sa napríklad nemô žu uplatni ťalebo previes ťaždo
budúceho dátumu, alebo kým nenastane budúca udalos ť.
9. Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú
k podstatnému vplyvu, ú čtovná jednotka skúma v šetky skuto čnosti
a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích
práv a iných zmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo
v kombinácii), ktoré ovplyv ňujú potenciálne hlasovacie práva,
s výnimkou zámeru mana žmentu a finan čnej schopnosti ich uplatni ť
alebo previes ť.
10. Ú čtovná jednotka stratí podstatný vplyv na podnik, do ktorého sa
investuje, ak stratí právomoc podie ľaťsa na rozhodovaní
o finan čných a prevádzkových zámeroch toho podniku. Strata podstat-
ného vplyvu mô že nasta ťso zmenou alebo bez zmeny v absolútnych
alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Mô že k tomu prís ťnapríklad
vtedy, ke ďsa pridru žený podnik dostane pod kontrolu vlády, súdu,
správneho alebo regula čného orgánu. Mô žet ob y ťaj výsledkom
zmluvnej dohody.
Metóda vlastného imania
11. Pod ľa metódy vlastného imania sa investícia v pridru ženom podniku
prvotne vyká že v obstarávacej cene a ú čtovná hodnota sa zvý ši alebo
zníži o vykázaný podiel investora na zisku alebo strate podniku, do
ktorého sa investuje, po dátume nadobudnutia. Podiel investora na
zisku alebo strate podniku, do ktorého investuje, sa vykazuje ako
investorov zisk alebo strata. Prijaté rozdelenia (dividend) z podniku,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —192
▼B
do ktorého sa investuje, zní žia ú čtovnú hodnotu investície.
►M5Úpravy ú čtovnej hodnoty mô žub yťnevyhnutné pri zmenách
v pomernom podiele investora v podniku, do ktorého sa investuje,ktoré vznikli v dôsledku zmien v iných sú častiach komplexného
výsledku tejto ú čtovnej jednotky. Medzi takéto zmeny patria zmeny
vznikajúce z precenenia nehnute ľností, strojov a zariadení a z
rozdielov z prepo čtu cudzích mien. Podiel investora na týchto
zmenách sa vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku
investora [pozri IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie
z roku 2007)]. ◄
12. Ke ďexistujú potenciálne hlasovacie práva, investorov podiel na zisku
alebo strate podniku, do ktorého sa investuje, a na zmenách vo
vlastnom imaní tohto podniku sa ur čuje na základe sú časných vlast-
níckych podielov a neodzrkad ľuje mo žné uplatnenie alebo prevod
potenciálnych hlasovacích práv.
UPLATNENIE METÓDY VLASTNÉHO IMANIA
13. Investícia v pridru ženom podniku sa zaú čtuje pomocou metódy vlast-
ného imania s výnimkou situácie, ke ď:
a) podiel je klasifikovaný ako dr žaný na predaj v súlade s IFRS 5
Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti ;
b) sa uplatní výnimka uvedená v odseku 10 IAS 27, ktorá umo žňuje
materskej spolo čnosti, ktorá má takisto podiely v pridru ženom
podniku, aby neprezentovala konsolidovanú ú čtovnú závierku,
alebo
c) platia v šetky tieto podmienky:
i) investor je úplne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou alebo
čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou inej ú čtovnej
jednotky a jej iných vlastníkov vrátane tých, ktorí inak nemajú
právo hlasova ť, a títo boli informovaní a nenamietajú, že
investor neuplat ňuje metódu vlastného imania;
ii) dlhové nástroje, alebo nástroje vlastného imania investora nie
sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnychtrhov);
iii) investor nepredlo žil a ani nie je v procese predkladania svojej
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii s cie ľom emitova ťakýko ľvek druh nástroja
na verejnom trhu a
iv) najvy ššia alebo akáko ľvek vy ššia materská spolo čnosťinve-
stora zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku sprístupnenú
na verejné pou žitie, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štan-
dardmi finan čného výkazníctva.
14. Podiely uvedené v odseku 13 písm. a) sa zaú čtujú v súlade s IFRS 5.
15. Ak podiel v pridru ženom podniku predtým klasifikovaný ako dr žaný
na predaj u žnespĺňa takéto klasifika čné kritérium, zaú čtuje sa
pomocou metódy vlastného imania od dátumu, ke ďbol klasifikovaný
ako dr žaný na predaj. Ú čtovné závierky za obdobia od klasifikácie ako
„držaný na predaj “sa príslu šne upravia.
16. [Vypú šťa sa.]
17. Vykazovanie výnosu na základe rozdelenia zisku nemusí by ť
adekvátnym ocenením výnosu investora z podielu v pridru ženom
podniku, preto že prijaté prídely zo zisku nemusia dostato čne vyja-
drova ťvýkonnos ťpridru ženého podniku. Preto
že investor má
v pridru ženom podniku podstatný vplyv, má aj podiel na výkonnosti
pridru ženého podniku, výsledkom čoho je výnosnos ťjeho podielu.
Investor zaú čtuje tento podiel s vplyvom na rozsah svojej ú čtovnej
závierky tak, aby obsahoval jeho podiel na ziskoch alebo stratách
takéhoto pridru ženého podniku. Výsledkom je, že uplatnenie metódy
vlastného imania poskytuje pri vykazovaní čistých aktív a zisku alebo
straty investora viac informácií.
18. Investor prestane pou žívaťmetódu vlastného imania od dátumu, ke ď
stratí významný vplyv na pridru žený podnik, a od tohto dátumu ú čtuje2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —193
▼B
podiel v súlade s IAS 39, a to za predpokladu, že sa pridru žený
podnik nestane dcérskou spolo čnosťou alebo spolo čným podnikom
podľa definície v IAS 31.
19. Ú čtovná hodnota investície k dátumu, ke ďprestane by ťpridru ženým
podnikom, sa pova žuje za jej obstarávaciu cenu pri prvotnom ocenení
ako finan čné aktívum v súlade s IAS 39.
20. Viaceré postupy vhodné pri uplat ňovaní metódy vlastného imania sú
podobné postupom konsolidácie opísaným v IAS 27. Okrem tohozákladná koncepcia postupov pou žitých pri ú čtovaní nadobudnutia
dcérskej spolo čnosti sa takisto uplatní pri ú čtovaní nadobudnutia
podielu v pridru ženom podniku.
21. Podiel skupiny v pridru ženom podniku je súhrnom dr žaných podielov
materskej spolo čnosti a jej dcérskych spolo čností v tomto pridru ženom
podniku. Dr žané podiely ostatných pridru žených podnikov alebo
spolo čných podnikov patriacich do skupiny sa na tento ú čel neberú
do úvahy. Ke ďpridru žený podnik má dcérske spolo čnosti, pridru žené
podniky alebo spolo čné podniky, pri uplat ňovaní metódy vlastného
imania sa berú do úvahy zisky alebo straty a čisté aktíva, ktoré sú
vykázané v ú čtovnej závierke pridru ženého podniku (vrátane podielu
tohto pridru ženého podniku na ziskoch alebo stratách a čistých aktí-
vach jeho pridru žených podnikov a spolo čných podnikov) po v š
etkých
úpravách nevyhnutných na zjednotenie ú čtovnej politiky (pozri odseky
26 a 27).
22. Zisky a straty vyplývajúce z transakcií „po vlastníckej osi nahor “
a„po vlastníckej osi nadol “medzi investorom (vrátane jeho konsoli-
dovaných dcérskych spolo čností) a pridru ženým podnikom sa vyka-
zujú v ú čtovnej závierke investora iba v rozsahu podielov investora
netýkajúcich sa tohto pridru ženého podniku. Transakciou „po vlast-
níckej osi nahor “je napríklad predaj majetku pridru ženého podniku
investorovi. Transakciou „po vlastníckej osi nadol “je napríklad predaj
majetku investora pridru ženému podniku. Podiel investora na ziskoch
a stratách pridru ženého podniku, ktoré sú výsledkom týchto transakcií,
sa odú čtuje.
23. Investícia v pridru ženom podniku sa ú čtuje pod ľa metódy vlastného
imania od dátumu, od ktorého sa ú čtovná jednotka stáva pridru ženým
podnikom. Pri nadobudnutí investície sa akýko ľvek rozdiel medzi
obstarávacou cenou investície a podielom investora na čistej reálnej
hodnote identifikovate ľného majetku, záväzkov a podmienených
záväzkov pridru ženého podniku ú čtuje v súlade s IFRS 3 Podnikové
kombinácie . Preto:
a) goodwill týkajúci sa pridru ženého podniku je zahrnutý v ú čtovnej
hodnote investície. Amortizácia takéhoto goodwillu sa v šak nepo-
voľuje, a preto sa nezah ŕňad ou r čenia podielu investora na zisku
alebo strate pridru ženého podniku,
b) akýko ľvek prebytok podielu investora na čistej reálnej hodnote
identifikovate ľného majetku, záväzkov a podmienených záväzkov
pridru ženého podniku nad obstarávacou cenou investície sa vyradí
zúčtovnej hodnoty investície a zaradí sa sú časne ako výnos pri
určovaní podielu investora na zisku alebo strate pridru ženého
podniku za obdobie, v ktorom do šlo k nadobudnutiu investície.
Príslu šné úpravy podielu investora na zisku alebo strate pridru ženého
podniku po akvizícii sa takisto berú do úvahy napríklad, pokia ľide
o odpisovanie odpisovate ľného majetku vychádzajúce z jeho reálnej
hodnoty k dátumu nadobudnutia. Podobne aj príslu šné úpravy podielu
investora na zisku alebo strate pridru ženého podniku po akvizícii sa
vykonajú vo vz ťahu k stratám zo zní ženia hodnoty vykázaným pridru-
ženým podnikom, napríklad ide o goodwill alebo nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia.
24. Pri metóde vlastného imania pou žije investor najnov šie dostupné
účtovné závierky pridru ženého podniku. ►M5Keďsa koniec
obdobia vykazovania investora odli šuje od pridru ženého podniku,
pripraví pridru žený podnik pre potreby investora ú čtovnú závierku
k rovnakému dátumu ako je ú čtovná závierka investora, s výnimkou
prípadu, ke ďje to nevykonate ľné.◄
25. Ke ďje v súlade s odsekom 24 pri uplatnení metódy vlastného imania
použitá►M5účtovná závierka pridru ženého podniku pou žitá pri
uplat ňovaní metódy vlastného imania je pripravená k inému dátumu,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —194
▼B
ako je dátum investora ◄, vykonajú sa úpravy ú činkov podstatných
transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom
a dátumom ú čtovnej závierky investora. ►M5Vk a ždom prípade
rozdiel medzi koncom obdobia vykazovania pridru ženého podniku
a investora nesmie presiahnu ťtri mesiace. D ĺžka období vykazovania
a akýko ľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia by ť
v jednotlivých obdobiach rovnaké. ◄
26. Pri zostavovaní ú čtovnej závierky investora sa pou žije rovnaká ú čtovná
politika pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností.
27. Ak pridru žený podnik pou žíva inú ú čtovnú politiku ako investor pre
podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, vykonajú sa
vhodné úpravy, aby ú čtovná politika pridru ženého podniku bola
v súlade s ú čtovnou politikou investora vtedy, ke ďinvestor pou žije
účtovnú závierku pridru ženého podniku pri uplat ňovaní metódy vlast-
ného imania.
28. Ak má pridru žený podnik nesplatené kumulované prioritné akcie,
ktoré sú dr žané tretími osobami inými ako investor a klasifikované
ako vlastné imanie, vypo číta investor svoj podiel na ziskoch alebo
stratách po úprave o dividendy z takýchto akcií bez oh ľadu na to,
či dividendy boli alebo neboli deklarované.
29. Ak sa investorov podiel na stratách pridru ženého podniku rovná jeho
podielu v pridru ženom podniku alebo ho prevy šuje, investor prestane
vykazova ťsvoj podiel na ďalších stratách. Podiel v pridru ženom
podniku je ú čtovnou hodnotou investície v pridru ženom podniku
podľa metódy vlastného imania spolu s akýmiko ľvek dlhodobými
podielmi, ktoré v podstate tvoria časťčistej investície investora do
pridru ženého podniku. Napríklad polo žka, ktorej vysporiadanie nie
je ani plánované, ani pravdepodobné v blízkej budúcnosti, jev podstate zvý šením investície ú čtovnej jednotky do tohto pridru že-
ného podniku. Takéto polo žky mô žu zah ŕňaťprioritné akcie
a dlhodobé poh ľadávky alebo úvery, ale nezah ŕňajú obchodné poh ľa-
dávky, záväzky z obchodného styku, alebo dlhodobé poh ľadávky, pre
ktoré existuje adekvátne zabezpe čenie, ako sú zabezpe čené úvery.
Straty vykázané pod ľa metódy vlastného imania, ktoré prevy šujú inve-
stíciu investora do kme ňových akcií, sa uplatnia vo či iným kompo-
nentom investorovho podielu v pridru ženom podniku v opa čnom
poradí doby ich trvania (t. j. priority pri likvidácii).
30. Po zní žení investorovho podielu na nulu sa ďalšie straty priznávajú
a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom investorovivznikli právne alebo mimozmluvné povinnosti, alebo boli vykonané
platby v mene pridru ženého podniku. Ak pridru žený podnik následne
vykazuje zisky, investor znova za čne vykazova ťsvoj podiel na týchto
ziskoch a žpo vyrovnaní jeho podielu na nevykázaných stratách
podielom na týchto ziskoch.
Straty zo zní ženia hodnoty
31. Po uplatnení metódy vlastného imania, vrátane vykázania strát pridru-
ženého podniku v súlade s odsekom 29, investor uplat ňuje po žiadavky
IAS 39 s cie ľom ur čiť,či je nevyhnutné vykáza ťnejakú ďalšiu stratu
zo zní ženia hodnoty vo vz
ťahu k čistej investorovej investícii do
pridru ženého podniku.
32. Investor takisto pou žije po žiadavky IAS 39 s cie ľom ur čiť,čij e
nevyhnutné vykáza ťnejakú ďalšiu stratu zo zní ženia hodnoty vz ťahu-
júcu sa na investorov podiel v pridru ženom podniku, ktorá netvorí
časťčistej investície, a sumu tejto straty zo zní ženia hodnoty.
33. Preto že goodwill zahrnutý v ú čtovnej hodnote investície v pridru ženom
podniku sa nevykazuje samostatne, nevykonáva sa osobitne ani jehotestovanie na zní ženie hodnoty pod ľap ožiadaviek na testovanie zní ženia
hodnoty goodwillu pod ľa IAS 36 Zníženie hodnoty majetku . Namiesto
toho sa celá ú čtovná hodnota investície testuje na zní ženie hodnoty
v súlade s IAS 36, a to porovnaním jej spätne získate ľnej sumy (vy ššia
suma z hodnoty z pou žívania a reálnej hodnoty bez nákladov na predaj)
s jej ú čtovnou hodnotou, a to v ždy, ke ďuplat ňovanie po žiadaviek IAS
39 nazna čí,že by mohlo dôjs ťk zní ženiu hodnoty investície. Pri ur čo-
vaní hodnoty z pou žívania investície podnik odhaduje:
a) svoj podiel na sú časnej hodnote odhadovaných budúcich pe ňaž-
ných tokov, pri ktorých sa o čakáva, že budú vytvorené pridru-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —195
▼B
ženým podnikom, vrátane pe ňažných tokov z činností pridru ženého
podniku a tr žieb z kone čného vyradenia investície, alebo
b) sú časnú hodnotu odhadovaných budúcich pe ňažných tokov o čaká-
vaných z prijatých dividend, z tejto investície a z jej kone čného
vyradenia.
Pri správnych predpokladoch vedú obe metódy k rovnakým
výsledkom.
34. Spätne získate ľná suma investície v pridru ženom podniku sa posu-
dzuje pre ka ždý pridru žený podnik okrem prípadu, ke ďpridru žený
podnik nevytvára príjem pe ňažných prostriedkov z pokra čujúceho
používania majetku, ktorý je zvä čša nezávislý od iného majetku
účtovnej jednotky.
INDIVIDUÁLNA Ú ČTOVNÁ ZÁVIERKA
35. Investícia v pridru ženom podniku sa zaú čtuje v individuálnej ú čtovnej
závierke investora v súlade s odsekmi 37 a ž42 IAS 27.
36. V tomto štandarde sa neur čuje, ktoré ú čtovné jednotky zostavujú indi-
viduálnu ú čtovnú závierku k dispozícii na verejné pou žitie.
ZVEREJNENIE
37. Zverej ňujú sa tieto údaje:
a) reálna hodnota podielov v pridru žených podnikoch, pre ktoré sú
uverejnené kótované ceny;
b) zhrnutie finan čných informácií o pridru žených podnikoch vrátane
súhrnnej sumy majetku, záväzkov, výnosov a zisku alebo straty;
c) dôvody, pre čo nie je splnený predpoklad, že investor nemá
podstatný vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo,
prostredníctvom dcérskych spolo čností, menej ako 20 percent
hlasovacích práv alebo potenciálnych hlasovacích práv podniku,do ktorého sa investuje, ale usudzuje, že má podstatný vplyv;
d) dôvody, pre čo nie je splnený predpoklad, že investor má podstatný
vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo, prostredníctvom
dcérskych spolo čností, 20 percent alebo viac hlasovacích práv
alebo potenciálnych hlasovacích práv podniku, do ktorého inve-stuje, ale usudzuje, že nemá podstatný vplyv;
▼M5
e) koniec obdobia vykazovania ú čtovnej závierky pridru ženého
podniku, ke ďsa takáto ú čtovná závierka pou žije pri uplat ňovaní
metódy vlastného imania a má dátum alebo obdobie iné, ako máinvestor, spolu so zdôvodnením pou žívania iného dátumu alebo
iného obdobia;
▼B
f) charakter a rozsah akýchko ľvek podstatných obmedzení (napríklad
vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo právnych predpisov)schopnosti pridru žených podnikov previes ťinvestorovi prostriedky
vo forme pe ňažných dividend, alebo splatenia úverov alebo záloh;
g) nevykázaný podiel na stratách pridru ženého podniku ako za vyka-
zované obdobie, tak aj kumulatívne, ak investor prestal vykazova ť
svoj podiel na stratách pridru ženého podniku;
h) skuto čnosť,že pridru žený podnik nie je ú čtovaný metódou vlast-
ného imania v súlade s odsekom 13 a
i) súhrnné finan čné informácie o pridru žených podnikoch, čiuž
jednotlivo alebo v skupinách, ktoré nie sú ú čtované metódou vlast-
ného imania, vrátane súm celkového majetku, celkových záväzkov,
výnosov a zisku alebo straty.
38. Podiely v pridru žených podnikoch ú čtované metódou vlastného imania
sa klasifikujú ako dlhodobý majetok. Podiel investora na zisku alebostrate takýchto pridru žených podnikov a ú čtovná hodnota týchto inve-
stícií sa zverej ňujú oddelene. Podiel investora na ka ždej z ukon čených
činností takéhoto pridru ženého podniku sa takisto zverej ňuje samo-
statne.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —196
▼M5
39. Podiel investora na zmenách vykázaných v ostatných sú častiach
komplexného výsledku pridru ženým podnikom vykazuje investor
v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
▼B
40. V súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
investor zverejní:
a) svoj podiel na podmienených záväzkoch pridru ženého podniku,
ktoré má spolo čne s ostatnými investormi, a
b) tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú, preto že investor je neroz-
dielne zodpovedný za v šetky záväzky alebo časťzáväzkov pridru-
ženého podniku.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
41. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ú čtovné obdobia, ktoré sa
začína 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňo-
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
41A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 11 a 39.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
42. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 28 Účtovanie investícií
v pridru žených podnikoch (revidovaný v roku 2000).
43. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-3 Eliminácia nerealizovaných ziskov a strát vyplývajúcich
z transakcií s pridru ženými spolo čnosťami,
b) SIC-20 Účtovná metóda vlastného imania –vykazovanie strát a
c) SIC-33 Konsolidácia a metóda vlastného imania –Potenciálne
hlasovacie práva a rozdelenie vlastníckych podielov .2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —197
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 29
Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovnú závierku, vrátane konsolido-
vanej ú čtovnej závierky, ka ždej ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná
mena je menou hyperinfla čnej ekonomiky.
2. V hyperinfla čnej ekonomike nie je u žitočné bez prehodnotenia vyka-
zovaťprevádzkové výsledky a finan čnú pozíciu v miestnej mene.
Peniaze strácajú kúpnu silu v takom pomere, že porovnanie súm
z transakcií a iných udalostí, ktoré sa stali v rozdielnych obdobiach,
dokonca v rovnakom ú čtovnom období, je zavádzajúce.
3. Tento štandard neustanovuje absolútny pomer, pri ktorom sa usudzuje,
že hyperinflácia vzniká. Je vecou úsudku, kedy sa prehodnotenie
účtovnej závierky v súlade s týmto štandardom stáva potrebným.
Medzi charakteristiky hospodárskeho prostredia krajiny, ktoré nazna-
čujú hyperinfláciu, patria tieto, ale nielen tieto, faktory:
a) verejnos ťuprednost ňuje ukladanie majetku do nepe ňažných aktív
alebo relatívne stabilnej cudzej meny. Dr žané sumy miestnej meny
sú okam žite investované s cie ľom udr žaťkúpnu silu;
b) verejnos ťneporovnáva pe ňažné sumy s miestnou menou, ale
s relatívne stabilnou cudzou menou. Ceny mô žub y ťstanovené
v tejto mene;
c) predaje a nákupy na úver sa uskuto čňujú v cenách, ktoré vyrovná-
vajú o čakávanú stratu kúpnej sily po čas obdobia úveru, dokonca aj
vtedy, ak je to obdobie krátke;
d) úrokové sadzby, ceny a mzdy sú spojené s cenovým indexom a
e) kumulatívna miera inflácie po čas troch rokov sa pribli žuje k 100 %
alebo túto hodnotu presahuje.
4. Uprednost ňuje sa, aby v šetky ú čtovné jednotky, ktoré na vykazovanie
používajú menu rovnakej hyperinfla čnej ekonomiky, pou žívali tento
štandard od rovnakého dátumu. Napriek tomu tento štandard platí pre
účtovnú závierku ka ždej ú čtovnej jednotky od za čiatku obdobia vyka-
zovania, v ktorom sa identifikuje existencia hyperinflácie v krajine,ktorej mena sa na vykazovanie pou žije.
PREHODNOTENIE Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY
5. Ceny sa časom menia v dôsledku rôznych špecifických alebo v šeo-
becných politických, hospodárskych a sociálnych tlakov. Špecifické
príčiny, akými sú napríklad zmeny v ponuke a dopyte a zmeny
v technológiách, mô žu spôsobi ťpodstatný a navzájom od seba nezá-
vislý rast alebo pokles jednotlivých cien. Okrem toho v šeobecné
príčiny mô žum a ťza následok zmeny vo v šeobecnej hladine cien,
a teda aj vo v šeobecnej kúpnej sile pe ňazí.
6. Vo vä čšine krajín sa ú čtovné závierky zostavujú na základe historic-
kých obstarávacích cien bez oh ľadu na zmeny v šeobecnej cenovej
hladiny alebo na zvý šenie špecifických cien dr žaných aktív,
s výnimkou mo žnosti precenenia nehnute ľností, strojov a zariadení
a investícií. Niektoré ú čtovné jednotky v šak prezentujú ú čtovné
závierky zostavené metódou be žných cien, ktorá odzrkad ľuje ú činky
zmien špecifických cien dr žaných aktív.
7. V hyperinfla čnej ekonomike sú ú čtovné závierky, čiužsú zostavené
na základe historických obstarávacích cien, alebo na základe metódybežných cien, u žitočné len vtedy, ak sa vyjadria v podmienkach
merných jednotiek be žných k súvahovému d ňu. Výsledkom toho je,
že tento štandard sa pou žíva pre ú čtovné závierky ú čtovných
jednotiek, ktoré na vykazovanie pou žívajú menu hyperinfla čnej ekono-
miky. Prezentácia informácií po žadovaných týmto štandardom ako
dodatku k neupraveným ú čtovným závierkam nie je povolená.
Okrem toho sa neodporú ča oddelená prezentácia ú čtovnej závierky
pred jej prehodnotením.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —198
▼B
8. Ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena je menou
hyperinfla čnej ekonomiky, čiužje zostavená na základe historických
obstarávacích cien, alebo na základe metódy be žných cien, sa zostaví
v podmienkach mernej jednotky be žnej k súvahovému d ňu. Zodpove-
dajúce údaje za predchádzajúce obdobie, po žadované IAS 1 Prezen-
tácia ú čtovnej závierky , a akéko ľvek informácie týkajúce sa predchá-
dzajúcich období, sa takisto uvádzajú v podmienkach mernej jednotkybežnej k súvahovému d ňu. Na ú čely prezentácie porovnate ľných
hodnôt v odli šnej prezenta čnej mene sa uplatní odsek 42 písm. b)
a odsek 43 IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (v znení revízie
z roku 2003).
9. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa zah ŕňajú do zisku alebo
straty a zverej ňujú sa oddelene.
10. Pri prehodnotení ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom sa
požaduje pou žiťurčité postupy, ako aj úsudok. Konzistentné pou žitie
týchto postupov a úsudkov na jednotlivé obdobia je dôle žitejšie, ako
precízna správnos ťvýsledných súm zahrnutých v upravenej ú čtovnej
závierke.
Účtovná závierka zostavená v historických obstarávacích cenách
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
11. Súvahové údaje, ktoré u žnie sú vyjadrené v podmienkach mernej
jednotky be žnej k súvahovému d ňu, sa upravia s pou žitím v šeobec-
ného cenového indexu.
12. Pe ňažné polo žky neupravujú, preto žeužsú vyjadrené v pe ňažnej
jednotke be žnej k súvahovému d ňu. Pe ňažné polo žky sú peniaze
vd ržbe a polo žky, ktoré sa majú prija ťalebo plati ťpeniazmi.
13. Aktíva a záväzky zmluvne závislé od zmien cien, ako sú indexované
dlhopisy a úvery, sa upravia pod ľa zmluvy tak, aby sa zistila neza-
platená suma k súvahovému d ňu. V upravenej súvahe sa tieto polo žky
vykážu v upravenej sume.
14. V šetky ostatné aktíva a záväzky sú nepe ňažné. Niektoré nepe ňažné
položky sa vyká žu v sumách be žných k súvahovému d ňu, ako je čistá
realizovate ľná hodnota a trhová hodnota, tak že nie sú upravené.
Všetky ostatné nepe ňažné aktíva a záväzky sa upravia.
15. Vä čšina nepe ňažných polo žiek je zaú čtovaná v obstarávacej cene
alebo v obstarávacej cene zní ženej o odpisy; preto sa vyjadria
v sumách be žných k dátumu ich nadobudnutia. Upravená obstarávacia
cena alebo obstarávacia cena zní žená o odpisy sa pri ka ždej polo žke
určí uplatnením zmeny vo v šeobecnom cenovom indexe od dátumu
nadobudnutia k súvahovému d ňu na historickú obstarávaciu cenu
a akumulované oprávky. Preto sa nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,
investície, zásoby surovín a tovaru, goodwill, patenty, ochrannéznámky a podobné aktíva upravia od dátumu ich nákupu. Zásobynedokon čenej výroby a hotovej výroby sa upravia od dátumov, ku
ktorým sa náklady na nákup a zmenu vynalo žili.
16. Podrobné záznamy o dátumoch nadobudnutia polo žiek nehnute ľností,
strojov a zariadení nemusia by ťdostupné alebo je nemo žné ich
odhadnú ť. Za týchto výnimo čných okolností mô žeb y ťv prvom
období uplat ňovania tohto štandardu nutné stanovi ťzáklad na prehod-
notenie týchto polo žiek na základe nezávislého odborného posudku.
17. V šeobecný cenový index nemusí by ťk dispozícii za obdobia, za ktoré
sa v súlade s týmto štandardom po žaduje prehodnotenie polo žiek
nehnute ľností, strojov a zariadení. Za týchto okolností mô žeb y ť
nutné pou žiťodhad zalo žený napríklad na pohyboch výmenného
kurzu medzi funk čnou a relatívne stabilnou cudzou menou.
18. Niektoré nepe ňažné polo žky sa vyká žu v sumách be ž
ných k iným
dátumom, ako k dátumu nadobudnutia, alebo k tomuto súvahovémudňu, napríklad nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ktoré boli precenené
ku rčitému skor šiemu dátumu. V týchto prípadoch sa ú čtovné hodnoty
upravia od dátumu precenenia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —199
▼B
19. Upravená suma nepe ňažnej polo žky sa v súlade s príslu šnými štan-
dardmi zní ži, ak prevý ši spätne získate ľnú sumu z budúceho pou ží-
vania polo žky (vrátane predaja alebo iného vyradenia). Preto sa
v týchto prípadoch upravené sumy nehnute ľností, strojov
a zariadení, goodwillu, patentov, ochranných známok zní žia na spätne
získate ľnú sumu, upravené hodnoty zásob sa zní žia na čistú realizo-
vateľnú hodnotu a upravené sumy krátkodobých investícií sa zní žia na
trhovú hodnotu.
20. Pri vykazovaní podniku, do ktorého sa investuje a je ú čtovaný
metódou vlastného imania, sa mô že pou žiťmena hyperinfla čnej
ekonomiky. ►M5Výkaz o finan čnej situácii ◄ a výkaz
►M5komplexného výsledku ◄tohto podniku, do ktorého sa inve-
stuje, sa upravia v súlade s týmto štandardom s cie ľom vypo čítať
investorov podiel na čistých aktívach a výsledkoch činností.
V prípade, že upravené ú čtovné závierky podniku, do ktorého sa
investuje, sú vyjadrené v cudzej mene, ú čtovné závierky sa prepo čítajú
závere čnými kurzami.
21. Vplyv inflácie sa zvy čajne vyká že v nákladoch na prijaté pô žičky
a úvery. Nie je vhodné upravi ťaj investi čné výdavky financované
pôžičkou aj kapitalizova ťtúčasťnákladov na prijaté pô žičky
a úvery, ktorou sa kompenzuje inflácia po čas rovnakého obdobia.
Táto časťnákladov na prijaté pô žičky a úvery sa vyká že ako náklad
v období, v ktorom bola vynalo žená.
22. Ú čtovná jednotka mô že nadobudnú ťaktíva pod ľa dohody, ktorá jej
povo ľuje odlo žiťplatbu bez vynalo ženia explicitného úrokového
nákladu. Ak je výpo čet hodnoty úroku nevykonate ľný, prehodnotia
sa také aktíva od dátumu platby a nie od dátumu obstarania.
23. [Vypú šťa sa.]
24. Na za čiatku prvého obdobia uplat ňovania tohto štandardu sa kompo-
nenty vlastného imania rozhodujúcich vlastníkov s výnimkou neroz-
delených ziskov a akéhoko ľvek prebytku z precenenia upravia
s pou žitím v šeobecného cenového indexu od dátumov, ku ktorým
boli vlo žené alebo inak vznikli. Akýko ľvek prebytok z precenenia,
ktorý vznikol v predchádzajúcich obdobiach, sa odú čtuje. Upravené
nerozdelené zisky sa odvodzujú od v šetkých ostatných súm
v upravenej súvahe.
25. Na konci prvého obdobia a v nasledujúcich obdobiach sa v šetky
komponenty vlastného imania upravia s pou žitím v šeobecného ceno-
vého indexu od za čiatku obdobia alebo od dátumu vkladu, ak bol
neskôr. Pohyby vlastného imania za dané obdobie sa zverejniav súlade s IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky .
▼M5
Výkaz komplexného výsledku
▼B
26. V tomto štandarde sa po žaduje, aby v šetky polo žky vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄boli vyjadrené v be žných podmien-
kach mernej jednotky k súvahovému d ňu. Preto sa v šetky sumy musia
upravi ťs pou žitím zmeny vo v šeobecnom cenovom indexe od
dátumov, ke ďsa polo žky výnosov a nákladov prvotne vykázali
vúčtovnej závierke.
Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície
27. Ú čtovná jednotka, ktorá dr ží prebytok pe ňažných aktív nad pe ňažnými
záväzkami, stráca v období kúpnu silu, a ú čtovná jednotka
s prebytkom pe ňažných záväzkov nad pe ňažným majetkom získava
kúpnu silu do takej miery, do akej aktíva a záväzky nie sú prepojené
s cenovou úrov ňou. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa mô žu
odvodi ťako výsledný rozdiel z prehodnotenia nepe ňažných aktív,
vlastného imania a ►M5položky vo výkaze komplexného
výsledku ◄a úpravy indexovaných aktív a záväzkov. Zisk alebo
strata sa mô žu odhadnú ťpomocou uplatnenia zmeny vo v šeobecnom
cenovom indexe k vá ženému priemeru rozdielu medzi pe ňažnými
aktívami a pe ňažnými záväzkami vzniknutému za obdobie.
28. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa zahrnú do čistého príjmu.
Úprava aktív a záväzkov zmluvne prepojených na cenové zmeny,
realizovaná v súlade s odsekom 13, sa kompenzuje ziskom alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —200
▼B
stratou v čistej pe ňažnej pozícii. Ostatné ►M5položky príjmov
a výdavkov ◄, ako sú výnosové a nákladové úroky a kurzové
rozdiely súvisiace s investovanými alebo po žičanými finan čnými
prostriedkami, takisto súvisia s čistou pe ňažnou pozíciou. Hoci sa
takéto polo žky zverej ňujú oddelene, ich prezentovanie spolu so
ziskom alebo stratou z čistej pe ňažnej pozície vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄môžeb yťužitočné.
Účtovná závierka zostavená metódou be žných cien
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
29. Polo žky uvedené v be žných cenách sa neupravujú, preto žeužsú
vyjadrené v podmienkach mernej jednotky be žnej k súvahovému
dňu. Ostatné polo žky v súvahe sa upravia v súlade s odsekmi 11
až25.
▼M5
Výkaz komplexného výsledku
▼B
30. Výkaz ►M5komplexného výsledku ◄, zostavený metódou be žných
cien, pred prehodnotením v šeobecne vykazuje náklady be žné v čase,
v ktorom sa podkladové transakcie a udalosti vyskytli. Náklady napredaj a odpisy sa zaznamenajú v be žných cenách v čase spotreby;
predaje a ostatné náklady sa zaznamenajú v pe ňažných sumách, ke ď
boli vynalo žené. Preto sa v šetky sumy musia prepo čítaťna mernú
jednotku be žnú k súvahovému d ňu s pou žitím v šeobecného cenového
indexu.
Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície
31. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa ú čtujú v súlade s odsekmi
27 a 28.
Dane
32. Prehodnotením ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom mô žu
vzniknú ťrozdiely medzi ú čtovnou hodnotou jednotlivých aktív
a záväzkov v súvahe a ich da ňovou základ ňou. Tieto rozdiely sa
účtujú v súlade s IAS 12 Dane z príjmov .
▼M5
Výkaz o pe ňažných tokoch
▼B
33. V tomto štandarde sa po žaduje, aby sa v šetky polo žky vo výkaze
peňažných tokov vyjadrili v mernej jednotke be žnej k súvahovému
dňu.
Zodpovedajúce údaje
34. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce vykazované obdobie, nech u ž
boli stanovené na základe metódy historickej obstarávacej ceny alebometódou be žných cien, sa upravia s pou žitím v šeobecného cenového
indexu tak, že porovnate ľné účtovné závierky sa prezentujú v mernej
jednotke be žnej ku koncu vykazovaného obdobia. Zverejnené infor-
mácie týkajúce sa predchádzajúcich období sa takisto vyjadriav mernej jednotke be žnej ku koncu vykazovaného obdobia. Na
účely prezentácie porovnate ľných hodnôt v odli šnej prezenta čnej
mene sa uplatní odsek 42 písm. b) a odsek 43 IAS 21 (v znení revízie
z roku 2003).
Konsolidovaná ú čtovná závierka
35. Materská spolo čnosť, ktorá na vykazovanie pou žíva menu hyperin-
flačnej ekonomiky, mô žem a ťdcérske spolo čnosti, ktoré takisto vyka-
zujú v menách hyperinfla čných ekonomík. Ú čtovné závierky akej-
koľvek takej dcérskej spolo čnosti sa musia upravi ťs pou žitím v šeo-
becného cenového indexu krajiny, v ktorej mene spolo čnosťvykazuje,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —201
▼B
pred ich zahrnutím do konsolidovanej ú čtovnej závierky jej materskej
spolo čnosti. Ak je takáto dcérska spolo čnosťzahrani čnou dcérskou
spolo čnosťou, jej upravené ú čtovné závierky sa prepo čítajú závere č-
nými kurzami. Ú čtovné závierky dcérskych spolo čností, ktoré sa nevy-
kazujú v menách hyperinfla čných ekonomík, sa zostavia v súlade
s IAS 21.
36. Ak sú ú čtovné závierky s rozdielnymi ►M5konce období vykazo-
vania◄konsolidované, v šetky polo žky,či nepe ňažné, alebo pe ňažné,
sa musia upravi ťna mernú jednotku be žnú k dátumu konsolidovaných
účtovných závierok.
Výber a pou žitie v šeobecného cenového indexu
37. Pri prehodnotenie ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom sa
požaduje pou žiťvšeobecný cenový index, ktorý odzrkad ľuje zmeny
vo všeobecnej kúpnej sile. Je vhodnej šie, aby ú čtovné jednotky, ktoré
na vykazovanie pou žívajú menu rovnakej ekonomiky, pou žívali
rovnaký index.
EKONOMIKY, KTORÉ PRESTÁVAJÚ BY ŤHYPERINFLA ČNÝMI
38. Ak ekonomika prestáva by ťhyperinfla čná a ú čtovná jednotka preru ší
prípravu a prezentáciu ú čtovnej závierky zostavenej v súlade s týmto
štandardom, zaobchádza sa so sumami vyjadrenými v mernej jednotke
bežnej ku koncu predchádzajúceho obdobia vykazovania ako so
základ ňou pre ú čtovné hodnoty v jej nasledujúcej ú čtovnej závierke.
ZVEREJNENIE
39. Zverej ňujú sa tieto údaje:
a) skuto čnosť,žeúčtovné závierky a zodpovedajúce údaje za pred-
chádzajúce obdobia sa upravili o zmeny v šeobecnej kúpnej sily
funkčnej meny a že výsledkom sú výkazy v mernej jednotke
bežnej k súvahovému d ňu;
b)čis úú čtovné závierky zostavené na základe metódy historickej
obstarávacej ceny alebo na základe metódy be žných cien a
c) identifikácia a úrove ňcenového indexu k súvahovému d ňu a pohyb
v indexe po čas be žného a predchádzajúceho obdobia vykazovania.
40. Zverejnenia po žadované týmto štandardom sú potrebné na objasnenie
základne na zaobchádzanie s ú činkami inflácie v ú čtovnej závierke.
Ich zámerom je takisto poskytova ťostatné informácie potrebné na
porozumenie tejto základne a výsledných súm.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
41. Tento štandard sa nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky, ktoré sa
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1990 alebo neskôr.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —202
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 31
Podiely v spolo čnom podnikaní
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovanie podielov v spolo čnom podni-
kaní a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov spolo č-
ných podnikov v ú čtovnej závierke spolo čníkov a investorov bez
ohľadu na štruktúry alebo formy činností spolo čných podnikov.
Neuplat ňuje sa v šak na podiely spolo čníkov v spoluovládaných
subjektoch, ktoré sú v dr žbe:
a) organizácií s rizikovým kapitálom alebo
b) spolo čných fondov, podielových fondov a podobných jednotiek
vrátane investi čných pois ťovacích fondov,
ktoré sa pri prvotnom vykázaní ur čené ako ocenené v reálnej hodnote
prostredníctvom zisku alebo straty, alebo sú klasifikované ako dr žané
na obchodovanie a ú čtované v súlade s IAS 39 Finan čné nástroje :
vykazovanie a oce ňovanie . Takéto podiely sa oce ňujú v reálnej
hodnote v súlade s IAS 39, pri čom zmeny v reálnej hodnote sa vyká žu
ako zisk alebo strata v období, ke ďzmena nastala.
2. Spolo čník s podielom v spoluovládanom subjekte je vy ňatý
z dodr žiavania odseku 30 (podielová konsolidácia) a 38 (metóda vlast-
ného imania), ke ďspĺňa tieto podmienky:
a) podiel je klasifikovaný ako dr žaný na predaj v súlade s IFRS 5
Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti ;
b) uplatní sa výnimka uvedená v odseku 10 IAS 27 Konsolidovaná
a individuálna ú čtovná závierka umožňujúca materskej spolo čnosti,
ktorá má podiel aj v spoluovládanom subjekte, aby neprezentovalakonsolidovanú ú čtovnú závierku, alebo
c) platia v šetky tieto podmienky:
i) spolo čník je úplne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou alebo
čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou inej ú čtovnej
jednotky a jej iných vlastníkov vrátane toho, že tí, ktorí inak
nemajú právo hlasova ť, boli informovaní a nenamietajú, že
spolo čník uplat ňuje podielovú konsolidáciu alebo metódu vlast-
ného imania;
ii) dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania spolo čníka nie
sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych
trhov);
iii) spolo čník nepredlo žil a ani nie je v procese predkladania svojej
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii s cie ľom emitova ťakýko ľvek druh nástroja
na verejnom trhu a
iv) najvy ššia alebo akáko ľvek vy ššia materská spolo čnosťspolo č-
níka zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku, ktorá je
k dispozícii verejnosti a ktorá je v súlade s Medzinárodnýmištandardmi pre finan čné vykazovanie.
DEFINÍCIE
3. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku hospo-
dárskej činnosti s cie ľom získa ťúžitky z tejto činnosti.
Metóda vlastného imania je účtovná metóda, pod ľa ktorej je podiel
v spoluovládanom subjekte prvotne vykázaný v obstarávacej cenea následne upravený o zmenu podielu spolo čníka na čistých aktívach
spoluovládanom subjekte po nadobudnutí tohto podielu. Zisk alebo
strata spolo čníka zah ŕňa podiel spolo čníka na zisku alebo strate spolu-
ovládaného subjektu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —203
▼B
Investor v spolo čnom podniku je zmluvnou stranou spolo čného
podniku a spolo čne neovláda tento spolo čný podnik.
Spoluovládanie je zmluvne dohodnuté podie ľanie sa na ovládaní
hospodárskej činnosti a existuje len v prípade, ak strategické finan čné
a prevádzkové rozhodnutia týkajúce sa tejto činnosti vy žadujú jedno-
myse ľný súhlas strán, ktoré sa na tomto ovládaní podie ľajú (spolo č-
níci).
Spolo čný podnik je zmluvnou dohodou, pod ľa ktorej dva alebo viaceré
subjekty vykonávajú hospodársku činnos ť, ktorá podlieha spoluovlá-
daniu.
Podielová konsolidácia je metóda ú čtovania, pod ľa ktorej sa podiel
spolo čníka na ka ždej polo žke aktív, záväzkov, výnosov a nákladov
spoluovládaného subjektu spo číta riadok po riadku s podobnými polo-
žkami ú čtovnej závierky spolo čníka, alebo sa vykazuje ako osobitné
riadkové polo žky účtovnej závierky spolo čníka.
Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná
materskou spolo čnosťou, investorom v pridru ženom podniku alebo
spolo čníkom v spoluovládanom subjekte, v ktorom sa investície ú čtujú
skôr na základe priameho podielu na vlastnom imaní, ako na základe
vykázaných výsledkov a čistých aktív podniku, do ktorého sa inve-
stuje.
Podstatný vplyv je právomoc podie ľaťsa na rozhodovaní o finan čných
a prevádzkových zámeroch hospodárskej činnosti, ale nie je to ovlá-
danie spolo čná ovládanie týchto zámerov.
Spolo čníkje zmluvnou stranou v spolo čnom podniku a spoluovláda
daný spolo čný podnik.
4. Ú čtovná závierka, v ktorej sa uplat ňuje podielová konsolidácia alebo
metóda vlastného imania, nie je individuálnou ú čtovnou závierkou
a tou nie je ani ú čtovná závierka ú čtovne jednotky, ktorá nemá
dcérsku spolo čnosť, pridru žený podnik alebo spolo čnícky podiel
v spoluovládanom subjekte.
5. Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná spolu
s konsolidovanou ú čtovnou závierkou, v ktorej sa investície ú čtujú
s pou žitím metódy vlastného imania a ú čtovnej závierky, v ktorej sú
podielovo konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podni-
kaní. Individuálna ú čtovná závierka nemusí by ťpripojená k tejto
závierke alebo k nej prilo žená ako sprievodný dodatok.
6. Ú čtovné jednotky, ktoré sú oslobodené od povinnosti konsolidova ť
v súlade s odsekom 10 v IAS 27, od povinnosti uplat ňovaťmetódu
vlastného imania v súlade s odsekom 13 písm. c) IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo od povinnosti uplat ňovaťpodielovú
konsolidáciu alebo metódu vlastného imania v súlade s odsekom 2tohto štandardu, mô žu prezentova ťindividuálne ú čtovné závierky ako
svoje jediné ú čtovné závierky.
Formy spolo čného podnikania
7. Spolo čné podnikanie má mnoho rôznych foriem a štruktúr. Tento
štandard identifikuje tri široko vymedzené typy –spoluovládané
operácie, spoluovládané aktíva a spoluovládané subjekty –ktoré sú
takto zvy čajne opísané a sú časne vyhovujú definícii spolo čného podni-
kania. Pri v šetkých druhoch spolo čného podnikania sú zhodné tieto
charakteristiky:
a) dvaja alebo viacerí spolo čníci sú zaviazaní zmluvnou dohodou a
b) zmluvnou dohodou sa ustanovuje spolo čné ovládanie.
Spolo čné ovládanie
8. Spolo čné ovládanie mô žeb y ťvylúčené, ak podnik, do ktorého sa
investuje, je v procese právnej reorganizácie alebo bankrotu, alebo
vykonáva činnos ťpri dlhodobých prísnych obmedzeniach svojej
schopnosti prevádza ťprostriedky spolo čníkovi. Ak spoluovládanie
pretrváva, samotná existencia týchto okolností nie je dostato čným
dôvodom na neú čtovanie spolo čného podnikania v súlade s týmto
štandardom.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —204
▼B
Zmluvná dohoda
9. Existenciou zmluvnej dohody sa zabezpe čuje odlí šenie podielov, ktoré
znamenajú spolo čné ovládanie, od podielov v pridru žených podni-
koch, v ktorých má investor podstatný vplyv (pozri IAS 28). Činnosti,
ktoré nepatria pod spolo čné ovládanie pod ľa zmluvnej dohody, nie sú
na účely tohto štandardu spolo čným podnikaním.
10. Zmluvnú dohodu je mo žné preukáza ťrôznymi spôsobmi, napríklad
ako zmluvu medzi spolo čníkmi alebo ako zápisnicu z rokovaní
spolo čníkov. V niektorých prípadoch je dohoda zakotvená
v stanovách alebo iných predpisoch spolo čného podniku. Nech u ž
ide o akúko ľvek formu, zmluvná dohoda je zvy čajne písomná
a upravuje napríklad:
a) povinnosti pri spolo čnom podnikaní týkajúce sa činnosti, trvania
a vykazovania;
b) vymenovanie predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho
orgánu spolo čného podniku a hlasovacie práva spolo čníkov;
c) kapitálové vklady spolo čníkov a
d) podie ľanie sa spolo čníkov na výkonoch, výnosoch, nákladoch
alebo výsledkoch spolo čného podniku.
11. Zmluvnou dohodou sa ustanovuje spolo čné ovládanie spolo čného
podniku. Táto po žiadavka zais ťuje, aby žiadny zo spolo čníkov
nemohol jednostranne ovláda ťčinnos ť.
12. Zmluvnou dohodou sa mô žeu rčiťjeden spolo čník ako prevádzkovate ľ
alebo mana žér spolo čného podniku. Prevádzkovate ľneovláda
spolo čný podnik, ale zú častňuje sa na realizácii finan čných
a prevádzkových zámerov odsúhlasených spolo čníkmi v súlade so
zmluvnou dohodou a delegovaných na prevádzkovate ľa. Ak má
prevádzkovate ľprávomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové zámery
hospodárskej činnosti, potom podnik ovláda a ten je dcérskym
podnikom prevádzkovate ľa, a nie spolo čným podnikom.
SPOLUOVLÁDANÉ ČINNOSTI
13. Operácie niektorých spolo čných podnikov sa týkajú skôr pou žívania
aktív a ostatných zdrojov spolo čníkov ne žzaloženia kapitálovej
spolo čnosti, osobnej spolo čnosti alebo inej ú čtovnej jednotky, alebo
finan čnejštruktúry, ktorá je oddelená od samotných spolo čníkov.
Každý spolo čník pou žíva vlastné nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
a vyu žíva svoje vlastné zásoby. Vznikajú mu takisto vlastné náklady
a záväzky a pribúdajú mu vlastné financie, čo predstavuje jeho vlastné
povinnosti. Činnosti spolo čného podniku mô žu uskuto čňovaťzamest-
nanci spolo čníka súbe žne s podobnými činnos ťami spolo čníka.
V dohode o spolo čnom podniku sa zvy čajne ustanovuje postup,
ktorým sa výnosy z predaja výrobkov spolo čného podniku a v šetky
náklady, ktoré vznikli úhrnne, rozde ľujú medzi spolo čníkov.
14. Príkladom spoluovládanej operácie je, ak dvaja alebo viacerí spolo č-
níci spoja svoje operácie, zdroje a odborné znalosti s cie ľom spolo čne
vyrába ť, predáva ťa distribuova ťkonkrétny výrobok, ako napríklad
lietadlo. Ka ždý zo spolo čníkov vykonáva ur čitúčasťvýrobného
procesu. Ka ždý spolo čník zná ša svoje vlastné náklady a podie ľas a
na výnose z predaja lietadla, pri čom tento podiel je ur čený v súlade so
zmluvnou dohodou.
15. Vzh ľadom na svoje podiely na spoluovládaných operáciách spolo čník
vykáže vo svojej ú čtovnej závierke:
a) aktíva, ktoré ovláda, a záväzky, ktoré vznikajú, a
b) náklady, ktoré mu vznikajú, a svoj podiel na výnosoch, ktoré sa
získajú z predaja tovaru a slu žieb spolo čného podniku.
16. Preto že aktíva, záväzky, výnosy a náklady sa v ždy vykazujú
vúčtovnej závierke spolo čníka, v súvislosti s týmito polo žkami sa
úpravy alebo iné konsolida čné postupy nevy žadujú, ke ďspolo čník
prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku.
17. Pri samotnom spolo čnom podnikaní sa nemusia vy žadova ťosobitné
účtovné záznamy a nemusí sa zostavi ťúčtovná závierka. Spolo čníci2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —205
▼B
však mô žu zostavi ťmana žérske výkazy, aby mohli posúdi ťvýnosnos ť
spolo čného podnikania.
SPOLUOVLÁDANÉ AKTÍVA
18. Niektoré spolo čné podniky zah ŕňajú spolo čné ovládanie a často
v spolo čné vlastníctvo jedného alebo viacerých aktív vlo žených do
spolo čného podniku, alebo nadobudnutých a zameraných na ú čely
spolo čného podniku. Aktíva sa pou žívajú s cie ľom získa ťúžitkov
pre spolo čníkov. Ka ždý spolo čník má právo na podiel na výnosoch
z takýchto aktív a ka ždý zná ša zodpovedajúci podiel vynalo žených
nákladov.
19. Do takéto spolo čné podnikania nepatrí zalo ženie kapitálovej spolo č-
nosti, osobnej spolo čnosti alebo inej ú čtovnej jednotky či finan čnej
štruktúry, ktorá by bola oddelená od samotných spolo čníkov. Ka ždý
spolo čník ovláda svoj podiel na budúcich ekonomických ú žitkoch
prostredníctvom svojho podielu na spoluovládaných aktívach.
20. Mnoho činností v odvetviach ťažby ropy, zemného plynu a nerastných
surovín zah ŕňa spoluovládané aktíva. Napríklad viaceré podniky vyrá-
bajúce ropné produkty mô žu spoluovláda ťa prevádzkova ťropovody.
Každý zo spolo čníkov pou žíva ropovod na prepravu svojich vlastných
produktov, za čo zná ša dohodnutú časťprevádzkových nákladov ropo-
vodu. Iným príkladom spoluovládaného majetku je, ke ďdva podniky
spoluovládajú nehnute ľný majetok, pri čom ka ždý dostáva podiel
z prijatého nájomného a zná šačasťnákladov.
21. Vzh ľadom na svoj podiel na spoluovládaných aktívach spolo čník
oddelene vyká že vo svojej ú čtovnej závierke:
a) vlastný podiel na spoluovládaných aktívach, roztriedených pod ľa
druhu aktív;
b) všetky vzniknuté záväzky;
c) svoj podiel na akýchko ľvek záväzkoch, ktoré vznikli spolo čne
s ostatnými spolo čníkmi vo vz ťahu k spolo čnému podnikaniu;
d) všetky výnosy z predaja alebo pou žitia svojho podielu na výko-
noch spolo čného podnikania, spolu so svojím podielom na v šet-
kých nákladoch vzniknutých spolo čným podnikaním, a
e) všetky náklady, ktoré mu vznikli v súvislosti s jeho podielom na
spolo čnom podnikaní.
22. V súvislosti so svojím podielom na spoluovládaných aktívach zahrnie
každý spolo čník do svojich ú čtovných záznamov a vyká že vo svojej
účtovnej závierke:
a) svoj podiel na spoluovládaných aktívach členený skôr pod ľa
charakteru majetku, ne žpodľa investícií. Napríklad podiel na
spoluovládanom ropovode je zatriedený medzi nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia;
b) všetky záväzky, ktoré mu vznikli, napríklad pri financovaní svojho
podielu na aktívach;
c) svoj podiel na akýchko ľvek záväzkoch, ktoré vznikli spolo čne
s ostatnými spolo čníkmi vo vz ťahu k spolo čnému podnikaniu;
d) všetky výnosy z predaja alebo pou žitia svojho podielu na výko-
noch spolo čného podnikania, spolu so svojím podielom na v šet-
kých nákladoch vzniknutých v súvislosti so spolo čným podni-
kaním;
e) všetky náklady, ktoré vynalo žil vzh ľadom v súvislosti so svojím
podielom na spolo čnom podnikaní, napríklad tie, ktoré súvisia
s financovaním podielu spolo čníka na aktívach a s predajom jeho
podielu na výkonoch.
Preto že aktíva, záväzky, výnosy a náklady sa v ždy vykazujú
vúčtovnej závierke spolo čníka, v súvislosti s týmito polo žkami sa
nevyžadujú úpravy alebo iné konsolida čné postupy, ke ďspolo čník
prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku.
23. Nakladanie so spoluovládanými aktívami vyjadruje podstatu
a hospodársku realitu a zvy čajne i právnu formu spolo čného podniku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —206
▼B
Osobitné ú čtovné záznamy o spolo čnom podnikaní sa mô žu obmedzi ť
na tie náklady, ktoré sa vynakladajú spolo čne s ostatnými spolo čníkmi
a spolo čníci ich zná šajú vo vý ške odsúhlasených podielov. Za
spolo čné podnikanie nemusí by ťzostavená ú čtovná závierka, hoci
spolo čníci mô žu zostavi ťmana žérske výkazy, aby mohli posúdi ť
výnosnos ťspolo čného podnikania.
SPOLUOVLÁDANÉ SUBJEKTY
24. Spoluovládaný subjekt je spolo čný podnik, ktorý predstavuje zalo-
ženie spolo čnosti, partnerského podniku, alebo iného subjektu,
v ktorom má ka ždý spolo čník podiel. Tento subjekt sa prevádzkuje
rovnakým spôsobom ako ostatné subjekty, ale s tou výnimkou, že
zmluvná dohoda medzi spolo čníkmi zakladá spolo čné ovládanie
hospodárskej činnosti subjektu.
25. Spoluovládaný subjekt ovláda aktíva spolo čného podniku, vznikajú
mu záväzky a náklady a dosahuje výnosy. Mô že vstupova ťdo zmluv-
ných vz ťahov vo vlastnom mene a zabezpe čovaťfinancovanie činnosti
spolo čného podniku. Ka ždý spolo čník má právo na podiel zo ziskov
spoluovládaného subjektu, i ke ďniektoré spoluovládané subjekty sa
takisto zú častňujú na rozde ľovaní výkonov spolo čného podniku.
26. Be žným príkladom spoluovládaného subjektu je prípad, ke ďdva
podniky spoja svoje činnosti v konkrétnom druhu podnikania
prevodom príslu šného majetku a záväzkov do spoluovládaného
subjektu. Ďalším príkladom je, ak subjekt za čne podnika ť
v zahrani čí v spolupráci s vládou alebo inou agentúrou danej krajiny,
a to zalo žením samostatného subjektu, ktorý je spoluovládaný daným
subjektom a vládou alebo agentúrou.
27. Mnohé spoluovládané subjekty sú v podstate podobné tým formám
spolo čného podniku, ktoré sa nazývajú spoluovládané činnosti alebo
spoluovládané aktíva. Napríklad spolo čník mô žezd a ňových alebo
iných dôvodov previes ťspoluovládané aktíva, ako je ropovod, do
spoluovládaného subjektu. Podobne spolo čníci mô žu vlo žiťdo spolu-
ovládaného subjektu majetok, ktorý sa bude prevádzkova ťspolo čne.
Niektoré spoluovládané činnosti takisto predpokladajú zalo ženie
spoluovládaného subjektu s cie ľom zaobera ťsa ur čitými aspektmi
činnosti, ako napríklad vývoj, marketing, distribúcia alebo popredajný
servis výrobku.
28. Spoluovládaný subjekt aj na ďalej vedie vlastné ú čtovné záznamy
a zostavuje a prezentuje ú čtovnú závierku tým istým spôsobom ako
ostatné jednotky v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného
výkazníctva.
29. Ka ždý zo spolo čníkov zvy čajne vlo ží do spoluovládaného subjektu
peniaze alebo iné zdroje. Tieto vklady sú zahrnuté v ú čtovných zázna-
moch spolo čníka a sú vykázané v jeho ú čtovnej závierke ako inve-
stícia do spoluovládaného subjektu.
Účtovná závierka spolo čníka
Podielová konsolidácia
30. Spolo čník vyká že svoj podiel v spoluovládanom subjekte metódou
podielovej konsolidácie alebo alternatívnou metódou opísanouv odseku 38. Pri podielovej konsolidácii sa pou žívajú dva formáty
vykazovania, ktoré sú opísané ďalej.
31. Spolo čník vyká že svoj podiel v spoluovládanom subjekte jedným
z dvoch formátov vykazovania podielovej konsolidácie bez oh ľadu
na to, či má aj investície v dcérskych spolo čnostiach, alebo či ozna-
čuje svoju ú čtovnú závierku ako konsolidovanú ú čtovnú závierku.
32. Základom pri vykazovaní podielu v spoluovládanom subjekte je, aby
spolo čník zobrazil viac podstatu a ekonomickú realitu, ako len špeci-
fickú štruktúru alebo formu spolo čného podniku. V spoluovládanom
subjekte má spolo čník kontrolu nad svojím podielom na budúcich
ekonomických ú žitkoch prostredníctvom svojho podielu na aktívach
a záväzkoch spolo čného podniku. Táto podstata a ekonomická realita
sa premietajú so konsolidovanej ú čtovnej závierky spolo čníka, ke ď
spolo čník vykazuje svoje podiely na aktívach, záväzkoch, výnosoch2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —207
▼B
a nákladoch spoluovládanom subjekte, pou žitím jedného z dvoch
formátov vykazovania podielovej konsolidácie pod ľa odseku 34.
33. Uplat ňovanie podielovej konsolidácie znamená, že►M5výkaz
o finan čnej siruácii ◄spolo čníka obsahuje jeho podiel na majetku,
ktorý spoluovláda, a na záväzkoch, za ktoré je spoluzodpovedný.
Výkaz►M5komplexného výsledku ◄spolo čníka obsahuje jeho
podiel na výnosoch a nákladoch spoluovládaného subjektu. Viacerépostupy vhodné pre uplat ňovanie podielovej konsolidácie sú podobné
postupom konsolidácie investícií v dcérskych spolo čnostiach, ktoré sú
uvedené v IAS 27.
34. Na zvý šenie ú činnosti podielovej konsolidácie sa mô žu pou žívať
rôzne formáty vykazovania. Spolo čník mô že spoji ťsvoj podiel na
všetkých aktívach, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoluovládaného
subjektu s podobnými polo žkami riadok po riadku vo svojej ú čtovnej
závierke. Napríklad mô že spoji ťsvoj podiel na zásobách spoluovláda-
ného subjektu so svojimi zásobami a svoj podiel na nehnute ľnostiach,
strojoch a zariadeniach spoluovládaného subjektu so svojimi nehnu-teľnosťami, strojmi a zariadeniami. Alternatívne mô že spolo čník
zahrnú ťosobitné riadkové polo žky pre svoj podiel na aktívach, záväz-
koch, výnosoch a nákladoch spoluovládaného subjektu do svojejúčtovnej závierky. Napríklad mô že vykáza ťsvoj podiel na obe žnom
majetku v spoluovládanom subjekte osobitne ako časťsvojho obe ž-
ného majetku; mô že vykáza ťsvoj podiel na nehnute ľnostiach, strojoch
a zariadeniach spoluovládaného subjektu osobitne ako časťsvojich
nehnute ľností, strojov a zariadení. Obidva tieto formáty vykazovania
vedú k vykázaniu rovnakej sumy zisku alebo straty, ako aj ka ždej
z hlavných klasifikácií aktív, záväzkov, výnosov a nákladov; oba
formáty sú na ú čely tohto štandardu prijate ľ
né.
35. Nezávisle od pou žitého formátu podielovej konsolidácie nie je vhodné
kompenzova ťakéko ľvek aktíva alebo záväzky odpo čítaním od iných
záväzkov alebo aktív alebo akéko ľvek výnosy alebo náklady odpo čí-
taním od iných nákladov alebo výnosov, pokia ľneexistuje zákonné
právo kompenzácie a kompenzovanie predstavuje realizáciu aktív
alebo vysporiadanie záväzku.
36. Spolo čník preru ší pou žívanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku
ktorému prestane spoluovláda ťspoluovládaný subjekt.
37. Spolo čník preru ší uplat ňovanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku
ktorému sa prestane podie ľaťna ovládaní spoluovládaného subjektu.
To mô že nasta ťnapríklad vtedy, ke ďspolo čník odpredá svoj podiel
alebo ak vzniknú také vonkaj šie obmedzenia spoluovládaného
subjektu, že spolo čník u žprestal spoluovláda ť.
Metóda vlastného imania
38. Alternatívne k podielovej konsolidácii opísanej v odseku 30 vyká že
spolo čník svoj podiel v spoluovládanom subjekte pou žitím metódy
vlastného imania.
39. Spolo čník vyká že svoj podiel v spoluovládanom subjekte pou žitím
metódy vlastného imania bez oh ľadu na to, či má aj investície
v dcérskych spolo čnostiach, alebo či ozna čuje svoju ú čtovnú závierku
ako konsolidovanú ú čtovnú závierku.
40. Niektorí spolo čníci vykazujú svoje podiely v spoluovládaných subjek-
toch metódou vlastného imania, ako je opísaná v IAS 28. Pou žitie
metódy vlastného imania uprednost ňujú tí, ktorí pova žujú spájanie
ovládaných polo žiek so spoluovládanými polo žkami za nevhodné,
a tí, ktorí sú presved čení,že spolo čníci majú na spoluovládaný subjekt
skôr podstatný vplyv, ne žže ho spoluovládajú. Tento štandard neod-
porúča pou žívaťmetódu vlastného imania, preto že podielová konsoli-
dácia lep šie zobrazuje podstatu a ekonomickú realitu podielu spolo č-
níka v spoluovládanom subjekte, ktorou je ovládanie podielu spolo č-
níka na budúcich ekonomických ú žitkoch. Napriek tomu tento štan-
dard povo ľuje pou žívaťmetódu vlastného imania ako prípustné alter-
natívne rie šenie pri vykazovaní podielov v spoluovládaných subjek-
toch.
41. Spolo čník preru ší pou žívanie metódy vlastného imania od dátumu, ku
ktorému prestáva spoluovláda ťalebo ma ťpodstatný vplyv
v spoluovládanom subjekte.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —208
▼B
Výnimky z pou žitia podielovej konsolidácie a metódy vlastného imania
42. Podiely v spoluovládaných subjektoch, ktoré sú klasifikované ako
držané na predaj v súlade s IFRS 5, sa zaú čtujú v súlade
s uvedeným IFRS.
43. Ak podiel v spoluovládanom subjekte, predtým klasifikovaný ako
držaný na predaj, u žnespĺňa takéto klasifika čné kritérium, zaú čtuje
sa metódou pomernej konsolidácie alebo metódou vlastného imania oddátumu, ke ďbol klasifikovaný ako dr žaný na predaj. Ú čtovné
závierky za obdobia od klasifikácie ako dr žanej na predaj sa príslu šne
upravia.
44. [Vypú šťa sa.]
45. Odo d ňa, ke ďsa spoluovládaný subjekt stal dcérskou spolo čnosťou
spolo čníka, spolo čník zaú čtuje svoj podiel v súlade s IAS 27. Odo
dňa, keďsa spoluovládaný subjekt stal pridru ženým podnikom spolo č-
níka, spolo čník zaú čtuje svoj podiel v súlade s IAS 28.
Individuálna ú čtovná závierka spolo čníka
46. Podiel v spoluovládanom subjekte sa zaú čtuje v individuálnej ú čtovnej
závierke spolo čníka v súlade s odsekmi 37 a ž42 IAS 27.
47. Tento štandard nestanovuje, ktoré subjekty zostavujú individuálnu
účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii na verejné pou žitie
TRANSAKCIE MEDZI SPOLO ČNÍKOM A SPOLO ČNÝM PODNIKOM
48. Ke ďspolo čník vlo
ží majetok do spolo čného podniku alebo mu ho
predá, do vykazovania akejko ľvekčasti zisku alebo straty z tejto trans-
akcie sa musí premietnu ťpodstata transakcie. Pokia ľsú aktíva dr žané
spolo čným podnikom a ak spolo čník previedol podstatné riziká
a odmeny z vlastníctva, spolo čník vyká že len tú časťzisku alebo
straty, ktorá pripadá na podiely ostatných spolo čníkov (1). Spolo čník
vykáže plnú sumu ka ždej straty, ak vklad alebo predaj poskytne dôkaz
o zní ženíčistej realizovate ľnej hodnoty obe žného majetku alebo
o strate zo zní ženia hodnoty.
49. Ak spolo čník kúpi majetok od spolo čného podniku, spolo čník nevy-
káže svoj podiel na ziskoch spolo čného podniku z tejto transakcie, a ž
kým znova nepredá majetok nezávislej strane. Spolo čník vyká že svoj
podiel na výsledných stratách z týchto transakcií tým istým spôsobom
ako na ziskoch, ale s tou výnimkou, že v prípade, ke ďstraty pred-
stavujú zní ženie čistej realizovate ľnej hodnoty obe žného majetku
alebo stratu zo zní ženia hodnoty, vyká žu sa okam žite.
50. Spolo čník stanoví spätne získate ľnú sumu majetku v súlade s IAS 36
Zníženie hodnoty majetku , aby posúdil, či transakcia medzi spolo č-
níkom a spolo čným podnikom poskytuje dôkaz o zní žení hodnoty
majetku. Pri stanovení hodnoty z pou žívania odhaduje spolo čník
budúce pe ňažné toky z majetku na báze nepretr žitého pou žívania
majetku a jeho kone čného vyradenia zo spolo čného podniku.
VYKAZOVANIE PODIELOV NA SPOLO ČNOM PODNIKANÍ V Ú ČTOVNEJ
ZÁVIERKE INVESTORA
51. Investor do spolo čného podniku, ktorý nemá spolo čnú kontrolu, zaú č-
tuje túto investíciu v súlade s IAS 39, alebo ak má podstatný vplyv
v spolo čnom podniku, tak v súlade s IAS 28.
PREVÁDZKOVATELIA SPOLO ČNÝCH PODNIKOV
52. Prevádzkovatelia alebo mana žéri spolo čného podniku zaú čtujú v šetky
poplatky v súlade s IAS 18 Výnosy .
53. Jeden alebo viacerí spolo čníci mô žu vystupova ťako prevádzkovatelia
alebo mana žéri spolo čného podniku. Prevádzkovatelia sú zvy čajne
platení za takéto povinnosti mana žérskou odmenou. Poplatky sa zaú č-
tujú v spolo čnom podniku ako náklad.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —209
(1) Pozri aj SIC-13 Spoluovládané subjekty –nepe ňažné vklady spolo čníkov .
▼B
ZVEREJNENIE
54. Spolo čník zverejní súhrn ďalej uvedených podmienených záväzkov,
pokia ľnie je pravdepodobnos ťstraty malá, oddelene od sumy ostat-
ných podmienených záväzkov:
a) všetky podmienené záväzky, ktorých vznik spolo čník spôsobil vo
vzťahu k svojim podielom na spolo čnom podnikaní, a jeho podiel
na ka ždom z týchto podmienených záväzkov, ktoré boli spôsobené
spolo čne s ostatnými spolo čníkmi;
b) jeho podiel na podmienených záväzkoch samotného spolo čného
podniku, za ktorý je podmienene zodpovedný, a
c) tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú v dôsledku podmienenej
zodpovednosti spolo čníka za záväzky ostatných spolo čníkov
spolo čného podniku.
55. Spolo čník zverejní súhrnnú sumu ďalej uvedených záväzkov
v súvislosti s jeho podielmi na spolo čnom podnikaní oddelene od
ostatných záväzkov:
a) všetky kapitálové záväzky spolo čníka súvisiace s jeho podielmi na
spolo čnom podnikaní a jeho podiel na kapitálových záväzkoch,
ktoré vznikli spolo čne s ostatnými spolo čníkmi, a
b) jeho podiel na kapitálových záväzkoch samotného spolo čného
podniku.
56. Spolo čník zverejní zoznam a opis podielov v podstatných spolo čných
podnikoch a podiel dr žaných vlastníckych podielov v spoluovládaných
subjektoch. Spolo čník, ktorý vykazuje svoje podiely
v spoluovládaných subjektoch vo formáte riadok po riadku podielovejkonsolidácie alebo metódou vlastného imania, zverejní súhrnné sumy
obežného majetku, dlhodobých aktív, obe žných záväzkov, dlhodobých
záväzkov, výnosov a nákladov, ktoré súvisia s podielmi na spolo čnom
podnikaní.
57. Spolo čník zverejní metódu, ktorú pou žíva na vykazovanie svojich
podielov v spoluovládaných subjektoch.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
58. Ú č
tovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie, ktoré sa
začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 31 (REVIDOVANÝ V ROKU 2000)
59. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 31 Finan čné vykazovanie
podielov na spolo čnom podnikaní (revidovaný v roku 2000).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —210
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 32
Finan čné nástroje: prezentácia
CIEĽ
1. [Vypú šťa sa.]
2. Cie ľom tohto štandardu je zavies ťzásady prezentovania finan čných
nástrojov ako záväzkov alebo vlastného imania a pre kompenzovaniefinan čných aktív a finan čných záväzkov. Uplat ňuje sa na klasifikáciu
finan čných nástrojov z poh ľadu emitenta ako finan čné aktíva, finan čné
záväzky a nástroje vlastného imania; na klasifikáciu súvisiaceho
úroku, dividend, strát a ziskov; a okolností, za ktorých by sa finan čné
aktíva a finan čné záväzky mali kompenzova ť.
3. Zásadami tohto štandardu sa dop ĺňajú zásady na vykazovanie
a oce ňovanie finan čných aktív a finan čných záväzkov v IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie a zásady na zverejnenie
informácie o nich v IFRS 7 Finan čné nástroje :zverej ňovanie .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4. Tento štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky na v šetky typy
finan čných nástrojov s výnimkou:
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených podnikoch
a v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 27
Konsolidovaná a individuálna ú č
tovná závierka , IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní . V niektorých prípadoch v šak IAS 27, IAS 28 alebo
IAS 31 dovo ľujú ú čtovnej jednotke ú čtovaťpodiel v dcérskej
spolo čnosti, pridru ženom podniku alebo spolo čnom podniku
podľa IAS 39; v takýchto prípadoch musia ú čtovné jednotky apli-
kovaťpožiadavky na zverejnenie v IAS 27, IAS 28 alebo IAS 31
popri tých, ktoré sú v tomto štandarde. Ú čtovné jednotky takisto
uplat ňujú tento štandard na v šetky deriváty týkajúce sa podielov
v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených podnikoch alebo
v spolo čných podnikoch;
b) práv a povinností zamestnávate ľa pod ľa plánov zamestnaneckých
požitkov, pre ktoré platí IAS 19 Zamestnanecké po žitky;
c) zmlúv týkajúcich sa podmienenej úhrady v podnikovej kombinácii
(pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie ). Táto výnimka sa týka iba
nadobúdate ľa;
d) poistných zmlúv definovaných v IFRS 4 Poistné zmluvy . Tento
štandard sa v šak vz ťahuje na deriváty, ktoré sú vlo žené
v poistných zmluvách, ak IAS 39 vy žaduje od ú čtovnej jednotky
ich oddelené ú čtovanie. Okrem toho emitent uplat ňuje tento štan-
dard na zmluvy o finan čnej záruke, ak emitent uplat ňuje IAS 39 pri
vykazovaní a oce ňovaní týchto zmlúv, ale uplat ňuje IFRS 4, ak si
emitent zvolí, v súlade s odsekom 4 písm. d) IFRS 4, uplat ňovať
IFRS 4 pri ich vykazovaní a oce ňovaní;
e) finan čných nástrojov patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4,
preto že obsahujú prvok volite ľnosti plnenia. Emitent takýchto
nástrojov je oslobodený od uplat ňovania odsekov 15 a ž32
a AG25 a žAG35 tohto štandardu na tieto prvky týkajúce sa rozlí-
šenia medzi finan čnými záväzkami a nástrojmi vlastného imania.
Tieto nástroje sú v šak predmetom v šetkých ostatných po žiadaviek
tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplat ňuje na deri-
váty, ktoré sú vlo žené do takýchto nástrojov (pozri IAS 39);
f) finan čných nástrojov, zmlúv a záväzkov v rámci platieb formou
akcií, na ktoré sa uplat ňuje IFRS 2 Platby na základe podielov ,
s výnimkou:
i) zmlúv patriacich do rozsahu pôsobnosti odsekov 8 a ž10 tohto
štandardu, na ktoré sa vz ťahuje tento štandard;
ii) odsekov 33 a 34 tohto štandardu, ktoré sa uplat ňujú na nakú-
pené, predané, emitované alebo zru šené vlastné akcie
v súvislosti s plánmi zamestnaneckých opcií na akcie,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —211
▼B
s plánmi nákupu akcií zamestnancami a v šetkými ostatnými
dohodami o platbách na základe podielov.
5.–7. [Vypú šťa sa.]
8. Tento štandard sa uplat ňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji
nefinan čnej polo žky, ktoré mo žno vysporiada ťvčistom vo forme
peňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou
finan čných nástrojov, ako keby tieto zmluvy boli finan čnými
nástrojmi, s výnimkou zmlúv, ktoré sa uzatvorili a pokra čujú na
účely prijatia alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade
sočakávanými po žiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup, predaj
alebo pou žívanie.
9. Existujú rôzne spôsoby, ktorými mo žno zmluvu o kúpe alebo predaji
nefinan čnej polo žky vysporiada ťvčistom vo forme pe ňažnej hoto-
vosti alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných
nástrojov. Ide o tieto prípady:
a) ke ďpodmienky zmluvy umo žňujú ktorejko ľvek strane vysporia-
danie v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iným finan čným
nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov;
b) ke ďmožnosťvysporiadania v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti
alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou finan čných
nástrojov nie je jednozna čne ur čená podmienkami zmluvy, ale
účtovná jednotka be žne vykonáva vysporiadanie podobných
zmlúv v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iným finan čným
nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov ( čiu ž
s protistranou, a to uzatvorením zmlúv o vyrovnaní alebo predajom
zmluvy pred jej realizáciou alebo uplynutím platnosti);
c) ke ďúčtovná jednotka v rámci podobných zmlúv be žne postupuje
tak,že prevezme dodávky podliehajúcej polo žky a po dodaní ho
predá s cie ľom vytvori ťzisk z krátkodobých fluktuácií cien alebo
z mar že obchodníka a
d) ke ďje nefinan čná polo žka, ktorá je predmetom zmluvy, ľahko
prevodite ľná na pe ňažnú hotovos ť.
Zmluva, na ktorú sa uplat ňuje písmeno b) alebo c), sa neuzatvára na
účely prijatia alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade
sočakávanými po žiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup, predaj
alebo pou žívanie, a preto patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
Iné zmluvy, na ktoré sa vz ťahuje odsek 8, sa vyhodnocujú s cie ľom
určiť,či sa uzatvorili a pokra čujú s cie ľom prija ťalebo doda ťnefi-
nančnú polo žku v súlade s o čakávanou po žiadavkou ú čtovnej jednotky
na nákup, predaj alebo pou žitie, a pod ľa toho sa vyhodnocujú
s cieľom ur čiť,či patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
10. Vypísaná opcia na nákup alebo predaj nefinan čnej polo žky, ktorú
možno vysporiada ťvčistom vo forme hotovosti alebo iným
finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov v súlade
s odsekom 9 písm. a) alebo d), patrí do rozsahu pôsobnosti tohto
štandardu. Takúto zmluvu nemo žno uzatvori ťna účely prijatia alebo
dodania nefinan čnej polo žky v súlade s o čakávanými po žiadavkami na
nákup, predaj alebo pou žitie.
DEFINÍCIE (POZRI AJ ODSEKY AG3 A ŽAG23)
11. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto
význame:
Finan čný nástroj je ka ždá zmluva, ktorá má za následok vznik finan č-
ného aktíva pre jednu ú čtovnú jednotku a finan čného záväzku alebo
nástroja vlastného imania pre druhú ú čtovnú jednotku.
Finan čné aktívum je ka ždé aktívum, ktoré je:
a) pe ňažnou hotovos ťou;
b) nástrojom vlastného imania inej ú čtovnej jednotky;
c) zmluvným právom:
i) na prijatie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného nástroja
od inej ú čtovnej jednotky, alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —212
▼B
ii) na výmenu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov s inou
účtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre ú čtovnú
jednotku potenciálne výhodné, alebo
d) zmluvou, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že usku-
točniťformou vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky, a je:
i) nederivátom, vo vz ťahu ku ktorému ú čtovná jednotka je alebo
môžeb y ťzaviazaná prija ťpremenlivé mno žstvo vlastných
nástrojov vlastného imania, alebo
ii) derivátom, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že
uskuto čniťinak ako výmenou pevnej sumy pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva za pevný po čet vlastných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Na tento ú čel
medzi vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky
nepatria nástroje, ktoré samotné predstavujú zmluvyo budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov vlastnéhoimania ú čtovnej jednotky.
Finan čný záväzok je ka ždý záväzok, ktorý je:
a) zmluvným záväzkom:
i) s cie ľom doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum
inej ú čtovnej jednotke, alebo
ii) s cie ľom vymeni ťfinan čné aktíva alebo finan čné záväzky
s inou ú čtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre ú čtovnú
jednotku potenciálne nevýhodné, alebo
b) zmluvou, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že usku-
točniťformou vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky, a je:
i) nederivátom, vo vz ťahu ku ktorému ú čtovná jednotka je alebo
môžeb y ťzaviazaná doda ťpremenlivé mno žstvo vlastných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky, alebo
ii) derivátom, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že
uskuto čniťinak ako výmenou pevnej sumy pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva za pevný po čet vlastných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Na tento ú čel
medzi vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky
nepatria nástroje, ktoré sú samotné zmluvami o budúcom prijatíalebo dodaní vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky.
Nástroj vlastného imania je akáko ľvek zmluva, ktorá vyjadruje zostá-
vajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých jej
záväzkov.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohlo by ťaktívum vymenené
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova-nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
12. V odseku 9 IAS 39 sú vymedzené ďalej uvedené pojmy, ktoré sa
v rámci tohto štandardu pou žívajú s významom ustanoveným
v IAS 39.
—amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
—finan čné aktíva k dispozícii na predaj
—ukon čenie vykazovania
—derivát
—metóda efektívnej úrokovej miery
—finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok
—zmluva o finan čnej záruke
—záväzná povinnos ť
—predpokladaná transakcia
—efektívnos ťzabezpe čenia2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —213
▼B
—zabezpe čená polo žka
—zabezpe čovací nástroj
—investície dr žané do splatnosti
—úvery a poh ľadávky
—bežný nákup alebo predaj
—transak čné náklady.
13. V tomto štandarde sa výrazmi „zmluva “a„zmluvný “označuje dohoda
medzi dvoma alebo viacerými stranami, ktorá má jasné ekonomickénásledky, že strany majú malú alebo žiadnu mo žnosťzvážiť,že sa jej
vyhnú, zvy čajne preto, že dohoda je zo zákona vynútite ľná. Zmluvy,
a teda aj finan čné nástroje, mô žum a ťveľa foriem a nemusia by ť
písomné.
14. V tomto štandarde termín „účtovná jednotka “zahŕňa jednotlivcov,
partnerstvá, spolo čnosti zapísané do obchodného registra, správcovské
spolo čnosti a štátne in štitúcie.
PREZENTÁCIA
Záväzky a vlastné imanie (pozri aj odseky AG25 a žAG29)
15. Emitent nástroja vlastného imania klasifikuje finan čný nástroj alebo
jeho zlo
žky pri prvotnom vykázaní ako finan čný záväzok, finan čné
aktívum alebo nástroj vlastného imania v súlade s podstatou zmluvnej
dohody a definíciami finan čného záväzku, finan čného aktíva a nástroja
vlastného imania.
16. Ak emitent uplatní definície uvedené v odseku 11 s cie ľom ur čiť,či
finan čný nástroj predstavuje skôr nástroj vlastného imania ako
finan čný záväzok, nástroj sa stáva nástrojom vlastného imania vtedy
a len vtedy, ke ďsú splnené obidve ďalej uvedené podmienky
v písmenách a) a b).
a) Nástroj neobsahuje zmluvnú povinnos ť:
i) doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum inej
účtovnej jednotke, alebo
ii) vymeni ťfinan čné aktívum alebo finan čný záväzok s inou
účtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre emitenta poten-
ciálne nevýhodné;
b) Ak sa vysporiadanie nástroja uskuto ční alebo sa mô že uskuto čniť
formou vlastných nástrojov vlastného imania emitenta, je to:
i) nederivát, ktorý neobsahuje zmluvnú povinnos ťemitenta doda ť
premenlivé mno žstvo vlastných nástrojov vlastného imania;
alebo
ii) derivát, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční výlu čne tým
spôsobom, že emitent vymení pevnú sumu pe ňažnej hotovosti
alebo iné finan čné aktívum za pevný po čet svojich vlastných
nástrojov vlastného imania. Na tento ú čel medzi vlastné nástroje
vlastného imania emitenta nepatria nástroje, ktoré sú samotné
zmluvami o budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov
vlastného imania emitenta.
Zmluvná povinnos ťvrátane povinnosti vyplývajúcej z derivátového
finan čného nástroja, ktorá bude alebo mô žem a ťza následok budúce
prijatie alebo dodanie vlastných nástrojov vlastného imania emitenta,
avšak ktorá nesp ĺňav yššie uvedené podmienky v písmenách a) a b),
nie je nástrojom vlastného imania.
Neexistencia zmluvnej povinnosti doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné
finan čné aktívum [odsek 16 písm. a)]
17. Kritickým znakom pri rozli šovaní finan čného záväzku od nástroja
vlastného imania je existencia zmluvnej povinnosti jednej stranyfinan čného nástroja (emitenta) bu ďna dodanie pe ňažnej hotovosti,
alebo iného finan čného aktíva druhej strane (dr žiteľovi), alebo na
výmenu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov s dr žiteľom za
podmienok, ktoré sú pre emitenta potenciálne nevýhodné. Hoci dr žiteľ2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —214
▼B
nástroja vlastného imania mô žeb yťoprávnený na prijatie pomerného
podielu dividend alebo ostatných rozdelení vlastného imania, emitent
nemá zmluvnú povinnos ťuskuto čniťtakéto rozdelenia, preto žeo d
neho nemo žno po žadova ťdodanie pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva druhej strane.
18. Skôr podstata finan čného nástroja ako jeho právna forma ur čuje jeho
klasifikáciu v súvahe emitenta. Podstata a právna forma sú zvy čajne
konzistentné, ale nie v ždy. Niektoré finan čné nástroje majú právnu
formu vlastného imania, ale svojou podstatou sú záväzkami a iné
môžub y ťkombináciou znakov spojených s nástrojmi vlastného
imania a znakov spojených s finan čnými záväzkami. Napríklad:
a) prioritná akcia, ktorá obsahuje povinnos ťemitenta spätne ju
odkúpi ťza pevnú alebo stanovite ľnú sumu k pevnému alebo stano-
viteľnému budúcemu dátumu, alebo dáva dr žiteľovi právo vy ža-
dovaťod emitenta spätne odkúpi ťnástroj ku konkrétnemu dátumu
alebo po ňom za pevnú alebo stanovite ľnú sumu, je finan čným
záväzkom;
b) finan čný nástroj, ktorý dáva dr žiteľovi právo na jeho vrátenie
emitentovi výmenou za pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum ( „nástroj obsahujúci právo preda ť“), je finan čným
záväzkom. Je to tak aj v prípade, ke ďsa suma pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva stanovuje na základe indexu alebo
inej polo žky majúcej potenciál rastu alebo poklesu, alebo ak
právna forma nástroja obsahujúceho právo preda ťdáva dr žiteľovi
právo na zostávajúci podiel na majetku emitenta. Existencia opciepre dr žiteľa umo žňujúca vráti ťnástroj emitentovi spä ťza pe ňažnú
hotovos ťalebo za iné finan čné aktívum znamená, že nástroj obsa-
hujúci právo preda ťje v súlade s definíciou finan čného záväzku.
Napríklad otvorené podielové fondy, investi čné fondy, partnerstvá
a niektoré dru žstvá mô žu poskytova ťich dr žiteľom alebo členom
právo na odkúpenie ich podielov emitentom kedyko ľvek výmenou
za pe ňažnú hotovos ť, v sume rovnajúcej sa ich pomernému podielu
na hodnote aktív emitenta. Klasifikácia ako finan čný záväzok v šak
nebráni pou žívaťopisné charakteristiky, akými sú napríklad
„hodnota čistých aktív priradite ľná dr žiteľom podielov “a„zmena
v hodnote čistých aktív priradite ľná dr žiteľom podielov “vúčtovnej
závierke ú čtovnej jednotky, ktorá nemá žiadne vlastné imanie
(napríklad niektoré podielové fondy a investi čné fondy, pozri ilus-
tratívny príklad 7) alebo pou žívaniu dodato čných zverejnení, aby
sa ukázalo, že celkové členské podiely obsahujú polo žky, ako sú
fondy zodpovedajúce definícii vlastného imania a nástroje obsahu-júce právo preda ť, ktoré nezodpovedajú tejto definícii (pozri ilus-
tratívny príklad 8).
19. Ak ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo vyhnú ťsa dodaniu
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva na vysporiadanie
zmluvného záväzku, záväzok zodpovedá definícii finan čného záväzku.
Napríklad:
a) obmedzením schopnosti ú čtovnej jednotky splni ťzmluvný
záväzok, ako je napríklad nedostato čný prístup k cudzej mene
alebo potreba získa ťschválenie na zaplatenie od regula čného
orgánu, sa neru ší zmluvný záväzok ú čtovnej jednotky alebo
zmluvné právo dr žiteľa daného nástroja;
b) zmluvná povinnos ť, ktorá je podmienená, že si protistrana musí
uplatni ťsvoje práva na odkúpenie, je finan čným záväzkom,
preto žeúčtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo vyhnú ťsa
dodaniu pe ňaž
nej hotovosti alebo iného finan čného aktíva.
20. Finan čný nástroj, ktorý vyslovene neustanovuje zmluvnú povinnos ťna
dodanie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, mô že usta-
noviťzáväzok nepriamo prostredníctvom svojich zmluvných termínov
a podmienok. Napríklad:
a) finan čný nástroj mô že obsahova ťnefinan čný záväzok, ktorý sa
musí vysporiada ťvýlučne v tom prípade, ak ú čtovná jednotka
nie je schopná realizova ťrozdelenia alebo spätne odkúpi ťnástroj.
Ak sa ú čtovná jednotka mô že vyhnú ťprevodu pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva len tým, že vysporiada nefinan čný
záväzok, finan čný nástroj je finan čným záväzkom;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —215
▼B
b) finan čný nástroj je finan čným záväzkom v prípade, ak sa ustano-
vuje, že pri vysporiadaní ú čtovná jednotka dodá bu ď:
i) pe ňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum alebo
ii) svoje vlastné akcie, ktorých hodnota je ur čená tak, že významne
presahuje hodnotu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného
aktíva.
Hoci ú čtovná jednotka nedisponuje vyslovene uvedenou zmluvnou
povinnos ťou doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum,
hodnota mo žnosti úhrady akciami je taká, žeúčtovná jednotka
zrealizuje vysporiadanie pe ňažnou hotovos ťou. V ka ždom prípade
má dr žiteľv podstate zaru čený príjem sumy, ktorý sa minimálne
rovná mo žnosti úhrady formou pe ňažnej hotovosti (pozri odsek
21).
Vysporiadanie vlastnými nástrojmi vlastného imania ú čtovnej jednotky
[odsek 16 písm. b)]
21. Zmluva nie je nástrojom vlastného imania len z dôvodu, žem ô že
vyústi ťdo prijatia alebo dodania vlastného nástroja vlastného imania
účtovnej jednotky. jednotka mô že disponova ťzmluvným právom
alebo povinnos ťou prija ťalebo doda ťurčitý po čet vlastných akcií
alebo iných nástrojov vlastného imania, ktoré sa mení tak, že reálna
hodnota vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky, ktoré
sa majú prija ťalebo doda ť, sa rovná vý ške zmluvného práva alebo
záväzku. Takéto zmluvné právo alebo záväzok sa mô žu týka ťpevnej
sumy alebo sumy, ktorá sa čiastočne alebo ako celok mení v závislosti
od zmien premenných iných, ako je trhová cena vlastných nástrojov
vlastného imania ú čtovnej jednotky (napríklad úroková miera, cena
komodity alebo cena finan čného nástroja). Ako dva príklady mô žu
slúžiťa) zmluva na dodanie takého po čtu vlastných nástrojov vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná 100 CU (*),
a b) zmluva na dodanie takého po čtu vlastných nástrojov vlastného
imania ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná hodnote 100 uncí
zlata. Takáto zmluva predstavuje finan čný záväzok ú čtovnej jednotky
aj napriek tomu, žeh oú čtovná jednotka musí alebo mô že vysporiada ť
dodaním svojich vlastných nástrojov vlastného imania. Nejde o nástrojvlastného imania, preto žeúčtovná jednotka pou žíva premenlivé mno ž-
stvo svojich vlastných nástrojov vlastného imania na ú čely vysporia-
dania zmluvy. Preto zmluva nevyjadruje zostávajúci podiel na aktí-vach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých jej záväzkov.
22. Zmluva, ktorej vysporiadanie vykoná ú čtovná jednotka (prijatím
alebo) dodaním pevného po čtu svojich vlastných nástrojov vlastného
imania výmenou za pevnú sumu pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva, je nástrojom vlastného imania. Napríklad emito-
vaná opcia na akciu, ktorá dáva zmluvnej protistrane právo na
nákup pevného po čtu akcií ú čtovnej jednotky za pevnú cenu alebo
za pevne stanovený objem istiny dlhopisu, je nástrojom vlastnéhoimania. Zmeny v reálnej hodnote zmluvy vyplývajúce zo zmien trho-
vých úrokových sadzieb, ktoré nemajú vplyv na objem pe ňažnej hoto-
vosti alebo iného finan čného aktíva, ktoré sa má zaplati ťalebo prija ť,
alebo po čet nástrojov vlastného imania, ktoré sa majú prija ťalebo
dodať, pri vysporiadaní zmluvy, nebránia tomu, aby sa zmluva nepo-
važovala za nástroj vlastného imania. Akáko ľvek prijatá úhrada (naprí-
klad prijatá prémia za vypísanú opciu alebo warrant na vlastné akcieúčtovnej jednotky) priamo zvy šuje vlastné imanie. Akáko ľvek zapla-
tená úhrada (napríklad zaplatená prémia za nakúpenú opciu) sa odpo-
čítava priamo z vlastného imania. Zmeny v reálnej hodnote nástroja
vlastného imania sa v ú čtovnej závierke nevykazujú.
23. Zmluva, ktorá obsahuje záväzok ú čtovnej jednotky kúpi ťsvoje vlastné
nástroje vlastného imania za pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum, spôsobuje vznik finan čného záväzku vo vý ške sú časnej
hodnoty sumy spätného odkúpenia (napríklad vo vý ške sú časnej
hodnoty forwardovej ceny spätného odkúpenia, op čnej realiza čnej
ceny alebo inej sumy spätného odkúpenia). Je to aj v prípade, ke ď
samotná zmluva je nástrojom vlastného imania. Napríklad ideo záväzok ú čtovnej jednotky nakúpi ťv rámci forwardovej zmluvy
svoje vlastné nástroje vlastného imania za pe ňažnú hotovos ť.K eď2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —216
(*) V tomto štandarde sa pe ňažné sumy uvádzajú v „menových jednotkách “(CU).
▼B
sa finan čný záväzok prvotne vykazuje pod ľa IAS 39, jeho reálna
hodnota (sú časná hodnota sumy spätného odkúpenia) sa preklasifikuje
z vlastného imania. Následne sa finan čný záväzok ocení v súlade
s IAS 39. Ak platnos ťzmluvy uplynie bez dodania, ú čtovná hodnota
finan čného záväzku sa preklasifikuje do vlastného imania. Zmluvná
povinnos ťúčtovnej jednotky kúpi ťsvoje vlastné nástroje vlastného
imania spôsobuje vznik finan čného záväzku na sú časnú hodnotu
sumy spätného odkúpenia, aj ke ďje povinnos ťnákupu podmienená,
že si právo na spätné odkúpenie uplat ňuje protistrana (napríklad ide
o vypísanú predajnú opciu, ktorá dáva zmluvnej protistrane právo
preda ťvlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky za pevnú
cenu).
24. Zmluva, ktorej vysporiadanie sa bude realizova ťprijatím alebo
dodaním pevného po čtu vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky výmenou za premenlivú sumu pe ňažnej hotovosti alebo
iného finan čného aktíva, je finan čným aktívom alebo finan čným
záväzkom. Príkladom je zmluva na dodanie 100 vlastných nástrojovvlastného imania ú čtovnej jednotky výmenou za sumu pe ňažnej hoto-
vosti, ktorej hodnota sa rovná hodnote 100 uncí zlata.
Ustanovenia o podmienenom vysporiadaní
25. Finan čný nástroj mô žev y žadova ťod ú čtovnej jednotky dodanie
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva alebo iné vysporia-
danie spôsobom, že by to bol finan čný záväzok, v prípade nastania
alebo nenastania neistých budúcich udalostí (alebo ako výsledok neis-tých okolností), ktoré sú mimo kontroly aj emitenta aj dr ž
iteľa
nástroja, akými sú napríklad zmena indexu akciového trhu, indexu
spotrebite ľských cien, úrokovej sadzby alebo da ňových po žiadaviek,
alebo budúce výnosy emitenta, čistý zisk emitenta alebo jeho pomer
dlhu ku vlastnému imaniu. Emitent takéhoto nástroja nemá bezpod-
miene čné právo vyhnú ťsa dodaniu pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva (alebo inak ho vysporiada ťspôsobom, že by bol
finan čným záväzkom). Preto ide o finan čný záväzok emitenta okrem
prípadov, ak:
a) tá časťustanovenia o podmienenom vysporiadaní, ktorá by mohla
vyžadova ťvysporiadanie formou pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva (alebo inak spôsobom, že by bol finan čným
záväzkom), nie je reálna, alebo
b) od emitenta sa mô žev yžadova ťvysporiadanie záväzku pe ňažnou
hotovos ťou alebo iným finan čným aktívom (alebo iné vysporia-
danie spôsobom, že by bol finan čným záväzkom) len v prípade
likvidácie emitenta.
Volite ľné mo žnosti vysporiadania
26. Ak derivátový finan čný nástroj dáva jednej strane mo žnosťvybra ťsi
jeho vysporiadanie (napríklad emitent alebo dr žiteľsi mô žu zvoli ť
vysporiadanie v čistom formou pe ňažnej hotovosti alebo formou
výmeny akcií za pe ňažnú hotovos ť), ide o finan čné aktívum alebo
finan čný záväzok okrem prípadov, ak by v šetky alternatívy vysporia-
dania vyústili do jeho zaradenia medzi nástroje vlastného imania.
27. Príkladom derivátového finan čného nástroja s vo ľbou vysporiadania,
ktorý predstavuje finan čný záväzok, je opcia na akcie, ktorú sa mô že
emitent rozhodnú ťvysporiada ťvčistom vo forme pe ňažnej hotovosti
alebo výmenou svojich vlastných akcií za pe ňažnú hotovos ť. Podobne
aj niektoré zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čnej polo žky výmenou
za vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky patria do
pôsobnosti tohto štandardu, preto že ich mo žno vysporiada ťbuď
dodaním nefinan čnej polo žky, alebo vysporiadaním v čistom vo
forme pe ňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom (pozri
odseky 8 a ž10). Takéto zmluvy sa pova žujú za finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky a nie za nástroje vlastného imania.
Zložené finan čné nástroje (pozri aj odseky AG30 a žAG35
a ilustratívne príklady 9 a ž12)
28. Emitent nederivátového finan čného nástroja vyhodnotí podmienky
finan čného nástroja s cie ľom ur čiť,či takýto nástroj obsahuje aj
komponent záväzku aj komponent vlastného imania. Tieto kompo-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —217
▼B
nenty sa klasifikujú oddelene ako finan čné záväzky, finan čné aktíva
alebo nástroje vlastného imania v súlade s odsekom 15.
29. Ú čtovná jednotka vykazuje oddelene tie komponenty finan čného
nástroja, ktoré a) tvoria finan čný záväzok ú čtovnej jednotky a b)
dávajú dr žiteľovi nástroja mo žnosťjeho konverzie do formy nástroja
vlastného imania ú čtovnej jednotky. Napríklad dlhopis alebo podobný
nástroj zamenite ľný dr žiteľom na pevný po čet kme ňových akcií
účtovnej jednotky je zlo ženým finan čným nástrojom. Z poh ľadu
účtovnej jednotky je takýto nástroj zlo žený z dvoch komponentov:
finan čného záväzku (zmluvná dohoda na dodanie pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva) a nástroja vlastného imania (kúpna
opcia poskytujúca dr žiteľovi nástroja právo v ur čitom špecifikovanom
časovom období zameni ťho za pevný po čet kme ňových akcií
účtovnej jednotky). Ekonomický ú činok emisie takéhoto nástroja je
v podstate ten istý ako sú časná emisia dlhového nástroja
s ustanovením o skor šom vysporiadaní a oprávneniami kúpi ťkmeňové
akcie, alebo emisia dlhového nástroja s odlu čiteľnými oprávneniami
na nákup akcií. Preto vo v šetkých prípadoch emitent prezentuje vo
svojej súvahe komponenty záväzku a komponenty vlastného imaniaosobitne.
30. Klasifikácia komponentov záväzku a komponentov vlastného imania
konvertibilného nástroja sa neupravuje v dôsledku zmeny
v pravdepodobnosti, žes am o žnosťkonverzie opcie uplatní, dokonca
aj vtedy, ak sa uplatnenie mo žnosti mô že zda ťniektorým dr žiteľom
ako ekonomicky výhodné. Dr žitelia nemusia v ždy kona ťspôsobom,
ktorý by bol o čakávaný, preto že napríklad da ňové dôsledky vyplýva-
júce z konverzie mô žub yťrôzne pre jednotlivých dr žiteľov. Navy še
pravdepodobnos ťkonverzie sa bude z času na čas meni ť. Zmluvný
záväzok ú čtovnej jednotky uskuto čniťbudúce platby zostáva splatný,
ažkým nie je zru šený v dôsledku konverzie, v dôsledku splatnosti
nástroja alebo nejakej inej transakcie.
31. IAS 39 sa zaoberá oce ňovaním finan čných aktív a finan čných
záväzkov. Nástroj vlastného imania je nástroj, ktorý vyjadruje zostá-
vajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých jej
záväzkov. Preto, ke ďsa prvotná ú čtovná hodnota zlo ženého finan č-
ného nástroja prira ďuje ku komponentom vlastného imania a záväzku,
ku komponentu vlastného imania je priradená suma, ktorá ostane po
odpo čítaní sumy samostatne ur
čenej pre komponent záväzku od
reálnej hodnoty nástroja ako celku. Hodnota prvkov derivátu (naprí-klad kúpna opcia) vlo žených do zlo ženého finan čného nástroja iných
ako komponent vlastného imania (napríklad mo žnosťkonverzie na
vlastné imanie) sa zah ŕňa do komponentu záväzku. Sú čet účtovných
hodnôt priradených komponentom záväzku a komponentom vlastnéhoimania pri prvotnom vykázaní sa v ždy rovná reálnej hodnote, ktorá by
bola pripísaná nástroju ako celku. Z prvotného oddeleného vykázania
komponentov nástroja nevzniká zisk ani strata.
32. Pod ľa prístupu uvedeného v odseku 31 emitent dlhopisu zamenite ľ-
ného na kme ňové akcie najskôr ur číúčtovnú hodnotu komponentu
záväzku tak, žeu rčí reálnu hodnotu podobného záväzku (vrátane
akýchko ľvek vlo žených prvkov derivátu nevz ťahujúcich sa na kompo-
nent vlastného imania), ktorý nemá pridru žený komponent vlastného
imania. Ú čtovná hodnota nástroja vlastného imania reprezentovaná
možnosťou konverzie nástroja na kme ňové akcie sa potom ur čí odpo-
čítaním reálnej hodnoty finan čného záväzku od reálnej hodnoty zlo že-
ného finan čného nástroja ako celku.
Vlastné akcie (pozri aj odsek AG36)
33. Ak ú čtovná jednotka znovu odkúpi svoje vlastné nástroje vlastného
imania, tieto nástroje ( „vlastné akcie “) sa odpo čítajú od vlastného
imania. Zisk alebo strata sa z nákupu, predaja, emisie alebo zru šenia
vlastných kapitálových nástrojov ú čtovnej jednotky nevykazujú.
Takéto vlastné akcie mô že kúpi ťad ržaťúč
tovná jednotka alebo iný
člen konsolidovanej skupiny. Zaplatené alebo prijaté úhrady sa vyka-
zujú priamo vo vlastnom imaní.
34. Suma dr žaných vlastných akcií sa zverejní oddelene bu ďv rámci
súvahy, alebo v poznámkach, a to v súlade s IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky .Účtovná jednotka uvedie zverejnenie v súlade
s IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách v prípade, ak ú čtovná2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —218
▼B
jednotka odkúpi svoje vlastné nástroje vlastného imania od spriazne-
ných osôb.
Úrok, dividendy, straty a zisky (pozri aj odsek AG37)
35. Úrok, dividendy, straty a zisky týkajúce sa finan čného nástroja alebo
komponentu, ktorý je finan čným záväzkom, sa vykazujú ako výnos
alebo náklad vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄. Rozdelenia
držiteľom nástroja vlastného imania ú čtovná jednotka zaú čtuje priamo
naťarchu vlastného imania v čistom po zoh ľadnení akéhoko ľvek
úžitku z dane z príjmov. Transak čné náklady z transakcií vo vlastnom
imaní sa zaú čtujú ako zní ženie vlastného imania v čistom po zoh ľad-
není akéhoko ľvek ú žitku z dane z príjmov.
36. Klasifikácia finan čného nástroja ako finan čného záväzku alebo ako
nástroja vlastného imania ur čuje, či sa úrok, dividendy, straty
a zisky týkajúce sa tohto nástroja vykazujú ako výnos alebo nákladvo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄. Preto sa platby dividend
z akcií celkovo vykázaných ako záväzky vykazujú ako náklady tým
istým spôsobom ako úrok z dlhopisu. Podobne zisky a straty súvisiaceso spätným odkúpením alebo refinancovaním finan čných záväzkov sa
vykazujú v hospodárskom výsledku, zatia ľčo spätné odkúpenie alebo
refinancovanie nástrojov vlastného imania sa vykazuje ako zmeny vo
vlastnom imaní. Zmeny v reálnej hodnote nástroja vlastného imania savúčtovnej závierke nevykazujú.
37. Ú čtovnej jednotke pri emisii alebo odkúpení vlastných nástrojov vlast-
ného imania zvy čajne vznikajú rôzne náklady. Tieto náklady mô žu
zahŕňaťregistra čné a iné povinné poplatky, sumy platené právnym,
účtovným a iným odborným poradcom, náklady na tla ča kolky.
Transak čné náklady z transakcie s vlastným imaním sa ú čtujú ako
zníženie vlastného imania (po odpo čítaní ú žitkov dane z príjmov)
do rozsahu, v akom ide o prírastkové náklady priamo priradite ľné
ku transakcii s vlastným imaním, ktorým by sa inak dalo vyhnú ť.
Náklady z transakcie s vlastným imaním, od ktorej sa odstúpilo, sa
vykazujú ako náklad.
38. Transak čné náklady týkajúce sa emisie zlo ženého finan čného nástroja
sa priradia ku komponentom záväzku a vlastného imania nástroja
v pomere ku alokácii príjmov z emisie. Transak čné náklady, ktoré
majú vz ťah k viac ako jednej transakcii (napríklad náklady súbe žnej
ponuky niektorých akcií a kótovania iných akcií na burze) sa priradia
k týmto transakciám pou žitím základu alokácie, ktorý je racionálny
a konzistentný s podobnými transakciami.
39. Suma transak čných nákladov zaú čtovaných ako zní ženie vlastného
imania po čas obdobia sa zverejní osobitne pod ľa IAS 1. Súvisiaca
suma dane z príjmov vykázaná priamo vo vlastnom imaní sa za člení
do celkovej sumy splatnej a odlo ženej dane z príjmov, ktorá sa ú čtuje
naťarchu alebo v prospech vlastného imania a zverej ňuje sa v zmysle
IAS 12 Dane z príjmov .
40. Dividendy klasifikované ako náklady sa mô žu prezentova ťvo
►M5výkaz komplexného výsledku alebo samostatný výkaz ziskov
a strát (ak sa prezentuje) ◄buďs úrokom z ostatných záväzkov,
alebo ako osobitná polo žka. Okrem po žiadaviek tohto štandardu je
zverej ňovanie úrokov a dividend predmetom po žiadaviek štandardov
IAS 1 a IFRS 7. Za niektorých okolností, v dôsledku rozdielov medzi
úrokmi a dividendami s oh ľadom na zále žitosti, ako je da ňová odpo-
čítateľnosť, je vhodné ich zverejni ťoddelene vo ►M5výkaz
komplexného výsledku alebo samostatný výkaz ziskov a strát (ak saprezentuje) ◄. Zverejnenia vplyvu dane sa vykonávajú v súlade
s IAS 12.
41. Zisky a straty súvisiace so zmenami ú čtovnej hodnoty finan čného
záväzku sa vykazujú ako výnos alebo náklad vo výkaze►
M5komplexného výsledku ◄,a jk e ďsa týkajú nástroja obsahu-
júceho právo na zostávajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky
výmenou za pe ňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum [pozri
odsek 18 písm. b)]. V súlade s IAS 1 ú čtovná jednotka prezentuje
zisk alebo stratu vyplývajúcu z precenenia takéhoto nástroja osobitne
vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄, ak je to relevantné na
vysvetlenie výkonnosti ú čtovnej jednotky.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —219
▼B
Kompenzovanie finan čného aktíva a finan čného záväzku (pozri aj
odseky AG38 a AG39)
42. Finan čné aktívum a finan čný záväzok sa kompenzujú a v súvahe sa
vykazuje čistá hodnota vtedy a len vtedy, ak ú čtovná jednotka:
a) má v sú časnosti zo zákona vynútite ľné právo kompenzova ťvyká-
zané sumy a
b) má zámer bu ďvysporiada ťaktívum a záväzok na čistom základe
alebo realizova ťaktívum a vysporiada ťzáväzok sú časne;
Pri ú čtovaní prevodu finan čného aktíva, ktorý nesp ĺňa podmienky na
ukon čenie vykazovania, ú čtovná jednotka nekompenzuje prevedené
aktívum a súvisiaci záväzok (pozri IAS 39 odsek 36).
43. Tento štandard vy žaduje prezentáciu finan čných aktív a finan čných
záväzkov na čistom základe, ak to odzrkad ľuje o čakávané budúce
peňažné toky ú čtovnej jednotky z vysporiadania dvoch alebo viac-
erých samostatných finan čných nástrojov. Ke ďúčtovná jednotka má
právo prija ťalebo plati ťjedinú čistú sumu a má zámer to urobi ť,
v kone čnom dôsledku má iba jediné finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok. Za iných okolností sa finan čné aktíva a finan čné záväzky
prezentujú oddelene jeden od druhého v súlade s ich charakteristikami
ako zdroje alebo záväzky ú čtovnej jednotky.
44. Kompenzovanie vykázaného finan čného aktíva a finan čného záväzku
a prezentácia čistej sumy sa odli šuje od ukon čenia vykazovania
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku. Aj ke ďkompenzácia
nespôsobuje vykazovanie zisku alebo straty, ukon čenie vykazovania
finan čného nástroja nevyús ťuje len do odstránenia predtým vykázanej
položky zo súvahy, ale tak isto mô žem aťza následok vykázanie zisku
alebo straty.
45. Právo na kompenzáciu je dl žníkovým zákonným právom, vyplýva-
júcim zo zmluvy alebo iným spôsobom, vysporiada ťalebo inak elimi-
novaťcelú alebo časťsumy splatnej verite ľovi pou žitím oproti tejto
sume sumu splatnú od verite ľa. Za mimoriadnych okolností mô žem a ť
dlžník zákonné právo pou žiťsumu splatnú od tretej strany oproti sume
splatnej verite ľovi za predpokladu, že existuje dohoda medzi tromi
účastníkmi, ktorá jasne stanovuje dl žníkovo právo na kompenzáciu.
Keďže právo na kompenzáciu je zákonné právo, okolnosti podporu-
júce toto právo sa mô žu v jednotlivých jurisdikciách odli šovať
a pozornos ťsa musí venova ťplatným právnym ustanoveniam týka-
júcim sa vz ťahu medzi zmluvnými stranami.
46. Existencia vynútite ľného práva na kompenzáciu finan čného aktíva
a finan čného záväzku má vplyv na práva a povinnosti spojené
s finan čným aktívom a finan čným záväzkom a mô že vplýva ťna
vystavenie sa ú čtovnej jednotky úverovému riziku a riziku likvidity.
Existencia práva sama o sebe v šak nie je dostato čným základom na
kompenzáciu. Pri absencii zámeru uplatni ťprávo alebo vysporiada ť
súčasne, ve ľkosťačasová následnos ťbudúcich pe ňažných tokov
účtovnej jednotky nie je ovplyvnená. Ke ďúčtovná jednotka zamý šľa
uplatni ťprávo alebo vysporiada ťsúčasne, prezentácia aktíva
a záväzku v čistej hodnote odrá ža vhodnej šie ve ľkosťan ačasovanie
očakávaných budúcich pe ňažných tokov, ako aj riziká, ktorým sú tieto
peňažné toky vystavené. Zámer jedného alebo oboch ú častníkov
vysporiada ťnačistom základe bez zákonného práva tak kona ťnie
je dostato čný na vykonanie kompenzácie, preto že práva a povinnosti
spojené s individuálnym finan čným aktívom a finan čným záväzkom
zostávajú nezmenené.
47. Zámery ú čtovnej jednotky v súvislosti s vysporiadaním konkrétnych
aktív a záväzkov mô žub yťovplyvnené jej be žnými podnikate ľskými
praktikami, po žiadavkami finan čných trhov a ostatnými okolnos ťami,
ktoré mô žu limitova ťschopnos ťvysporiadania v čistom alebo
súčasne. Ak má ú čtovná jednotka právo na kompenzáciu, ale nemá
záujem o vysporiadanie v čistom alebo o realizáciu aktíva a sú časné
vysporiadanie záväzku, vplyv tohto práva na vystavenie sa úverovémuriziku z poh ľadu ú čtovnej jednotky sa zverej ňuje v súlade s odsekom
36štandardu IFRS 7.
48. Sú časné vysporiadanie dvoch finan čných nástrojov sa mô že usku-
točniťnapríklad prostredníctvom činnosti zú čtovacieho ústavu na
organizovanom finan čnom trhu alebo prostredníctvom priamej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —220
▼B
výmeny. V takýchto podmienkach sa pe ňažné toky v kone čnom
dôsledku rovnajú jedinej čistej sume a neexistuje žiadne úverové
riziko alebo riziko likvidity. Za iných okolností mô žeúčtovná
jednotka vysporiada ťdva nástroje prijatím a platením samostatných
súm, pri čom sa vystavuje úverovému riziku v celkovej ve ľkosti aktíva
alebo riziku likvidity v celkovej ve ľkosti záväzku. Takéto vystavenia
sa riziku mô žub yťvýznamné, aj ke ďrelatívne krátkodobo. Preto sa
realizácia finan čného aktíva a vysporiadanie finan čného záväzku pova-
žujú za sú časné len vtedy, ak sa transakcie uskuto čnia v ten istý
okamih.
49. Podmienky ustanovené v odseku 42 nie sú vo v šeobecnosti splnené
a kompenzácia je zvy čajne nevhodná, ak:
a) nieko ľko odli šných finan čných nástrojov sa pou žíva na napodob-
nenie znakov jediného finan čného nástroja ( „syntetický nástroj “);
b) finan čné aktíva a finan čné záväzky vznikajú z finan čných
nástrojov, ktoré majú rovnaké vystavenie prvotnému riziku (naprí-
klad, aktíva a záväzky v rámci portfólia forwardových zmlúv aleboiných derivátových nástrojov), ale zah ŕňajú rôzne protistrany;
c) finan čné alebo iné aktíva sú zalo žené ako kolaterál za finan čné
záväzky bez regresu;
d) finan čné aktíva sú ulo žené dl žníkom do správcovstva s cie ľom
splniťzáväzok bez toho, ž
eb yu žboli akceptované verite ľom
pri vysporiadaní záväzku (napríklad dohoda o umorovacom
fonde), alebo
e) očakáva sa, že záväzky vznikajúce ako výsledok udalostí spôsobu-
júcich straty uhradí tretia strana na základe nároku uplatnenéhopodľa poistnej zmluvy.
50. Ú čtovná jednotka, ktorá uskuto čňuje nieko ľko transakcií s finan čným
nástrojom s jedinou protistranou, mô že uzavrie ť„hlavnú dohodu
o vzájomnom zapo čítaní“s touto protistranou. Takáto dohoda posky-
tuje jediné čisté vysporiadanie v šetkých finan čných nástrojov pokry-
tých dohodou v prípade neplnenia si povinnosti alebo ukon čenia
ktorejko ľvek zmluvy. Takéto dohody be žne pou žívajú finan čné in šti-
túcie s cie ľom poskytnú ťochranu proti strate v prípade bankrotu alebo
iných okolností, ktorých výsledkom je neschopnos ťzmluvnej proti-
strany splni ťsi svoje záväzky. Hlavná dohoda o vzájomnom zapo čí-
taní be žne vytvára právo kompenzácie, ktoré sa stáva vynútite ľné
a ovplyv ňuje realizáciu alebo vysporiadanie jednotlivých finan čných
aktív a finan čných záväzkov len následkom špecifikovaného prípadu
neplnenia si povinnosti alebo za iných okolností, ktorých vznik saneočakáva pri be žnom chode podnikania. Hlavná dohoda
o vzájomnom zapo čítaní nevytvára základ na kompenzáciu dovtedy,
kým nie sú splnené obe kritériá uvedené v odseku 42. Ke ďfinan čné
aktíva a finan čné záväzky, ktoré sú predmetom hlavnej dohody
o vzájomnom zapo
čítaní, nie sú zapo čítané, vplyv dohody na vysta-
venie sa ú čtovnej jednotky úverovému riziku sa zverej ňuje v súlade
s odsekom 36 štandardu IFRS 7.
ZVEREJ ŇOVANIE
51.–95. [Vypú šťa sa.]
DÁTUM Ú ČINNOSTI
96. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Účtovná jednotka neuplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005, pokia ľtakisto neuplat ňuje IAS 39
(vydaný v decembri 2003), vrátane zmien a dplnení vydaných v marci2004. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, túto skuto čnosťzverejní.
97. Tento štandard sa uplat ňuje so spätnou platnos ťou.
▼M5
97A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 40.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —221
▼M5
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
98. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 32 Finan čné nástroje: zverejnenie
a prezentácia revidovaný v roku 2000 (1).
99. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-5 Klasifikácia finan čných nástrojov – ustanovenia
o podmienenom vysporiadaní ;
b) SIC-16 Akciový kapitál –znovuzískané vlastné nástroje vlastného
imania (vlastné akcie) a
c) SIC-17 Vlastné imanie –náklady na transakciu s vlastným imaním .
100. Týmto štandardom sa ru ší návrh interpretácie SIC D34 Finan čné
nástroje –Nástroje alebo práva spätne odkúpite ľné od dr žiteľa.
Dodatok A
NÁVOD NA UPLATNENIE
IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
AG1. V tomto návode na uplatnenie sa vysvet ľuje uplat ňovanie konkrétnych
aspektov tohto štandardu.
AG2. Tento štandard sa nezaoberá vykazovaním alebo oce ňovaním finan č-
ných nástrojov. Po žiadavky na vykazovanie a oce ňovanie finan čných
aktív a finan čných záväzkov sú uvedené v IAS 39.
DEFINÍCIE (ODSEKY 11 A Ž14)
Finan čné aktíva a finan čné záväzky
AG3. Mena (pe ňažná hotovos ť) je finan čné aktívum, preto že predstavuje
prostriedok výmeny a je preto základom, pod ľa ktorého sú v šetky
transakcie oce ňované a vykazované v ú čtovnej závierke. Vklad
peňažnej hotovosti v banke alebo podobnej finan čnej in štitúcii je
finan čným aktívom, preto že predstavuje zmluvné právo vkladate ľa
na získanie pe ňažnej hotovosti z in štitúcie, alebo na vystavenie šeku
alebo podobného nástroja oproti zostatku v prospech verite ľa pri
úhrade finan čného záväzku.
AG4. Be žné príklady finan čných aktív predstavujúcich zmluvné právo na
prijatie pe ňažnej hotovosti v budúcnosti a príslu šných finan čných
záväzkov, predstavujúcich zmluvný záväzok na dodanie pe ňažnej
hotovosti v budúcnosti, sú:
a) záväzky a poh ľadávky z obchodného styku;
b) zmenky k inkasu a splatné zmenky;
c) úverové poh ľadávky a záväzky a
d) poh ľadávky a záväzky z dlhopisov.
Vk a ždom prípade zmluvné právo jednej strany na prijatie (alebo
povinnosti na platenie) pe ňažnej hotovosti sa spája so zodpovedajúcou
povinnos ťou inej zmluvnej strany na platenie (alebo práva na prijatie).
AG5. Iným typom finan čného nástroja je taký nástroj, pre ktorý je ekono-
mický ú žitok, ktorý sa má prija ťalebo odovzda ť, finan čným aktívom
iným, ako je pe ňažná hotovos ť. Napríklad zmenka splatná štátnymi2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —222
(1) V auguste 2005 Rada presunula v šetky zverejnenia týkajúce sa finan čných nástrojov do
IFRS 7 Finan čné nástroje :zverej ňovanie .
▼B
dlhopismi dáva dr žiteľovi zmluvné právo na prijatie a emitentovi
zmluvnú povinnos ťdodaťštátne dlhopisy, a nie pe ňažnú hotovos ť.
Dlhopisy sú finan čným aktívom, preto že predstavujú záväzky vydáva-
júcej vlády plati ťpeňažnú hotovos ť. Zmenka je z tohto dôvodu
finan čným aktívom dr žiteľa zmenky a finan čným záväzkom vydava-
teľa zmenky.
AG6. „Večné“dlhové nástroje (ako sú „večné“dlhopisy, dlhové cenné
papiere a kapitálové zmenky) oby čajne poskytujú dr žiteľovi zmluvné
právo na získanie platieb na ú čet úrokov k stanoveným dátumom,
ktoré siahajú do neur čitej budúcnosti, bu ďbez práva na získanie
splátky istiny, alebo s právom na vrátenie istiny pod ľa podmienok,
ktoré spôsobujú, žej et ov e ľmi nepravdepodobné, alebo vo ve ľmi
vzdialenej budúcnosti. Ú čtovná jednotka mô že napríklad emitova ť
finan čný nástroj, ktorý vy žaduje trvalé ro čné splátky rovnajúce sa
stanovenej úrokovej sadzbe 8 percent uplat ňovanej na nominálnu
hodnotu alebo istinu 1 000 CU (1). Za predpokladu, že 8 percent je
trhová úroková sadzba týkajúca sa nástroja pri jeho emisii, emitentpreberá zmluvný záväzok realizova ťbudúce úrokové platby, ktorých
reálna hodnota (sú časná hodnota) je 1 000 CU pri prvotnom vykázaní.
Držiteľa emitent nástroja disponujú finan čným aktívom a finan čným
záväzkom.
AG7. Zmluvné právo alebo zmluvný záväzok na prijatie, dodanie alebo
výmenu finan čných nástrojov predstavuje finan čný nástroj. Re ťazec
zmluvných práv alebo zmluvných povinností zodpovedá definícii
finan čného nástroja v prípade, ak nakoniec vedie k príjmu alebo platbe
peňažnej hotovosti alebo k nadobudnutiu alebo emitovaniu nástroja
vlastného imania.
AG8. Schopnos ťuplatni ťzmluvné právo alebo po žiadavka na splnenie
zmluvnej povinnosti mô žub yťabsolútne, alebo mô žub yťpodmienené
výskytom budúcej udalosti. Napríklad finan čná záruka je zmluvné
právo verite ľa prija ťpeňažnú hotovos ťod ru čiteľa a zodpovedajúca
zmluvná povinnos ťručiteľa zaplati ťverite ľovi, ak dl žník zlyhá
v plnení povinností. Zmluvné právo a povinnos ťexistujú v dôsledku
minulých transakcií alebo udalostí (prevzatie záruky), aj ke ďverite-
ľova schopnos ťuplatni ťsvoje právo a po žiadavka na ru čiteľ
a, aby
konal v zmysle svojej povinnosti, sú obe podmienené tým, žed lžník
v budúcnosti svoje povinnosti nesplní. Podmienené právo a povinnos ť
zodpovedajú definícii finan čného aktíva a finan čného záväzku, aj ke ď
sa takéto aktíva a záväzky nie v ždy vykazujú v ú čtovnej závierke.
Niektoré z týchto podmienených práv alebo záväzkov mô žu patri ťako
poistné zmluvy do rozsahu pôsobnosti IFRS 4.
AG9. V súlade s IAS 17 Lízingy sa finan čný lízing pova žuje primárne za
nárok prenajímate ľa na príjem a povinnos ťnájomcu plati ťtok platieb,
ktoré sú v podstate rovnaké ako zmie šané splátky istiny a úrokov
podľa úverovej zmluvy. Prenajímate ľzaúčtuje svoju investíciu ako
sumu poh ľadávky pod ľa lízingovej zmluvy, a nie ako samotný prena-
jatý majetok. Na druhej strane sa operatívny lízing pova žuje v prvom
rade za neukon čenú zmluvu, ktorá zaväzuje prenajímate ľa poskytova ť
používanie majetku v budúcich obdobiach výmenou za plnenie
podobné poplatku za slu žbu. Prenajímate ľpokra čuje v ú čtovaní prena-
jímaného samotného majetku, a nie v ú čtovaní akejko ľvek sumy
splatnej v budúcnosti pod ľa zmluvy. Preto sa finan čný lízing pova žuje
za finan čný nástroj a operatívny lízing sa nepova žuje za finan čný
nástroj (s výnimkou týkajúcou sa jednotlivých splátok aktuálne splat-ných a platených).
AG10. Hmotný majetok (napríklad zásoby, nehnute ľnosti, stroje a zariadenia),
prenajatý majetok a nehmotný majetok (napríklad patenty a ochranné
známky) nie sú finan č
nými aktívami. Kontrola nad takýmto hmotným
a nehmotným majetkom vytvára príle žitosťna vytváranie príjmov
peňažnej hotovosti alebo iného aktíva, ale nespôsobuje vznik sú čas-
ného práva na príjem pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného
aktíva.
AG11. Aktíva (napríklad náklady budúcich období), pre ktoré je budúcim
ekonomickým ú žitkom príjem tovarov alebo slu žieb skôr ako právo
na prijatie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, nie sú
finan čným aktívom. Podobne polo žky, ako napríklad výnosy budúcich
období a vä čšina záru čných záväzkov, nie sú finan čnými záväzkami,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —223
(1) V tomto návode sa pe ňažné sumy uvádzajú v „menových jednotkách “(CU).
▼B
preto že odliv ekonomických ú žitkov s nimi súvisiacich predstavuje
dodanie tovarov alebo slu žieb skôr ako zmluvnú povinnos ťplatiť
peňažnou hotovos ťou alebo iným finan čným aktívom.
AG12. Záväzky alebo aktíva, ktoré nie sú zmluvné (napríklad dane z príjmov,
ktoré vznikli ako výsledok zákonných po žiadaviek ulo žených
vládami), nie sú finan čnými záväzkami alebo finan čnými aktívami.
Účtovníctvom daní z príjmov sa zaoberá IAS 12. Podobne mimo-
zmluvné povinnosti vymedzené v rámci IAS 37 Rezervy, podmienené
záväzky a podmienené aktíva nevyplývajú zo zmlúv a nie sú finan č-
nými záväzkami.
Nástroje vlastného imania
AG13. Nástrojmi vlastného imania sú napríklad kme ňové akcie neobsahujúce
právo preda ť, niektoré typy prioritných akcií (pozri odseky AG25
a AG26) a waranty alebo vypísané kúpne opcie, ktoré umo žňujú
držiteľovi upísa ťalebo nakúpi ťpevný po čet kme ňových akcií bez
práva preda ťod emitujúcej ú čtovnej jednotky výmenou za pevnú
sumu pe ňažnej hotovosti alebo iné finan čné aktívum. Povinnos ť
účtovnej jednotky emitova ťalebo kúpi ťpevný po čet svojich vlastných
nástrojov vlastného imania výmenou za pevnú sumu pe ňažnej hoto-
vosti alebo iné finan čné aktívum predstavuje nástroj vlastného imania
účtovnej jednotky. Ak v šak takáto zmluva obsahuje povinnos ť
účtovnej jednotky zaplati ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné
aktívum, takisto spôsobuje vznik záväzku vo vý ške sú časnej hodnoty
sumy spätného odkúpenia [pozri odsek AG27 písm. a)]. Emitentkmeňových akcií neobsahujúcich právo preda ťpreberá záväzok
v prípade, ke ďformálne realizuje rozdelenie a stáva sa právne zavia-
zaný vo vz ťahu k►
M5vlastníkom ◄tak u činiť. Toto mô žeb yť
prípad vznikajúci v dôsledku deklarovania dividend alebo ke ďsa
účtovná jednotka likviduje a v šetky aktíva zostávajúce po splnení
záväzkov sa majú rozdeli ť►M5vlastníkom ◄.
AG14. Nakúpená kúpna opcia alebo iný podobný kontrakt nadobudnutý
účtovnou jednotkou, ktorý jej dáva právo opätovne získa ťpevný
počet vlastných nástrojov vlastného imania výmenou za dodanie
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, nie je finan čným
aktívom ú čtovnej jednotky. Namiesto toho úhrada zaplatená za takúto
zmluvu zni žuje vlastné imanie.
Derivátové finan čné nástroje
AG15. Finan čné nástroje zah ŕňajú prvotné nástroje (napríklad poh ľadávky,
záväzky a nástroje vlastného imania) a takisto derivátové finan čné
nástroje (napríklad finan čné opcie, futurity a forwardy, úrokové
swapy a menové swapy). Derivátové finan čné nástroje zodpovedajú
definícii finan čného nástroja a preto patria do pôsobnosti tohto štan-
dardu.
AG16. Derivátové finan čné nástroje vytvárajú práva a povinnosti, ktorých
účinkom je prevod jedného alebo viacerých finan čných rizík medzi
stranami daného nástroja odvodených od základného finan čného
nástroja. Pri vzniku dávajú derivátové finan čné nástroje jednej
zmluvnej strane zmluvné právo na výmenu finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov s inou stranou pod ľa podmienok, ktoré sú poten-
ciálne výhodné, alebo zmluvnú povinnos ťna výmenu finan čných
aktív alebo finan čných záväzkov s inou zmluvnou stranou za
podmienok, ktoré sú potenciálne nevýhodné. Zvy čajne v šak (1) nemajú
za následok prevod podkladového základného finan čného nástroja na
začiatku zmluvy, ani sa takýto prevod neuskuto čňuje nevyhnutne pri
splatnosti zmluvy. Niektoré nástroje steles ňujú aj právo aj povinnos ť
uskuto čniťvýmenu. Ke ďže podmienky výmeny sú stanovené pri
vzniku derivátového nástroja, tieto podmienky sa mô žu sta ťbuď
výhodnými, alebo nevýhodnými pod ľa toho, ako sa menia ceny na
finan čných trhoch.
AG17. Predajná alebo kúpna opcia na výmenu finan čných aktív alebo finan č-
ných záväzkov (t. j. finan čných nástrojov iných, ako sú vlastné
nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky) dáva dr žiteľovi právo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —224
(1) Toto je pravda pri vä čšine, ale nie pri v šetkých derivátových nástrojoch, napríklad pri
niektorých krí žových menových úrokových swapoch dochádza k výmene istiny na
začiatku transakcie (a k jej opätovnej výmene pri splatnosti).
▼B
získa ťpotenciálne budúce ekonomické ú žitky spojené so zmenami
reálnej hodnoty finan čného nástroja, ktorý je podkladový v zmluve.
Naopak, vypisovate ľopcie preberá povinnos ťvzdaťsa potenciálnych
ekonomických ú žitkov alebo zná šaťpotenciálne straty ekonomických
úžitkov spojené so zmenami reálnej hodnoty podkladového finan čného
nástroja. Zmluvné právo dr žiteľa a povinnos ťvypisovate ľa zodpove-
dajú definícii finan čného aktíva a finan čného záväzku. Podkladový
finan čný nástroj op čnej zmluvy mô žeb yťfinan čným aktívom vrátane
akcií v iných ú čtovných jednotkách a úro čeným nástrojom. Pri opcii
môže vyplynú ťpožiadavka, aby vypisovate ľvydal dlhový nástroj
namiesto toho, aby previedol finan čné aktívum, ale podkladový nástroj
opcie by predstavoval finan čné aktívum pre dr žiteľa, ak by opcia bola
uplatnená. Právo dr žiteľa opcie na výmenu finan čného aktíva za
potenciálne výhodných podmienok a povinnos ťvypisovate ľan a
výmenu finan čného aktíva za potenciálne nevýhodných podmienok
sú odli šné od podkladového finan čného aktíva, ktoré sa má vymeni ť
pri uplatnení opcie. Charakter práva dr žiteľa a povinnosti vypisovate ľa
nie je ovplyvnený pravdepodobnos ťou,že opcia bude uplatnená.
AG18. Iným príkladom derivátového finan čného nástroja je forwardová
zmluva, ktorá sa má vysporiada ťošesťmesiacov a v rámci ktorej
sa jedna zmluvná strana (kupujúci) zavia že doda ť1 000 000 CU
peňažnej hotovosti výmenou za štátne dlhopisy s pevnou sadzbou
v nominálnej hodnote 1 000 000 CU a druhá zmluvná strana (pred-
ávajúci) sa zavia že doda ťštátne dlhopisy s pevnou sadzbou
v nominálnej hodnote 1 000 000 CU výmenou za pe ňažnú hotovos ť
v sume 1 000 000 CU. Po časšiestich mesiacov majú obe strany
zmluvné právo a zmluvnú povinnos ťvymeni ťfinan čné nástroje. Ak
trhová cena štátnych dlhopisov narastie nad 1 000 000 CU, podmienky
sa stanú výhodné pre nákupcu a nevýhodné pre predajcu; ak trhovácena klesne pod 1 000 000 CU, ú činok bude opa čný. Nákupca má
zmluvné právo (finan čné aktívum), podobné právu pod ľad ržanej
kúpnej opcie a zmluvnú povinnos ť(finan čný záväzok), podobnú
povinnosti pod ľa vypísanej predajnej opcie; predajca má zmluvné
právo (finan čné aktívum) podobné právu pod ľad ržanej predajnej
opcie a zmluvnú povinnos ť(finan čný záväzok), podobnú povinnosti
podľa vypísanej kúpnej opcie. Podobne ako pri opciách, tieto zmluvné
práva a povinnosti predstavujú finan čné aktíva a finan čné záväzky
samostatné a odli šné od podkladových finan č
ných nástrojov (dlhopisy
ap eňažná hotovos ť, ktoré sa majú vymie ňať). Obe strany forwardovej
zmluvy majú povinnos ťrealizácie v dohodnutom čase, zatia ľčo reali-
zácia v rámci op čnej zmluvy sa uskuto ční len vtedy, ak si dr žiteľ
opcie zvolí jej uplatnenie.
AG19. Mnoho ďalších typov derivátových nástrojov steles ňuje právo alebo
povinnos ťuskuto čniťbudúcu výmenu, vrátane úrokových a menových
swapov, opcií na maximálnu úrokovú mieru, opcií na minimálnuúrokovú mieru a ich kombinácií, úverových prís ľubov, mo žnosti
vydania zmenky a akreditívov. Zmluva o úrokovom swape sa mô že
považovaťza variant forwardovej zmluvy, v ktorej strany súhlasia
uskuto čniťsériu budúcich výmen súm pe ňažnej hotovosti, pri čom
jedna suma je vypo čítaná pod ľa pohyblivej úrokovej miery a druhá
podľa pevnej úrokovej miery. Zmluvy o futuritách sú ďalším
variantom forwardových zmlúv odli šujúce sa primárne v tom, že
zmluvy sú štandardizované a obchodované na burze.
Zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čných polo žiek (odseky 8 a ž
10)
AG20. Zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čných polo žiek nezodpovedajú
definícii finan čného nástroja, preto
že zmluvné právo jednej strany na
príjem nefinan čného aktíva alebo slu žby a zodpovedajúca povinnos ť
druhej strany neustanovujú sú časné právo alebo povinnos ťžiadnej
strane prija ť, doda ťalebo vymeni ťfinan čné aktívum. Napríklad
zmluvy, ktorých vysporiadanie nastane len dodaním nefinan čnej
položky (napríklad op čné zmluvy, zmluvy o futuritách alebo forwar-
dové zmluvy týkajúce sa striebra), nie sú finan čnými nástrojmi.
Mnohé komoditné zmluvy sú tohto typu. Niektoré sú štandardizované
formou a obchodovate ľné na organizovanom trhu v podstate tým
istým spôsobom, ako niektoré derivátové finan čné nástroje. Napríklad
komoditná zmluva o futuritách mô žeb yťokam žite kúpená a predaná
za pe ňažnú hotovos ť, preto že je kótovaná pre obchodovanie na burze
am ô že mnohokrát meni ťvlastníka. Zmluvné strany kupujúce
a predávajúce zmluvu v šak v kone čnom dôsledku obchodujú2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —225
▼B
s podkladovou komoditou. Schopnos ťkúpiťalebo preda ťkomoditnú
zmluvu za pe ňažnú hotovos ť, jednoduchos ť, ako sa mô že kúpi ťalebo
preda ť,am o žnosťrokovania o pe ňažnom vysporiadaní povinnosti
prijaťalebo doda ťkomoditu nemenia základný charakter zmluvy
takým spôsobom, ktorým sa vytvára finan čný nástroj. Bez oh ľadu
na vy ššie uvedené, niektoré zmluvy na nákup alebo predaj nefinan č-
ných polo žiek, ktoré mo žno vysporiada ťvčistom alebo výmenou
finan čných nástrojov, alebo v rámci ktorých je mo žné nefinan čnú
položku okam žite zameni ťna pe ňažnú hotovos ť, patria do rozsahu
pôsobnosti tohto štandardu tak, ako keby boli finan čnými nástrojmi
(pozri odsek 8).
AG21. Zmluva, ktorá zah ŕňa príjem alebo dodanie hmotného majetku, nespô-
sobuje vznik finan čného aktíva jednej strany a finan čného záväzku
druhej strany s výnimkou prípadu, ke ďakáko ľvek zodpovedajúca
platba je odlo žená na neskôr ako de ň, ku ktorému je hmotný majetok
prevedený. Tak je to v prípade nákupu alebo predaja tovaru na
základe obchodného úveru.
AG22. Niektoré zmluvy sú previazané s komoditami, ale neobsahujú vyspo-
riadanie prostredníctvom fyzického prijatia alebo dodania komodity.Konkretizujú vysporiadanie skôr prostredníctvom pe ňažných platieb,
ktoré sú stanovené pod ľa vzorca v zmluve, ako prostredníctvom
platieb pevných súm. Napríklad istina dlhopisu sa mô že vypo čítať
uplatnením trhovej ceny ropy prevládajúcej pri splatnosti dlhopisuvo vz ťahu k pevnému mno žstvu ropy. Istina je indexovaná pod ľa
ceny komodity, ale vysporiada sa iba pe ňažnou hotovos ťou. Takáto
zmluva predstavuje finan čný nástroj.
AG23. Definícia finan čného nástroja takisto obsahuje tie žzmluvu, ktorá
spôsobuje vznik nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku
dodato čne k finan čnému aktívu alebo finan čnému záväzku. Takéto
finan čné nástroje často dávajú jednej zmluvnej strane mo žnosť
vymeni ťfinan čné aktívum za nefinan čné aktívum. Napríklad dlhopis
spojený s ropou mô že dáva ťdržiteľovi právo prija ťtok pevne stano-
vených pravidelných splátok úrokov a pevnú sumu pe ňažnej hotovosti
k dátumu splatnosti s mo žnosťou vymeni ťistinu za pevne stanovené
množstvo ropy. Vhodnos ťuplatnenia tejto opcie sa bude z času na čas
meni ťna základe reálnej hodnoty ropy vo vz ťahu k výmennému
pomeru pe ňazí za ropu (výmenná cena), ktorý je obsiahnutý
v dlhopise. Zámer dr žiteľa dlhopisu týkajúci sa uplatnenia opcie neov-
plyvňuje podstatu jednotlivých aktív. Finan čné aktívum dr žiteľa
a finan čný záväzok emitenta tvoria z dlhopisu finan čný nástroj bez
ohľadu na ostatné typy aktív a záväzkov, ktoré sa tie žvytvárajú.
AG24. [Vypú šťa sa.]
PREZENTÁCIA
Záväzky a vlastné imanie (odseky 15 a ž27)
Neexistencia zmluvnej povinnosti doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné
finan čné aktívum (odseky 17 a ž20)
AG25. Prioritné akcie sa mô žu vydáva ťs rôznymi právami. Pri ur čovaní, či
prioritná je akcia finan čným záväzkom alebo nástrojom vlastného
imania, emitent posudzuje konkrétne práva pripojené k danej akciis cieľom ur čiť,či akcia vykazuje základné charakteristiky finan čného
záväzku. Napríklad prioritná akcia, ktorá umo žňuje spätné odkúpenie
ku konkrétnemu dátumu alebo na základe vo ľby dr žiteľa, obsahuje
finan čný záväzok, preto že emitent má povinnos ťprevies ťfinan čné
aktíva dr žiteľovi akcie. Potenciálna neschopnos ťemitenta splni ť
povinnos
ťspätného odkúpenia prioritnej akcie, ke ďsa to zmluvne
vyžaduje, čiužv dôsledku nedostatku zdrojov, zákonného obme-
dzenia alebo nedostato čného zisku alebo fondov, neru ší záväzok.
Možnosťvoľby emitenta odkúpi ťakcie za pe ňažnú hotovos ťzodpo-
vedá definícii finan čného záväzku, preto že emitent nemá sú časnú
povinnos ťprevies ťfinan čné aktíva na akcionárov. V takomto prípade
možnosťspätného odkúpenia závisí výlu čne od emitenta. Povinnos ť
však mô že vzniknú ť, ak emitent akcií uplatní svoju opciu, zvy čajne
formálnym oznámením ►M5vlastníkom ◄zámeru spätne odkúpi ť
akcie.
AG26. Ak prioritné akcie nie sú spätne odkúpite ľné, príslu šná klasifikácia sa
určuje ostatnými právami, ktoré sa spájajú s akciami. Klasifikácia2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —226
▼B
vychádza z posúdenia podstaty zmluvných dohôd a definícií finan č-
ného záväzku a nástroja vlastného imania. Ke ďsú rozdelenia dr ži-
teľom prioritných akcií, čiužkumulatívnych alebo nekumulatívnych,
na vo ľnom rozhodnutí emitenta, akcie sú nástrojmi vlastného imania.
Na klasifikáciu prioritnej akcie ako nástroja vlastného imania alebo
finan čného záväzku nemá vplyv napríklad:
a) história realizácie rozdelení;
b) zámer realizova ťrozdelenia v budúcnost;
c) mo žný negatívny vplyv na cenu kme ňových akcií emitenta
v prípade, ak rozdelenia nie sú realizované (v dôsledku obmedzenína výplatu dividend z kme ňových akcií, ak nie sú dividendy vyplá-
cané z prioritných akcií);
d) suma fondov emitenta;
e) očakávanie zisku alebo straty emitenta za obdobie alebo
f) schopnos ťalebo neschopnos ťemitenta ovplyv ňovaťvýšku jeho
zisku alebo straty za obdobie.
Vysporiadanie vlastnými nástrojmi vlastného imania ú čtovnej jednotky
(odseky 21 a ž24)
AG27. Ďalej uvedené príklady obsahujú ilustráciu spôsobu klasifikácie rozli č-
ných typov zmlúv o vlastných nástrojoch vlastného imania ú čtovnej
jednotky:
a) Zmluva, ktorú ú čtovná jednotka vysporiada prijatím alebo dodaním
pevného po čtu jej vlastných akcií bez úhrady v budúcnosti, alebo
výmenou pevného po čtu jej vlastných akcií za pevnú sumu
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, je nástrojom
vlastného imania. Preto sa prijatá alebo zaplatená úhrada pre takútozmluvu priamo pripo číta alebo priamo odpo číta z vlastného imania.
Ako príklad mô že slú žiťemitovaná opcia na akcie, ktorá proti-
strane dáva právo na nákup pevného po čtu akcií ú čtovnej jednotky
za pevnú sumu hotovosti. Ak v š
ak zmluva vy žaduje od ú čtovnej
jednotky nakúpi ť(spätne odkúpi ť) svoje vlastné akcie za pe ňažnú
hotovos ťalebo za iné finan čné aktívum k pevne stanovenému
dátumu alebo na po žiadanie, ú čtovná jednotka taktie žvykazuje
finan čný záväzok vo vý ške sú časnej hodnoty sumy spätného odkú-
penia. Príkladom je povinnos ťúčtovnej jednotky pod ľa forwar-
dovej zmluvy spätne nakúpi ťpevný po čet vlastných akcií za
pevnú sumu hotovosti;
b) Povinnos ťúčtovnej jednotky kúpi ťsvoje vlastné akcie za pe ňažnú
hotovos ťspôsobuje vznik finan čného záväzku vo vý ške sú časnej
hodnoty sumy spätného odkúpenia, aj ke ďpočet akcií, ktoré
účtovná jednotka musí spätne odkúpi ť, nie je pevne stanovený
alebo ak je povinnos ťpodmienená vo vz ťahu k protistrane, ktorá
uplat ňuje právo na spätné odkúpenie. Príkladom podmieneného
záväzku mô žeb y ťemitovaná opcia, pri ktorej sa od ú čtovnej
jednotky vy žaduje spätné odkúpenie svojich vlastných akcií za
peňažnú hotovos ťv prípade, ak protistrana opciu uplatní;
c) Zmluva, ktorá bude vysporiadaná pe ňažnou hotovos ťou alebo iným
finan čným aktívom, je finan čným aktívom alebo finan čným
záväzkom, aj ke ďsuma pe ňazí alebo iného finan čného aktíva,
ktorá sa prijme alebo dodá, vychádza zo zmien v trhovej cene
vlastného imania ú čtovnej jednotky. Príkladom je opcia na akciu
sčistým vysporiadaním v hotovosti;
d) Zmluva, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční formou premenlivého
počtu vlastných akcií ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa
rovná pevnej sume alebo sume vychádzajúcej zo zmien
v podkladovej premennej (napríklad cena komodity), je finan čným
aktívom alebo finan čným záväzkom. Príkladom je vypísaná opcia
na nákup zlata, ktorá, ak sa realizuje, vysporiada sa v čistej sume
prostredníctvom vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky, a to dodaním takého po čtu týchto nástrojov, ktorých
hodnota sa rovná hodnote op čnej zmluvy. Takáto zmluva je
finan čným aktívom alebo finan čným záväzkom, aj ke ďpodkladová
premenná predstavuje skôr cenu vlastných akcií ú čtovnej jednotky
ako zlata. Podobne zmluva, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —227
▼B
prostredníctvom pevného po čtu vlastných akcií ú čtovnej jednotky,
avšak práva priradené k týmto akciám sa budú meni ťtak, že
hodnota vysporiadania sa bude rovna ťpevnej sume alebo sume
vychádzajúcej zo zmien v podkladovej veli čine, predstavuje
finan čné aktívum alebo finan čný záväzok.
Ustanovenia o podmienenom vysporiadaní (odsek 25)
AG28. V odseku 25 sa vy žaduje, že v prípade, ke ďčasťustanovenia
o podmienenom vysporiadaní, pod ľa ktorej by sa mohlo vy žadova ť
vysporiadanie vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného
aktíva (alebo iným spôsobom, ktorý by vyústil do zaradenia nástrojado kategórie finan čných záväzkov), nie je reálna, ustanovenie
o podmienenom vysporiadaní nemá vplyv na klasifikáciu finan čného
nástroja. Preto zmluva, ktorá vy žaduje úhradu vo forme pe ňažnej
hotovosti alebo prostredníctvom premenlivého po čtu vlastných akcií
účtovnej jednotky len v prípade výskytu udalosti, ktorá je krajne
zriedkavá, ve ľmi nezvy čajná a ve ľmi nepravdepodobná, je nástrojom
vlastného imania. Podobne vysporiadanie formou pevného po čtu vlast-
ných akcií ú čtovnej jednotky mo žno zmluvne vylú čiťza okolností,
ktoré ú čtovná jednotka nemô že ovplyvni ť, ale ak tieto okolnosti
nemô žu nasta ť, klasifikácia ako nástroj vlastného imania je vhodná.
Riešenie v konsolidovanej ú čtovnej závierke
AG29. Ú čtovná jednotka prezentuje v konsolidovanej ú čtovnej závierke
menšinové podiely –t. j. podiely iných strán na vlastnom imaní
a výnosoch svojich dcérskych spolo čností–v súlade s IAS 1 a IAS
27. Pri klasifikácii finan čného nástroja (alebo jeho komponentu)
v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky ú čtovná jednotka zvá ži
všetky podmienky dohodnuté medzi členmi skupiny a dr žiteľmi
nástroja, aby ur čila,či skupina ako celok má povinnos ťdodať
peňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum vo vz ťahu k nástroju
alebo ho vysporiada ťspôsobom, ktorý vyústi do klasifikácie ako
záväzku. Ak dcérska spolo čnosťv rámci skupiny emituje finan čný
nástroj a materská spolo čnosťalebo iná ú čtovná jednotka v skupine
priamo dohodne dodato čné podmienky s dr žiteľmi nástroja (napríklad
záruka), skupina nemusí ma ťmožnosťvoľnej úvahy pri rozhodovaní
o rozdeleniach alebo spätnom odkúpení. Aj ke ďdcérska spolo čnosť
môže vhodne klasifikova ťnástroj bez oh ľadu na tieto dodato čné
podmienky v rámci jej individuálnej ú čtovnej závierky, zva žuje sa
vplyv iných dohôd medzi členmi skupiny a dr žiteľmi nástroja
s cieľom zaisti ť, aby sa do konsolidovanej ú čtovnej závierky premietli
zmluvy a transakcie, do ktorých vstúpila skupina ako celok. V miere,v akej existuje takýto záväzok alebo ustanovenie o vysporiadaní,
nástroj (alebo jeho komponent, ktorý je predmetom záväzku) sa
v konsolidovanej ú čtovnej závierke klasifikuje ako finan čný záväzok.
Zložené finan čné nástroje (odseky 28 a ž32)
AG30. Odsek 28 sa uplat ňuje len na emitentov nederivátových zlo žených
finan čných nástrojov. Odsek 28 sa nezaoberá zlo ženými finan čnými
nástrojmi z poh ľadu ich dr žiteľov. IAS 39 sa zaoberá oddelením
vložených derivátov z poh ľadu dr žiteľov zlo žených finan čných
nástrojov, ktoré obsahujú dlhové prvky a prvky vlastného imania.
AG31. Be žnou formou zlo ženého finan čného nástroja je dlhový nástroj
s vlo ženou konverznou opciou, ako je napríklad obligácia zamenite ľná
za kme ňové akcie emitenta a bez iných vlo žených derivátových
prvkov. Odsek 28 tohto štandardu vy žaduje od emitenta takéhoto
finan čného nástroja prezentova ť►
M5vo výkaze o finan čnej situ-
ácii◄komponent záväzku a komponent vlastného imania samo-
statne, a to takto:
a) Povinnos ťemitenta vykonáva ťplánované splátky úrokov a istiny
je finan čným záväzkom, ktorý existuje dovtedy, kým nie je nástroj
konvertovaný. Pri prvotnom vykázaní je reálnou hodnotou kompo-
nentu záväzku sú časná hodnota zmluvne stanovených budúcich
peňažných tokov diskontovaných úrokovou mierou platnou na
trhu v danom čase pre nástroje, ktoré majú porovnate ľný úverový
stav a poskytujú v podstate tie isté pe ňažné toky a za tých istých
podmienok, ale bez konverznej opcie;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —228
▼B
b) Nástroj vlastného imania predstavuje vlo ženú opciu zameni ť
záväzok za vlastné imanie emitenta. Reálna hodnota opcie obsahuje
časovú hodnotu a vnútornú hodnotu, ak existuje. Táto opcia má
hodnotu pri prvotnom vykázaní, aj ke ďje mimo pe ňazí.
AG32. Pri konverzii konvertibilného nástroja pri splatnosti ú čtovná jednotka
ukon čí vykazovanie komponentu záväzku a vyká že ho ako vlastné
imanie. Pôvodný komponent vlastného imania zostáva ako vlastnéimanie (aj ke ďsa mô že previes ťz jedného riadka polo žky v rámci
vlastného imania do iného). Pri konverzii v de ňsplatnosti nevzniká
zisk a ani strata.
AG33. Ak ú čtovná jednotka zru ší konvertibilný nástroj pred splatnos ťou
prostredníctvom pred časného spätného odkúpenia alebo opätovného
nakúpenia, v rámci ktorého nedôjde k zmene pôvodných konverznýchvýhod, ú čtovná jednotka priradí zaplatenú úhradu a v šetky transak čné
náklady na opätovné alebo spätné odkúpenie ku komponentu záväzku
a komponentu vlastného imania v de ňuskuto čnenia transakcie.
Metóda pou žívaná pri priradení zaplatenej úhrady a transak čných
nákladov k jednotlivým komponentom je konzistentná s metódoupoužívanou pri pôvodnom priradení príjmov získaných ú čtovnou
jednotkou pri emisii konvertibilného nástroja k jednotlivými kompo-
nentom v súlade s odsekmi 28 a ž32.
AG34. Po priradení úhrady sa s výsledným ziskom alebo stratou zaobchádza
v súlade s ú čtovnými zásadami pou žívanými na predmetný komponent
takto:
a) suma zisku alebo straty týkajúca sa komponentu záväzku, sa vyka-
zuje vo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄a
b) suma úhrady týkajúca sa komponentu vlastného imania sa vykazuje
vo vlastnom imaní.
AG35. Ú čtovná jednotka mô že upravi ťpodmienky konvertibilného nástroja
tak, aby podporila pred časnú konverziu, napríklad formou ponuky
výhodnej šieho pomeru konverzie alebo zaplatením ďalšej dodato čnej
úhrady v prípade konverzie pred stanoveným dátumom. Rozdiel
vzniknutý k dátumu zmeny podmienok medzi reálnou hodnotouúhrady, ktorú dr žiteľprijme pri konverzii nástroja v rámci revidova-
ných podmienok a reálnou hodnotou úhrady, ktorú by dr žiteľnástroja
dostal v prípade, ak by nedo šlo k zmenám pôvodných podmienok, sa
vykazuje ako strata vo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄.
Vlastné akcie (odseky 33 a 34)
AG36. Vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky sa nevykazujú
ako finan čné aktívum bez oh ľadu na dôvod ich spätného získania.
V odseku 33 sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka, ktorá spätne získala
svoje vlastné nástroje vlastného imania, zní žila vlastné imanie o tieto
nástroje vlastného imania. Ak má v šak účtovná jednotka v dr žbe svoje
vlastné imanie v mene iných osôb, napríklad v prípade finan čnej
inštitúcie, ktorá dr ží svoje vlastné imanie v mene klienta, do šlo
k vytvoreniu zastupovania tretej strany a výsledkom je, že sa takáto
držba nezah ŕňa do súvahy ú čtovnej jednotky.
Úrok, dividendy, straty a zisky (odseky 35 a ž41)
AG37. ďalej uvedený príklad je ilustráciou uplatnenia odseku 35 na zlo žený
finan čný nástroj. Predpokladajme, že nekumulatívna prioritná akcia sa
musí za pä ťrokov povinne spätne odkúpi ťza pe ňažnú hotovos ť, ale
dividendy sú vyplácané v závislosti od rozhodnutia ú čtovnej jednotky
pred dátumom spätného odkúpenia. Takýto finan čný nástroj je
zloženým finan čným nástrojom, pri čom komponent záväzku predsta-
vuje sú časnú hodnotu sumy spätného odkúpenia. Časové rozli šovanie
diskontu z tohto komponentu sa vyká že vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄a klasifikuje sa ako úrokový náklad.
Zaplatené dividendy súvisia s komponentom vlastného imania a pretosa vykazujú ako rozdelenie zisku alebo straty. Podobné rie šenie by sa
uplat ňovalo v prípade, ak by spätné odkúpenie nebolo povinné, ale
záviselo by od rozhodnutia dr žiteľa, alebo ak by akcia bola povinne
zamenite ľná na premenlivý po čet kme ňových akcií, ktorých hodnota
by sa vypo čítala tak, aby sa rovnala pevnej sume alebo sume vychá-
dzajúcej zo zmien v podkladovej premennej (napríklad komodity). Ak
sa však akéko ľvek nezaplatené dividendy pripo čítajú k sume spätného2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —229
▼B
odkúpenia, celý nástroj je záväzkom. V takomto prípade sa v šetky
dividendy klasifikujú ako úrokový náklad.
Kompenzácia finan čného aktíva a finan čného záväzku (odseky 42
až50)
AG38. Aby sa finan čné aktívum a finan čný záväzok kompenzovali, ú čtovná
jednotka musí disponova ťaktuálne vykonate ľným právom na
kompenzáciu vykázaných súm. Ú čtovná jednotka mô že disponova ť
podmieneným právom na kompenzáciu vykázaných súm napríkladv rámci hlavnej dohody o vzájomnom zapo čítaní alebo pri niektorých
formách dlhu bez regresu, ale takéto práva sú vynútite ľné len pri
nastaní ur čitej budúcej udalosti, zvy čajne v prípade, ke ďsi protistrana
neplní povinnosti. Preto takáto dohoda nesp ĺňa podmienky na
kompenzáciu.
AG39. Tento štandard neponúka špeciálne rie šenie pre takzvané „syntetické
nástroje “, ktoré sú zoskupeniami samostatných finan čných nástrojov
nadobudnutých a dr žaných s cie ľom napodobni ťcharakteristiky iného
nástroja. Napríklad dlhodobý úver s pohyblivou úrokovou mieroukombinovaný s úrokovým swapom, ktorý obsahuje prijatie pohybli-
vých platieb a realizáciu fixných platieb, sa zlu čujú do dlhodobého
úveru s pevne stanovenou mierou. Ka ždý zo samostatných finan čných
nástrojov, ktoré spolu vytvárajú „syntetický nástroj “, predstavuje
zmluvné právo alebo povinnos ťso svojimi vlastnými zmluvnými
podmienkami, a ka ždý sa mô že previes ťalebo vysporiada ťsamo-
statne. Ka ždý finan čný nástroj je vystavený rizikám, ktoré sa mô žu
odlišovaťod rizík, ktorým sú vystavené iné finan čné nástroje. Preto
v prípade, ke ďjedným z finan čných nástrojov v „syntetickom
nástroji “je aktívum a iným je záväzok, nekompenzujú sa navzájom
a neprezentujú sa ►M5vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej
jednotky ◄načistom základe, pokia ľnespĺňajú kritériá na kompen-
záciu uvedené v odseku 42.
ZVEREJ ŇOVANIE
Finan čné aktíva a finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok [odsek 94 písm. f)]
AG40. [Vypú šťa sa.]2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —230
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 33
Zisk na akciu
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťzásady na stanovenie
a prezentáciu zisku na akciu, aby do šlo k zlep šeniu porovnania výkon-
nosti medzi rôznymi ú čtovnými jednotkami po čas toho istého obdobia
vykazovania a medzi rôznymi obdobiami vykazovania v rovnakejúčtovnej jednotke. Hoci údaje o zisku na akciu sú limitované
z dôvodu rôznych ú čtovných politík, ktoré sa mô žu pou žiťpri ur čení
„zisku“, dôsledným ur čením menovate ľa sa pomô že finan čnému vyka-
zovaniu. Tento štandard je zameraný na menovate ľa v kalkulácii zisku
na akciu.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa vz ťahuje na:
a) individuálnu ú čtovnú závierku ú čtovnej jednotky:
i) ktorej kme ňové akcie alebo potenciálne kme ňové akcie sú
obchodované na verejnom trhu (na domácej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnychtrhov), alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga-
nizácii na ú čely emisie kme ňových akcií na verejnom trhu a
b) konsolidovanú ú čtovnú závierku skupiny s materskou spolo čno-
sťou:
i) ktorej kme ňové akcie alebo potenciálne kme ňové akcie sú
verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej burze
alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnych trhov),alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga-
nizácii na ú čely emisie kme ňových akcií na verejnom trhu.
3. Ú čtovná jednotka, ktorá zverejní zisk na akciu, vypo číta a zverejní
zisk na akciu v súlade s týmto štandardom.
4. Ak ú čtovná jednotka prezentuje aj konsolidovanú ú čtovnú závierku aj
individuálnu ú čtovnú závierku, zostavené v súlade s IAS 27 Konsoli-
dovaná a individuálna ú čtovná závierka , zverejnenia po žadované
týmto štandardom sa musia prezentova ťlen na základe konsolidova-
ných informácií. Ú čtovná jednotka, ktorá si zvolí mo žnosťzverejni ť
zisk na akciu vo svojej individuálnej ú čtovnej závierke, prezentuje túto
informáciu o zisku na akciu len v jeho výkaze ►
M5komplexného
výsledku ◄.Účtovná jednotka nezverej ňuje informáciu o zisku na
akciu v konsolidovanej ú čtovnej závierke.
▼M5
4A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-statnom výkaze prezentuje zisk na akciu.
▼B
DEFINÍCIE
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Protizriedenie je zvý šenie zisku na akciu alebo zní ženie straty na
akciu zalo žené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných
nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warrantov alebo že kme ňové akcie
sú emitované po splnení stanovených podmienok.
Dohoda o podmienených akciách je dohodou o emitovaných akciách,
ktorá závisí od splnenia stanovených podmienok.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —231
▼B
Podmienene emitované kme ňové akcie sú kme ňové akcie emitované za
malú alebo žiadnu sumu pe ňažnej hotovosti alebo inej protihodnoty po
splnení podmienok stanovených v dohode o podmienených akciách.
Zriedenie predstavuje zní ženie zisku na akciu alebo zní ženie straty na
akciu zalo žené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných
nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warrantov, alebo že kme ňové akcie
sú emitované po splnení stanovených podmienok.
Opcie, warranty a ich ekvivalenty sú finan čné nástroje, ktoré dávajú
držiteľovi právo kúpi ťkmeňové akcie.
Kme ňová akcia je nástroj vlastného imania, ktorý sa podria ďuje
všetkým ostatným skupinám nástrojov vlastného imania.
Potenciálna kme ňová akcia je finan čný nástroj alebo iná zmluva, ktorá
môžed aťsvojmu dr žiteľovi oprávnenie získa ťkmeňové akcie.
Predajné opcie na kme ňové akcie sú zmluvy, ktoré dávajú dr žiteľovi
právo preda ťkmeňové akcie za cenu stanovenú pre dané obdobie.
6. Kme ňové akcie sa podie ľajú na zisku za dané obdobie a žpo potom,
čo sa ostatné typy akcií, akými sú napríklad prioritné akcie, na zisku
podie ľali. Ú čtovná jednotka mô žem a ťviac ne žjednu triedu kme ňo-
vých akcií. Kme ňové akcie tej istej triedy majú rovnaké práva na
získanie dividend.
7. Potenciálne kme ňové akcie sú napríklad tieto:
a) finan čné záväzky alebo nástroje vlastného imania, vrátane priorit-
ných akcií, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie;
b) opcie a waranty;
c) akcie, ktoré by sa emitovali na základe splnenia podmienok vyplý-
vajúcich zo zmluvných dohôd, ako je napríklad kúpa obchodných
alebo iných aktív.
8. Pojmy vymedzené v súlade s IAS 32 Finan čné nástroje :Prezentácia
sa pou žívajú v tomto štandarde vo významoch špecifikovaných
v odseku 11 IAS 32, pokia ľnie je uvedené inak. V IAS 32 sa
vymedzujú pojmy finan čný nástroj, finan čný majetok, finan čný
záväzok, nástroj vlastného imania a reálna hodnota a poskytuje sanávod na uplat ňovanie týchto vymedzení pojmov.
OCE ŇOVANIE
Základný zisk na akciu
9. Ú čtovná jednotka vypo číta základný zisk na akciu pre zisk alebo
stratu priradite ľné kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti a v
prípade prezentovania zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností prira-
diteľné uvedeným akcionárom.
10. Základný zisk na akciu sa vypo číta vydelením zisku alebo straty
priradite ľnej kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti ( čitateľ)
váženým priemerom po čtu kme ňových akcií zostávajúcich v obehu
(menovate ľ) za obdobie.
11. Cie ľom informácie o základnom zisku na akciu je umo ž
niťocenenie
podielu ka ždej kme ňovej akcie materskej spolo čnosti na výkonnosti
účtovnej jednotky po čas obdobia vykazovania.
Zisk
12. Na ú čely výpo čtu základného zisku na akciu sumy priradite ľné dr ži-
teľom kme ňových akcií materskej spolo čnosti v súvislosti so:
a) ziskom alebo stratou z pokra čujúcich činností priradite ľných mater-
skej spolo čnosti a
b) ziskom alebo stratou priradite ľnými materskej spolo čnosti
budú sumy uvedené v písmenách a) a b), ktoré sú upravené o sumy
prioritných dividend po zdanení, rozdiely vyplývajúce z vysporiadania
prioritných akcií a iné podobné vplyvy prioritných akcií klasifikova-
ných ako vlastné imanie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —232
▼B
13. V šetky polo žky výnosov a nákladov priradite ľných kme ňovým akcio-
nárom materskej spolo čnosti, ktoré sú vykazované v priebehu obdobia,
vrátane da ňového nákladu a dividend z prioritných akcií klasifikova-
ných ako záväzky, sa zahrnú do stanovenia zisku alebo straty zaobdobie priradite ľných kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti
(pozri IAS 1 ►
M5__________◄).
14. Suma prioritných dividend po zdanení, ktorá sa odpo číta od zisku
alebo straty, je:
a) suma akýchko ľvek prioritných dividend po zdanení
z nekumulatívnych prioritných akcií deklarovaných za obdobie a
b) suma prioritných dividend po zdanení pre kumulatívne prioritné
akcie za obdobie bez oh ľadu na to, či dividendy boli alebo neboli
deklarované. Suma prioritných dividend za obdobie nezah ŕňa sumu
prioritných dividend z kumulatívnych prioritných akcií vyplatenúalebo deklarovanú po čas be žného obdobia via žucu sa
k predchádzajúcim obdobiam.
15. Prioritné akcie, ktoré umo žňujú ú čtovnej jednotke kompenzova ťnízku
počiatočnú dividendu predajom prioritných akcií s diskontom alebo
investorom kompenzova ťnákup prioritných akcií s prémiou divi-
dendou nad trhovú cenu v neskor ších obdobiach, sa niekedy ozna čujú
ako prioritné akcie s rastúcimi úrokovými mierami. Akýko ľvek
pôvodný emisný diskont alebo prémia prioritných akcií s rastúcimi
úrokovými mierami sa odpisujú do nerozdelených ziskov metódouefektívnej úrokovej miery a na ú čely výpo čtu zisku na akciu sa pova-
žujú za prioritnú dividendu.
16. Prioritné akcie je mo žné spätne odkúpi ťna základe ponuky na odkú-
penie akcií zo strany ú čtovnej jednotky akcionárom. Prebytok reálnej
hodnoty plnenia zaplateného prioritným akcionárom nad ú čtovnú
hodnotu prioritných akcií predstavuje výnos prioritných akcionárov
a náklad ú čtovnej jednotky ú čtovaný do nerozdelených ziskov. Táto
suma sa odpo čítava pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej
kmeňovým akcionárom materskej spolo čnosti.
17. Ú čtovná jednotka mô že spôsobi ťpredčasnú konverziu konvertibilných
prioritných akcií prostredníctvom priaznivých zmien pôvodných
konverzných podmienok alebo prostredníctvom dodato čnej platby.
Prebytok reálnej hodnoty prioritných akcií alebo iného plnenia nad
reálnu hodnotu kme ňových akcií emitovate ľných pod ľa pôvodných
konverzných podmienok je výnosom pre prioritných akcionárov
a odpo číta sa pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej kme ňovým
akcionárom materskej spolo čnosti.
18. Akýko ľvek prebytok ú čtovnej hodnoty prioritných akcií nad reálnu
hodnotu zaplatenej protihodnoty na ich vysporiadanie sa pripo čítava
pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej kme ňovým akcionárom
materskej spolo čnosti.
Akcie
19. Na ú čely výpo čtu základného zisku na akciu je po čet kme ňových akcií
váženým priemerom po čtu kme ňových akcií zostávajúcich v obehu
v priebehu obdobia.
20. Vá žený priemer po čtu kme ňových akcií zostávajúcich v obehu za
obdobie odzrkad ľuje skuto čnosť,že mno žstvo akciového kapitálu
môžeb yťv priebehu obdobia rôzne, čo je dôsledkom vä čšieho alebo
menšieho po čtu akcií zostávajúcich v obehu po čas akéhoko ľvek
obdobia. Vá žený priemer po čtu kme ňových akcií zostávajúcich
v obehu za obdobie je po čet nesplatených kme ňových akcií na za čiatku
obdobia upravený o po čet kme ňových akcií odkúpených alebo emitova-
ných v priebehu obdobia vynásobených faktorom časovej váhy. Faktor
časovej váhy je po čet dní, po čas ktorých zostávajú konkrétne akcie
v obehu, ako podiel na celkovom po čte dní obdobia; v mnohých situ-
áciách posta čuje primeraná aproximácia vá ženého priemeru.
21. Vo vä čšine prípadov sú akcie zahrnuté do vá ženého priemeru po čtu
akcií od dátumu, v ktorom je splatná odmena ( čoj ev šeobecne dátum
ich emisie), napríklad:
a) kme ňové akcie emitované výmenou za hotovos ťsú zahrnuté vtedy,
keďsú splatné;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —233
▼B
b) kme ňové akcie emitované za dobrovo ľné znovuinvestovanie divi-
dend z kme ňových alebo prioritných akcií sú zahrnuté, ke ďsa
znovuinvestujú dividendy;
c) kme ňové akcie emitované v dôsledku konverzie dlhového nástroja
na kme ňové akcie sa zahrnú odo d ňa ukon čenia narastania úrokov;
d) kme ňové akcie emitované namiesto úroku alebo istiny iných
finan čných nástrojov sa zapo čítavajú odo d ňa ukon čenia narastania
úrokov;
e) kme ňové akcie emitované výmenou za vysporiadanie záväzku
účtovnej jednotky sa zapo čítavajú od dátumu vysporiadania;
f) kme ňové akcie emitované ako protihodnota za nadobudnutie aktív
iných, ako je hotovos ť, sa zapo čítavajú ku d ňu vykázania nadobud-
nutia a
g) kme ňové akcie emitované za poskytovanie slu žieb ú čtovnej
jednotke sa zapo čítavajú ku d ňu poskytnutia slu žieb.
Okamih zahrnutia kme ňových akcií sa stanovuje pod ľa zmluvných
podmienok tvoriacich sú časťich emisie. Podstatu ka ždej zmluvy
spojenej s emisiou je potrebné primerane posúdi ť.
22. Kme ňové akcie emitované ako sú časťobstarávacej ceny podnikovej
kombinácie sa zah ŕňajú do vá ženého priemerného po čtu akcií od
dátumu nadobudnutia. Je to tak preto, lebo od tohto dátumu nadobú-dateľzahrnie do svojho výkazu ►
M5komplexného výsledku ◄
zisky a straty nadobúdaného.
23. Kme ňové akcie, ktoré sú emitované po konverzii povinne konvertibil-
ného nástroja, sa zapo čítajú do výpo čtu základného zisku na akciu od
dátumu uzatvorenia zmluvy.
24. Podmienene emitované akcie sa pova žujú za zostávajúce v obehu
a zapo čítajú sa do výpo čtu základného zisku na akciu a žod dátumu
splnenia v šetkých nevyhnutných podmienok (t. j. udalosti sa vyskytli).
Akcie emitovate ľné výhradne po uplynutí času nie sú podmienene
emitovanými akciami, preto že plynutie času predstavuje istotu.
Kmeňové akcie zostávajúce v obehu, ktoré sú podmienene návratné
(t. j. sú predmetom spätného odkúpenia), sa nepova žujú za zostávajúce
v obehu a nezapo čítajú sa do výpo čtu základného zisku na akciu a ždo
dátumu, od ktorého sa na ne nebude vz ťahova ťspätné odkúpenie.
25. [Vypú šťa sa.]
26. Vá žený priemer po čtu kme ňových akcií zostávajúcich v obehu za
obdobie a za v šetky prezentované obdobia sa upraví o udalosti iné
ako konverzia potenciálnych kme ňových akcií, ktoré zmenili po čet
kmeňových akcií zostávajúcich v obehu bez zodpovedajúcej zmeny
v zdrojoch.
27. Kme ňové akcie je mo žné emitova ťalebo po čet kme ňových akcií
v obehu je mo žné zní žiťbez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch.
Napríklad:
a) kapitalizácia alebo bonusová emisia (známa v niektorých krajinách
ako dividendy vo forme akcií);
b) bonusový prvok vo v šetkých iných emisiách, napríklad bonusový
prvok pri predkupnom práve pri emisii existujúcich akcionárov;
c)štiepenie akcií a
d) spájanie rozdelených akcií (konsolidácia akcií).
28. Pri kapitalizácii, bonusovej emisii alebo štiepení akcií sa kme ňové
akcie pre existujúcich akcionárov emitujú bez ďalšej dodato čnej
odplaty. Po čet kme ňových akcií zostávajúcich v obehu sa preto
zvýši bez zvý šenia zdrojov. Po čet kme ňových akcií v obehu pred
udalos ťou sa upraví o pomernú zmenu v po čte kme ňových akcií
v obehu tak, ako keby k udalosti do šlo na za čiatku prvého prezento-
vaného obdobia. Napríklad pri bonusovej emisii formou „dve za
jednu“sa po čet kme ňových akcií zostávajúcich v obehu pred emisiou
vynásobí tromi, ak chceme získa ťnový celkový po čet kme ňových
akcií, alebo dvoma, ak chceme získa ťpočet dodato čných kme ňových
akcií.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —234
▼B
29. Konsolidácia kme ňových akcií zvy čajne zni žuje po čet kme ňových
akcií v obehu bez zodpovedajúceho zní ženia zdrojov. Ak je v šak
výsledný efekt spätné odkúpenie akcií za reálnu hodnotu, zní ženie
počtu kme ňových akcií v obehu je výsledkom zodpovedajúceho
zníženia zdrojov. Ako príklad mo žno uvies ťkonsolidáciu akcií kombi-
novanú so špeciálnou dividendou. Vá žený priemer po čtu kme ňových
akcií zostávajúcich v obehu za obdobie, v ktorom dôjde ku kombino-vanej transakcii, sa upraví o zní ženie po čtu kme ňových akcií od
dátumu, od ktorého sa špeciálna dividenda vykazuje.
Zriedený zisk na jednu akciu
30. Ú čtovná jednotka vypo číta zriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo
stratu priradite ľnú kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti a v
prípade prezentovania zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností prira-
diteľnú uvedeným akcionárom.
31. Ú čtovná jednotka upraví na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu
akciu zisk alebo stratu priradite ľnú kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti a vá žený priemer po čtu akcií v obehu o ú činky zrie ďujú-
cich potenciálnych kme ňových akcií.
32. Cie ľzriedeného zisku na jednu akciu je rovnaký ako cie ľ
základného
zisku na akciu –umožniťocenenie podielu ka ždej kme ňovej akcie na
výkonnosti ú čtovnej jednotky –s vplyvom v šetkých zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií zostávajúcich v obehu po čas obdobia.
Výsledkom je:
a) zisk alebo strata priradite ľná kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti sa zvý ši o sumu dividend a úrokov po zdanení vyká-
zaných v danom období v súvislosti so zrie ďujúcimi potenciálnymi
kmeňovými akciami a upraví sa o v šetky zmeny vo výnosoch
alebo nákladoch, ktoré by boli výsledkom konverzie zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií, a
b) vá žený priemer po čtu kme ňových akcií v obehu sa zvý šiov á žený
priemer po čtu dodato čných kme ňových akcií, ktoré by zostali
v obehu za predpokladu konverzie v šetkých zrie ďujúcich potenciál-
nych kme ňových akcií.
Zisky
33. Ú čtovná jednotka upraví na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu
akciu zisk alebo stratu priradite ľnú kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti v súlade s výpo čtami uvedenými v odseku 12 o vplyv po
zdanení:
a) všetkých dividend alebo iných polo žiek týkajúcich sa zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií odpo čítaných pri vzniku zo zisku
alebo straty priradite ľnej kme ňovým akcionárom materskej spolo č-
nosti v súlade s výpo čtami uvedenými v odseku 12;
b) všetkých úrokov vykázaných za obdobie v súvislosti so zrie ďujú-
cimi potenciálnymi kme ňovými akciami a
c) akéko ľvek iné zmeny vo výnosoch alebo v nákladoch, ktoré by
boli výsledkom konverzie zrie ďujúcich potenciálnych kme ňových
akcií.
34. Po konverzii potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie
položky vymedzené v odseku 33 písm. a) a žc) užnevznikajú.
Namiesto toho sa mô žu nové kme ňové akcie podie ľaťna zisku
alebo strate priradite ľnej kme ňovým akcionárom materskej spolo č-
nosti. Preto sa zisk alebo strata priradite ľné kme ňovým akcionárom
materskej spolo čnosti vypo čítané v súlade s odsekom 12 upraví
o polo žky vymedzené v odseku 33 písm. a) a žc) a o akéko ľvek
súvisiace dane. Náklady súvisiace s potenciálnymi kme ňovými
akciami zah ŕňajú transak čné náklady a diskonty ú čtované v súlade
s metódou efektívnej úrokovej miery (pozri odsek 9 IAS 39 Finan čné
nástroje: vykazovanie a oce ňovanie v znení revízie z roku 2003).
35. Konverzia potenciálnych kme ňových akcií mô že vies ťk následným
zmenám vo výnosoch alebo v nákladoch. Napríklad zní ženie úroko-
vých nákladov v súvislosti s potenciálnymi kme ňovými akciami a z
toho vyplývajúci nárast zisku alebo zní ženie straty mô že vies ť
k zvý šeniu nákladov súvisiacich s programom povinných podielov2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —235
▼B
zamestnancov na zisku. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu
akciu sú zisk alebo strata priradite ľné kme ňovým akcionárom mater-
skej spolo čnosti upravené o akéko ľvek takéto následné zmeny vo
výnosoch alebo v nákladoch.
Akcie
36. Na ú čely výpo čtu zriedených ziskov na jednu akciu je po čet kme ňo-
vých akcií vá ženým priemerom po čtu kme ňových akcií vypo čítaných
v súlade s odsekmi 19 a 26 plus vá žený priemer po čtu kme ňových
akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii v šetkých zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie. Zrie ďujúce poten-
ciálne kme ňové akcie sa pova žujú za konvertované na kme ňové akcie
buďna za čiatku obdobia, alebo ke ďboli vydané neskôr, k dátumu
emisie potenciálnych kme ňových akcií.
37. Zrie ďujúce potenciálne kme ňové akcie sa ur čujú nezávisle za ka ždé
prezentované obdobie. Po čet zrie ďujúcich potenciálnych kme ňových
akcií zahrnutý v ro čnom základe nepredstavuje vá žený priemer zrie-
ďujúcich potenciálnych kme ňových akcií zahrnutých v ka ždom pred-
bežnom výpo čte.
38. Potenciálne kme ňové akcie sú vá žené za obdobie, v ktorom zostávajú
v obehu. Potenciálne kme ňové akcie, ktoré boli zru šené alebo
s ukon čenou platnos ťou v danom období, sa zahrnú so výpo čtu zrie-
deného zisku na jednu akciu iba pomernou časťou za to obdobie,
v ktorom boli v obehu. Potenciálne kme ňové akcie, ktoré sú konver-
tované na kme ňové akcie po čas obdobia, sa zahrnú do výpo čtu zrie-
deného zisku na jednu akciu od za čiatku obdobia do dátumu
konverzie; od dátumu konverzie sa výsledné kme ňové akcie zahrnú
do základného i zriedeného zisku na jednu akciu.
39. Po čet kme ňových akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii zrie ďu-
júcich potenciálnych kme ňových akcií, sa ur čuje na základe
podmienok potenciálnych kme ňových akcií. Ak existuje viac ne ž
jeden základ na konverziu, výpo čet predpokladá najvýhodnej šiu
mieru konverzie alebo realiza čnú cenu z h ľadiska dr žiteľa potenciál-
nych kme ňových akcií.
40. Dcérska spolo čnosť, spolo čný podnik alebo pridru žený podnik mô že
aj iným stranám, ktoré nie sú materskou spolo čnosťou, spolo čníkom
alebo investorom, emitova ťpotenciálne kme ňové akcie konvertibilné
buďna kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku
alebo pridru ženého podniku, alebo kme ňové akcie materskej spolo č-
nosti, spolo čníka alebo investora (vykazujúca ú čtovná jednotka). Ak
tieto potenciálne kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného
podniku alebo pridru ženého podniku majú za následok rozriedenie
konsolidovaného základného zisku na akciu vykazujúcej ú čtovnej
jednotky, zah ŕňajú sa do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu.
Zrieďujúce potenciálne kme ňové akcie
41. Potenciálne kme ňové akcie sa pova žujú za zrie ďujúce vtedy a len
vtedy, ak by ich konverzia na kme ňové akcie zní žila zisk na akciu
alebo zvý šila stratu na akciu z pokra čujúcich činností.
42. Ú čtovná jednotka pou žije zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností
priradite ľnú materskej spolo čnosti ako kontrolné číslo na ur čenie toho,
či sú potenciálne kme ňové akcie zrie ďujúce alebo zamerané proti
zriedeniu. Zisk alebo strata z pokra čujúcich činností priradených
materskej spolo čnosti sa upravia v súlade s ustanoveniami odseku
12 a nezah ŕňajú polo žky súvisiace s ukon čenými činnos ťami.
43. Potenciálne kme ňové akcie majú protizrie ďujúci ú činok, ak by ich
konverzia vyústila do nárastu zisku na akciu alebo poklesu straty na
akciu z pokra čujúcich činností. Výpo čet zriedeného zisku na jednu
akciu nepredpokladá konverziu, realizáciu alebo inú emisiu potenciál-nych kme ňových akcií s protizrie ďujúcim ú činkom vo vz ťahu k zisku
na akciu.
44. Pri uva žovaní, či sú potenciálne kme ňové akcie zrie ďujúce alebo majú
protizrie ďujúci ú činok, sa uva žuje skôr samostatne ne žsúhrnne
ok aždej emisii alebo sérii potenciálnych kme ňových akcií. Poradie,
v akom sa uva žuje o potenciálnych kme ňových akciách, mô že vplýva ť
na to, či sú alebo nie sú zrie ďujúce. Preto s cie ľom maximalizácie2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —236
▼B
zriedenia základného zisku na akciu sa ka ždá emisia alebo séria poten-
ciálnych kme ňových akcií zva žuje v poradí od najviac zrie ďujúcich po
najmenej zrie ďujúce, t. j. zrie ďujúce potenciálne kme ňové akcie
s najni žším„ziskom na prírastkovú akciu “sa zah ŕňajú do výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu pred akciami s vy ššími ziskom na
prírastkovú akciu. Opcie a warranty sa vo v šeobecnosti zah ŕňajú ako
prvé, preto že tieto nástroje nemajú vplyv na čitateľa výpo čtu.
Opcie, warranty a ich ekvivalenty
45. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu ú čtovná jednotka
predpokladá realizáciu zrie ďujúcich opcií a warrantov ú čtovnej
jednotky. Predpokladané výnosy z týchto nástrojov sa pokladajú za
ekvivalentné emisii kme ňových akcií pri priemernej trhovej cene
kmeňových akcií v danom období. Rozdiel medzi po čtom emitova-
ných kme ňových akcií a po čtom kme ňových akcií, ktoré by sa emito-
vali pri priemernej trhovej cene kme ňových akcií v danom období, sa
považuje za emisiu kme ňových akcií bez odplaty.
46. Opcie a warranty sú zrie ďujúce vtedy, ak by vyústili do emisie
kmeňových akcií za ni žšiu ne žpriemernú trhovú cenu kme ňových
akcií po čas obdobia. Suma zriedenia predstavuje priemernú trhovú
cenu kme ňových akcií po čas obdobia mínus emisná cena. Preto sa
na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu potenciálne
kmeňové akcie pova žujú za akcie pozostávajúce zo:
a) zmluvy na emisiu ur čitého po čtu kme ňových akcií za ich prie-
mernú trhovú cenu v priebehu obdobia. Takéto kme ňové akcie
sa pova žujú za reálne ocenené a nie sú zrie ďujúce a ani nemajú
protizrie ďujúci ú činok. Pri výpo čte zriedeného zisku na jednu
akciu sa na ne neprihliada;
b) zmluvy na emisiu zostávajúcich kme ňových akcií bez odplaty.
Takéto kme ňové akcie nevytvárajú výnosy a nemajú vplyv na
zisk alebo stratu pripadajúce na kme ňové akcie v obehu. Preto
sú tieto akcie zrie ďujúce a pri výpo čte zriedeného zisku na jednu
akciu sa zapo čítajú do po čtu kme ňových akcií zostávajúcich
v obehu.
47. Opcie a warranty majú zrie ďujúci ú činok len v prípade, ke ďpriemerná
trhová cena kme ňových akcií za obdobie presiahne realiza čnú cenu
opcií a warrantov (t. j. sú „bez straty hodnoty “). Predtým vykazované
zisky na akciu sa retroaktívne neupravujú, aby sa zoh ľadnili zmeny
cien kme ňových akcií.
47A. Pokia ľide o opcie na akcie a iné dohody o zaplatení formou akcií, na
ktoré sa vz ťahuje IFRS 2 Platby na základe podielov , emisná cena
uvedená v odseku 46 a realiza čná cena uvedená v odseku 47 zah ŕňa
reálnu hodnotu v šetkých tovarov a slu žieb, ktoré sa majú ú čtovnej
jednotke doda ťv budúcnosti v rámci opcie na akcie alebo inej dohody
o zaplatení formou akcií.
48. Opcie na zamestnanecké akcie s pevnými alebo ur čiteľnými podmien-
kami a kme ňové akcie, na ktoré e šte nevznikol oprávnený nárok, sa
pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu pova žujú za opcie aj
napriek tomu, žem ô žub yťpodmienené vznikom nároku. K dátumu
udelenia sa pova žujú za akcie zostávajúce v obehu. Výkonom podmie-
nené opcie na zamestnanecké akcie sa pova žujú za podmienene emito-
vané akcie, preto že ich vydanie je podmienené okrem uplynutia času
aj splnením stanovených podmienok.
Konvertibilné nástroje
49. Zrie ďujúci ú činok konvertibilných nástrojov sa musí odzrkadli ť
v zriedenom zisku na jednu akciu v súlade s odsekmi 33 a 36.
50. Konvertibilné prioritné akcie sú akcie s protizrie ďujúcim ú činkom
vždy, ke ďsuma dividend z takýchto akcií deklarovaná v rámci aktu-
álneho obdobia alebo akumulovaná v aktuálnom období na kme ňovú
akciu a získate ľná pri konverzii presiahne základný zisk na akciu.
Podobne aj konvertibilný dlhový nástroj má protizrie ďujúci ú činok
vždy, ke ďúrok (bez dane a iných zmien vo výnosoch alebo
v nákladoch) z kme ňovej akcie získate ľný pri konverzii presiahne
základný zisk na akciu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —237
▼B
51. Vykúpenie alebo vyvolaná konverzia konvertibilných prioritných akcií
môžem a ťvplyv len na časťkonvertibilných prioritných akcií zostá-
vajúcich predtým v obehu. V takýchto prípadoch sa akéko ľvek preby-
točné plnenie uvedené v odseku 17 priradí tým akciám, ktoré sú
vykúpené alebo konvertované s cie ľom stanovi ť,či sú zvy šné prioritné
akcie v obehu zrie ďujúce. Vykúpené alebo konvertované akcie sa
posudzujú oddelene od tých akcií, ktoré nie sú vykúpené alebokonvertované.
Podmienene emitované akcie
52. Tak ako pri kalkulácii základného zisku na akciu sa podmienene
emitované akcie pova žujú za akcie v obehu a zahrnú sa do výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu v prípade, ak dôjde k splneniupodmienok (t. j. udalosti sa vyskytli). Podmienene emitované akciesú zahrnuté od za čiatku obdobia (alebo od dátumu dohody
o podmienených akciách, ak je tento neskôr). Ak sa podmienky
nesplnili, po čet podmienene emitovaných akcií zahrnutých do výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu vychádza z po čtu akcií, ktoré by boli
emitovate ľné, ak by koniec vykazovaného obdobia bol koncom
podmieneného obdobia. Prehodnotenie nie je povolené, ak nie sú
splnené podmienky po ukon čení podmieneného obdobia.
53. Ak je dosiahnutie alebo zachovanie stanovenej hodnoty zisku za
obdobie podmienkou podmienenej emisie a ak bola táto hodnotadosiahnutá na konci obdobia vykazovania, av šak musí by ťzachovaná
aj po skon čení obdobia vykazovania pre ďalšie obdobie, potom sa
dodato čné kme ňové akcie, pri výpo čte zriedeného zisku na jednu
akciu, pova žujú za akcie v obehu v prípade, ak majú zrie ďujúci
účinok. V takom prípade vychádza výpo čet zriedeného zisku na
jednu akciu z po čtu kme ňových akcií, ktoré by boli emitované, ak
by bola hodnota zisku na konci obdobia vykazovania hodnotou ziskuna konci podmieneného obdobia. Ke ďže zisky sa mô žu v budúcom
období meni ť, výpo čet základného zisku na akciu nezoh ľ
adňuje takéto
podmienene emitované akcie a ždo konca podmieneného obdobia,
preto že sa nesplnili v šetky stanovené podmienky.
54. Po čet podmienene emitovaných kme ňových akcií mô že závisie ťod
budúcej trhovej ceny kme ňových akcií. V takom prípade, ak dochádza
k zrie ďujúcemu ú činku, vychádza výpo čet zriedeného zisku na jednu
akciu z po čtu kme ňových akcií, ktoré by boli emitované, ak by bola
trhová cena na konci obdobia vykazovania trhovou cenou na koncipodmieneného obdobia. Ak podmienka vychádza z priemeru trhovýchcien za obdobie, ktoré presahuje koniec obdobia vykazovania, pou žije
sa priemer pre to časové obdobie, ktoré uplynulo. Preto že sa trhová
cena mô že v budúcom období meni ť, výpo čet základného zisku na
akciu nezah ŕňa takéto podmienene emitované kme ňové akcie a ždo
ukon čenia podmieneného obdobia, preto že sa nesplnili v šetky stano-
vené podmienky.
55. Po čet podmienene emitovaných kme ňových akcií mô že závisie ťod
budúcich ziskov a budúcich cien kme ňových akcií. V takých prípa-
doch vychádza po čet kme ňových akcií zahrnutých do výpo čtu zriede-
ného zisku na jednu akciu z oboch podmienok (t. j. zisky k dátumu
a aktuálna trhová cena na konci obdobia vykazovania). Podmienene
emitované kme ňové akcie sa nezahrnú do výpo čtu zriedeného zisku na
jednu akciu dovtedy, kým nie sú splnené obidve podmienky.
56. V iných prípadoch závisí po čet podmienene emitovaných kme ňových
akcií od iných podmienok, ne žje zisk alebo trhová cena (napríklad
mô
žeí sťo otvorenie špecifického po čtu maloobchodov). V takýchto
prípadoch, ak sa aktuálny stav podmienok do konca podmienenéhoobdobia nezmení, podmienene emitované kme ňové akcie sa zahrnú do
výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu v súlade so stavom na konci
obdobia vykazovania.
57. Podmienene emitované potenciálne kme ňové akcie (iné ne žakcie
pokryté dohodou o podmienených akciách, napríklad podmieneneemitované konvertibilné nástroje) sa zahrnú do výpo čtu zriedeného
zisku na jednu akciu takto:
a) účtovná jednotka ur čí,čij em o žné uva žovaťo emisii potenciálnych
kmeňových akcií na základe podmienok stanovených na ich emisiu
v súlade s ustanoveniami dohody o podmienených akciách uvede-
ných v odsekoch 52 a ž56, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —238
▼B
b) ak by sa takéto potenciálne kme ňové akcie mali zoh ľadňovať
v zriedenom zisku na jednu akciu, ú čtovná jednotka ur čí ich ú činok
na výpo čet zriedeného zisku na jednu akciu postupom pod ľa ustano-
vení platných pre opcie a warranty uvedených v odsekoch 45 a ž48,
ustanovení platných pre konvertibilné nástroje uvedených
v odsekoch 49 a ž51, ustanovení platných pre zmluvy, ktoré sa
môžu vysporiada ťkmeňovými akciami alebo peniazmi uvedených
v odsekoch 58 a ž61, alebo pod ľa iných vhodných ustanovení.
Uplatnenie alebo konverzia sa v šak predpokladajú na ú čely výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu a žpo predpoklade uplatnenia alebo
konverzie podobných potenciálnych kme ňových akcií v obehu, ktoré
nie sú podmienene emitované.
Zmluvy, ktoré sa mô žu vysporiada ťkme ňovými
akciami alebo peniazmi
58. Ak ú čtovná jednotka emitovala zmluvu, ktorú mo žno na základe
voľby ú čtovnej jednotky vyrovna ťkmeňovými akciami alebo
peniazmi, ú čtovná jednotka musí predpoklada ť,že zmluva bude
vyrovnaná formou kme ňových akcií a výsledné potenciálne kme ňové
akcie sa v prípade zrie ďujúceho ú činku zahrnú do zriedeného zisku na
jednu akciu.
59. Ak sa takáto zmluva prezentuje na ú čtovné ú čely ako majetok alebo
záväzok, alebo ak obsahuje komponent vlastného imania a komponentzáväzku, ú čtovná jednotka upraví
čitateľaov šetky zmeny zisku alebo
straty, ktoré by v priebehu obdobia vyplynuli z klasifikácie celej
zmluvy ako nástroja vlastného imania. Takáto úprava je podobnáúpravám vy žadovaným v odseku 33.
60. Pokia ľide o zmluvy, ktoré sa mô žu na základe vo ľby dr žiteľa vyspo-
riada ťkmeňovými akciami alebo peniazmi, pri výpo čte zriedeného
zisku na jednu akciu sa pou žije tá mo žnosťúhrady, ktorá má vä čší
zrieďujúci ú činok.
61. Príkladom zmluvy, ktorú mo žno vyrovna ťkmeňovými akciami alebo
peniazmi, je dlhový nástroj, ktorý v de ňsplatnosti ude ľuje ú čtovnej
jednotke neobmedzené právo vyrovna ťistinu peniazmi alebo svojimi
vlastnými kme ňovými akciami. Ďalším príkladom je upísaná predajná
opcia, ktorá ude ľuje dr žiteľovi mo žnosťvybra ťsi vyrovnanie formou
kmeňových akcií alebo peniazmi.
Nakúpené opcie
62. Zmluvy, akými sú napríklad nakúpené predajné opcie a nakúpené
kúpne opcie (t. j. opcie v dr žbe ú čtovnej jednotky na jej vlastné
kmeňové akcie) sa do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu neza-
hŕňajú, preto že ich zahrnutie malo protizrie ďujúci ú
činok. Predajná
opcia by sa uplatnila len v prípade, ak by bola realiza čná cena vy ššia
ako trhová cena a kúpna opcia by sa uplatnila len v prípade, ak bybola realiza čná cena ni žšia ako trhová cena.
Upísané predajné opcie
63. Zmluvy, ktoré od ú čtovnej jednotky vy žadujú spätné odkúpenie jej
vlastných akcií, akými sú upísané predajné opcie a forwardové
kúpne zmluvy, sa v prípade zrie ďujúceho ú činku zahrnú do výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu. Ak sú tieto zmluvy po čas obdobia „v
peniazoch “(t. j. realiza čná cena alebo cena vysporiadania sa po čas
obdobia nachádza nad priemernou trhovou cenou), potenciálny zrie-ďujúci ú činok na zisk na akciu sa vypo číta takto:
a) musí sa predpoklada ť,žen az a čiatku obdobia dôjde k emisii dosta-
točného mno žstva kme ňových akcií (pri priemernej trhovej cene za
obdobie) s cie ľom získa ťvýnosy potrebné na splnenie podmienok
zmluvy;
b) musí sa predpoklada ť,že výnosy z emisie sa pou žijú na splnenie
podmienok zmluvy (t. j. na odkúpenie kme ňových akcií), a
c) prírastkové kme ňové akcie (rozdiel medzi po čtom kme ňových akcií
považovaných za emitované a po čtom kme ňových akcií prijatých
v dôsledku splnenia podmienok zmluvy) sa zahrnú do výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —239
▼B
SPÄTNÉ ÚPRAVY
64. Ak sa po čet kme ňových alebo potenciálnych kme ňových akcií
v obehu zvý ši následkom kapitalizácie, bonusovou emisiou, štiepením
akcií, alebo sa zní ži následkom spájania rozdelených akcií, je potrebné
výpo čty základného a zriedeného zisku na jednu akciu za v šetky
prezentované obdobia spätne upravi ť. Ak sa tieto zmeny vyskytnú
po dátume, ku ktorému sa zostavuje ►M5Výkaz o finan čnej situ-
ácii◄, ale pred schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie,
výpo čty na akciu pre túto a ka ždú prezentovanú ú čtovnú závierku
z predchádzajúcich období musia by ťzaložené na novom po čte
akcií. Ak kalkulácie na akciu odzrkad ľujú takéto zmeny v po čte
akcií, táto skuto čnosťsa zverejní. Okrem toho základné a zriedené
zisky na jednu akciu za v šetky prezentované obdobia sa upravia
o vplyvy chýb, ako aj o úpravy vyplývajúce zo zmien ú čtovnej poli-
tiky ú čtovaných spätne.
65. Ú čtovná jednotka nemení zriedený zisk na jednu akciu vykázaný za
akéko ľvek predchádzajúce prezentované obdobie o zmeny
v predpokladoch pou žitých v kalkuláciách zisku na akciu alebo
o konverzie potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie.
PREZENTÁCIA
66. Ú čtovná jednotka prezentuje priamo vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄základný a zriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo
stratu z pokra čujúcich činností priradite ľných kme ňovým akcionárom
materskej spolo čnosti a pre zisk alebo stratu priradite ľnú kme ňovým
akcionárom materskej spolo čnosti za obdobie pre ka ždú triedu kme ňo-
vých akcií s rozdielnym právom na podiel na zisku za obdobie.
Prezentácia základného a zriedeného zisku na akciu ú čtovnou
jednotkou má rovnaký význam za v šetky prezentované obdobia.
67. Zisk na akciu sa prezentuje za ka ždé obdobie, za ktoré sa prezentuje
výkaz►M5komplexného výsledku ◄. Ak sa zriedený zisk na jednu
akciu vykazuje aspo ňza jedno obdobie, vykazuje sa za v šetky prezen-
tované obdobia aj napriek tomu, že jeho hodnota sa rovná základnému
zisku na akciu. Ak je hodnota základného a zriedeného zisku na akciurovnaká, je mo žné v rámci výkazu ►
M5komplexného výsledku ◄
realizova ťduálnu prezentáciu v jednom riadku.
▼M5
67A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-
statnom výkaze prezentuje základný a zriedený zisk na akciu, ako
sa po žaduje v odsekoch 66 a 67.
▼B
68. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje ukon čené činnosti, zverejní
základný a zriedený zisk na akciu pre ukon čenéčinnosti bu ďvo
výkaze ►M5komplexného výsledku ◄, alebo v poznámkach
kúčtovnej závierke.
▼M5
68A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-
statnom výkaze a v poznámkach prezentuje základný a zriedenýzisk na akciu, ako sa po žaduje v odseku 68.
▼B
69. Ú čtovná jednotka prezentuje základný a zriedený zisk na akciu aj
v prípade, ak sú sumy záporné (t. j. strata z akcie).
ZVEREJNENIE
70. Ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) sumy, pou žité v čitateli výpo čtu základného a zriedeného zisku na
akciu a ich porovnanie so sumami zisku alebo straty priradite ľnej
materskej spolo čnosti za obdobie. Porovnanie zah ŕňa individuálny
účinok ka ždej triedy nástrojov, ktorá ovplyv ňuje zisk na akciu;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —240
▼B
b) vá žený aritmetický priemer po čtu kme ňových akcií pou žitý
v menovateli výpo čtu základného a zriedeného zisku na akciu
a vzájomné porovnanie týchto menovate ľov. Porovnanie zah ŕňa
individuálny ú činok ka ždej triedy nástrojov, ktorá ovplyv ňuje
zisk na akciu;
c) nástroje (vrátane podmienene emitovaných akcií), ktoré by mohli
potenciálne v budúcnosti zriedi ťzákladný zisk na akciu, ale ktoré
neboli zahrnuté v kalkulácii zriedeného zisku na jednu akciu, lebov prezentovanom(-ých) období (obdobiach) sú majú protizrie ďujúci
účinok;
d) opis transakcií s kme ňovými akciami alebo transakcií
s potenciálnymi kme ňovými akciami, ktoré sú iné ne žtransakcie
účtované v súlade s odsekom 64, ktoré sa vyskytli po
►
M5období vykazovania ◄a ktoré by významne zmenili
počet kme ňových akcií alebo potenciálnych kme ňových akcií
zostávajúcich v obehu na konci obdobia, ak by sa tieto transakcievyskytli pred koncom obdobia vykazovania.
71. Medzi transakcie uvedené v odseku 70 písm. d) patria tieto príklady:
a) emisia akcií za hotovos ť;
b) emisia akcií v prípade, že výnosy sa pou žijú na splatenie dlhu
alebo na splatenie prioritných akcií zostávajúcich v obehu
k dátumu, k súvahovému d ňu;
c) vykúpenie kme ňových akcií zostávajúcich v obehu;
d) konverzia alebo uplatnenie potenciálnych kme ňových akcií zostá-
vajúcich v obehu k súvahovému d ňu na kme ňové akcie;
e) emisia opcií, warrantov alebo konvertibilných nástrojov a
f) dosiahnutie podmienok, ktorých výsledkom by bola emisia
podmienene emitovaných akcií.
Zisky na akciu sa neupravujú o tie transakcie, ku ktorým dochádza po
►
M5období vykazovania ◄, preto že tieto transakcie neovplyv ňujú
množstvo kapitálu pou žitého na tvorbu zisku alebo straty za obdobie.
72. Finan čné nástroje a iné zmluvy, vytvárajúce potenciálne kme ňové
akcie, mô žu obsahova ťzmluvné podmienky, ktoré ovplyv ňujú
ocenenie základného a zriedeného zisku na akciu. Tieto zmluvné
podmienky mô žuu rčovať,či sú alebo nie sú potenciálne kme ňové
akcie zrie ďujúce, a ak áno, ich vplyv na vá žený priemer po čtu akcií
v obehu a akéko ľvek následné úpravy zisku alebo straty priradite ľné
kmeňovým akcionárom. Zverejnenie podmienok takýchto finan čných
nástrojov a iných zmlúv sa odporú ča, ak sa nepo žaduje inak (pozri
IFRS 7 Finan čné nástroje :zverejnenia ).
73. Ak ú čtovná jednotka zverejní popri základnom a zriedenom zisku na
akciu aj sumy na akciu v inom komponente výkazu
►M5komplexného výsledku ◄, ako sú tie, ktoré sa vy žadujú
týmto štandardom, tieto sumy sa vypo čítajú s pou žitím vá ženého prie-
meru po čtu kme ňových akcií stanovených v súlade s týmto štan-
dardom. Zverejnenie základnej a zriedenej sumy na akciu v takom
komponente má rovnaký význam a prezentuje sa v poznámkach
kúčtovnej závierke. Ú čtovná jednotka uvedie základ, z ktorého
vychádza stanovenie čitateľa(čitateľov), vrátane toho, či sú sumy na
akciu u žzdanené alebo nie. Ak sa pou žije taký komponent výkazu
►M5komplexného výsledku ◄, kde sa nevykazujú riadkové
položky, porovnanie sa uskuto ční medzi pou žitým komponentom
a riadkovou polo žkou vykázanou vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄.
▼M5
73A. Odsek 73 sa vz ťahuje aj na ú čtovnú jednotku, ktorá okrem základného
a zriedeného zisku na akciu zverej ňuje aj sumy na akciu pomocou
vykázanej zlo žky samostatného výkazu ziskov a strát [pod ľa opisu
uvedeného v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007)], odli šnú
od tej, ktorú po žaduje tento štandard.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —241
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
74. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
74A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním pridali odseky 4A, 67A a 73A.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
75. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 33 Zisk na akciu (vydaný v roku
1997).
76. Týmto štandardom sa nahrádza SIC-24 Zisk na akciu –Finan čné
nástroje a iné zmluvy, ktoré mo žno vysporiada ťakciami .
Dodatok A
NÁVOD NA UPLAT ŇOVANIE
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
ZISK ALEBO STRATA PRIRADITE ĽNÁ MATERSKEJ SPOLO ČNOSTI
A1. Na výpo čet zisku na akciu vychádzajúceho z konsolidovanej ú čtovnej
závierky sa zisk alebo strata priradite ľná materskej spolo čnosti týka
zisku alebo straty konsolidovanej ú čtovnej jednotky po úprave
o men šinové podiely.
PREDKUPNÉ PRÁVO PRI EMISII
A2. Emisia kme ňových akcií v čase uplatnenia alebo konverzie potenciál-
nych kme ňových akcií nedáva podnet na vznik bonusového prvku. Je
tou tak preto, lebo potenciálne kme ňové akcie sa zvy čajne emitujú
v plnej hodnote, čo má za následok proporcionálnu zmenu zdrojov
dostupných ú čtovnej jednotke. V prípade predkupného práva pri
emisii je v šak realiza čná cena často ni žšia ako reálna hodnota akcií.
Preto pod ľa ustanovení odseku 27 písm. b) takéto predkupné právo pri
emisii obsahuje bonusový prvok. Ak je predkupné právo pri emisii
ponúknuté v šetkým existujúcim akcionárom, po čet kme ňových akcií
použitých pri výpo čte základného a zriedeného zisku na akciu pre
všetky obdobia pred predkupným právom pri emisii predstavuje
počet kme ňových akcií v obehu pred vydaním vynásobený týmto
faktorom:
Reálna hodnota na akciu bezprostredne pred uplatnením práv
Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením pred-
kupných práv pri novej emisii
Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením pred-
kupných práv pri novej emisii sa vypo číta prirátaním súhrnnej trhovej
hodnoty akcií bezprostredne pred uplatnením práv k výnosom
z uplatnenia práv a vydelením po čtom akcií v obehu po uplatnení
práv. V prípadoch, ke ďsú samotné práva verejne obchodovate ľné,
nezávisle od akcií pred dátumom ich uplatnenia, sa reálna hodnota
na ú čely tohto výpo čtu stanoví k uzávierke posledného d ňa,
v ktorom sú akcie obchodovate ľné spolo čne s právami.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —242
▼B
KONTROLNÉ ČÍSLO
A3. Na ilustráciu aplikovania kontrolného čísla uvedeného v odsekoch 42
a 43 predpokladajme, žeúčtovná jednotka má zisk z pokra čujúcich
činností priradite ľných materskej spolo čnosti vo vý ške 4 800 CU, (*)
stratu z ukon čených činností priradite ľnú materskej spolo čnosti -7 200
CU, stratu priradite ľnú materskej spolo čnosti -2 400 CU a 2 000
kmeňových akcií v obehu a 400 potenciálnych kme ňových akcií.
Základný zisk ú čtovnej jednotky na akciu je 2,40 CU
z pokra čujúcich činností, -3,60 CU z ukon čených činností a -1,20
CU za stratu. 400 potenciálnych kme ňových akcií sa zahrnie do
výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu, preto že výsledný zisk na
akciu vo vý ške 2,00 CU z pokra čujúcich činností má zrie ďujúci
účinok za predpokladu nulového vplyvu tých 400 potenciálnych
kmeňových akcií na zisk alebo stratu. Ke ďže zisk z pokra čujúcich
činností priradite ľný materskej spolo čnosti predstavuje kontrolné
číslo, ú čtovná jednotka zahrnie aj uvedených 400 potenciálnych
kmeňových akcií do výpo čtu iných súm zisku na akciu aj napriek
tomu, že výsledné sumy zisku na akciu majú protizrie ďujúci ú činok
v porovnaní so sumami základného zisku na akciu, t. j. strata na akciu
je nižšia (-3,00 CU na akciu za straty z ukon čených činností a -1,00
CU na akciu za stratu).
PRIEMERNÁ TRHOVÁ CENA KME ŇOVÝCH AKCIÍ
A4. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu sa priemerná trhová
cena kme ňových akcií, o vydaní ktorých sa uva žuje, po číta na základe
priemernej trhovej ceny kme ňových akcií v priebehu obdobia. Teore-
ticky by bolo mo žné zahrnú ťdo ur čenia priemernej trhovej ceny
každú trhovú transakciu s kme ňovými akciami ú čtovnej jednotky.
Z praktického h ľadiska v šak zvy čajne posta čuje jednoduchý priemer
týždenných alebo mesa čných cien.
A5. Na výpo čet priemernej trhovej ceny vo v šeobecnosti posta čujú záve-
rečné trhové ceny. Ak je v šak cenová fluktuácia príli šširoká, repre-
zentatívnej šiu cenu mo žno vypo čítaťako priemer najvy šších
a najni žších cien. Metóda pou žívaná na výpo čet priemernej trhovej
ceny sa pou žíva konzistentne, a žkým v dôsledku zmenených
podmienok nestratí priemerná cena reprezentatívnos ť.A kú čtovná
jednotka napríklad pou žíva závere čné trhové ceny na výpo čet prie-
mernej trhovej ceny po čas nieko ľkých rokov s relatívne stabilnými
cenami, mô že zmeni ťmetódu výpo čtu na priemer najvy ššej
a najni žšej ceny v prípade, ak ceny za čnú príli školísa ť,
a výsledkom pou žitia závere čnej trhovej ceny je priemerná cena,
ktorá u žnie je reprezentatívna.
OPCIE, WARRANTY A ICH EKVIVALENTY
A6. Predpokladá sa, že opcie alebo warranty na nákup konvertibilných
nástrojov sa budú uplat ňovaťna nákup konvertibilného nástroja
zakaždým, ke ďpriemerné ceny konvertibilného nástroja aj kme ňových
akcií získaných konverziou budú nad realiza čnou cenou opcií alebo
warrantov. Uplatnenie sa v šak nepredpokladá, kým sa takisto nepred-
pokladá konverzia podobných konvertibilných nástrojov v obehu, akexistujú.
A7. Opcie alebo warranty mô žu umo žňovaťalebo vy žadova ťvyhlásenie
ponuky na dlhový alebo iný nástroj ú čtovnej jednotky (alebo jej
materskej spolo čnosti alebo dcérskej spolo čnosti) formou platby
celej realiza čnej ceny alebo jej časti. Pri výpo čte zriedeného zisku
na jednu akciu majú takéto opcie alebo warranty zrie ďujúci ú činok
v prípade, ak a) priemerná trhová cena súvisiacich kme ňových akcií
v danom období presiahne realiza čnú cenu, alebo b) predajná cena
nástroja, ktorý je predmetom ponuky, sa nachádza pod cenou, zaktorú by bolo mo žné nástroj ponúknu ťv rámci op čnej zmluvy alebo
zmluvy o warrante a výsledný diskont spôsobuje, že platná realiza čná
cena je ni žšia ako trhová cena kme ňových akcií dosiahnute ľných
realizáciou. Pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu sa takéto
opcie alebo warranty pokladajú za uplatnené a sú časne sa predpo-
kladá, že dlhové alebo iné nástroje budú predmetom ponuky. Ak je2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —243
(*) V tomto návode sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
pre dr žiteľa opcie alebo warrantu výhodnej šia ponuka na hotovos ť
a zmluva takúto mo žnosťpripú šťa, táto mo žnosťsa predpokladá.
Úrok (bez dane) z akéhoko ľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že
bude predmetom ponuky, sa pripo číta spä ťako úprava čitateľa.
A8. Podobne sa rie šia prioritné akcie s podobnými ustanoveniami alebo
iné nástroje disponujúce opciami na konverziu, ktoré umo žňujú
vyplati ťinvestora formou hotovosti pri priaznivej šom konverznom
kurze.
A9. Podkladové podmienky niektorých opcií alebo warrantov mô žuv yža-
dovať, aby sa výnosy získané z uplatnenia týchto nástrojov pou žili na
vykúpenie dlhu alebo iných nástrojov ú čtovnej jednotky (alebo jej
materskej alebo dcérskej spolo čnosti). Pri výpo čte zriedeného zisku
na jednu akciu sa predpokladá uplatnenie týchto opcií alebo warrantova pou žitie prostriedkov na nákup dlhu za priemernú trhovú cenu skôr
nežna nákup kme ňových akcií. Prebytok výnosov prijatých
z predpokladaného uplatnenia, ktoré prevý ši sumu pou žitú na nákup
dlhu, sa v šak zoh ľadní (t. j. predpokladá sa, že sa pou žijú na spätný
nákup kme ňových akcií) pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu.
Úrok (bez dane) z akéhoko ľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že
bude odkúpený, sa pripo číta spä ťako úprava č
itateľa.
UPÍSANÉ PREDAJNÉ OPCIE
A10. Na ilustráciu aplikácie ustanovení odseku 63 predpokladajme, že
účtovná jednotka disponuje 120 upísanými predajnými opciami zostá-
vajúcimi v obehu na jej kme ňové akcie s realiza čnou cenou 35 CU.
Priemerná trhová cena jej kme ňových akcií za obdobie je 28 CU. Pri
výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu ú čtovná jednotka predpo-
kladá, že emituje 150 akcií za 28 CU za akciu na za čiatku obdobia,
aby splnila svoju povinnos ťpreda ťza 4 200 CU. Rozdiel medzi 150
emitovanými kme ňovými akciami a 120 kme ňovými akciami prijatými
za splnenie predajnej opcie (30 prírastkových kme ňových akcií) sa
pripo číta do menovate ľa pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu.
NÁSTROJE DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTÍ, SPOLO ČNÝCH
PODNIKOV ALEBO PRIDRU ŽENÝCH PODNIKOV
A11. Potenciálne kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku
alebo pridru ženého podniku, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie
dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridru ženého podniku,
alebo na kme ňové akcie materskej spolo čnosti, spolo čníka alebo inve-
stora (vykazujúca ú čtovná jednotka), sa do výpo čtu zriedených ziskov
na jednu akciu zah ŕňajú takto:
a) Nástroje emitované dcérskou spolo čnosťou, spolo čným podnikom
alebo pridru ženým podnikom, ktoré umo žňujú ich dr žiteľom získa ť
kmeňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo
pridru ženého podniku, sa zah ŕňajú do výpo čtu údaju o zriedenom
zisku na jednu akciu dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku
alebo pridru ženého podniku. Tento zisk za akciu sa následne
zahrnie do výpo čtov zriedeného zisku na akciu vykazujúcej
účtovnej jednotky na základe dr žby nástrojov dcérskej spolo čnosti,
spolo čného podniku alebo pridru ženého podniku vykazujúcou
účtovnou jednotkou;
b) Nástroje dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridru že-
ného podniku, ktoré mo žno konvertova ťna kme ňové akcie vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky, sa spolu s potenciálnymi kme ňovými
akciami vykazujúcej ú čtovnej jednotky zva žujú na ú čely výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu. Podobne aj opcie alebo warranty
vydané dcérskou spolo čnosťou, spolo čným podnikom alebo pridru-
ženým podnikom na nákup kme ňových akcií vykazujúcej ú čtovnej
jednotky sa spolu s potenciálnymi kme ňovými akciami zva žujú pri
výpo čte konsolidovaného zriedeného zisku na jednu akciu.
A12. Na ú čel stanovenia vplyvu emitovaných nástrojov vykazujúcej
účtovnej jednotky, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie dcérskej
spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridru ženého podniku, na zisk
na akciu, sa predpokladá, že nástroje sa konvertujú a čitateľ(zisk
alebo strata priradite ľná kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti)
sa pod ľa toho upraví v súlade s odsekom 33. Okrem týchto úprav je
sa menovate ľupraví o ka ždú zmenu zisku alebo straty zaznamenanú2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —244
▼B
vykazujúcou ú čtovnou jednotkou (ako je výnos z dividend alebo
výnos vykázaný metódou vlastného imania), ktorá je priradite ľná
zvýšenému po čtu kme ňových akcií dcérskej spolo čnosti, spolo čného
podniku alebo pridru ženého podniku v obehu, ktoré sú výsledkom
predpokladanej konverzie. Menovate ľvýpo čtu zriedeného zisku na
jednu akciu sa nemení, preto žep očet kme ňových akcií vykazujúcej
účtovnej jednotky zostávajúcich v obehu by sa v dôsledku predpokla-
danej konverzie nezmenil.
PODIE ĽAJÚCE SA NÁSTROJE VLASTNÉHO IMANIA A DVE
TRIEDY KME ŇOVÝCH AKCIÍ
A13. Vlastné imanie niektorých ú čtovných jednotiek obsahuje:
a) nástroje, ktoré sa podie ľajú na dividendách s kme ňovými akciami
v súlade s vopred ur čeným vzorcom (napríklad dve za jednu),
niekedy s vrchným limitom rozsahu plnenia (napríklad a ždo stano-
venej sumy na akciu, ale nie nad ňu);
b) triedu kme ňových akcií s odli šnou mierou dividend od inej triedy
kmeňových akcií, ale nedisponuje prednostnými alebo prioritnými
právami.
A14. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá
konverzia tých nástrojov uvedených v odseku A13, ktoré sú konverti-
bilné na kme ňové akcie v prípade zrie ďujúceho ú činku. Pokia ľide
o tie nástroje, ktoré nie sú konvertibilné na triedu kme ňových akcií,
zisk alebo strata za obdobie sa priradí rôznym triedam akcií
a podie ľajúcim sa nástrojom vlastného imania v súlade s ich právami
na dividendu alebo inými právami podielu na nerozdelených ziskoch.Výpo čet základného a zriedeného zisku na akciu:
a) Zisk alebo strata priradite ľná kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti sa upraví (zní
žený zisk a zvý šená strata) o sumu divi-
dend deklarovaných v priebehu obdobia pre ka ždú triedu akcií a o
zmluvnú sumu dividend (alebo úroku z dlhopisov majúcichpodiel), ktorá sa musí zaplati ťza obdobie (napríklad ide
o nezaplatené kumulatívne dividendy);
b) Zostávajúci zisk alebo strata sa alokuje kme ňovým akciám
a podie ľajúcim sa nástrojom vlastného imania v takom rozsahu,
v akom sa ka ždý nástroj podie ľa na zisku tak, ako keby v šetok zisk
alebo strata za obdobie boli rozdelené. Celkový zisk alebo strata
alokovaná ka ždej triede nástroja vlastného imania sa stanoví spo čí-
taním sumy alokovanej dividendám a sumy alokovanej z tituluvlastníctva podielu;
c) Celková suma zisku alebo straty alokovaná ka ždej triede nástroja
vlastného imania sa delí po čtom nástrojov zostávajúcich v obehu,
ktorým sú alokované zisky na ú čely ur čenia zisku na akciu pre ten
nástroj.
Na výpo čet zriedeného zisku na jednu akciu sa v šetky predpokladané
emitované kme ňové akcie zarátajú do kme ňových akcií zostávajúcich
v obehu.
ČIASTO ČNE SPLATENÉ AKCIE
A15. Ak sa kme ňové akcie emitujú, ale nie úplne splatia, pri výpo čte
základného zisku na akciu sa pova žujú za zlomok kme ňovej akcie
do takého rozsahu, v akom by mali nárok na podie ľanie sa na divi-
dendách po čas obdobia vo vz ťahu k splatenej kme ňovej akcii.
A16. Ak čiastočne splatené akcie nemajú nárok podie ľaťsa na dividendách
v priebehu obdobia, pova žujú sa pri výpo čte zriedeného zisku na
jednu akciu za ekvivalent opcií alebo warrantov. Nesplatený zostatok
sa pova žuje za výnosy pou žité na nákup kme ňových akcií. Po č
et akcií
zahrnutých do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu rozdielom
medzi po čtom upísaných akcií a po čtom akcií, o ktorých sa predpo-
kladá, že príde k ich nákupu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —245
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 34
Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanovi ťminimálny obsah finan čných výkazov
v priebehu ú čtovného roka a stanovi ťzásady vykazovania a oce ňovania
v kompletnej alebo skrátenej ú čtovnej závierke pre časový interval v priebehu
účtovného roka. V časným a spo ľahlivým finan čným vykazovaním v priebehu
účtovného roka sa zlep šuje schopnos ťinvestorov, verite ľov a iných strán poro-
zumie ťschopnosti ú čtovnej jednotky vytvára ťzisky a pe ňažné toky a jej finan č-
nému stavu a likvidite.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Týmto štandardom sa nestanovuje, od ktorých ú čtovných jednotiek by
sa malo vy žadova ťzverej ňovanie finan čných výkazov v priebehu
účtovného roka, s akou frekvenciou, alebo v akom čase po ukon čení
časového intervalu v priebehu ú čtovného roka. Vlády, regula čné
orgány cenných papierov, burzy cenných papierov a ú čtovnícke in šti-
túcie v šakčasto vy žadujú od ú čtovných jednotiek, s ktorých dlhovými
alebo majetkovými cennými papiermi sa verejne obchoduje, abyzverej ňovali finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka. Tento štan-
dard sa uplat ňuje, ak ú čtovná jednotka má povinnos ť, alebo sa
rozhodne zverejni ťfinan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka
v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva.
Výbor pre medzinárodné ú čtovné štandardy (*) odporú čaúčtovným
jednotkám, s ktorých cennými papiermi sa verejne obchoduje, aby
poskytovali finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka, ktoré sú
v súlade so zásadami vykazovania, oce ňovania a zverej ňovania stano-
venými týmto štandardom. Ú čtovným jednotkám, s ktorých cennými
papiermi sa verejne obchoduje, sa konkrétne odporú ča:
a) poskytova ťfinan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka najneskôr
ku koncu prvej polovice ich ú čtovného roka a
b) poskytnú ťsvoje finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka
k dispozícii najneskôr 60 dní po ukon čeníčasového intervalu
v priebehu ú čtovného roka.
2. V šetky finan čné výkazy, ro čné alebo v priebehu ú čtovného roka, sa
zhľadiska súladu s Medzinárodnými štandardmi finan
čného výkazníctva
posudzujú samostatne. Skuto čnosť,žeúčtovná jednotka neposkytla
finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka po čas konkrétneho ú čtov-
ného roka alebo poskytla finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka,
ktoré nie sú v súlade s týmto štandardom, nebráni ú čtovnej jednotke
zostavi ťsvoju ro čnú účtovnú závierku v súlade s Medzinárodnými štan-
dardmi finan čného výkazníctva, ak tak bola zostavená.
3. Ak je uvedené, že finan čný výkaz ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtov-
ného roka je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného
výkazníctva, musí sp ĺňaťvšetky po žiadavky tohto štandardu. V tejto
súvislosti sa v odseku 19 vy žadujú ur čité zverejnenia.
DEFINÍCIE
4. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Časový interval v priebehu ú čtovného roka je obdobie finan čného
vykazovania krat šie ako celý ú čtovný rok.
▼M5
Finan čný výkaz v priebehu ú čtovného roka je finan čný výkaz, ktorý obsahuje
buďúčtovnú závierku v úplnej štruktúre [ako je opísaná v IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)], alebo ú čtovnú závierku
v skrátenej štruktúre (opísanú v tomto štandarde) za časový interval v priebehu
účtovného roka.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —246
(*) Výbor pre medzinárodné ú čtovné štandardy vystriedala Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy, ktorá za čala s činnos ťou v roku 2001.
▼B
OBSAH FINAN ČNÉHO VÝKAZU V PRIEBEHU Ú ČTOVNÉHO ROKA
▼M5
5. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) vymedzuje ú čtovnú závierku
v úplnej štruktúre, ktorá obsahuje tieto zlo žky:
a) výkaz o finan čnej situácii ku koncu obdobia,
b) výkaz komplexného výsledku za obdobie,
c) výkaz zmien vlastného imania za obdobie,
d) výkaz o pe ňažných tokoch za obdobie,
e) poznámky obsahujúce preh ľad významných ú čtovných politík
aďalšie vysvet ľujúce informácie a
f) výkaz o finan čnej situácii k za čiatku najskor šieho porovnávacieho
obdobia, ke ďúčtovná jednotka retrospektívne uplatní ú čtovnú poli-
tiku alebo retrospektívne prehodnotí polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke, alebo ke ďreklasifikuje polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke.
▼B
6. V záujme v časnosti a so zrete ľom na náklady a predchádzanie opako-
vanému vykazovaniu u žvykázaných informácií mô žeb y ťúčtovná
jednotka povinná poskytova ťalebo sa mô že rozhodnú ťposkytova ť,
k obdobiam v priebehu ú čtovného roka men ší rozsah informácií
v porovnaní s ro čnou ú čtovnou závierkou. Týmto štandardom sa defi-
nuje minimálny obsah finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka,
ktorý tvoria skrátené ú čtovné výkazy a vybrané vysvet ľujúce
poznámky. Zámerom finan čných výkazov v priebehu ú čtovného
roka je aktualizova ťostatnú úplnú ro čnú účtovnú závierku. Preto sú
zamerané na nové činnosti, udalosti a okolnosti a neduplikujú u ž
predtým vykázané informácie.
7. Nie je zámerom tohto štandardu zakazova ťalebo odrádza ťúčtovnú
jednotku od zverej ňovania ú čtovnej závierky v úplnej štruktúre (ako je
opísaná v IAS 1) vo svojich finan čných výkazoch v priebehu ú čtov-
ného roka namiesto skrátených ú čtovných výkazov a vybraných
vysvet ľujúcich poznámok. Týmto štandardom sa tie žnezakazuje
účtovným jednotkám ani sa neodrádzajú od toho, aby zaradili do
skrátených finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka viac ako
minimum riadkových polo žiek, alebo viac vybraných vysvet ľujúcich
poznámok, ne žsa stanovuje v tomto štandarde. Na ú čtovnú závierku
v úplnej štruktúre za časový interval v priebehu ú čtovného roka sa tie ž
vzťahujú postupy vykazovania a oce ňovania uvedené v tomto štan-
darde, pri čom tieto výkazy by mali obsahova ťvšetky zverejnenia
vyžadované týmto štandardom (najmä vysvetlivky uvedené v odseku
16), ako aj tie, ktoré sa vy žadujú pod ľa ostatných štandardov.
Minimálne zlo žky finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka
8. Finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka obsahujú minimálne tieto
zložky:
▼M5
a) skrátený výkaz o finan čnej situácii,
b) skrátený výkaz komplexného výsledku prezentovaný bu ďako:
(i) skrátený jeden výkaz; alebo
(ii) skrátený samostatný výkaz ziskov a strát a skrátený výkaz
komplexného výsledku;
c) skrátený výkaz zmien vlastného imania,
d) skrátený výkaz o pe ňažných tokoch a
e) vybrané vysvet ľujúce poznámky.
8A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS
1 (v znení revízie z roku 2007), prezentuje skrátené informácie z tohto
samostatného výkazu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —247
▼B
Forma a obsah ú čtovnej závierky v priebehu ú čtovného roka
9. Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje ako svoj finan čný výkaz v priebehu
účtovného roka ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre, forma a obsah
tejto závierky podliehajú po žiadavkám IAS 1 o ú čtovnej závierke
v úplnej štruktúre.
10. Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje ako svoj finan čný výkaz v priebehu
účtovného roka skrátenú ú čtovnú závierku, tieto skrátené výkazy
musia obsahova ťminimálne ka ždý názov a medzisú čet, ktoré boli
zahrnuté v jej ostatnej ro čnej ú čtovnej závierke a vybrané vysvet ľu-
júce poznámky pod ľap ožiadaviek tohto štandardu. Ak by vynechanie
riadkových polo žiek alebo poznámok v ú čtovnej závierke v priebehu
účtovného roka bolo zavádzajúce, dodato čne sa do nej zaradia.
▼M5
11. Vo výkaze, v ktorom sa prezentujú zlo žky zisku alebo straty za
časový interval v priebehu ú čtovného roka, ú čtovná jednotka prezen-
tuje základný a zriedený zisk na akciu za toto obdobie.
11A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS
1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezen-tuje základný a zriedený zisk na akciu.
▼B
►M512. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) poskytuje návod na štruktúru
účtovnej závierky. ◄V návode na implementáciu k IAS 1 sa ilus-
trujú mo žné spôsoby prezentácie súvahy, výkazu ►M5komplexného
výsledku ◄a výkazu zmien vlastného imania.
▼M5__________
▼B
14. Ak bola posledná ro čná účtovná závierka ú čtovnej jednotky konsoli-
dovanou závierkou, finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu
účtovného roka sa zostavujú ako konsolidované. Individuálna ú čtovná
závierka materskej spolo čnosti nie je konzistentná alebo porovnate ľná
s konsolidovanou závierkou v ostatných ro čných finan čných výka-
zoch. Ak ro čné finan čné výkazy ú čtovnej jednotky obsahovali
okrem konsolidovanej ú čtovnej závierky aj individuálnu ú čtovnú
závierku materskej spolo čnosti, tento štandard nevy žaduje ani nezaka-
zuje zahrnutie individuálnej ú čtovnej závierky materskej spolo čnosti
do finan čných výkazov ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka.
Vybrané vysvet ľujúce poznámky
15. Pou žívateľfinan čných výkazov ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtov-
ného roka bude ma ťzárove ňprístup k najaktuálnej ším ro čným
finan čným výkazom danej ú čtovnej jednotky. Nie je preto potrebné,
aby sa v poznámkach k finan čným výkazom v priebehu ú čtovného
roka poskytovali relatívne nevýznamné aktualizácie údajov, ktoré u ž
boli uvedené v poznámkach k ostatným ro čným výkazom. K dátumu
výkazu v priebehu ú čtovného roka je u žitočnejšie vysvetli ťudalosti
a transakcie, ktoré sú významné pre pochopenie zmien vo finan čnej
pozícii a výkonnosti ú čtovnej jednotky od ►M5konca posledného
ročného obdobia vykazovania. ◄
16. Ú čtovná jednotka v poznámkach k finan čným výkazom v priebehu
účtovného roka uvádza minimálne ďalej uvedené informácie, ak sú
významné a ak nie sú zverejnené na inom mieste finan čných výkazov
v priebehu ú čtovného roka. Informácie sa oby čajne vykazujú na
základe obdobia od za čiatku roka do príslu šného dátumu. Ú čtovná
jednotka v šak takisto zverej ňuje ka ždú udalos ťalebo transakciu,
ktorá je významná na pochopenie daného časového intervalu
v priebehu ú čtovného roka:
a) vyhlásenie, že vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtovného roka
sa v porovnaní s ostatnou ro čnou ú čtovnou závierkou pou žila
rovnaká ú čtovná politika a metódy výpo čtu, alebo do šlo k zmene
tejto politik alebo metód, opis povahy a vplyvu danej zmeny;
b) vysvet ľujúce komentáre o sezónnosti alebo cyklickosti činností
v priebehu ú čtovného roka;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —248
▼B
c) povahu a sumu polo žiek ovplyv ňujúcich aktíva, záväzky, vlastné
imanie, čisté príjmy alebo pe ňažné toky, ktoré sú mimoriadne
svojím charakterom, rozsahom alebo výskytom;
d) povahu a sumu zmien pri odhadovaných sumách vykázaných
v predchádzajúcich časových intervaloch v priebehu be žného
účtovného roka, alebo zmeny v odhadoch vykázaných
v predchádzajúcich ú čtovných rokoch, ak tieto zmeny majú
významný vplyv v be žnom časovom intervale v priebehu ú čtov-
ného roka;
e) emisie, spätné odkúpenia a splatenia dlhových a majetkových
cenných papierov;
f) vyplatené dividendy (súhrnne alebo na akciu) osobitne pre
kmeňové akcie a pre ostatné akcie;
g)ďalej uvedené informácie o segmentoch (zverejnenie informácií
o segmentoch sa vy žaduje vo finan čných výkazoch ú čtovnej
jednotky v priebehu ú čtovného roka, iba ak sa v IFRS 8 Prevádz-
kové segmenty vyžaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila infor-
mácie o segmentoch vo svojej ro čnej ú čtovnej závierke):
i) výnosy od externých zákazníkov, ak sú zahrnuté do ocenenia
zisku alebo straty segmentu, preverované vedúcims rozhodujúcou právomocou, alebo mu inak pravidelne posky-
tované;
ii) výnosy medzi segmentmi, ak sú zahrnuté do ocenenia zisku
alebo straty segmentu, preverované vedúcim s rozhodujúcouprávomocou, alebo mu inak pravidelne poskytované;
iii) ocenenie zisku alebo straty segmentu;
iv) celkové aktíva, ktoré sa významne zmenili od sumy zverej-
nenej v ostatnej ro čnej ú čtovnej závierke;
v) opis zmien od ostatnej ro čnej ú čtovnej závierky v zásadách
posudzovania segmentov alebo oce ňovania zisku alebo straty
segmentu;
vi) zosúhlasenie celkového ocenenia zisku alebo straty vykazova-
teľných segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky
pred zaú čtovaním da ňového nákladu (da ňového výnosu) a pred
ukon čenými
činnos ťami. Ak v šak účtovná jednotka alokuje na
vykazovate ľné segmenty polo žky, akým je da ňový náklad
(daňový výnos), ú čtovná jednotka mô že zosúhlasi ťcelkové
ocenenie zisku alebo straty segmentov so ziskom alebo stratoupo zahrnutí týchto polo žiek. Významné zosúhlasovacie polo žky
sa v tomto zosúhlasení samostatne identifikujú a opí šu;
h) významné udalosti nasledujúce po skon čeníčasového intervalu
v priebehu ú čtovného roka, ktoré neboli zoh ľadnené vo finan čných
výkazoch tohto obdobia;
i) vplyv zmien v štruktúre ú čtovnej jednotky po časčasového inter-
valu v priebehu ú čtovného roka vrátane podnikových kombinácií,
nadobudnutia alebo vyradenia dcérskych spolo čností a dlhodobých
investícií, re štrukturalizácií a ukon čených V činností. prípade
podnikových kombinácií ú čtovná jednotka zverejní informácie,
ktorých zverejnenie sa vy žaduje v súlade s odsekmi 66 a ž73
IFRS 3 Podnikové kombinácie ,a
j) zmeny v podmienených záväzkoch alebo podmienených aktívach
od dátumu zostavenia ►
M5koniec posledného ro čného obdobia
vykazovania ◄.
17. Ďalej sa uvádzajú príklady vy žadovaných zverejnení pod ľa odseku
16. Návody na zverej ňovanie mnohých z týchto polo žiek sú poskyt-
nuté v jednotlivých štandardoch a interpretáciách:
a) zní ženie hodnoty zásob na čistú realizovate ľnú hodnotu a zru šenie
takéhoto zní ženia hodnoty,
b) vykázanie straty zo zní ženia hodnoty nehnute ľností, strojov
a zariadení, nehmotného majetku alebo iného majetku a zru šenie
takejto straty zo zní ženia hodnoty;
c) zru šenie v šetkých rezerv na náklady re štrukturalizácie;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —249
▼B
d) nadobudnutie a vyradenie polo žiek nehnute ľností, strojov
a zariadení;
e) záväzky z titulu nákupu nehnute ľností, strojov a zariadení;
f) právne vysporiadania;
g) opravy chýb predchádzajúceho obdobia;
h) [vypú šťa sa];
i) prípady ome škania splátok úveru alebo poru šenia úverovej zmluvy,
k náprave ktorých nedo šlo pred►M5koncom obdobia vykazo-
vania◄alebo►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄,a
j) transakcie so spriaznenými osobami.
18. Ostatné štandardy špecifikujú zverejnenia, ktoré by sa mali uvádza ť
vúčtovnej závierke. V tomto kontexte ú čtovná závierka znamená
účtovnú závierku v úplnej štruktúre, ktorá je be žne sú časťou ro čných
finan čných výkazov a niekedy aj sú časťou iných výkazov.
S výnimkou po žiadaviek uvedených v odseku 16 písm. i) sa zverej-
nenia vy žadované týmito ostatnými štandardmi nevy žadujú, ak
finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka obsa-
hujú len skrátenú ú čtovnú závierku a vybrané vysvet ľujúce poznámky
a nie ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre.
Zverejnenie súladu s IFRS
19. Ak sú finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka
v súlade s týmto štandardom, táto skuto čnosťsa zverejní. Finan čné
výkazy v priebehu ú čtovného roka sa nepova žujú za zostavené
v súlade so štandardmi, ak nevyhovujú v šetkým po žiadavkám Medzi-
národných štandardov finan čného výkazníctva.
Obdobia, za ktoré sa majú finan čné výkazy v priebehu ú čtovného
roka prezentova ť
20. Výkazy v priebehu roka obsahujú finan čné výkazy v priebehu roka
(skrátené alebo úplné) za tieto obdobia:
a)►M5výkaz o finan čnej situácii ◄ku koncu be žného časového
intervalu v priebehu ú čtovného roka a porovnávac ía ►M5výkaz
o finan čnej situácii ◄ku koncu bezprostredne predchádzajúceho
účtovného roka;
▼M5
b) výkazy komplexného výsledku za be žné obdobie v priebehu ú čtov-
ného roka a kumulatívne za be žný účtovný rok a žk príslu šnému
dátumu a k tomu porovnate ľné výkazy komplexného výsledku za
zodpovedajúce obdobie v priebehu ú čtovného roka (be žné a k
tomu istému dátumu predchádzajúceho roka) za bezprostrednepredchádzajúci finan čný rok. Ako a povo ľuje v IAS 1 (v znení
revízie z roku 2007), výkazy v priebehu ú čtovného roka mô žu
prezentova ťbuďjeden výkaz komplexného výsledku, alebo
výkaz zobrazujúci zlo žky zisku alebo straty (samostatný výkaz
ziskov a strát) a druhý výkaz za čínajúci ziskom alebo stratou,
v ktorom sa zobrazujú zlo žky ostatných sú častí komplexného
výsledku (výkaz komplexného výsledku),
▼B
c) výkaz zmien vlastného imania kumulatívne za be žný účtovný rok
k príslu šnému dátumu s porovnávacím ro čným výkazom za porov-
nateľné obdobie k príslu šnému dátumu bezprostredne predchádza-
júceho ú čtovného roka a
d) výkaz ►M5op e ňažných tokoch ◄kumulatívne za be žný
účtovný rok k príslu šnému dátumu s porovnávacím výkazom za
porovnate ľné obdobie k príslu šnému dátumu bezprostredne pred-
chádzajúceho ú čtovného roka.
21. Pre ú čtovnú jednotku, ktorej činnos ťje vysoko sezónna, mô žeb yť
užitočné vykazovanie finan čných informácií za 12 mesiacov ►M5až
do konca obdobia po čas účtovného roka ◄a porovnávacích infor-
mácií za predchádzajúcich 12 mesiacov. Ú čtovným jednotkám,
ktorých činnos ťje vysoko sezónna, sa preto odporú ča zvá žiťzverej-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —250
▼B
ňovanie dodato čných informácií k tým, ktoré sa vy žadujú
v predchádzajúcom odseku.
22. V dodatku A sú znázornené obdobia, za ktoré sa vy žaduje prezentácia
vúčtovných jednotkách, ktoré zverej ňujú správy polro čne a v ú čtov-
ných jednotkách, ktoré zverej ňujú správy štvrťročne.
Významnos ť
23. Pri rozhodovaní o spôsobe vykazovania, oce ňovania, klasifikácie
alebo zverej ňovania polo žky pre potreby finan čného vykazovania
v priebehu ú čtovného roka sa významnos ťposudzuje vo vz ťahu
k finan čným údajom za tento časový interval v priebehu ú čtovného
roka. Pri posudzovaní významnosti sa berie do úvahy, že oce ňovanie
v priebehu ú čtovného roka sa mô žev ov ä čšej miere opiera ťo odhady,
ako pri oce ňovaní ro čných finan čných údajov.
24. Pod ľa definícií v IAS 1 a IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných
odhadoch a chyby sa polo žka pova žuje za významnú vtedy, ak by jej
vynechanie alebo chybné uvedenie mohlo ovplyvni ťekonomické
rozhodnutia pou žívateľov účtovnej závierky. IAS 1 vy žaduje osobitné
zverej ňovanie významných polo žiek vrátane napríklad ukon čených
činností a IAS 8 vy žaduje zverej ňovanie zmien v ú čtovných odha-
doch, chýb a zmien ú čtovnej politiky. Ani jeden z týchto štandardov
neobsahuje návod na kvantifikovanie významnosti.
25. Zatia ľčo zhodnotenie významnosti si v ždy vy žaduje posúdenie,
v tomto štandarde sa pri vykazovaní a zverej ňovaní rozhodnutí
vychádza len z údajov za časový interval v priebehu ú čtovného roka
z dôvodu zrozumite ľnosti týchto údajov v priebehu ú čtovného roka.
Tak napríklad neobvyklé polo žky, zmeny ú čtovnej politiky alebo
odhadov a chyby sa vykazujú a zverej ňujú na základe významnosti
vychádzajúcej z údajov za časový interval v priebehu ú čtovného roka,
aby sa tak predi šlo zavádzajúcim záverom v dôsledku prípadného
nezverejnenia. Primárnym cie ľom je zabezpe čiť, aby finan čné výkazy
v priebehu ú čtovného roka obsahovali v šetky dôle žité informácie na
pochopenie finan čnej pozície a výkonnosti ú čtovnej jednotky za
časový interval v priebehu ú čtovného roka.
ZVEREJNENIE V RO ČNEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKE
26. Ak sa suma odhadu vykázaná za časový interval v priebehu ú čtovného
roka podstatne zmenila po čas posledného časového intervalu
v priebehu ú čtovného roka, ale individuálne finan čné výkazy za toto
posledné obdobie nie sú zverejnené, povaha a suma tejto zmeny
v odhade sa zverejnia v poznámkach k ro čnej ú čtovnej závierke za
daný ú čtovný rok.
27. IAS 8 vy žaduje zverej ňovanie povahy a (ak je to mo žné) sumy takej
zmeny v odhade, ktorá bu ďvýznamne vplýva na be žné obdobie, alebo
sa očakáva, že bude ma ťvýznamný vplyv v nasledujúcich obdobiach.
V odseku 16 písm. d) tohto štandardu sa vy žaduje podobné zverej-
nenie vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtovného roka. Príkladmi
sú zmeny v odhadoch po čas posledného časového intervalu v priebehu
účtovného roka súvisiace so zní žením hodnoty zásob, re štrukturalizá-
ciou alebo stratami zo zní ženia hodnoty, ktoré boli vykázané
v predchádzajúcich časových intervaloch v priebehu ú čtovného roka.
Požadované zverejnenie v zmysle predchádzajúceho odseku je konzi-
stentné s po žiadavkou IAS 8 a je zámerne úzko špecifikované –aby
sa týkalo len zmeny v odhade. Od ú čtovnej jednotky sa nevy žaduje,
aby do svojej ro čnej ú čtovnej závierky zahrnula dodato čné finan čné
informácie za časový interval v priebehu ú čtovného roka.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Rovnaká ú čtovná politika v priebehu roka
28. Ú čtovná jednotka uplat ňuje vo svojich finan čných výkazoch
v priebehu ú čtovného roka rovnakú ú čtovnú politiku ako v ro čnej
účtovnej závierke, okrem zmien ú čtovnej politiky uskuto čnených po
dátume zostavenia ostatnej ro čnej ú čtovnej závierky, ktoré sa odzrka-
dlia v budúcej ro čnej ú čtovnej závierke. Frekvencia vykazovania
účtovnej jednotky (ro čne, polro čne alebo štvrťročne) v šak neovplyvní2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —251
▼B
oceňovanie jej ro čných výsledkov. Z toho dôvodu sa na ú čely vyka-
zovania v priebehu ú čtovného roka oce ňuje na základe obdobia od
začiatku roka do príslu šného dátumu.
29. Mô že sa zda ť,žezp o žiadavky na uplat ňovanie rovnakej ú čtovnej
politiky ú čtovnou jednotkou vo finan čných výkazoch v priebehu
účtovného roka ako v ro čnej ú čtovnej závierke vyplýva, že ocenenia
včasovom intervale v priebehu ú čtovného roka sú také, ako keby
každýčasový interval existoval samostatne ako nezávislé obdobie
vykazovania. Ustanovením, že frekvencia vykazovania ú čtovnej
jednotky neovplyv ňuje oce ňovanie ro čných výsledkov, v šak odsek
28 potvrdzuje, žečasový interval v priebehu ú čtovného roka je časťou
dlhšieho obdobia ú čtovného roka. Ocenenia na základe obdobia od
začiatku roka do príslu šného dátumu mô žu zah ŕňaťzmeny
v odhadoch súm vykázaných v predchádzajúcich časových intervaloch
bežného ú čtovného roka. No zásady vykazovania aktív, záväzkov,
výnosov a nákladov za časové intervaly v priebehu ú čtovného roka
sú rovnaké ako pri ro čnej ú čtovnej závierke.
30. Na ilustráciu:
a) zásady vykazovania a oce ňovania strát zo zní ženia hodnoty zásob,
reštrukturalizácie alebo zní ženia hodnôt po časčasového intervalu
v priebehu ú čtovného roka sú rovnaké ako tie, ktoré by ú čtovná
jednotka pou žila, ak by zostavovala len ro čnú ú čtovnú závierku.
Ak sa v šak tieto polo žky vyká žu a ocenia v jednom časovom
intervale v priebehu ú čtovného roka a tento odhad sa
v nasledujúcom časovom intervale daného ú čtovného roka zmení,
pôvodný odhad sa opraví v nasledujúcom časovom intervale bu ď
navýšením o dodato čnú sumu straty, alebo zru šením predtým vyká-
zanej sumy;
b) náklad, ktorý na konci časového intervalu v priebehu ú čtovného
roka nesp ĺňa definíciu majetku, sa ►M5vo výkaze o finan čnej
situácii◄nevykazuje ako odlo žený, aby v budúcnosti bu ďnaplnil
definíciu majetku, alebo zni žoval zisky v časových intervaloch
v priebehu ú čtovného roka, a
c) náklady na da ňz príjmov sa vykazujú v ka ždom časovom intervale
v priebehu ú čtovného roka na základe najlep šieho odhadu vá že-
ného priemeru ro čnej sadzby dane z príjmov o čakávanej za celý
účtovný rok. V prípade zmeny odhadu ro čnej sadzby dane
z príjmov sa mô žečasovo rozlí šená suma nákladov na da ň
z príjmov v jednom z časových intervalov v priebehu ú čtovného
roka upravi ťv nasledujúcom období daného ú čtovného roka.
31. Pod ľa Koncep čného rámca prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky
(koncep čný rámec) je vykazovanie „proces zahrnutia polo žky, ktorá
spĺňa definíciu zlo žky a sp ĺňa kritériá na vykazovanie, do súvahy
alebo výkazu ►M5komplexného výsledku ◄“. Definície aktív,
záväzkov, výnosov a nákladov sú rozhodujúce pre vykazovanie, a to
tak k ro čnému dátumu vykazovania, ako aj k dátumom vykazovania
v priebehu ú čtovného roka.
32. K dátumom v priebehu ú čtovného roka sa na aktíva uplat ňujú tie isté
testy na budúce ekonomické ú žitky ako ku koncu ú čtovného roka
účtovnej jednotky. Náklady, ktoré by svojou podstatou nesp ĺňali
kritériá aktív na konci ú čtovného roka, by nesp ĺňali kritériá ani
k dátumom v priebehu ú čtovného roka. Podobne záväzky ►M5ku
koncu obdobia vykazovania v priebehu ú čtovného roka ◄musia
predstavova ťexistujúcu povinnos ťk tomuto dátumu, tak ako aj
►M5ku koncu ro čného obdobia vykazovania ◄.
33. Základnou charakteristickou črtou príjmov (výnosov) a nákladov je, že
súvisiace pe ňažné prílevy a odlevy aktív a záväzkov sa u žuskuto čnili.
Ak sa tieto pe ňažné prílevy a odlevy aktív a záväzkov u žuskuto čnili,
súvisiaci výnos a náklad sa vyká žu; v opa čnom prípade sa nevyká žu.
V koncep čnom rámci sa uvádza, že„náklady sa vyká žu vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄,k eďnastane zní ženie budúcich
ekonomických ú žitkov vz ťahujúce sa na zní ženie aktív, alebo zvý šenie
záväzkov, ktoré je mo žné spo ľahlivo oceni ť... Koncep čný rámec nepo-
voľuje vykazovanie takých polo žiek v súvahe, ktoré nesp ĺňajú defi-
níciu aktív alebo záväzkov “.
34. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje len ku koncu roka, je schopná
zohľadňovaťinformácie o oce ňovaní aktív, záväzkov, výnosov,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —252
▼B
nákladov a pe ňažných tokov vykázaných vo svojej ú čtovnej závierke,
ktoré sú dostupné po čas celého ú čtovného roka. V skuto čnosti sa jej
ocenenia uskuto čňujú na základe obdobia od za čiatku roka do príslu š-
ného dátumu.
35. Ú čtovná jednotka, ktorá zostavuje výkazy polro čne, pou žíva pri
oceňovaní v ú čtovnej závierke za prvé šesťmesa čné obdobie infor-
mácie, ktoré sú k dispozícii v priebehu polroka, alebo krátko pojeho skon čení a za obdobie dvanástich mesiacov informácie, ktoré
sú k dispozícii ku koncu roka, alebo krátko po ňom. Ocenenie za
dvanás ťmesiacov odzrkad ľuje mo žné zmeny v odhadoch súm vyká-
zaných za prvé šesťmesa čné obdobie. Sumy vykázané vo finan čných
výkazoch v priebehu ú čtovného roka za prvých šesťmesiacov sa
spätne neupravujú. V odseku 16 písm. d) a odseku 26 sa v šak vy ža-
duje, aby sa zverejnili povaha a suma v šetkých významných zmien
v odhadoch.
36. Ú čtovná jednotka, ktorá zostavuje výkazy častejšie ako polro čne,
oceňuje výnosy a náklady na základe obdobia od za čiatku roka do
príslu šného dátumu v ka ždom časovom intervale v priebehu ú čtov-
ného roka pomocou informácií, ktoré sú k dispozícii pri zostavovaní
každej ú čtovnej závierky. Sumy výnosov a nákladov vykázané za
bežnýčasový interval v priebehu ú čtovného roka odzrkad ľujú v šetky
zmeny v odhadoch súm vykázaných v predchádzajúcich obdobiachv priebehu ú čtovného roka. Sumy vykázané v predchádzajúcich časo-
vých intervaloch v priebehu ú čtovného roka sa spätne neupravujú.
V odseku 16 písm. d) a odseku 26 sa v šak vy žaduje, aby sa zverejnili
povaha a suma v šetkých významných zmien v odhadoch.
Sezónne, cyklické alebo príle žitostné výnosy
37. Sezónne, cyklické alebo príle žitostné výnosy prijaté v priebehu ú čtov-
ného roka sa k dátumu v priebehu ú čtovného roka neo čakávajú alebo
časovo nerozli šujú, ak by nebolo vhodné ich o čakáva ťalebo časovo
rozlišovaťna konci ú čtovného roka ú čtovnej jednotky.
38. Príkladmi sú výnosy z dividend, tantiémy a štátne dotácie. Niektoré
účtovné jednotky okrem toho trvale realizujú vy ššie výnosy v ur čitých
časových intervaloch v priebehu ú čtovného roka v porovnaní s inými
časovými intervalmi v priebehu ú čtovného roka, príkladom čoho sú
sezónne výnosy maloobchodníkov. Takéto výnosy sa vyká žu vtedy,
keďsa vyskytnú.
Náklady vznikajúce nerovnomerne po čas účtovného roka
39. Náklady vznikajúce nerovnomerne po čas účtovného roka ú
čtovnej
jednotky sa na ú čely vykazovania v priebehu ú čtovného roka časovo
očakávajú alebo rozli šujú vtedy a len vtedy, ak je tie žvhodné tento
typ nákladov o čakáva ťalebo časovo rozli šovaťna konci daného
účtovného roka.
Uplat ňovanie zásad vykazovania a oce ňovania
40. V dodatku B sú uvedené príklady uplat ňovania v šeobecných zásad
vykazovania a oce ňovania stanovených v odsekoch 28 a ž39.
Použitie odhadov
41. Postupy oce ňovania, ktoré sa majú dodr žiavaťvo finan čných výka-
zoch v priebehu ú čtovného roka, sú zamerané na uistenie, že výsledné
informácie sú spo ľahlivé a ževšetky významné finan čné informácie,
ktoré sú dôle žité na pochopenie finan čnej pozície alebo výkonnosti
účtovnej jednotky, sú riadne zverejnené. Zatia ľčo sa ocenenie
vr očných závierkach aj vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtov-
ného roka často zakladá na primeraných odhadoch, pri zostavovaní
finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka sa vo v šeobecnosti
častejšie pou žívajú metódy odhadu, ako pri zostavovaní ro čných
účtovných závierok.
42. V dodatku C sú uvedené príklady pou žitia metód odhadu v časových
intervaloch v priebehu ú čtovného roka.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —253
▼B
PREHODNOTENIE VÝKAZOV ZA PREDCHÁDZAJÚCE ČASOVÉ INTER-
VALY V PRIEBEHU Ú ČTOVNÉHO ROKA
43. Zmena ú čtovnej politiky, ku ktorej neexistuje prechodné ustanovenie
nového štandardu alebo interpretácie, sa zoh ľadňuje:
a) v prehodnotení finan čných výkazov za predchádzajúce časové
intervaly v priebehu be žného ú čtovného roka a za porovnate ľné
obdobia v priebehu akýchko ľvek predchádzajúcich ú čtovných
rokov, ktoré sa prehodnotia v ro čných ú čtovných závierkach
v súlade s IAS 8, alebo
b) ak je na za čiatku ú čtovného roka nemo žné ur čiťkumulatívny vplyv
uplatnenia novej ú čtovnej politiky na v šetky predchádzajúce
obdobia, v úprave ú čtovných závierok za predchádzajúce časové
intervaly v priebehu be žného ú čtovného roka a za porovnate ľné
obdobia v priebehu predchádzajúcich ú čtovných rokov uplatnením
novej ú čtovnej politiky prospektívne od najskor šieho mo žného
obdobia.
44. Jedným z cie ľov predchádzajúcej zásady je zaisti ť, aby sa na
konkrétnu skupinu transakcií aplikovala po čas celého ú čtovného
roka jednotná ú čtovná politika. V zmysle IAS 8 sa zmena ú čtovnej
politiky zoh ľadňuje spätným uplat ňovaním, pri čom sa prehodnotia
finan čné údaje za predchádzajúce obdobia po čnúc najskor ším mo žným
obdobím. Ak je v šak nemo žné ur čiťkumulatívnu sumu úpravy za
predchádzajúce ú čtovné roky, nová politika sa v zmysle IAS 8 uplat-
ňuje prospektívne od čo najskor šieho mo žného obdobia. Zmyslom
zásady v odseku 43 je, aby sa v šetky prípadné zmeny ú čtovnej poli-
tiky, ku ktorým dôjde po čas be žného ú čtovného roka, aplikovali bu ď
spätne, alebo ak to nie je mo žné, prospektívne, a to najneskôr od
začiatku ú čtovného roka.
45. Ak by bolo povolené zoh ľadňovaťúčtovné zmeny k príslu šnému
dátumu obdobia v priebehu ú čtovného roka, umo žnilo by sa tým
uplat ňovanie dvoch rôznych ú čtovných politík na ur čitú skupinu trans-
akcií v rámci toho istého ú čtovného roka. Výsledkom by bola proble-
matická alokácia, nejasné výsledky prevádzkových činností
a komplikovaná analýza a zrozumite ľnosťinformácií za časový
interval v priebehu ú čtovného roka.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
46. Tento štandard nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky, ktoré sa
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1999 alebo neskôr.
Skoršia aplikácia sa odporú ča.
▼M5
47. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 4, 5, 8, 11,
12 a 20, vypustil odsek 13 a pridal odseky 8A a 11A. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —254
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 36
Zníženie hodnoty majetku
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťpostupy, ktoré ú čtovná jednotka
používa, aby zabezpe čila,žeúčtovná hodnota jej majetku nie je
vyššia, ako je jeho spätne získate ľná suma. O majetku sa ú čtuje vo
vyššej sume, ako je jeho spätne získate ľná suma, ak jeho ú čtovná
hodnota prevy šuje sumu získate ľnú z pou žívania alebo predaja
majetku. V tomto prípade sa majetok vykazuje ako majetok so
zníženou hodnotou a v štandarde sa po žaduje, aby ú čtovná jednotka
vykazovala stratu zo zní ženia hodnoty. V tomto štandarde sa takisto
stanovuje, kedy by ú čtovná jednotka mala zru šiťstratu zo zní ženia
hodnoty a predpisujú sa povinné zverejnenia.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní zní ženia hodnoty ka ždého
majetku, okrem:
a) zásob (pozri IAS 2 Zásoby );
b) majetku vznikajúceho na základe zmlúv o zhotovení (pozri IAS 11
Zmluvy o zhotovení );
c) odlo žených da ňových poh ľadávok (pozri IAS 12 Dane z príjmov );
d) majetku vznikajúceho zo zamestnaneckých po žitkov (pozri IAS 19
Zamestnanecké po žitky);
e) finan čného majetku, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie ;
f) investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa oce ňuje reálnou
hodnotou (pozri IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok );
g) biologického majetku týkajúceho sa po ľnohospodárskej činnosti,
ktorý sa oce ňuje v reálnej hodnote zní ženej o odhadované náklady
na predaj (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo );
h) odlo žených akvizi čných nákladov a nehmotného majetku vznika-
júceho zo zmluvných práv pois ťovate ľa v rámci poistných zmlúv
v rozsahu pôsobnosti IFRS 4 Poistné zmluvy a
i) dlhodobého majetku (alebo skupín na vyradenie) klasifikovaného
ako dr žaný na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný
na predaj a ukon čenie činnosti .
3. Tento štandard sa neuplat ňuje na zásoby, majetok vznikajúci v rámci
zmlúv o zhotovení, odlo žené da ňové poh ľadávky, majetok vznikajúci
v rámci zamestnaneckých po žitkov, alebo majetok klasifikovaný ako
držaný na predaj (alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie, ktorá sa
klasifikuje ako dr žaná na predaj), preto že existujúce štandardy uplat-
niteľné na takýto majetok obsahujú po žiadavky na vykazovanie
a oce ňovanie tohto majetku.
4. Tento štandard sa uplat ňuje na finan čný majetok klasifikovaný ako:
a) dcérske spolo čnosti v zmysle IAS 27 Konsolidovaná
a individuálna ú čtovná závierka ;
b) pridru žené podniky v zmysle IAS 28 Podiely v pridru žených
podnikoch a
c) spolo čné podniky v zmysle IAS 31 Podiely na spolo čnom podni-
kaní.
Zníženie hodnoty iného finan čného majetku je upravené v IAS 39.
5. Tento štandard sa neuplat ňuje na finan čný majetok patriaci do rozsahu
pôsobnosti IAS 39, na investi čný nehnute ľný majetok ocenený reálnou
hodnotou v súlade s IAS 40, ani na biologický majetok súvisiacisp oľnohospodárskou činnos ťou, ocenený reálnou hodnotou zní ženou
o odhadované náklady na predaj v súlade s IAS 41. Tento štandard sa
však uplat ňuje na majetok ú čtovaný v precenenej hodnote (t. j. reálnej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —255
▼B
hodnote) v súlade s inými štandardmi, akým je model precenenia
uvedený v IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia . Zisťovanie, či
by hodnota preceneného majetku mohla by ťznížená, závisí od
základne, ktorá sa pou žíva na stanovenie reálnej hodnoty:
a) Ak je reálna hodnota majetku jeho trhovou hodnotou, jediným
rozdielom medzi reálnou hodnotou majetku a jeho reálnouhodnotou zní ženou o náklady na predaj sú priame dodato čné
náklady na vyradenie majetku:
i) ak sú náklady na vyradenie zanedbate ľné, spätne získate ľná
suma preceneného majetku sa nevyhnutne pribli žuje, alebo je
vyššia ako jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota).
V takomto prípade je po uplatnení po žiadaviek na precenenie
nepravdepodobné, že sa zní žila hodnota preceneného majetku
a spätne získate ľná suma sa nemusí odhadova ť;
ii) ak nie sú náklady na vyradenie zanedbate ľné, reálna hodnota po
odpo čítaní nákladov na predaj preceneného majetku je nevyh-
nutne ni žšia ako jeho reálna hodnota. Preto sa hodnota prece-
neného majetku zní ži, ak je jeho hodnota z pou žívania ni žšia
ako jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota). V tomto prípade
účtovná jednotka po uplatnení po žiadaviek na precenenie
použije tento štandard, aby zistila, či by hodnota majetku
mohla by ťznížená;
b) Ak je reálna hodnota majetku ur čená na inom základe ako jeho
trhová hodnota, jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota) by
mohla by ťvyššia alebo ni žšia, ako je jeho spätne získate ľná
suma. Preto po uplatnení po žiadaviek na precenenie ú
čtovná
jednotka pou žije tento štandard, aby zistila, či by hodnota majetku
mohla by ťznížená.
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Aktívny trh je trh, v rámci ktorého sú splnené v šetky z týchto
podmienok:
a) polo žky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;
b) spravidla je kedyko ľvek mo žné nájs ťochotných kupujúcich
a predávajúcich a
c) ceny sú k dispozícii verejnosti.
Zmluvný dátum podnikovej kombinácie je dátum, ku ktorému sa
dosiahne zásadná dohoda medzi kombinujúcimi stranami a v prípade
verejne kótovaných spolo čností, ku ktorému sa oznámi verejnosti.
V prípade nepriate ľského prevzatia je najskor ším dátumom, kedy sa
dosiahne zásadná dohoda medzi kombinujúcimi stranami, dátum, ku
ktorému dostato čný po čet majite ľov nadobúdaného subjektu prijal
ponuku nadobúdajúceho subjektu na prevzatie kontroly nad nadobú-daným subjektom.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej sa vykazuje majetok, po odpo čítaní
prípadných akumulovaných odpisov (amortizácie) a akumulovanýchstrát zo zní ženia jeho hodnoty.
Peňazotvorná jednotka je najmen šia identifikovate ľná skupina aktív,
ktorá vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú do ve ľkej miery
nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných aktív alebo
skupín aktív.
Celopodnikové aktíva sú aktíva iné ako goodwill, ktoré prispievajú
k budúcim pe ňažným tokom tak posudzovanej pe ňazotvornej
jednotky, ako aj ostatných pe ň
azotvorných jednotiek.
Náklady na vyradenie sú dodato čné náklady priamo priradite ľné
k vyradeniu aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky, s výnimkou finan č-
ných nákladov a nákladov na da ňz príjmu.
Odpisovate ľná hodnota je obstarávacia cena aktíva alebo iná suma,
ktorou sa nahrádza obstarávacia cena v ú čtovnej závierke, po odpo čí-
taní jeho reziduálnej hodnoty.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —256
▼B
Odpisovanie (amortizácia) je systematická alokácia odpisovate ľnej
hodnoty aktíva po čas jeho doby pou žiteľnosti (1).
Reálna hodnota po odpo čítaní nákladov na predaj je suma získate ľná
z predaja aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky v nezávislej transakcii
medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami, po odpo čí-
taní nákladov na vyradenie.
Strata zo zní ženia hodnoty je suma, o ktorú ú čtovná hodnota aktíva
alebo pe ňazotvornej jednotky prevy šuje ich spätne získate ľnú sumu.
Spätne získate ľná suma aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky je bu ď
jeho reálna hodnota po odpo čítaní nákladov na predaj alebo, ak je
vyššia, jeho hodnota z pou žívania.
Doba pou žiteľnosti je bu ď:
a)časové obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, žeúčtovná jednotka
bude pou žívaťaktívum, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré sa o čakáva, že
účtovná jednotka získa z majetku.
Hodnota z pou žívania je sú časná hodnota budúcich pe ňažných tokov,
ktorých získanie sa o čakáva z aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky.
IDENTIFIKOVANIE MAJETKU, KTORÉHO HODNOTA BY MOHLA BY Ť
ZNÍŽENÁ
7. V odsekoch 8 a ž17 sa špecifikuje, kedy sa ur čuje spätne získate ľná
suma. Tieto po žiadavky pou žívajú pojem „aktívum “, uplat ňujú sa v šak
rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku.
Zostávajúca časťtohto štandardu má túto štruktúru:
a) v odsekoch 18 a ž57 sa stanovujú po žiadavky na oce ňovanie
spätne získate ľnej sumy. Tieto po žiadavky takisto pou žívajú
pojem „aktívum “, uplat ňujú sa v šak rovnako na jednotlivé aktívum,
ako aj na pe ňazotvornú jednotku;
b) v odsekoch 58 a ž108 sa stanovujú po žiadavky na vykazovanie
a oce ňovanie strát zo zní ženia hodnoty. Vykazovaním
a oce ňovaním strát zo zní ženia hodnoty jednotlivých aktív iných
ako goodwill sa zaoberajú odseky 58 a ž64. Odseky 65 a ž108 sa
zaoberajú vykazovaním a oce ňovaním strát zo zní ženia hodnoty
peňazotvorných jednotiek a goodwillu;
c) v odsekoch 109 a ž116 sa stanovujú po žiadavky na zru šenie strát
zo zní ženia hodnoty vykázaných pre aktívum alebo pe ňazotvornú
jednotku v predchádzajúcich obdobiach. Tieto po žiadavky opä ť
používajú pojem „aktívum “, uplat ňujú sa v šak rovnako na jedno-
tlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku. Ďalšie po žiadavky
pre jednotlivé aktívum sa stanovujú v odsekoch 117 a ž121, pre
peňazotvornú jednotku v odsekoch 122 a 123 a pre goodwill
v odsekoch 124 a 125;
d) v odsekoch 126 a ž133 sa špecifikujú informácie, ktoré sa zverej-
ňujú o stratách zo zní ženia hodnoty majetku a o zru šení strát zo
zníženia hodnoty majetku a pe ňazotvorných jednotiek. V odsekoch
134 a ž137 sa špecifikujú dodato čné po žiadavky na zverej ňovanie
informácií o pe ňazotvorných jednotkách, ku ktorým bol na ú čely
testovania na zní ženie hodnoty alokovaný goodwill alebo
nehmotný majetok s neur čitou dobou pou žiteľnosti.
8. Hodnota majetku je zní žená, ak jeho ú čtovná hodnota prevy šuje jeho
spätne získate ľnú sumu. V odsekoch 12 a ž14 sa opisujú niektoré
náznaky toho, že by mohla nasta ťstrata zo zní ženia hodnoty.
V prípade výskytu ktoréhoko ľvek z týchto náznakov sa od ú čtovnej
jednotky vy žaduje, aby uskuto čnila formálny odhad spätne získate ľnej
sumy. S výnimkou ustanovení odseku 10 sa v tomto štandarde od
účtovnej jednotky nevy žaduje formálny odhad spätne získate ľnej
sumy, ak neexistuje žiadny náznak straty zo zní ženia hodnoty.
9. Ú čtovná jednotka by mala ku ka ždému dátumu vykazovania posúdi ť,
či existuje nejaký náznak, že by hodnota majetku mohla by ťznížená.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —257
(1) V prípade nehmotného majetku sa namiesto pojmu „odpisovanie “vo v šeobecnosti
používa pojem „amortizácia “. Obidva pojmy majú rovnaký význam.
▼B
Ak niektorý z takýto náznakov existuje, ú čtovná jednotka odhadne
spätne získate ľnú sumu majetku.
10. Bez oh ľadu na to, či existuje náznak zní ženia hodnoty, ú čtovná
jednotka takisto:
a) Raz ro čne vykonáva test na zní ženie hodnoty nehmotného majetku
s neur čitou dobou pou žiteľnosti, alebo nehmotného majetku, ktorý
zatiaľnie je k dispozícii na pou žívanie, a to porovnaním jeho
účtovnej hodnoty so spätne získate ľnou sumou. Tento test na
zníženie hodnoty sa mô že vykonáva ťkedyko ľvek v priebehu
ročného obdobia za predpokladu že sa vykoná ka ždý rok k tomu
istému dátumu. Rozli čný nehmotný majetok mo žno na zní ženie
hodnoty testova ťv rozdielnych časoch. Ak v šak po čas be žného
ročného obdobia do šlo k prvotnému vykázaniu takéhoto nehmot-
ného majetku, takýto nehmotný majetok sa testuje na zní ženie
hodnoty pred koncom be žného ro čného obdobia;
b) Raz ro čne vykonáva test na zní ženie hodnoty goodwillu nadobud-
nutého v rámci podnikovej kombinácie, v súlade s odsekmi 80až99.
11. Schopnos ťnehmotného majetku vytvára ťdostato čné budúce ekono-
mické ú
žitky na návratnos ťjeho ú čtovnej hodnoty je vä čšinou pred-
metom vy ššej neistoty pred tým, ako je majetok k dispozícii na pou ží-
vanie, ne žpo tom, ako je k dispozícii na pou žívanie. Z tohto dôvodu
sa v tomto štandarde od ú čtovnej jednotky po žaduje minimálne raz
ročne uskuto čňovaťtest na zní ženie ú čtovnej hodnoty nehmotného
majetku, ktorý e šte nie je k dispozícii na pou žívanie.
12. Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že by hodnota majetku
mohla by ťznížená, berie ú čtovná jednotka do úvahy minimálne tieto
náznaky:
Vonkaj šie zdroje informácií
a) trhová hodnota aktíva sa po čas obdobia zní žila podstatne viac, ako
by sa o čakávalo v dôsledku plynutia času alebo be žného pou ží-
vania;
b) po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa v blízkej budúcnosti vyskytnú,
podstatné zmeny s nepriaznivým vplyvom na ú čtovnú jednotku
v technologickom, trhovom, ekonomickom, alebo právnom
prostredí, v rámci ktorého ú čtovná jednotka pôsobí, alebo na
trhu, pre ktorý je majetok ur čený;
c) po čas obdobia sa zvý šili trhové úrokové miery alebo ostatné trhové
miery návratnosti investícií a tieto zvý šenia pravdepodobne
ovplyvnia diskontnú sadzbu, ktorá sa pou žíva pri výpo čte hodnoty
z pou žívania majetku a významne zní žia spätne získate ľnú sumu
majetku;
d) účtovná hodnota čistých aktív ú čtovnej jednotky je vy ššia, ako je
jej trhová kapitalizácia;
Interné zdroje informácií
e) k dispozícii sú dôkazy o zastaraní alebo fyzickom po škodení
majetku;
f) po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa o čakáva, že sa v blízkej budúc-
nosti vyskytnú, podstatné zmeny s nepriaznivým vplyvom naúčtovnú jednotku, v rozsahu alebo v spôsobe, akým sa majetok
používa alebo sa o čakáva, že sa bude pou žívať. Tieto zmeny
zahŕňajú nevyu žívanie majetku, plány na ukon čenie alebo re štruk-
turalizáciu činností, v rámci ktorých sa majetok vyu žíva, plány na
vyradenie majetku pred pôvodne o čakávaným dátumom a opätovné
posúdenie doby pou žiteľnosti majetku z neur čitej na ur čitú (
1);
g) k dispozícii sú dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú,že
ekonomická výkonnos ťaktíva je alebo bude hor šia, ako sa o čaká-
valo.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —258
(1) V momente, ke ďmajetok splní kritériá na jeho klasifikáciu ako majetok dr žaný na predaj
(alebo sa zaradí do skupiny na vyradenie, ktorá sa klasifikuje ako dr žaná na predaj),
vyjme sa z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu a ú čtuje sa v súlade s IFRS 5 Dlhodobý
majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činnosti.
▼B
13. Zoznam v odseku 12 nie je vy čerpávajúci. Ú čtovná jednotka mô že
identifikova ťiné náznaky toho, že hodnota majetku by mohla by ť
znížená a na základe ktorých by sa od ú čtovnej jednotky vy žadovalo,
aby ur čila spätne získate ľnú sumu majetku, alebo v prípade goodwillu,
aby vykonala test na zní ženie hodnoty v súlade s odsekmi 80 a ž99.
14. Dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú,že hodnota majetku
by mohla by ťznížená, zah ŕňajú existenciu:
a) pe ňažných tokov na nadobudnutie aktív alebo následnej potreby
peňažných prostriedkov na ich prevádzkovanie a údr žbu, ktoré sú
podstatne vy ššie ako tie, ktoré boli pôvodne rozpo čtované;
b) skuto čných čistých pe ňažných tokov alebo prevádzkového zisku
alebo straty plynúcich z aktíva, ktoré sú podstatne hor šie ako tie,
ktoré boli rozpo čtované;
c) podstatného zní ženia rozpo čtovaných čistých pe ňažných tokov
alebo prevádzkového zisku, alebo podstatného zvý šenia rozpo čto-
vanej straty, plynúcich z aktíva, alebo
d) prevádzkových strát alebo pe ňažných výdavkov, v súvislosti
s majetkom, ak sú údaje be žného obdobia agregované s údajmi
rozpo čtovanými do budúcnosti.
15. Ako sa uvádza v odseku 10, v tomto štandarde sa po žaduje minimálne
raz ro čne vykona ťtest na zní ženie hodnoty nehmotného majetku,
ktorý má neur čitú dobu pou žiteľnosti, alebo ktorý e šte nie je
k dispozícii na pou žívanie a goodwillu. Okrem situácií, v ktorých sa
uplat ňujú ustanovenia odseku 10, sa koncepcia významnosti uplat ňuje
aj pri identifikácii, či je potrebné odhadnú ťspätne získate ľnú sumu
majetku. Ak napríklad predchádzajúce výpo čty ukazujú, že spätne
získate ľná suma majetku je podstatne vy ššia ako jeho ú čtovná
hodnota, ú čtovná jednotka nemusí znovu odhadnú ťspätne získate ľnú
sumu majetku, ak sa nevyskytli žiadne udalosti, ktorými by sa elimi-
noval tento rozdiel. Podobne by sa predchádzajúcou analýzou mohloukáza ť,že spätne získate ľná suma aktíva nie je citlivá na jeden (alebo
viac) z náznakov uvedených v zozname v odseku 12.
16. Na ilustráciu odseku 15, ak sa trhové úrokové miery alebo iné trhové
miery návratnosti investícií po čas obdobia zvý šia, účtovná jednotka
nemusí uskuto čniťformálny odhad spätne získate ľnej sumy majetku
v týchto prípadoch:
a) ak je nepravdepodobné, že diskontná sadzba pou žitá pri výpo čte
hodnoty z pou žívania aktíva bude ovplyvnená zvý šením týchto
trhových mier. Napríklad zvý šenia krátkodobých úrokových mier
nemusia ma ťvýznamný vplyv na diskontnú sadzbu pou
žitú pre
majetok, ktorý má dlhú zostávajúcu dobu pou žiteľnosti;
b) ak je pravdepodobné, že diskontná sadzba pou žitá pri výpo čte
hodnoty z pou žívania aktíva bude ovplyvnená zvý šením týchto
trhových mier, av šak v predchádzajúcej analýze citlivosti spätne
získate ľnej sumy sa ukazuje, že:
i) je nepravdepodobné, že dôjde k významnému zní ženiu spätne
získate ľnej sumy, preto že budúce pe ňažné toky sa takisto prav-
depodobne zvý šia (napríklad v niektorých prípadoch mô že
účtovná jednotka preukáza ť,že upravuje svoje výnosy
z dôvodu kompenzácie prípadného zvý šenia trhových úroko-
vých mier), alebo
ii) je nepravdepodobné, že zní ženie spätne získate ľnej sumy bude
viesťk výraznej strate zo zní ženia hodnoty.
17. Ak existuje náznak, že hodnota aktíva by mohla by ťznížená, mô žet o
nazna čovať,že bude potrebné prehodnoti ťa upravi ťzostávajúcu dobu
použiteľnosti, metódu odpisovania (amortizácie), alebo reziduálnu
hodnotu aktíva v súlade so štandardom, ktorý sa uplat ňuje na toto
aktívum, dokonca aj vtedy, ak nebola vykázaná žiadna strata zo
zníženia hodnoty tohto majetku.
OCE ŇOVANIE SPÄTNE ZÍSKATE ĽNEJ SUMY
18. V tomto štandarde sa definuje spätne získate ľná suma ako reálna
hodnota aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky po odpo čítaní nákladov
na predaj alebo, ak je vy ššia, ich hodnota z pou žívania. V odsekoch2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —259
▼B
19 až57 sa stanovujú po žiadavky na oce ňovanie spätne získate ľnej
sumy. Tieto po žiadavky pou žívajú pojem „aktívum “, uplat ňujú sa v šak
rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku.
19. Nie je v ždy potrebné ur čiťaj reálnu hodnotu aktíva po odpo čítaní
nákladov na predaj aj jeho hodnotu z pou žívania. Ak jedna z týchto
súm prevy šuje ú čtovnú hodnotu aktíva, hodnota aktíva nie je zní žená
a nie je potrebné odhadova ťdruhú hodnotu.
20. Reálna hodnota zní žená o náklady na predaj by sa mohla da ťurčiťaj
vtedy, ak s majetkom sa neobchoduje na aktívnom trhu. Niekedy v šak
nebude mo žné ur čiťreálnu hodnotu zní ženú o náklady na predaj,
preto že neexistuje základ pre spo ľahlivý odhad sumy, ktorú by bolo
možné získa ťz predaja majetku v nezávislej transakcii medzi infor-
movanými a dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. V takomto prípade
môže ako spätne získate ľnú sumu ú čtovná jednotka pou žiťjej hodnotu
z pou žívania.
21. Ak nie je žiadny dôvod domnieva ťsa,že hodnota z pou žívania
majetku významne prevy šuje jeho reálnu hodnotu zní ženú o náklady
na predaj, reálnu hodnotu majetku zní ženú o náklady na predaj mo žno
použiťako jeho spätne získate ľnú sumu. Toto bude častým javom pri
aktívach, ktoré sú dr žané na vyradenie. Vyplýva to z toho, že hodnota
z pou žívania majetku dr žaného na vyradenie bude pozostáva ťnajmä
zčistých tr žieb z vyradenia, preto že budúce pe ňažné toky
z pokra čujúceho pou žívania majetku a ždo jeho vyradenia sú vä čšinou
zanedbate ľné.
22. Spätne získate ľná suma sa stanovuje pre jednotlivé aktívum
s výnimkou aktíva, ktoré nevytvára príjmy pe ňažných prostriedkov,
ktoré sú do ve ľkej miery nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov
z ostatných aktív alebo skupín aktív. V tomto prípade sa spätne získa-teľná suma stanovuje pre pe ňazotvornú jednotku, do ktorej majetok
patrí (pozri odseky 65 a ž103), s výnimkou prípadov, ke ď:
a) je reálna hodnota majetku zní žená o náklady na predaj vy ššia ako
jeho ú čtovná hodnota alebo
b) mo žno odhadnú ť,že hodnota z pou žívania majetku sa blí ži jeho
reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj a sú časne reálna
hodnota zní žená o náklady na predaj sa dá ur čiť.
23. V niektorých prípadoch mô žu odhady, priemery a zjednodu šené
výpo čty poskytova ťprimerané priblí ženie sa podrobným výpo čtom,
ktoré sú uvedené v tomto štandarde na ur čenie reálnej hodnoty
zníženej o náklady na predaj, alebo hodnoty z pou žívania.
Oceňovanie spätne získate ľnej sumy nehmotného majetku
s neur čitou dobou pou žiteľnosti
24. V odseku 10 sa po žaduje, aby sa nehmotný majetok s neur čitou dobou
použiteľnosti raz ro čne testoval na zní ženie hodnoty prostredníctvom
porovnania jeho ú čtovnej hodnoty so spätne získate ľnou sumou bez
ohľadu na to, či existuje nejaký náznak zní ženia hodnoty tohto
majetku. V rámci testu na zní ženie hodnoty tohto majetku
v aktuálnom období sa v šak mô že pou žiťostatný podrobný výpo čet
spätne získate ľnej sumy takéhoto majetku vykonaný
v predchádzajúcom období za predpokladu, že sú splnené v šetky
tieto kritériá:
a) ak sa nehmotným majetok nevytvárajú príjmy pe ňažných
prostriedkov z pokra čujúceho pou žívania, ktoré sú do ve ľkej
miery nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných
aktív alebo skupín aktív a z tohto dôvodu sa majetok testuje na
zníženie hodnoty ako sú časťpeňazotvornej jednotky, do ktorej
patrí, pri čom majetok a záväzky tvoriace túto jednotku sa od ostat-
ného výpo čtu spätne získate ľnej sumy významne nezmenili;
b) výsledkom ostatného výpo čtu spätne získate ľnej sumy je suma, ktorá
významnou mierou presiahla ú čtovnú hodnotu tohto majetku, a
c) vychádzajúc z analýzy udalostí, ku ktorým do šlo a okolností, ktoré
sa od ostatného výpo čtu spätne získate ľnej sumy zmenili, pravde-
podobnos ť,že spätne získate ľná suma sa stanoví v ni žšej sume,
ako je ú čtovná hodnota majetku, je nepatrná.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —260
▼B
Reálna hodnota zní žená o náklady na predaj
25. Najlep ším dôkazom reálnej hodnoty majetku zní ženej o náklady na
predaj je cena v záväznej predajnej zmluve v nezávislej transakcii,upravená o dodato čné náklady, ktoré by boli priamo priradite ľné
k vyradeniu majetku.
26. Ak neexistuje záväzná predajná zmluva, ale s majetkom sa obchoduje
na aktívnom trhu, reálnou hodnotou majetku zní ženou o náklady na
predaj je trhová cena majetku zní žená o náklady na vyradenie.
Vhodnou trhovou cenou je zvy čajne aktuálna cena ponuky. Ak nie
sú aktuálne ceny ponuky k dispozícii, reálna hodnota majetku zní žená
o náklady na predaj sa mô že odhadnú ťna základe ceny poslednej
uskuto čnenej transakcie za predpokladu, že nenastala významná
zmena v ekonomických podmienkach medzi dátumom transakciea dátumom, ku ktorému sa uskuto čňuje odhad.
27. Ak neexistuje záväzná predajná zmluva alebo aktívny trh s majetkom,
reálna hodnota majetku zní žená o náklady na predaj je zalo žená na
najlep ších dostupných informáciách tak, aby vyjadrovala sumu, ktorú
by mohla ú čtovná jednotka k súvahovému d ňu získa ťz vyradenia
majetku v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne
súhlasiacimi stranami, po odpo čítaní nákladov na vyradenie. Pri ur čo-
vaní tejto sumy ú čtovná jednotka zva žuje výsledok predchádzajúcich
transakcií s podobným majetkom v rámci toho istého odvetvia. Reálna
hodnota zní žená o náklady na predaj neodzrkad ľuje nútený predaj
s výnimkou prípadu, ak je mana žment nútený k okam žitému predaju.
28. Náklady na vyradenie iné ako tie, ktoré sa u žvykázali ako záväzky, sa
pri ur čovaní reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj odpo číta-
vajú. Príkladmi takýchto nákladov sú právne náklady, náklady na
kolky a podobné dane z transakcií, náklady na odstránenie majetku
a priame dodato čné náklady na uvedenie majetku do predajného stavu.
Avšak po žitky vyplývajúce z ukon č
enia pracovného pomeru (defino-
vané v IAS 19) a náklady spojené s redukciou alebo reorganizáciou
podnikania, ktoré nasledujú po vyradení majetku, nepredstavujú
priame dodato čné náklady na vyradenie majetku.
29. Vyradenie majetku by niekedy mohlo vy žadova ť, aby kupujúci
prevzal záväzok, pri čom pre majetok, ako aj pre záväzok je
k dispozícii iba jediná reálna hodnota zní žená o náklady na predaj.
V odseku 78 sa vysvet ľuje, ako postupova ťv takýchto prípadoch.
Hodnota z pou žívania
30. Vo výpo čte hodnoty z pou žívania majetku sa zoh ľadňujú tieto prvky:
a) odhad budúcich pe ňažných tokov, od ktorých ú čtovná jednotka
očakáva, že jej z majetku vyplynú;
b) očakávania mo žných odchýlok v sume alebo časovom priebehu
týchto budúcich pe ňažných tokov;
c)časová hodnota pe ňazí, vyjadrená aktuálnou trhovou bezrizikovou
úrokovou mierou;
d) cena za zná šanie neistoty obsiahnutej v aktíve a
e) iné faktory, akým je napríklad platobná neschopnos ť, ktoré by
účastníci trhu zoh ľadňovali pri oce ňovaní budúcich pe ňažných
tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že jej z majetku vyplynú.
31. Odhadovanie hodnoty z pou žívania majetku zah ŕňa tieto kroky:
a) odhad budúcich príjmov a výdavkov pe ňažných prostriedkov, ktoré
vyplynú z pokra čujúceho pou žívania majetku a z jeho kone čného
vyradenia, a
b) uplatnenie vhodných diskontných sadzieb na tieto budúce pe ňažné
toky.
32. Prvky uvedené v odseku 30 písm. b), d) a e) mo žno zoh ľadniťbuď
úpravou budúcich pe ňažných tokov, alebo úpravou diskontnej sadzby.
Bez oh ľadu na to, aký prístup ú čtovná jednotka uplatní pri zoh ľadňo-
vaní o čakávaných mo žných odchýlok v sume a časovom priebehu
budúcich pe ňažných tokov, výsledkom bude zoh ľadnenie o čakávanej
súčasnej hodnoty budúcich pe ňažných tokov, t. j. vá ženého aritmetic-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —261
▼B
kého priemeru v šetkých mo žných výstupov. V dodatku A je uvedený
dodato čný návod na pou žívanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní
hodnoty z pou žívania majetku.
Základ pre odhady budúcich pe ňažných tokov
33. V rámci oce ňovania hodnoty z pou žívania ú čtovná jednotka:
a) zakladá projekcie pe ňažných tokov na primeraných
a preukázate ľných predpokladoch, ktoré predstavujú najlep ší
odhad mana žmentu o rozsahu ekonomických podmienok, ktoré
budú existova ťpočas zostávajúcej doby pou žiteľnosti majetku.
Väčšia váha sa prira ďuje externým dôkazom;
b) zakladá projekcie pe ňažných tokov na najaktuálnej ších finan čných
rozpo čtoch/predpovediach schválených mana žmentom, vylú čivšak
všetky odhadované budúce príjmy alebo výdavky pe ňažných
prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva z budúcej re štrukturalizácie
alebo zo zlep šenia alebo roz šírenia výkonnosti majetku. Projekcie
vychádzajúce z týchto rozpo čtov/predpovedí by sa mali týka ť
maximálne obdobia piatich rokov s výnimkou prípadov, ke ď
môžeb yťopodstatnené dlh šie obdobie;
c) odhaduje projekcie pe ňažných tokov na obdobie dlh šie ako to,
ktorého sa týkajú najaktuálnej šie rozpo čty/predpovede, pomocou
extrapolácie projekcií zalo žených na rozpo čtoch/predpovediach,
používajúcich stabilnú alebo klesajúcu mieru rastu na nasledujúce
roky, s výnimkou prípadov, ke ďmôžeb yťopodstatnená rastúca
miera. Táto miera rastu by nemala by ťvyššia ako dlhodobá prie-
merná miera rastu pre výrobky, odvetvia, alebo krajinu či krajiny,
v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, na ktorom sa
majetok pou žíva, s výnimkou prípadov, ke ďmôžeb yťopodstat-
nená vy ššia miera.
34. Mana žment posudzuje primeranos ťpredpokladov, z ktorých vychá-
dzajú aktuálne projekcie pe ňažných tokov, skúmaním prí čin rozdielov
medzi minulými projekciami pe ňažných tokov a skuto čnými pe ňaž-
nými tokmi. Mana žment sa uistí, že predpoklady, na ktorých sú zalo-
žené aktuálne projekcie pe ňažných tokov, sú konzistentné s minulými
skuto čnými výstupmi, ak si to vy žadujú vplyvy následných udalostí
alebo okolností, ktoré neexistovali v čase vytvárania skuto čných
peňažných tokov.
35. Podrobné, jasné a spo ľahlivé finan čné rozpo čty/predpovede budúcich
peňažných tokov na obdobia dlh šie ako pä ťrokov nie sú spravidla
k dispozícii. Z tohto dôvodu sú mana žérske odhady budúcich pe ňaž-
ných tokov zalo žené na najaktuálnej ších rozpo čtoch/predpovediach na
maximálne pä ťrokov. Mana žment mô že pou žívaťprojekcie pe ňaž-
ných tokov zalo žené na finan čných rozpo čtoch/predpovediach na
obdobie dlh šie ako pä ťrokov, ak je presved čený, že tieto projekcie
sú spo ľahlivé a mô že preukáza ťsvoju schopnos ť, zalo ženú na minu-
lých skúsenostiach, presne predpoveda ťpeňažné toky na toto dlh šie
obdobie.
36. Projekcie pe ňažných tokov do konca doby pou žiteľnosti majetku sa
odhadujú extrapoláciou projekcií pe ňažných tokov zalo žených na
finan čných rozpo čtoch/predpovediach, pri pou žití miery rastu na nasle-
dujúce roky. Táto miera je stabilná alebo klesajúca s výnimkou
prípadov, ke ďzvýšenie miery zodpovedá objektívnym informáciám
or ežimoch vývoja životného cyklu výrobku alebo odvetvia. Ak je
to vhodné, miera rastu je nulová alebo záporná.
37. Ak sú podmienky priaznivé, pravdepodobne na trh vstúpia konkurenti
a obmedzia rast. Ú čtovné jednotky budú ma ťpreto ťažkosti pri prevý-
šení priemernej historickej miery rastu v dlhodobom horizonte
(povedzme dvadsa ťrokov) v prípade výrobkov, odvetví, alebo krajiny
či krajín, v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, na ktorom
sa majetok pou žíva.
38. Pri pou žívaní informácií z finan čných rozpo čtov/predpovedí berie
účtovná jednotka do úvahy, či informácie odzrkad ľujú primerané
a preukázate ľné predpoklady a predstavujú najlep ší odhad mana ž-
mentu o súbore ekonomických podmienok, ktoré budú existova ť
počas zostávajúcej doby pou žiteľnosti majetku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —262
▼B
Zostavovanie odhadov budúcich pe ňažných tokov
39. Odhady budúcich pe ňažných tokov zah ŕňajú:
a) projekcie príjmov pe ňažných prostriedkov z pokra čujúceho pou ží-
vania majetku;
b) projekcie výdavkov pe ňažných prostriedkov, ktoré nevyhnutne
vzniknú, aby sa vytvárali príjmy pe ňažných prostriedkov
z pokra čujúceho pou žívania aktív (vrátane výdavkov pe ňažných
prostriedkov na prípravu aktív na pou žívanie) a ktoré sa mô žu
priamo priradi ťalebo alokova ťk aktívam na primeranom
a konzistentnom základe, a
c) prípadné čisté pe ňažné toky, ktoré sa prijmú (alebo zaplatia) za
vyradenie majetku na konci jeho doby pou žiteľnosti.
40. Odhady budúcich pe ňažných tokov a diskontnej sadzby odzrkad ľujú
konzistentné predpoklady o raste cien zaprí činenom v šeobecnou inflá-
ciou. Preto ak diskontná sadzba obsahuje vplyv rastu cien zaprí čine-
ného v šeobecnou infláciou, budúce pe ňažné toky sa odhadujú
v nominálnych hodnotách. Ak diskontná sadzba nezah ŕňa vplyv
rastu cien zaprí čineného v šeobecnou infláciou, budúce pe ňažné toky
sa odhadujú v reálnych hodnotách (ale zah ŕňajú budúce špecifické
zvýšenia alebo zní ženia cien).
41. Projekcie výdavkov pe ňažných prostriedkov zah ŕňajú výdavky súvi-
siace s be žnou údr žbou majetku, ako aj budúce re žijné náklady, ktoré
sa mô žu priamo priradi ťalebo alokova ťk pou žívaniu majetku na
primeranom a konzistentnom základe.
42. Ak ú čtovná hodnota majetku e šte neobsahuje v šetky výdavky pe ňaž-
ných prostriedkov, ktoré vzniknú pred tým, ako je pripravený na
používanie alebo predaj, odhad budúcich výdavkov pe ňažných
prostriedkov zah ŕňa odhad v šetkých ďalších výdavkov pe ňažných
prostriedkov, ktorých vynalo ženie sa o čakáva pred tým, ako je
majetok pripravený na pou žívanie alebo predaj. Je to tak napríklad
v prípade rozostavanej budovy alebo vývojového projektu, ktorý e šte
nie je dokon čený.
43. Aby sa predi šlo duplicitnému zapo čítaniu, odhady budúcich pe ňaž-
ných tokov nezah ŕňajú:
a) príjmy pe ňažných prostriedkov z majetku, ktorým sa vytvárajú
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé
od príjmov pe ňažných prostriedkov z posudzovaného majetku
(napríklad finan čný majetok, akým sú poh ľadávky), a
b) výdavky pe ňažných prostriedkov, ktoré súvisia s povinnos ťami,
ktoré u žboli vykázané ako záväzky (napríklad záväzky, dôchodky
alebo rezervy).
44. Budúce pe ňažné toky sa odhadujú vzh ľadom na majetok v jeho
súčasnom stave. Odhady budúcich pe ňažných tokov nezah ŕňajú odha-
dované budúce príjmy alebo výdavky pe ňažných prostriedkov, ktorých
vznik sa o čakáva:
a) z budúcej re štrukturalizácie, ku ktorej sa ú čtovná jednotka e šte
nezaviazala, alebo
b) zo zlep šenia alebo z roz šírenia výkonnosti majetku.
45. Preto že budúce pe ňažné toky sa odhadujú pre majetok v jeho
súčasnom stave, hodnota z pou žívania nezoh ľadňuje:
a) budúce výdavky pe ňažných prostriedkov alebo súvisiace úspory
nákladov (napríklad zní ženie nákladov na zamestnancov) alebo
úžitky, ktorých vznik sa o čakáva z budúcej re štrukturalizácie, ku
ktorej sa ú čtovná jednotka e šte nezaviazala, alebo
b) budúce výdavky pe ňažných prostriedkov, ktorými sa vylep ší alebo
rozšíri výkonnos ťmajetku alebo súvisiace príjmy pe ňažných
prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva z týchto výdavkov.
46. Re štrukturalizácia je program, ktorý plánuje a kontroluje mana žment
a ktorý významne mení bu ďrozsah podnikania ú čtovnej jednotky,
alebo spôsob, akým sa podnikanie vykonáva. IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva obsahuje návod, v ktorom
sa objas ňuje, kedy je ú čtovná jednotka zaviazaná k re štrukturalizácii.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —263
▼B
47. Ak sa ú čtovná jednotka zavia žekr e štrukturalizácii, niektoré aktíva
budú pravdepodobne ovplyvnené touto re štrukturalizáciou.
V momente, ke ďsa účtovná jednotka zavia žekr e štrukturalizácii:
a) jej odhady budúcich príjmov a výdavkov pe ňažných prostriedkov
s cieľom ur čiťhodnotu z pou žívania odzrkad ľujú úspory nákladov
a ostatné ú žitky z re štrukturalizácie (vychádzajúce
z najaktuálnej ších finan čných rozpo čtov/predpovedí schválených
mana žmentom) a
b) jej odhady budúcich výdavkov pe ňažných prostriedkov na re štruk-
turalizáciu sa v súlade s IAS 37 zah ŕňajú do rezerv na re štruktu-
ralizáciu.
Ilustratívny príklad 5 znázor ňuje vplyv budúcej re štrukturalizácie na
výpo čet hodnoty z pou žívania.
48. Pokia ľvúčtovnej jednotke nedôjde k výdavkom pe ňažných
prostriedkov, ktorými sa vylep ší alebo roz šíri výkonnos ťmajetku,
odhady budúcich pe ňažných tokov nezah ŕňajú odhadované budúce
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva
v dôsledku nárastu ekonomických ú žitkov spojených s výdavkami
peňažných prostriedkov (pozri ilustratívny príklad 6).
49. Odhady budúcich pe ňažných tokov zah ŕňajú budúce výdavky pe ňaž-
ných prostriedkov potrebné na udr žanie úrovne ekonomických
úžitkov, ktorých vznik sa o čakáva z majetku v jeho sú časnom stave.
Ak pe ňazotvorná jednotka pozostáva z aktív s rozli čnými odhadova-
nými dobami pou žiteľnosti, z ktorých sú v šetky dôle žité pre pokra ču-
júcu činnos ťjednotky, nahradenie aktív s krat šou dobou pou žiteľnosti
sa pri odhadovaní budúcich pe ňažných tokov súvisiacich s jednotkou
považuje za sú časťbežnej údr žby tejto jednotky. Podobne ak jedno-
tlivé aktívum pozostáva zo zlo žiek s odli šnými odhadovanými dobami
použiteľnosti, náhrada zlo žiek s krat šími dobami pou žiteľnosti sa pri
odhadovaní budúcich pe ňažných tokov vytváraných aktívom pova žuje
za sú časťbežnej údr žby tohto majetku.
50. Odhady budúcich pe ňažných tokov neobsahujú:
a) príjmy alebo výdavky pe ňažných prostriedkov z finan čných
činností alebo
b) príjmy alebo výdavky na da ňz príjmov.
51. Odhadované budúce pe ňažné toky odzrkad ľujú predpoklady, ktoré sú
konzistentné so spôsobom, ktorým sa ur čuje diskontná sadzba.
V opa čnom prípade by sa vplyv niektorých predpokladov zapo čítal
dvakrát, alebo by sa ignoroval. Preto že pri diskontovaní odhadovaných
budúcich pe ňažných tokov sa berie do úvahy časová hodnota pe ňazí,
tieto pe ňažné toky neberú do úvahy príjmy a výdavky pe ňažných
prostriedkov z finan čných činností. Podobne, preto že sa diskontná
sadzba stanovuje na báze pred zdanením, budúce pe ňažné toky sa
takisto odhadujú na báze pred zdanením.
52. Odhadom čistých pe ňažných tokov, ktoré budú prijaté (alebo uhra-
dené) za vyradenie majetku na konci jeho doby pou žiteľnosti, je
suma, ktorej získanie ú čtovná jednotka o čakáva z vyradenia majetku
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi
stranami, po odpo čítaní odhadovaných nákladov na vyradenie.
53. Odhad čistých pe ňažných tokov, ktoré budú prijaté (alebo uhradené)
za vyradenie majetku na konci jeho doby pou žiteľnosti, sa ur čuje
podobným spôsobom, ako reálna hodnota majetku zní žená
o náklady na predaj, s výnimkou toho, že pri odhadovaní týchto
čistých pe ňažných tokov:
a) účtovná jednotka pou žíva ceny prevládajúce k dátumu odhadu pre
podobný majetok, ktorého doba pou žiteľnosti sa skon čila a ktorý
sa prevádzkoval za podmienok podobných tým, v ktorých sa bude
používaťtento majetok;
b) účtovná jednotka tieto ceny upraví tak o vplyvy budúcich zvý šení
cien, zaprí činených v šeobecnou infláciou, ako aj o vplyvy špeci-
fických budúcich zvý šení (zní žení) cien. Ak sa v šak v odhadoch
budúcich pe ňažných tokov z pokra čujúceho pou žívania majetku
a diskontnej sadzbe neberie do úvahy vplyv v šeobecnej inflácie,
účtovná jednotka tento vplyv vylú či aj z odhadu čistých pe ňažných
tokov z vyradenia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —264
▼B
Budúce pe ňažné toky v cudzej mene
54. Budúce pe ňažné toky sa odhadujú v mene, v ktorej sa budú vytvára ť
a následne sa diskontujú pou žitím diskontnej sadzby, ktorá je prime-
raná pre túto menu. Ú čtovná jednotka prepo čítava sú časnú hodnotu
pomocou aktuálneho výmenného kurzu ku d ňu výpo čtu hodnoty
z pou žívania.
Diskontná sadzba
55. Diskontná(-é) sadzba(-y) je (sú) sadzba(-y) pred zdanením, v ktorej(-
ých) sa odzrkad ľujú aktuálne trhové posúdenia:
a)časovej hodnoty pe ňazí a
b) rizík špecifických pre daný majetok, o ktoré sa neupravili odhady
budúcich pe ňažných tokov.
56. Sadzba, ktorá odzrkad ľuje sú časné trhové posúdenia časovej hodnoty
peňazí a rizík špecifických pre tento majetok, je výnos, ktorý by
investori vy žadovali, ak by sa rozhodli pre investíciu, ktorou by sa
vytvárali pe ňažné toky v sumách, časovom priebehu a pri riziku ekvi-
valentnom tým, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že získa z tohto
majetku. Táto sadzba sa odhaduje zo sadzby zahrnutej v aktuálnychtransakciách na trhu s podobným majetkom, alebo z vá ženého aritme-
tického priemeru nákladov na kapitál ú čtovnej jednotky kótovanej na
burze, ktorá má jediné aktívum (alebo portfólio aktív) podobné posu-
dzovanému majetku v zmysle potenciálu prínosov a rizík. Diskontnásadzba (sadzby) pou žitá na ocenenie hodnoty z pou žívania majetku
však neodzrkad ľuje riziká, o ktoré boli upravené odhady budúcich
peňažných tokov. V opa čnom prípade by sa vplyv niektorých pred-
pokladov zapo
čítal duplicitne.
57. Ak sadzba pre konkrétne aktívum nie je priamo dostupná z trhu,
účtovná jednotka pou žíva náhradné spôsoby odhadovania diskontnej
sadzby. V dodatku A je uvedený dodato čný návod na odhadovanie
diskontnej sadzby v takýchto prípadoch.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE STRATY ZO ZNÍ ŽENIA HODNOTY
58. V odsekoch 59 a ž64 sa stanovujú po žiadavky na vykazovanie
a oce ňovanie strát zo zní ženia hodnoty jednotlivých aktív iných ako
goodwill. Vykazovaním a oce ňovaním strát zo zní ženia hodnoty pe ňa-
zotvorných jednotiek a goodwillu sa zaoberajú odseky 65 a ž108.
59. Ú čtovná hodnota majetku by sa mala zní žiťna jeho spätne získate ľnú
sumu výlu čne v prípade, ak je spätne získate ľná suma majetku ni žšia,
ako jeho ú čtovná hodnota. Toto zní ženie je stratou zo zní ženia hodnoty.
60. Strata zo zní ženia hodnoty sa okam žite vyká že vo výsledku hospodárenia
s výnimkou prípadu, ak sa majetok ú čtuje v precenenej hodnote v súlade
si n ý m štandardom (napríklad v súlade s modelom prece ňovania v IAS
16). K prípadným stratám zo zní ženia hodnoty preceneného majetku sa
pristupuje ako k zní ženiu precenenia pod ľa tohto iného štandardu.
▼M5
61. Strata zo zní ženia hodnoty nepreceneného majetku sa vykazuje v zisku
alebo strate. Strata zo zní ženia hodnoty preceneného majetku sa v šak
vykáže v ostatných sú častiach komplexného výsledku za predpokladu
že strata zo zní ženia hodnoty neprevý ši sumu prebytku z precenenia
toho istého majetku. Takáto strata zo zní ženej hodnoty z preceneného
majetku zni žuje prebytok z precenenia tohto majetku.
▼B
62. Ak je suma odhadovaná ako strata zo zní ženia hodnoty vy ššia ako
účtovná hodnota majetku, na ktorý sa vz ťahuje, ú čtovná jednotka
vykáže záväzok výlu čne vtedy, ak sa to po žaduje iným štandardom.
63. Po vykázaní straty zo zní ženia hodnoty sa odpisy (amortizácia)
upravia pre daný majetok v budúcich obdobiach tak, aby sa alokovala
revidovaná ú čtovná hodnota majetku zní žená o jeho reziduálnu
hodnotu (ak existuje) na systematickej báze po čas jeho zostávajúcej
doby pou žiteľnosti.
64. Ak je vykázaná strata zo zní ženia hodnoty, v šetky s ňou súvisiace
odložené da ňové poh ľadávky alebo záväzky sa ur čujú pod ľa IAS 122008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —265
▼B
porovnaním revidovanej ú čtovnej hodnoty majetku s jeho da ňovým
základom (pozri ilustratívny príklad 3).
PEŇAZOTVORNÉ JEDNOTKY A GOODWILL
65. V odsekoch 66 a ž108 sa stanovujú po žiadavky na identifikovanie
peňazotvornej jednotky, do ktorej patrí majetok a na stanovovanie
účtovnej hodnoty a vykazovanie strát zo zní ženia hodnoty pe ňazotvor-
ných jednotiek a goodwillu.
Identifikácia pe ňazotvornej jednotky, do ktorej patrí majetok
66. Ak existuje akýko ľvek náznak, že hodnota majetku by mohla by ťznížená,
spätne získate ľná suma sa odhaduje pre jednotlivý majetok. Ak nie je
možné odhadnú ťspätne získate ľnú sumu jednotlivého majetku, ú čtovná
jednotka stanoví spätne získate ľnú sumu pe ňazotvornej jednotky, do
ktorej majetok patrí (pe ňazotvorná jednotka majetku).
67. Spätne získate ľnú sumu jednotlivých aktív nie je mo žné ur čiť, ak:
a) sa hodnota z pou žívania majetku nedá odhadnú ťako blí žiaca sa
k jeho reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj (napríklad ke ď
sa budúce pe ňažné toky z pokra čujúceho pou žívania majetku
nedajú odhadnú ťako zanedbate ľné) a
b) majetok nevytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo
veľkej miere nezávislé od príjmov z ostatného majetku.
V takýchto prípadoch sa hodnota z pou žívania, ktorou je z tohto
dôvodu spätne získate ľná suma, mô žeu rčiťlen pre pe ňazotvornú
jednotku majetku.
Príklad
Ťažobná ú čtovná jednotka vlastní súkromnú železnicu na
podporu svojich ťažobných činností. Súkromná železnica by sa
mohla preda ťiba za cenu šrotu a nevytvárajú sa ňou príjmy
peňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od
príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatného majetku bane.
Spätne získate ľnú sumu súkromnej železnice nie je mo žné odhadnú ť,
preto že sa nedá stanovi ťhodnota z pou žívania súkromnej železnice
a je pravdepodobne odli šná od ceny šrotu. Preto ú čtovná jednotka
odhaduje spätne získate ľnú sumu pe ňazotvornej jednotky, do ktorej
súkromná železnica patrí, t. j. bane ako celku.
68. Pod ľa definície v odseku 6 je pe ňazotvorná jednotka majetku
najmen šia skupina aktív, do ktorej patrí majetok a ktorá vytvára
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú do ve ľkej miery nezávislé
od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných aktív alebo skupín
aktív. Na identifikáciu pe ňazotvornej jednotky majetku sa pou žíva
posúdenie. Ak sa spätne získate ľná suma nedá pre jednotlivý majetok
určiť,účtovná jednotka identifikuje najni žšie zoskupenie majetku,
ktoré vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej
miere nezávislé.
Príklad
Autobusový podnik poskytuje slu žby pod ľa zmluvy s mestskou
správou, ktorá vy žaduje minimálne slu žby na ka ždej z piatich
osobitných trás. Aktíva priradené ka ždej trase a pe ňažné toky
zk aždej trasy sa dajú osobitne identifikova ť. Jedna z trás sa
prevádzkuje s významnou stratou.
Preto žeú čtovná jednotka nemá mo žnosťobmedzi ťžiadnu
z autobusových trás, najni žšia úrove ňidentifikovate ľných príjmov
peňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od
príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných aktív alebo skupín
aktív, sú príjmy pe ňažných prostriedkov spolo čne vytvárané
týmito piatimi trasami. Pe ňazotvornou jednotkou je pre ka ždú
trasu autobusový podnik ako celok.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —266
▼B
69. Príjmy pe ňažných prostriedkov sú príjmy pe ňazí a pe ňažných ekviva-
lentov, ktoré ú čtovná jednotka prijíma od externých strán. Pri identi-
fikovaní, či sú príjmy pe ňažných prostriedkov z aktíva (alebo skupín
aktív) vo ve ľkej miere nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov
z ostatných aktív (alebo skupín aktív), berie ú čtovná jednotka do
úvahy rôzne faktory vrátane toho, ako mana žment sleduje podnikové
činnosti (napríklad pod ľa produktových radov, podnikate ľských
jednotiek, jednotlivých lokalít, obvodov alebo regionálnych oblastí),alebo ako mana žment prijíma rozhodnutia o pokra čovaní alebo vyra-
ďovaní aktív a činností ú čtovnej jednotky. Ilustratívny príklad 1
poskytuje príklady identifikácie pe ňazotvornej jednotky.
70. Ak existuje aktívny trh pre výstupy, ktoré vyrába aktívum alebo
skupina aktív, tieto aktíva alebo skupina aktív sa identifikujú akopeňazotvorná jednotka, a to aj v prípade, ak sa niektoré alebo v šetky
výstupy pou žívajú interne. Ak sú príjmy pe ňažných prostriedkov,
vytvárané akýmko ľvek majetkom alebo pe ňazotvornou jednotkou,
ovplyvnené internými transferovými cenami, ú čtovná jednotka pou žije
najlep ší mana žérsky odhad budúcej(-ich) ceny (cien), ktorá(-é) by sa
mohla(-i) dosiahnu ťv nezávislej transakcii, a to pri odhade:
a) budúcich príjmov pe ňažných prostriedkov pou žitých na ur čenie
hodnoty z pou žívania majetku alebo pe ňazotvornej jednotky a
b) budúcich výdavkov pe ň
ažných prostriedkov pou žitých na ur čenie
hodnoty z pou žívania prípadného ďalšieho majetku alebo pe ňazo-
tvorných jednotiek, ktoré sú ovplyvnené internými transferovýmicenami.
71. Dokonca aj v prípade, žečasťalebo v šetky výstupy, ktoré vyrába
aktívum alebo skupina aktív, pou žívajú ostatné sú časti ú čtovnej
jednotky (napríklad výrobky v medzistupni výrobného procesu), toto
aktívum alebo skupina aktív tvorí osobitnú pe ňazotvornú jednotku, ak
by ú čtovná jednotka mohla preda ťtieto výstupy na aktívnom trhu.
Vyplýva to z toho, že toto aktívum alebo skupina aktív by mohli
vytvára ťpríjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré by boli vo ve ľkej
miere nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných
aktív alebo skupín aktív. Pri pou žití informácií vychádzajúcich
z finan čných rozpo čtov/predpovedí, ktoré sa vz ťahujú na takúto pe ňa-
zotvornú jednotku alebo na prípadný iný majetok alebo pe ňazotvornú
jednotku, ktoré sú ovplyvnené internými transferovými cenami,
v prípade, ak interné transferové ceny neodzrkad ľujú najlep ší mana-
žérsky odhad budúcich cien, ktoré by bolo mo žné dosiahnu ťv rámci
nezávislých transakcií, ú čtovná jednotka takéto informácie upraví.
72. Pe ňazotvorná jednotka sa identifikuje konzistentne v rámci jednotli-
vých období pre to isté aktívum alebo typy aktív s výnimkou
prípadov, ak je zmena opodstatnená.
73. Ak ú čtovná jednotka ur čí,že aktívum patrí do inej pe
ňazotvornej
jednotky ako v predchádzajúcich obdobiach, alebo že typy aktív
zoskupené do pe ňazotvornej jednotky majetku sa zmenili, v odseku
130 sa po žadujú zverejnenia o pe ňazotvornej jednotke, ak je vykázaná
alebo zru šená strata zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky.
Spätne získate ľná suma a ú čtovná hodnota pe ňazotvornej
jednotky
74. Spätne získate ľná suma pe ňazotvornej jednotky je bu ďsuma reálnej
hodnoty pe ňazotvornej jednotky po odpo čítaní nákladov na predaj
alebo, ak je vy ššia, jej hodnota z pou žívania. S cie ľom ur čiťspätne
získate ľnú sumu pe ňazotvornej jednotky sa ka ždý odkaz na „majetok “
v odsekoch 19 a ž57 chápe ako odkaz na „peňazotvornú jednotku “.
75. Ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky sa ur čuje konzistentne so
spôsobom, ktorým sa ur čuje spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky.
76. Ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky:
a) zah ŕňaúčtovnú hodnotu iba tých aktív, ktoré sa mô žu
kp eňazotvornej jednotke priamo priradi ťalebo alokova ťna prime-
ranom a konzistentnom základe a ktorými sa budú vytvára ťbudúce
príjmy pe ňažných prostriedkov, pou žité pri stanovení hodnoty
z pou žívania pe ňazotvornej jednotky, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —267
▼B
b) nezah ŕňaúčtovnú hodnotu prípadného vykázaného záväzku
s výnimkou prípadu, ke ďsa spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky nedá ur čiťbez toho, aby sa tento záväzok zobral do úvahy.
Vyplýva to z toho, že reálna hodnota zní žená o náklady na predaj
a hodnota z pou žívania pe ňazotvornej jednotky sa stanovujú s vy ňatím
peňažných tokov vz ťahujúcich sa na aktíva, ktoré nie sú sú časťou
peňazotvornej jednotky a na záväzky, ktoré boli vykázané (pozri
odseky 28 a 43).
77. Ak sa majetok zoskupuje s cie ľom posúdi ťnávratnos ť,d op e ňazo-
tvornej jednotky je dôle žité zahrnú ťvšetky aktíva, ktoré vytvárajú
alebo sa pou žívajú pri tvorbe príslu šného toku príjmov pe ňažných
prostriedkov. V opa čnom prípade by sa pe ňazotvorná jednotka
mohla javi ťako úplne návratná, hoci v skuto čnosti nastala strata zo
zníženia hodnoty. V niektorých prípadoch sa niektoré aktíva nedajú
alokova ťkp eňazotvornej jednotke na primeranom a konzistentnom
základe, hoci prispievajú k odhadovaným budúcim pe ňažným tokom
peňazotvornej jednotky. Toto by mohol by ťprípad goodwillu alebo
celopodnikových aktív, akým je majetok ústredia. V odsekoch 80 a ž
103 sa vysvet ľuje, ako treba postupova ťpri takomto majetku pri
testovaní pe ňazotvornej jednotky na zní ženie hodnoty.
78. S cie ľom ur čiťspätne získate ľnú sumu pe ňazotvornej jednotky mô že
byťpotrebné zobra ťdo úvahy niektoré vykázané záväzky. Mô že tak
nasta ťv prípade, ak by si vyradenie pe ňazotvornej jednotky vy žado-
valo od kupujúceho, aby prevzal aj záväzok. V tomto prípade je
reálnou hodnotou zní ženou o náklady na predaj (alebo odhadnutými
peňažnými tokmi z kone čného vyradenia) pe ňazotvornej jednotky
odhadovaná predajná cena aktív pe ňazotvornej jednotky spolu so
záväzkami, po odpo čítaní nákladov na vyradenie. Na uskuto čnenie
zmysluplného porovnania medzi ú čtovnou hodnotou pe ňazotvornej
jednotky a jej spätne získate ľnou sumou sa tak pri ur čovaní hodnoty
z pou žívania pe ňazotvornej jednotky, ako aj jej ú čtovnej hodnoty
odpo čítava ú čtovná hodnota záväzku.
Príklad
Podnik prevádzkuje ba ňu v krajine, kde sa právnymi predpismi
požaduje, že vlastník musí po ukon čení jeho banskej činnosti uvies ť
miesto do pôvodného stavu. Náklady na uvedenie do pôvodnéhostavu zah ŕňajú nahradenie skrývky, ktorá sa musí odstráni ťpred
tým, ako sa za čne banská činnos ť. Rezerva na náklady na nahradenie
skrývky sa vykázala okam žite po odstránení skrývky. Stanovená
suma sa vykázala ako sú časťobstarávacej ceny bane a odpisuje sa
počas doby pou žiteľnosti bane. Ú čtovná hodnota rezervy na náklady
na uvedenie do pôvodného stavu je 500 CU (
a)čo sa rovná sú časnej
hodnote nákladov na uvedenie do pôvodného stavu.
Účtovná jednotka testuje ba ňu na zní ženie hodnoty. Pe ňazo-
tvornou jednotkou pre ba ňuj eb a ňa ako celok. Ú čtovná jednotka
prijala rôzne ponuky na nákup bane za cenu pribli žne 800 CU.
Táto cena odzrkad ľuje skuto čnosť,že kupujúci prevezme povin-
nosťna uvedenie skrývky do pôvodného stavu. Náklady na
vyradenie bane sú zanedbate ľné. Hodnota z pou žívania bane je
pribli žne 1 200 CU, vynímajúc náklady na obnovu. Ú čtovná
hodnota bane je 1 000 CU.
Reálna hodnota pe ňazotvornej jednotky zní žená o náklady na
predaj je 800 CU. V uvedenej sume sa zoh ľadňujú náklady na
uvedenie do pôvodného stavu, na ktoré sa u žvytvorila rezerva.
Ako dôsledok sa hodnota z pou žívania pe ňazotvornej jednotky
určí po zoh ľadnení nákladov na uvedenie do pôvodného stavu
a odhaduje sa na 700 CU (1 200 CU mínus 500 CU). Ú čtovná
hodnota pe ňazotvornej jednotky je 500 CU, čo predstavuje
účtovnú hodnotu bane (1 000 CU) mínus ú čtovnú hodnotu
rezervy na náklady na uvedenie do pôvodného stavu (500 CU).Z toho vyplýva, že spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky prevy šuje jej ú čtovnú hodnotu.
___________
(a) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy vyjadrené v „menových jednot-
kách“(CU).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —268
▼B
79. Z praktických dôvodov sa spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky niekedy ur čuje po zoh ľadnení aktív, ktoré nie sú sú časťou
peňazotvornej jednotky (napríklad poh ľadávky alebo iný finan čný
majetok), alebo záväzkov, ktoré u žboli vykázané v ú čtovnej závierke
(napríklad záväzky, dôchodky alebo iné rezervy). V takýchto prípa-doch sa ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky zvy šuje o ú čtovnú
hodnotu týchto aktív a zni žuje o ú čtovnú hodnotu týchto záväzkov.
Goodwill
Alokácia goodwillu k pe ňazotvorným jednotkám
80. Na ú čely testovania na zní ženie hodnoty sa goodwill nadobudnutý
v rámci podnikovej kombinácie, alokuje od dátumu nadobudnutia kuvšetkým pe ňazotvorným jednotkám nadobúdate ľa alebo skupinám
peňazotvorných jednotiek, od ktorých sa o čakáva ú žitok plynúci zo
synergie podnikovej kombinácie, bez oh ľadu na to, či sa k týmto
jednotkám alebo skupinám jednotiek priradil ostatný majetok alebozáväzky nadobúdaného subjektu. Ka ždá jednotka alebo skupina
jednotiek, ku ktorým sa alokuje goodwill uvedeným spôsobom:
a) predstavuje najni žšiu úrove ňúčtovnej jednotky, na ktorej sa sleduje
goodwill na interné ú čely riadenia, a
b) nesmie by ťväčšia ako prevádzkový segment, ur čený v súlade
s IFRS 8 Prevádzkové segmenty .
81. Goodwill nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie predstavuje
platbu realizovanú nadobúdate ľom v súvislosti s o čakávaním budúcich
ekonomických ú žitkov z aktív, ktoré sa nedajú jednotlivo identifikova
ť
a samostatne vykáza ť. Goodwill nevytvára pe ňažné toky nezávisle od
ostatných aktív alebo skupín aktív a často prispieva k pe ňažným
tokom viacerých pe ňazotvorných jednotiek. Goodwill niekedy
nemo žno alokova ťna inom, ako subjektívnom základe,
k jednotlivým pe ňazotvorným jednotkám, ale len ku skupinám pe ňa-
zotvorných jednotiek. Výsledkom je, že najni žšia úrove ňv rámci
účtovnej jednotky, na ktorej sa sleduje goodwill na interné ú čely
riadenia, niekedy pozostáva z viacerých pe ňazotvorných jednotiek,
s ktorými goodwill súvisí, ale ku ktorým nie je mo žné goodwill
alokova ť. Odkazy v rámci odsekov 83 a ž99 na pe ňazotvornú
jednotku, na ktorú sa alokuje goodwill, by sa mali chápa ťaj ako
odkazy na skupiny pe ňazotvorných jednotiek, ku ktorým sa alokuje
goodwill.
82. Uplat ňovanie po žiadaviek uvedených v odseku 80 vyús ťuje do testo-
vania goodwillu na zní ženie hodnoty na úrovni, ktorá odzrkad ľuje
spôsob, akým ú čtovná jednotka riadi svoje činnosti a s ktorou good-
will prirodzene súvisí. Preto nie je zvy čajne potrebný vývoj dodato č-
ných systémov vykazovania.
83. Pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa alokuje goodwill na ú čely testo-
vania na zní ženie hodnoty, sa nemusí zhodova ťs úrov ňou, na ktorej
sa alokuje goodwill v súlade s IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích
mien,n aú čely oce ňovania kurzových ziskov a strát. Ak sa napríklad
v IAS 21 po žaduje, aby ú čtovná jednotka s cie ľom oceni ťkurzové
zisky a straty alokovala goodwill na relatívne nízkych úrovniach,nevyžaduje sa od nej testova ťgoodwill na zní ženie hodnoty na
rovnakej úrovni, pokia ľúčtovná jednotka takisto nesleduje goodwill
na tejto úrovni na interné ú čely riadenia.
84. Ak prvotnú alokáciu goodwillu nadobudnutého v rámci podnikovej
kombinácie nemo žno vykona ťpred koncom ro čného obdobia,
v ktorom sa uskuto ční podniková kombinácia, táto prvotná alokácia
sa vykoná pred koncom prvého ro čného obdobia, ktoré sa za čína po
dátume nadobudnutia.
85. Ak ku koncu obdobia, v ktorom sa uskuto čnila kombinácia, mo žno
v súlade s IFRS 3 Podnikové kombinácie prvotné ú čtovanie podni-
kovej kombinácie stanovi ťlen predbe žne, nadobúdate ľ:
a) účtuje o kombinácii s pou žitím týchto predbe žných hodnôt a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —269
▼B
b) vyká ževšetky úpravy týchto predbe žných hodnôt ako výsledok
ukon čenia prvotného ú čtovania do dvanástich mesiacov od dátumu
nadobudnutia.
Za takýchto okolností takisto nemusí by ťmožné ukon čiťprvotnú
alokáciu goodwillu, nadobudnutého v rámci kombinácie, pred koncomročného obdobia, v ktorom sa uskuto čnila kombinácia. Ak ide
o takýto prípad, ú čtovná jednotka zverejní informácie po žadované
odsekom 133.
86. Ak sa goodwill alokoval k pe ňazotvornej jednotke a ú čtovná jednotka
ukon číčinnos ťv rámci tejto jednotky, goodwill súvisiaci s ukon čenou
činnos ťou sa:
a) zah ŕňad oú čtovnej hodnoty činnosti pri ur čovaní zisku alebo straty
z vyradenia a
b) ocení na základe pomerných hodnôt vyradenej činnosti
a ponechanej časti pe ňazotvornej jednotky okrem prípadu, ak
účtovná jednotka mô že preukáza ť,že nejaká iná metóda lep šie
vyjadruje goodwill súvisiaci s vyradenou činnos ťou.
Príklad
Účtovná jednotka za 100 CU predá činnos ť, ktorá bola sú časťou
peňazotvornej jednotky, ku ktorej bol alokovaný goodwill.
Goodwill alokovaný k jednotke nemo žno identifikova ťalebo
priradi ťk skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňtejto
jednotky inak, ako subjektívnym spôsobom. Spätne získate ľná
suma časti ponechanej pe ňazotvornej jednotky je 300 CU.
Preto že goodwill alokovaný k pe ňazotvornej jednotke nemo žno
inak, ako subjektívnym spôsobom, identifikova ťalebo priradi ť
k skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňtejto jednotky,
goodwill súvisiaci s ukon čenou činnos ťou sa oce ňuje na základe
pomerných hodnôt ukon čenej činnosti a časti ponechanej
jednotky. Preto sa 25 percent goodwillu alokovaného
kp e ňazotvornej jednotke zah ŕňad oú čtovnej hodnoty činnosti,
ktorá sa predala.
87. Ak ú čtovná jednotka reorganizuje svoju štruktúru vykazovania
spôsobom, ktorý mení zlo ženie jednej alebo viacerých pe ňazotvorných
jednotiek, ku ktorým bol alokovaný goodwill, goodwill sa realokuje
k jednotkám, ktoré tým boli ovplyvnené. Táto opätovná alokácia savykoná s pou žitím prístupu pomernej hodnoty, ktorý je podobný
prístupu, ktorý sa pou žíva v prípade, ak ú čtovná jednotka ukon čuje
činnos
ťv rámci pe ňazotvornej jednotky, s výnimkou prípadu, ke ď
účtovná jednotka mô že preukáza ť,že nejaká iná metóda lep šie vyja-
druje goodwill súvisiaci s reorganizovanými ú čtovnými jednotkami.
Príklad
Goodwill sa v minulosti alokoval k pe ňazotvornej jednotke A.
Goodwill alokovaný k jednotke A nemo žno identifikova ťalebo
priradi ťk skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňjednotky
A inak, ako subjektívnym spôsobom. A sa má rozdeli ť
a integrova ťdo troch iných pe ňazotvorných jednotiek, B, C a D.
Keďže goodwill alokovaný k A nemo žno identifikova ťalebo
priradi ťk skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňjednotky
A inak, ako subjektívnym spôsobom, znovu sa alokuje
k jednotkám B, C a D na základe pomerných hodnôt trochčastí A pred tým, ako dôjde k integrácii týchto častí do B, C a D.
Testovanie pe ňazotvorných jednotiek obsahujú-
cich goodwill na zní ženie hodnoty
88. Ak sa tak, ako je opísané v odseku 81, goodwill vz ťahuje na pe ňazo-
tvornú jednotku, ale sa k tejto jednotke nealokoval, táto jednotka sa
testuje na zní ženie hodnoty v ždy, ke ďexistuje náznak, že by hodnota2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —270
▼B
jednotky mohla by ťznížená, porovnaním ú čtovnej hodnoty jednotky,
po vylú čení prípadného goodwillu, s jej spätne získate ľnou sumou.
Prípadné straty zo zní ženia hodnoty sa vykazujú v súlade
s odsekom 104.
89. Ak je v ú čtovnej hodnote pe ňazotvornej jednotky, opísanej v odseku
88, zahrnutý nehmotný majetok, ktorý má neur čitú dobu pou žiteľnosti,
alebo ktorý e šte nie je k dispozícii na pou žívanie, a takýto majetok sa
môže testova ťna zní ženie hodnoty len ako sú časťpeňazotvornej
jednotky, v odseku 10 sa po žaduje, aby sa aj táto jednotka raz
ročne testovala na zní ženie hodnoty.
90. Pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa alokoval goodwill, sa testuje na
zníženie hodnoty raz ro čne a v ždy, ke ďexistuje náznak, žeb y
hodnota jednotky mohla by ťznížená, porovnaním ú čtovnej hodnoty
tejto jednotky, vrátane goodwillu, so spätne získate ľnou sumou
jednotky. Ak spätne získate ľná suma jednotky presahuje ú čtovnú
hodnotu jednotky, hodnota jednotky a goodwillu alokovaného
k tejto jednotke sa nepova žuje za zní ženú. Ak ú čtovná hodnota
jednotky presahuje spätne získate ľnú sumu jednotky, jednotka vyká že
stratu zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 104.
Men šinové podiely
91. V súlade s IFRS 3 predstavuje goodwill vykázaný v rámci podnikovej
kombinácie skôr goodwill nadobudnutý materskou spolo čnosťou na
základe vlastníckeho podielu materskej spolo čnosti, ako goodwill
ovládaný materskou spolo čnosťou v dôsledku podnikovej kombinácie.
Preto sa goodwill priradite ľný k men šinovým podielom
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti nevykazuje.
Ak preto existujú men šinové podiely na pe ňazotvornej jednotke, ku
ktorej sa alokoval goodwill, ú čtovná hodnota takejto jednotky zah ŕňa:
a) tak podiel materskej spolo čnosti, ako aj men šinové podiely na
identifikovate ľných čistých aktívach jednotky a
b) podiel materskej spolo čnosti na goodwille.
Časťspätne získate ľnej sumy pe ňazotvornej jednotky, definovanej
v súlade s týmto štandardom, je v šak priradite ľná k men šinovým
podielom na goodwille.
92. Z toho vyplýva, žen aú čely testovania na zní ženie hodnoty neúplne
vlastnenej pe ňazotvornej jednotky obsahujúcej goodwill sa pomyselne
upraví ú čtovná hodnota tejto jednotky pred tým, ako sa porovná s jej
spätne získate ľnou sumou. To sa uskuto čňuje doplnením ú čtovnej
hodnoty goodwillu alokovaného k jednotke tak, aby zah ŕňala goodwill
priradite ľný k men šinovým podielom. Takáto pomyselne upravená
účtovná hodnota sa následne porovnáva so spätne získate ľnou
sumou jednotky s cie ľom zisti ť,či je hodnota pe ňazotvornej jednotky
znížená. V prípade, žed ošlo k zní ženou hodnoty, ú čtovná jednotka
najskôr alokuje stratu zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 104
s cieľom zní žiťsumu goodwillu alokovaného na jednotku.
93. Preto žes av šak goodwill vykazuje len do vý šky vlastníckych podielov
materskej spolo čnosti, v šetka strata zo zní ženia hodnoty súvisiaca
s goodwillom sa rozdelí na časťsúvisiacu s podielom materskej
spolo čnosti a časťsúvisiacu s men šinovým podielom, pri čom sa ako
strata zo zní ženia hodnoty goodwillu vykazuje len prvá uvedená časť.
94. Ak je celková strata zo zní ženia hodnoty vz ťahujúca sa na goodwill
nižšia, ako suma, o ktorú pomyselne upravená hodnota pe ňazotvornej
jednotky presahuje jej spätne získate ľnú sumu, v odseku 104 sa po ža-
duje, aby sa zostávajúce prevý šenie proporcionálne alokovalo
kďalším aktívam jednotky na základe ú čtovnej hodnoty ka ždého
aktíva v jednotke.
95. Ilustratívny príklad 7 znázor ňuje testovanie na zní ženie hodnoty
neúplne vlastnenej pe ňazotvornej jednotky obsahujúcej goodwill.
Načasovanie testov na zní ženie hodnoty
96. Ka ždoročné testovanie na zní ženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky,
ku ktorej sa alokoval goodwill, sa mô že vykonáva ťkedyko ľvek
v priebehu ro čného obdobia za predpokladu, že test sa bude vyko-
návaťkaždý rok k tomu istému dátumu. Rôzne pe ňazotvorné jednotky2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —271
▼B
sa mô žu testova ťna zní ženie hodnoty k rôznym dátumom. Ak sa v šak
časťalebo celý goodwill alokovaný k pe ňazotvornej jednotke
nadobudol v rámci podnikovej kombinácie v priebehu be žného
ročného obdobia, test jednotky na zní ženie hodnoty sa uskuto ční do
konca be žného ro čného obdobia.
97. Ak sa aktíva, z ktorých pozostáva pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa
alokoval goodwill, testujú na zní ženie hodnoty v tom istom čase, ako
jednotka obsahujúca goodwill, testujú sa na zní ženie hodnoty skôr,
ako jednotka obsahujúca goodwill. Podobne, ak sa pe ňazotvorné
jednotky, z ktorých pozostáva skupina pe ňazotvorných jednotiek, ku
ktorým sa alokoval goodwill, testujú na zní ženie hodnoty v tom istom
čase, ako skupina jednotiek obsahujúcich goodwill, testujú sa na
zníženie hodnoty skôr, ako skupina jednotiek obsahujúca goodwill.
98. V čase testovania na zní ženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky, ku
ktorej sa alokoval goodwill, sa mô že vyskytnú ťnáznak zní ženia
hodnoty aktíva v rámci jednotky obsahujúcej goodwill. V takýchto
prípadoch jednotka najskôr vykoná test na zní ženie hodnoty aktíva
a následne vyká že stratu zo zní ženia hodnoty tohto aktíva pred tým,
ako vykoná test na zní ženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky obsahu-
júcej goodwill. Podobne sa mô že vyskytnú ťnáznak zní ženia hodnoty
peňazotvornej jednotky v rámci skupiny jednotiek obsahujúcich good-
will. V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka najskôr vykoná test na
zníženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky a následne vyká že stratu zo
zníženia hodnoty takejto jednotky pred tým, ako vykoná testovanie na
zníženie hodnoty skupiny jednotiek, ku ktorým sa alokoval goodwill.
99. Najaktuálnej ší podrobný výpo čet spätne získate ľnej sumy pe ňazo-
tvornej jednotky, ku ktorej sa alokoval goodwill, uskuto čnený
v predchádzajúcom období, sa mô že pou žiťv rámci testu na zní ženie
hodnoty tejto jednotky v be žnom období, za predpokladu splnenia
všetkých týchto kritérií:
a) majetok a záväzky tvoriace jednotku sa od ostatného výpo čtu
spätne získate ľnej sumy významne nezmenili;
b) výsledkom posledného výpo čtu spätne získate ľnej sumy je suma,
ktorá významnou mierou presiahla ú čtovnú hodnotu tejto jednotky,
a
c) vychádzajúc z analýzy udalostí, ku ktorým do šlo a okolností, ktoré
sa od posledného výpo čtu spätne získate ľnej sumy zmenili, prav-
depodobnos ť,že aktuálna spätne získate ľná suma bude stanovená
vn ižšej sume, ako je ú čtovná hodnota jednotky, je nepatrná.
Celopodnikové aktíva
100. Celopodnikové aktíva zah ŕňajú majetok skupiny alebo divízie, ako je
budova ústredia alebo divízie ú čtovnej jednotky, zariadenie na elektro-
nické spracovanie údajov alebo výskumné stredisko. Štruktúra
účtovnej jednotky ur čuje, či aktívum sp ĺňa pre konkrétnu pe ňazo-
tvornú jednotku definíciu celopodnikových aktív pod ľa tohto štan-
dardu. Charakteristickými vlastnos ťami celopodnikových aktív je, že
nevytvárajú príjmy pe ňažných prostriedkov nezávisle od ostatných
aktív alebo skupín aktív a ich ú čtovnú hodnotu nie je mo žné úplne
priradi ťk posudzovanej pe ňazotvornej jednotke.
101. Ke ďže celopodnikovými aktívami sa nevytvárajú osobitné príjmy
peňažných prostriedkov, spätne získate ľnú sumu jednotlivého celopod-
nikového aktíva nemo žno ur čiťs výnimkou prípadu, ke ďsa mana ž-
ment rozhodol toto aktívum vyradi ť. Ak v dôsledku toho existuje
náznak, že by sa hodnota celopodnikových aktív mohla zní žiť, spätne
získate ľná suma sa ur čuje pre pe ňazotvornú jednotku alebo skupinu
peňazotvorných jednotiek, do ktorej celopodnikové aktívum patrí,
a porovnáva sa s ú čtovnou hodnotou tejto pe ňazotvornej jednotky
alebo skupiny pe ňazotvorných jednotiek. Prípadné straty zo zní ženia
hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 104.
102. Pri testovaní pe ňazotvornej jednotky na zní ženie hodnoty ú čtovná
jednotka identifikuje v šetky celopodnikové aktíva, ktoré sa vz ťahujú
na posudzovanú pe ňazotvornú jednotku. Ak časťúčtovnej hodnoty
celopodnikových aktív:
a) mo žno na primeranej a konzistentnej báze alokova ťk tejto
jednotke, ú čtovná jednotka porovná ú čtovnú hodnotu tejto2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —272
▼B
jednotky, vrátane pomernej časti ú čtovnej hodnoty celopodniko-
vých aktív alokovanej k tejto jednotke, s jej spätne získate ľnou
sumou. Prípadné straty zo zní ženia hodnoty sa vykazujú v súlade
s odsekom 104;
b) nemo žno k tejto jednotke alokova ťna primeranej a konzistentnej
báze, ú čtovná jednotka:
i) porovná ú čtovnú hodnotu tejto jednotky, nezah ŕňajúcu celo-
podnikové aktíva, s jej spätne získate ľnou sumou a vyká že
prípadné straty zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 104;
ii) identifikuje najmen šiu skupinu pe ňazotvorných jednotiek, ktorá
obsahuje posudzovanú pe ňazotvornú jednotku, na ktorú mo žno
na primeranej a konzistentnej báze alokova ťpomernú časť
účtovnej hodnoty celopodnikových aktív, a
iii) porovná ú čtovnú hodnotu tejto skupiny pe ňazotvorných
jednotiek, vrátane pomernej časti ú čtovnej hodnoty celopodni-
kových aktív alokovaných k tejto skupine jednotiek, so spätne
získate ľnou sumou skupiny jednotiek. Prípadné straty zo
zníženia hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 104.
103. Ilustratívny príklad 8 znázor ňuje uplat ňovanie týchto po žiadaviek na
celopodnikové aktíva.
Straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky
104. Straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky (najmen šej skupiny
peňazotvorných jednotiek, ku ktorej sa priradil goodwill alebo celo-
podnikové aktívum) sa vykazujú výlu čne v tom prípade, ak je spätne
získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) ni žšia, ako ú čtovná
hodnota jednotky (skupiny jednotiek). Straty zo zní ženia hodnoty sa
alokujú s cie ľom zní žiťúčtovnú hodnotu majetku jednotky (skupiny
jednotiek) v tomto poradí:
a) najprv tak, že sa zní žiúčtovná hodnota prípadného goodwillu
alokovaného k pe ňazotvornej jednotke (skupine jednotiek), a
b) potom k ostatným aktívam jednotky (skupiny jednotiek) proporcio-
nálne na základe ú čtovnej hodnoty ka ždého aktíva v jednotke
(skupine jednotiek).
K týmto zní ženiam ú čtovných hodnôt sa pristupuje ako k stratám zo
zníženia hodnoty jednotlivých aktív a vykazujú sa v súlade
s odsekom 60.
105. Pri alokácii strát zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 104 ú čtovná
jednotka nezni žuje ú čtovnú hodnotu majetku pod sumu, ktorá je
najvy ššia z týchto súm:
a) reálna hodnota zní žená o náklady na predaj (ak je mo žné ju ur čiť);
b) jeho hodnota z pou žívania (ak je mo žné ju ur čiť)a
c) nula.
Suma straty zo zní ženia hodnoty, ktorá by sa inak alokovala k aktívu,
sa proporcionálne alokuje k ostatným aktívam jednotky (skupinám
jednotiek).
106. Ak nie je mo žné uskuto čniťodhad spätne získate ľnej sumy ka ždého
jednotlivého aktíva pe ňazotvornej jednotky, tento štandard po žaduje
alokáciu straty zo zní ženia hodnoty medzi aktíva tejto jednotky iné
ako goodwill na základe subjektívneho rozhodnutia, preto ževšetky
aktíva pe ňazotvornej jednotky pracujú spolo čne.
107. Ak nie je mo žné odhadnú ťspätne získate ľnú sumu pre jednotlivý
majetok (pozri odsek 67):
a) strata zo zní ženia hodnoty majetku sa vyká že, ak je jeho ú čtovná
hodnota vy ššia, bu ďako suma jeho reálnej hodnoty zní ženej
o náklady na predaj alebo, ak je vy ššia, ako suma výsledkov
aloka čných postupov, opísaných v odsekoch 104 a 105, a
b) nevyká žes a žiadna strata zo zní ženia hodnoty majetku, ak sa
hodnota súvisiacej pe ňazotvornej jednotky nezní žila. To platí aj
vtedy, ke ďreálna hodnota majetku zní žená o náklady na predaj
je nižšia ako jeho ú čtovná hodnota.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —273
▼B
Príklad
Stroj bol fyzicky po škodený, ale e šte stále funguje, aj ke ďnie
tak dobre, ako pred tým, ako bol po škodený. Reálna hodnota
stroja zní žená o náklady na predaj je ni žšia, ako jeho ú čtovná
hodnota. Strojom sa nevytvárajú nezávislé príjmy pe ňažných
prostriedkov. Najmen šou identifikovate ľnou skupinou majetku,
ktorá zah ŕňa stroj a ktorá vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov,
ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od príjmov pe ňažných
prostriedkov z ostatných aktív, je výrobná linka, do ktorej strojpatrí. Spätne získate ľná suma výrobnej linky ukazuje, že hodnota
výrobnej linky ako celku sa nezní žila.
Predpoklad 1: rozpo čty/predpovede, ktoré schválil mana žment,
neodzrkad ľujúžiaden záväzok mana žmentu na nahradenie stroja.
Spätne získate ľná suma samotného stroja sa nedá odhadnú ť,
preto že hodnota z pou žívania stroja:
a)sa mô že odli šovaťod jeho reálnej hodnoty zní ženej o náklady
na predaj a
b)sa dá ur čiťlen pre pe ňazotvornú jednotku, do ktorej stroj
patrí (výrobná linka).
Hodnota výrobnej linky sa nezní žila. Preto sa nevyká že
žiadna strata zo zní ženia hodnoty stroja. Napriek tomu
môžeb y ťpotrebné, aby ú čtovná jednotka opätovne posúdila
dobu odpisovania alebo metódu odpisovania stroja. Mo žno
by bola potrebná krat šia doba odpisovania, alebo zrýchlená
metóda odpisovania, ktorá by odzrkad ľovala o čakávanú
zostávajúcu dobu pou žiteľnosti stroja alebo spôsob, akým sa
očakáva, žeú čtovná jednotka bude spotrebúva ťbudúce
ekonomické ú žitky.
Predpoklad 2: rozpo čty/predpovede, ktoré schválil mana ž-
ment, odzrkad ľujú záväzok mana žmentu nahradi ťstroj
a preda ťho v blízkej budúcnosti. Pe ňažné toky
z pokra čujúceho pou žívania stroja a ždo jeho vyradenia sa
odhadujú ako zanedbate ľné.
Hodnotu z pou žívania stroja je mo žné odhadnú ťako hodnotu
blížiacu sa k jeho reálnej hodnote zní ženej o náklady na
predaj. Preto je spätne získate ľnú sumu stroja mo žné ur čiť
a neberie sa do úvahy pe ňazotvorná jednotka, do ktorej stroj
patrí (t. j. výrobná linka). Ke ďže reálna hodnota stroja
znížená o náklady na predaj je ni žšia, ako jeho ú čtovná
hodnota, vykazuje sa strata zo zní ženia hodnoty stroja.
108. Po uplatnení po žiadaviek odsekov 104 a 105 sa pre prípadnú zostá-
vajúcu sumu straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky
vykáže záväzok výlu čne vtedy, ak sa to po žaduje v inom štandarde.
ZRU ŠENIE STRÁT ZO ZNÍ ŽENIA HODNOTY
109. V odsekoch 110 a ž116 sa stanovujú po žiadavky na zru šenie strát zo
zníženia hodnoty vykázaných k majetku alebo pe ňazotvornej jednotke
v predchádzajúcich obdobiach. Tieto po žiadavky pou žívajú pojem
„aktívum “, uplat ňujú sa v šak rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj
na pe ňazotvornú jednotku. Ďalšie po žiadavky pre jednotlivé aktívum
sú stanovené v odsekoch 117 a ž121, pre pe ňazotvornú jednotku
v odsekoch 122 a 123 a pre goodwill v odsekoch 124 a 125.
110. Ú čtovná jednotka ku ►M5koncu ka ždého obdobia vykazovania ◄
posúdi, či existuje nejaký náznak, že strata zo zní ženia hodnoty vyká-
zaná v predchádzajúcich obdobiach k inému majetku, ako je goodwill,by užnemusela existova ť, alebo by mohla by ťznížená. Ak existuje
niektorý z takýto náznakov, ú čtovná jednotka odhadne spätne získa-
teľnú sumu tohto majetku.
111. Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že strata zo zní ženia
hodnoty vykázaná v predchádzajúcich rokoch z iného majetku, ako
je goodwill, by u žnemusela existova ť, alebo by mohla by ťznížená,
berie ú čtovná jednotka do úvahy minimálne tieto náznaky:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —274
▼B
Vonkaj šie zdroje informácií
a) Po čas obdobia podstatne vzrástla trhová hodnota majetku;
b) Po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa v blízkej budúcnosti vyskytnú,
podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na ú čtovnú jednotku
v technologickom, trhovom, ekonomickom, alebo právnom
prostredí, v rámci ktorého ú čtovná jednotka pôsobí, alebo na
trhu, na ktorý je majetok ur čený;
c) Po čas obdobia sa zní žili trhové úrokové miery alebo ostatné trhové
miery návratnosti investícií a tieto zní ženia pravdepodobne
ovplyvnia diskontnú sadzbu, ktorá sa pou žíva pri výpo čte hodnoty
z pou žívania majetku a významne zvý šia spätne získate ľnú sumu
majetku;
Interné zdroje informácií
d) Po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa o čakáva, že sa v blízkej budúc-
nosti vyskytnú, podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na ú čtovnú
jednotku, v rozsahu alebo v spôsobe, akým sa majetok pou žíva
alebo sa o čakáva, že sa bude pou žívať. Medzi takéto zmeny sa
zahŕňajú náklady, ktoré sa po čas obdobia vynalo žili s cie ľom
vylep šiťalebo roz šíriťvýkonnos ťmajetku alebo re štrukturalizova ť
činnos ť, do ktorej majetok patrí;
e) K dispozícii sú dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú,
že ekonomická výkonnos ťaktíva je alebo bude lep šia, ako sa
očakávalo.
112. Náznaky mo žného zní ženia straty zo zní ženia hodnoty uvedené
v odseku 111 sú vä čšinou zrkadlovým odrazom náznakov mo žného
vzniku straty zo zní ženia hodnoty uvedených v odseku 12.
113. Ak existuje náznak, že strata zo zní ženia hodnoty vykázaná z iného
majetku, ako je goodwill, by u žnemusela existova ťalebo by mohla
byťznížená, mô že to nazna čovať,že zostávajúcu dobu pou žiteľnosti,
metódu odpisovania (amortizácie) alebo reziduálnu hodnotu by mohlo
byťpotrebné revidova ťa upravi ťv súlade so štandardom uplatni-
teľným na tento majetok, aj ke ďsa nezru šížiadna strata zo zní ženia
hodnoty majetku.
114. Strata zo zní ženia hodnoty vykázaná v predchádzajúcich obdobiach
z majetku iného, ako goodwill, sa zru ší výlu čne vtedy, ak sa vyskytla
zmena v odhadoch, ktoré sa pou žili na ur čenie spätne získate ľnej
sumy majetku odvtedy, ako sa naposledy vykázala strata zo zní ženia
hodnoty. V tomto prípade sa ú čtovná hodnota majetku s výnimkou
prípadov opísaných v odseku 117 zvý ši na jeho spätne získate ľnú
sumu. Toto zvý šenie je zru šením straty zo zní ženia hodnoty.
115. Do zru šenia straty zo zní ženia hodnoty sa premieta zvý šenie odhado-
vaného potenciálu prínosov majetku, bu ďz pou žívania, alebo
z predaja, od dátumu, ke ďúčtovná jednotka naposledy vykázala stratu
zo zní ženia hodnoty majetku. V odseku 130 sa po žaduje, aby ú čtovná
jednotka identifikovala zmenu v odhadoch, ktorá spôsobuje zvý šenie
v odhadovanom potenciáli prínosov. Medzi príklady zmienv odhadoch patria tieto:
a) zmena východísk pre spätne získate ľnú sumu (t. j. či spätne získa-
teľná suma vychádza z reálnej hodnoty zní ženej o náklady na
predaj alebo z hodnoty z pou žívania);
b) ak spätne získate ľná suma vychádza z hodnoty z pou žívania,
zmeny v sume alebo časovom priebehu odhadovaných budúcich
peňažných tokov alebo v diskontnej sadzbe, alebo
c) ak spätne získate ľná suma vychádza z reálnej hodnoty zní ženej
o náklady na predaj, zmeny v odhadoch zlo žiek reálnej hodnoty
zníženej o náklady na predaj.
116. Hodnota z pou žívania aktív sa mô že staťvyššou ako ú čtovná hodnota
aktív jednoducho preto, lebo sú časná hodnota budúcich príjmov
peňažných prostriedkov sa zvy šuje tým, že sa pribli žujú v čase. Poten-
ciál prínosov majetku sa v šak nezvý šil. Preto sa strata zo zní ženia
hodnoty nezru ší iba na základe plynutia času (niekedy nazývanom
„odvíjanie sa “diskontu), aj ke ďsa spätne získate ľná suma majetku
stáva vy ššou ako jeho ú čtovná hodnota.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —275
▼B
Zrušenie strát zo zní ženia hodnoty jednotlivého majetku
117. Zvý šená ú čtovná hodnota majetku, iného ako goodwill, priradite ľná
k zru šeniu straty zo zní ženia hodnoty nesmie prevý šiťúčtovnú
hodnotu, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie alebo odpisov),
ak by nebola vykázala žiadna strata zo zní ženia hodnoty majetku
v predchádzajúcich rokoch.
118. Akéko ľvek zvý šenie ú čtovnej hodnoty majetku iného ako goodwill
nad ú čtovnú hodnotu, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie
alebo odpisov), ak by sa nebola vykázala žiadna strata zo zní ženia
hodnoty majetku v predchádzajúcich rokoch, je precenením. Pri ú čto-
vaní takéhoto precenenia ú čtovná jednotka uplat ňuještandard uplatni-
teľný na tento majetok.
119. Zru šenie straty zo zní ženia hodnoty majetku iného ako goodwill sa
okam žite vyká že vo výsledku hospodárenia s výnimkou prípadu, ak sa
o majetku ú čtuje v precenenej hodnote v súlade s iným štandardom
(napríklad v súlade s modelom precenenia v IAS 16). K prípadnému
zrušeniu straty zo zní ženia hodnoty preceneného majetku sa pristupuje
ako k zvý šeniu precenenia pod ľa tohto iného štandardu.
►M5120. Zru šenie straty zo zní ženia hodnoty preceneného majetku sa
vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvy šuje
prebytok z precenenia tohto majetku. Av šak,◄v akom sa strata zo
zníženia hodnoty toho istého majetku predtým vykázala vo výsledku
hospodárenia, sa v šak zru šenie takejto straty takisto vyká žev o
výsledku hospodárenia.
121. Po vykázaní zru šenia straty zo zní ženia hodnoty sa odpisy (amorti-
zácia) upravia pre daný majetok v budúcich obdobiach tak, aby saalokovala revidovaná ú čtovná hodnota majetku, zní žená o jeho rezi-
duálnu hodnotu (ak existuje), na systematickej báze po čas jeho zostá-
vajúcej doby pou žiteľnosti.
Zrušenie strát zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky
122. Zru šenie straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky sa alokuje
k aktívam jednotky, s výnimkou goodwillu, proporcionálne
kúčtovným hodnotám týchto aktív. K týmto zvý šeniam ú čtovných
hodnôt sa pristupuje ako k zru šeniu strát zo zní ženia hodnoty jedno-
tlivých aktív a vykazujú sa v súlade s odsekom 119.
123. Pri alokovaní zru šenia straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej
jednotky pod ľa odseku 122 ú čtovná hodnota majetku nesmie prevý šiť
nižšiu z týchto súm:
a) jeho spätne získate ľná suma (ak je mo žné ju ur čiť)a
b) ú
čtovná hodnota, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie
alebo odpisov), ak by sa nebola vykázala žiadna strata zo zní ženia
hodnoty majetku v predchádzajúcich rokoch.
Suma zru šenia straty zo zní ženia hodnoty, ktorá by sa inak alokovala
k aktívu, sa proporcionálne alokuje k ostatným aktívam jednotky,s výnimkou goodwillu.
Zrušenie strát zo zní ženia hodnoty goodwillu
124. Strata vykázaná zo zní ženia hodnoty goodwillu sa v nasledujúcom
období nezru ší.
125. IAS 38 Nehmotný majetok zakazuje vykazovanie goodwillu vytvore-
ného vlastnou činnos ťou. Prípadné zvý šenie spätne získate ľnej sumy
goodwillu v obdobiach nasledujúcich po vykázaní straty zo zní ženia
hodnoty goodwillu pravdepodobne predstavuje skôr zvý šenie interne
vytvoreného goodwillu, ako zru šenie straty zo zní ženia hodnoty vyká-
zanej k nadobudnutému goodwillu.
ZVEREJ ŇOVANIE
126. Pre ka ždú triedu majetku ú čtovná jednotka zverej ňuje tieto informácie:
a) sumu strát zo zní ženia hodnoty vykázaných vo výsledku hospodá-
renia po čas obdobia a riadkovú polo žku (riadkové polo žky) výkazu2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —276
▼B
►M5komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa tieto straty zo
zníženia hodnoty;
b) sumu zru šení strát zo zní ženia hodnoty vykázaných vo výsledku
hospodárenia po čas obdobia a riadkovú polo žku (riadkové
položky) výkazu ►M5komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa
zrušenie takýchto strát;
c) sumu strát zo zní ženia hodnoty preceneného majetku vykázaných
►M5v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄počas
obdobia;
d) sumu zru šení strát zo zní ženia hodnoty preceneného majetku vyká-
zaných►M5v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄
počas obdobia.
127. Trieda majetku je zoskupenie majetku podobného charakteru
a pou žitia v činnostiach ú čtovnej jednotky.
128. Informácie po žadované pod ľa odseku 126 sa mô žu prezentova ťspolu
s inými informáciami zverejnenými pre triedu majetku. Táto infor-
mácia sa napríklad mô že zahrnú ťdo zosúhlasenia ú čtovnej hodnoty
nehnute ľností, strojov a zariadení na za čiatku a na konci obdobia,
podľap ožiadaviek IAS 16.
129. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje informácie o segmentoch v súlade
s IFRS 8, zverej ňuje tieto informácie pre ka ždý vykazovate ľný
segment:
a) sumu strát zo zní ženia hodnoty vykázaných po čas obdobia vo
výsledku hospodárenia a ►M5v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku ◄;
b) sumu zru šení strát zo zní ženia hodnoty vykázaných po čas obdobia
vo výsledku hospodárenia a ►M5v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ◄.
130. Ú čtovná jednotka pre ka ždú významnú stratu zo zní ženia hodnoty
vykázanú alebo zru šenú po čas obdobia k jednotlivému aktívu, vrátane
goodwillu, alebo k pe ňazotvornej jednotke, zverejní tieto informácie:
a) udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu alebo zru šeniu straty
zo zní ženia hodnoty;
b) sumu vykázanej alebo zru šenej straty zo zní ženia hodnoty;
c) pre jednotlivé aktívum:
i) charakter aktíva a
ii) ak ú čtovná jednotka vykazuje informácie o segmentoch
v súlade s IFRS 8, zverej ňuje vykazovate ľný segment, do
ktorého aktívum patrí;
d) pre pe ňazotvornú jednotku:
i) opis pe ňazotvornej jednotky (napríklad či ide o produktový
rad, stroj, podnikate ľskú činnos ť, geografickú oblas ť, alebo
vykazovate ľný segment definovaný v IFRS 8 Prevádzkové
segmenty );
ii) sumu vykázanej alebo zru šenej straty zo zní ženia hodnoty za
jednotlivé triedy majetku a, ak ú čtovná jednotka v súlade
s IFRS 8 vykazuje informácie o segmentoch, za vykazovate ľný
segment, a
iii) ak sa od predchádzajúceho odhadu spätne získate ľnej sumy
peňazotvornej jednotky (ak existuje) zmenilo zoskupenie
majetku na identifikáciu pe ňazotvornej jednotky, opis sú čas-
ného a predchádzajúceho spôsobu zoskupovania majetkua dôvody na zmenu spôsobu identifikovania pe ňazotvornej
jednotky;
e)či je spätne získate ľná suma majetku (pe ňazotvornej jednotky) jeho
reálnou hodnotou zní ženou o náklady na predaj alebo jeho
hodnotou z pou žívania;
f) ak je spätne získate ľná suma reálnou hodnotou zní ženou o náklady
na predaj, základ, z ktorého vychádza ur čenie reálnej hodnoty2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —277
▼B
zníženej o náklady na predaj (napríklad či bola reálna hodnota
určená odkazom na aktívny trh);
g) ak je spätne získate ľná suma hodnotou z pou žívania, diskontnú
sadzbu (sadzby), pou žitú v sú časnom odhade a v predchádzajúcom
odhade (ak existuje) hodnoty z pou žívania.
131. Ú čtovná jednotka zverej ňujeďalej uvedené informácie k súhrnu strát
zo zní ženia hodnoty a súhrnu zru šení strát zo zní ženia hodnoty vyká-
zanému po čas obdobia, v rámci ktorého sa nezverejnili žiadne infor-
mácie pod ľa odseku 130:
a) hlavné triedy majetku ovplyvnené stratami zo zní ženia hodnoty
a hlavné triedy majetku ovplyvnené zru šením strát zo zní ženia
hodnoty,
b) hlavné udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu týchto strát zo
zníženia hodnoty a zru šení strát zo zní ženia hodnoty.
132. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča zverej ňovaťpredpoklady pou žité pri
určovaní spätne získate ľnej sumy aktív (pe ňazotvorných jednotiek)
počas obdobia. V odseku 134 sa v šak od ú čtovnej jednotky po žaduje
zverejni ťinformácie o odhadoch pou žitých v rámci ocenenia spätne
získate ľnej sumy pe ňazotvornej jednotky v prípade, ak ú čtovná
hodnota tejto jednotky zah ŕňa goodwill alebo nehmotný majetok
s neur čitou dobou pou žiteľnosti.
133. Ak k dátumu vykazovania v súlade s odsekom 84 nebola
kp e ňazotvornej jednotke (skupine jednotiek) alokovaná žiadna
pomerná časťgoodwillu nadobudnutého v rámci podnikovej kombi-
nácie po čas obdobia, zverej ňuje sa suma nealokovaného goodwillu
spolu s dôvodmi, pre čo táto suma zostáva nealokovaná.
Odhady pou žité na ocenenie spätne získate ľnej sumy pe ňazotvor-
ných jednotiek, ktoré obsahujú goodwill alebo nehmotný majetoks neur čitou dobou pou žiteľnosti
134. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie vy žadované v písmenách a)
ažf) pre ka ždú pe ňazotvornú jednotku (skupinu jednotiek), pre ktorú
je účtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného majetku s neur čitou
dobou pou žiteľnosti alokovaná k tejto jednotke (skupine jednotiek)
významná v porovnaní s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu
alebo nehmotného majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti ú čtovnej
jednotky:
a) účtovnú hodnotu goodwillu alokovaného k jednotke (skupine
jednotiek);
b) účtovnú hodnotu nehmotného majetku s neur čitou dobou pou žiteľ-
nosti, alokovaného k ú čtovnej jednotke (skupine jednotiek);
c) základ, z ktorého vychádza ur čenie spätne získate ľnej sumy
jednotky (skupiny jednotiek) (t. j. hodnota z pou ž
ívania alebo
reálna hodnota zní žená o náklady na predaj);
d) v prípade, že spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek)
vychádza z hodnoty z pou žívania:
i) opis ka ždého k ľúčového predpokladu, z ktorého mana žment
vychádzal pri projekciách pe ňažných tokov na obdobie,
ktorého sa týkajú posledné rozpo čty/predpovede. K ľúčovými
predpokladmi sú tie predpoklady, na ktoré je spätne získate ľná
suma jednotky (skupiny jednotiek) najcitlivej šia;
ii) charakteristiku prístupu mana žmentu k stanoveniu hodnoty
(hodnôt) priradenej (priradených) ku ka ždému k ľúčovému
predpokladu, či tieto hodnoty (hodnota) odzrkad ľujú (odzrka-
dľuje) minulé skúsenosti, alebo, ak je to vhodné, či sú konzi-
stentné s externými zdrojmi informácií a ak nie, ako a pre čos a
odlišujú od minulých skúseností alebo externých zdrojov infor-
mácií;
iii) obdobie, na ktoré mana žment pripravil projekcie pe ňažných
tokov zalo žené na finan čných rozpo čtoch/predpovediach,
schválených mana žmentom a ak pre pe ňazotvornú jednotku
(skupinu jednotiek) pou žije obdobie dlh šie ako pä ťrokov,
vysvetlenie opodstatnenosti takéhoto dlh šieho obdobia;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —278
▼B
iv) mieru rastu pou žitú s cie ľom extrapolova ťprojekcie pe ňažných
tokov nad rozsah obdobia, ktorého sa týkajú posledné
rozpo čty/predpovede a opodstatnenos ťprípadného pou žitia
miery rastu, ktorá presahuje dlhodobú priemernú mieru rastupre výrobky, priemyselné odvetvia, alebo krajinu či krajiny,
v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, pre ktorý
je jednotka (skupina jednotiek) ur čená;
v) diskontná sadzba (sadzby) pou žitá v projekciách pe ňažných
tokov;
e) ak spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) vychádza
z reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj, metodológiu, ktorú
použila na ur čenie reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj.
Ak sa reálna hodnota zní žená o náklady na predaj neur čuje
pomocou zjavnej trhovej ceny ú čtovnej jednotky (skupiny ú čtov-
ných jednotiek), zverej ňujú sa takisto tieto informácie:
i) opis ka ždého k ľúčového predpokladu, z ktorého mana žment
vychádzal pri ur čení reálnej hodnoty zní ženej o náklady na
predaj. K ľúčovými predpokladmi sú tie predpoklady, na ktoré
je spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) najcitli-
vejšia;
ii) charakteristiku prístupu mana žmentu k stanoveniu hodnoty
(hodnôt), priradenej ku ka ždému k ľúčovému predpokladu, či
tieto hodnoty (hodnota) odzrkad ľ
ujú minulé skúsenosti, alebo
ak je to vhodné, či sú konzistentné s externými zdrojmi infor-
mácií a ak nie, ako a pre čo sa odli šujú od minulých skúseností
alebo externých zdrojov informácií;
f) ak by sa dala o čakáva ťmožnosťzmeny k ľúčového predpokladu,
z ktorého mana žment vychádzal pri ur čení spätne získate ľnej sumy
jednotky (skupiny jednotiek), ktorá by spôsobila, žeúčtovná
hodnota jednotky (skupiny jednotiek) prevý ši jej spätne získate ľnú
sumu:
i) sumu, o ktorú spätne získate ľná suma jednotky (skupiny
jednotiek) prevy šuje jej ú čtovnú hodnotu;
ii) hodnotu priradenú ku k ľúčovému predpokladu;
iii) sumu, o ktorú sa hodnota priradená ku k ľúčovému predpokladu
musí zmeni ť, po zahrnutí v šetkých následných vplyvov takejto
zmeny na ďalšie premenné veli činy pou žité pri oce ňovaní
spätne získate ľnej sumy, aby sa spätne získate ľná suma
jednotky (skupiny jednotiek) rovnala jej ú čtovnej hodnote.
135. Ak je časťalebo celá ú čtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného
majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti alokovaná medzi viacero
peňazotvorných jednotiek (skupín jednotiek) a suma takto alokovaná
ku ka ždej jednotke (skupine jednotiek) nie je významná v porovnaní
s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu alebo nehmotného majetku
s neur čitou dobou pou žiteľnosti ú čtovnej jednotky, táto skuto čnosťsa
zverejní spolu so súhrnnou ú čtovnou hodnotou goodwillu alebo
nehmotného majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti, alokovanou
k týmto jednotkám (skupinám jednotiek). Navy še v prípade, ke ď
spätne získate ľné sumy akejko ľvek z týchto jednotiek (skupín
jednotiek) vychádzajú z toho istého k ľúčového predpokladu (predpo-
kladov) a súhrnná ú čtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného
majetku s neur čitou dobou životnosti, ktorá je k nim alokovaná, je
významná v porovnaní s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu
alebo nehnute ľného majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti, ú čtovná
jednotka túto skuto čnosťzverejní spolu s:
a) agregovanou ú čtovnou hodnotou goodwillu alokovaného k týmto
jednotkám (skupinám jednotiek);
b) agregovanou ú čtovnou hodnotou nehmotného majetku s neur čitou
dobou pou žiteľnosti alokovaného k týmto jednotkám (skupinám
jednotiek);
c) opisom k ľúčového predpokladu (predpokladov);
d) charakteristikou prístupu mana žmentu k stanoveniu hodnoty(-ôt)
priradenej(-ých) ku k ľúčovému(-ým) predpokladu(-om), či táto
(tieto) hodnota(-y) odzrkad ľuje(-ú) minulé skúsenosti, alebo
prípadne či je (sú) konzistentná(-é) s externými zdrojmi informácií,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —279
▼B
a ak nie, ako a pre čo sa odli šuje(-ú) od minulých skúseností alebo
externých zdrojov informácií;
e) ak by sa dala primerane o čakáva ťmožnosťzmeny k ľúčového(-
ých) predpokladu(-ov), ktorá by spôsobila, že súhrn ú čtovných
hodnôt jednotiek (skupín jednotiek) prevý ši súhrn ich spätne získa-
teľných súm:
i) sumu, o ktorú súhrn spätne získate ľných súm jednotiek (skupín
jednotiek) presahuje súhrn ich ú čtovných hodnôt;
ii) hodnotu(-y) priradenú(-é) ku k ľúčovému(-ým) predpokladu(-
om);
iii) sumu, o ktorú sa hodnota(-y) priradená(-é) ku k ľúčovém(-ým)
predpokladu(-om) musí zmeni ť, po zahrnutí v šetkých násled-
ných vplyvov takejto zmeny na ďalšie premenné veli činy,
použité pri oce ňovaní spätne získate ľnej sumy, aby sa súhrn
spätne získate ľných súm jednotiek (skupín jednotiek) rovnal
súhrnu ich ú čtovných hodnôt.
136. Najaktuálnej ší podrobný výpo čet spätne získate ľnej sumy pe ňazo-
tvornej jednotky (skupiny jednotiek), ktorý sa uskuto čnil
v predchádzajúcom období, sa v súlade s odsekom 24 alebo
99 mô že prenies ťa pou žiťv rámci testu na zní ženie hodnoty tejto
jednotky (skupiny jednotiek) v be žnom období za predpokladu
splnenia stanovených podmienok. V takomto prípade sa informácie
o tejto jednotke (skupine jednotiek), ktoré tvoria sú časťzverejnení
vyžadovaných odsekmi 134 a 135 týkajú výpo čtu spätne získate ľnej
sumy preneseného do ďalšieho obdobia.
137. Ilustratívny príklad 9 znázor ňuje zverejnenia po žadované odsekmi 134
a 135.
Prechodné ustanovenia a dátum ú činnosti
138. Ak ú čtovná jednotka v súlade s odsekom 85 IFRS 3 zvolí uplat ňo-
vanie IFRS 3 od ktoréhoko ľvek dátumu pred dátumami ú činnosti
uvedenými v odsekoch 78 a ž84 IFRS 3, od toho istého dátumu
takisto prospektívne uplat ňuje tento štandard.
139. V opa čnom prípade ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard:
a) na goodwill a nehmotný majetok nadobudnutý v podnikových
kombináciách s dátumom zmluvy 31. marca 2004 alebo neskôr a
b) na v šetky ostatné aktíva prospektívne od za čiatku prvého ro čného
obdobia, ktoré sa za čína 31. marca 2004 alebo neskôr.
140. Ú čtovným jednotkám, na ktoré sa vz ťahuje odsek 139, sa odporú ča
uplat ňovaťpožiadavky tohto štandardu pred dátumami ú činnosti usta-
novenými v odseku 139. Ak v šak ú čtovná jednotka uplatní tento
štandard pred týmito dátumami ú činnosti, musí zárove ňuplatni ťaj
IFRS 3 a IAS 38 (v znení revízie z roku 2004).
▼M5
140A. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho zmenil
a doplnil odseky 61, 120, 126 a 129. Ú čtovná jednotka uplatní tieto
zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia
na toto skor šie obdobie.
▼B
Ukon čenie platnosti ias 36 (vydaného v roku 1998)
141. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
(vydaný v roku 1998).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —280
▼B
Dodatok A
POUŽÍVANIE TECHNÍK SÚ ČASNEJ HODNOTY PRI UR ČOVANÍ
HODNOTY Z POU ŽÍVANIA
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu. Poskytuje sa v nej
návod na pou žívanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní hodnoty
z pou žívania. Napriek tomu, že v návode sa pou žíva pojem „aktívum “, uplat ňuje
sa rovnako na skupinu aktív tvoriacich pe ňazotvornú jednotku.
Zložky oce ňovania sú časnou hodnotou
A1. Ďalej uvedené prvky spolo čne vyjadrujú ekonomické rozdiely medzi
aktívami:
a) odhad budúcich pe ňažných tokov, alebo v prípade komplexnej ších
skuto čností, sérií budúcich pe ňažných tokov, ktoré ú čtovná
jednotka o čakáva, že získa z aktíva;
b) očakávania o mo žných odchýlkach v sume alebo časovom prie-
behu týchto pe ňažných tokov;
c)časová hodnota pe ňazí, vyjadrená aktuálnou trhovou bezrizikovou
úrokovou mierou;
d) cena za zná šanie neistoty obsiahnutej v aktíve a
e) ostatné, niekedy neidentifikovate ľné faktory (ako je platobná
neschopnos ť), ktoré by ú častníci trhu zoh ľadňovali pri oce ňovaní
budúcich pe ňažných tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že
získa z aktíva.
A2. Tento dodatok ukazuje kontrasty medzi dvoma prístupmi k výpo čtu
súčasnej hodnoty, z ktorých oba mô žub yťv závislosti od okolností
použité na odhad hodnoty z pou žívania majetku. V rámci „tradičného“
prístupu sú úpravy o faktory b) a že), uvedené v odseku A1, zahrnuté
do diskontnej sadzby. V rámci prístupu zalo ženom na „očakávaných
peňažných tokoch “spôsobujú faktory b), d) a e) úpravy pri výpo čtoch
očakávaných pe ňažných tokov upravených o riziko. Bez oh ľadu na to,
aký prístup uplatní ú čtovná jednotka pri zoh ľadňovaní o čakávaných
možných odchýlok v sume a časovom priebehu budúcich pe ňažných
tokov, výsledkom bude zoh ľadnenie o čakávanej sú časnej hodnoty
budúcich pe ňažných tokov, t. j. vá ženého aritmetického priemeru v šet-
kých mo žných výstupov.
Všeobecné zásady
A3. Techniky pou žívané pri odhadoch budúcich pe ňažných tokov
a úrokových mier sa budú v rámci jednotlivých situácií lí šiť,at o
v závislosti od okolností týkajúcich sa predmetného majetku. Prípadné
používanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní hodnoty
z pou žívania majetku sa v šak riadi týmito v šeobecnými zásadami:
a) úrokové miery pou žité na diskontovanie pe ňažných tokov by mali
odzrkad ľovaťpredpoklady, ktoré sú konzistentné s predpokladmi
obsiahnutými v rámci odhadovaných pe ňažných tokov. V opa čnom
prípade by sa vplyv niektorých predpokladov zapo čítal duplicitne,
alebo by sa ignoroval. Napríklad diskontná sadzba vo vý ške 12
percent by sa mohla pou žiťna zmluvné pe ňažné toky
z poh ľadávky z úveru. Táto sadzba odzrkad ľuje o čakávania týka-
júce sa budúceho nedodr žania splátok úverov s konkrétnymi vlast-
nosťami. Tá istá sadzba vo vý ške 12 percent by sa nemala pou žiť
na diskontovanie o čakávaných pe ňažných tokov, preto že v týchto
peňažných tokoch sa u žodzrkad ľujú predpoklady týkajúce sa
budúceho nedodr žania splátok;
b) odhadované pe ňažné toky a diskontné sadzby by nemali by ť
ovplyvnené predpojatos ťou a faktormi, ktoré sa netýkajú predmet-
ného majetku. Napríklad zámerným podhodnotením odhadovaných
čistých pe ňažných tokov tak, aby sa vylep šil obraz o budúcej
ziskovosti majetku, sa do oce ňovania zavádza predpojatos ť;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —281
▼B
c) odhadované pe ňažné toky alebo diskontné sadzby by mali odzrka-
dľovaťskôr rozsah mo žných výstupov, ako jedinú najpravdepo-
dobnej šiu, minimálnu alebo maximálnu mo žnú sumu.
Tradi čný prístup k sú časnej hodnote a prístup na základe o čakávaných
peňažných tokov
Tradi čný prístup
A4. Ú čtovné aplikácie sú časnej hodnoty tradi čne pou žívali jediný súbor
odhadovaných pe ňažných tokov a jedinú diskontnú sadzbu, často
označovanú ako „sadzba zodpovedajúca riziku “. Tradi čný prístup
v podstate predpokladá, že jediná dohodnutá diskontná sadzby mô že
obsiahnu ťvšetky o čakávania o budúcich pe ňažných tokoch a vhodnú
rizikovú prémiu. Preto tradi čný prístup kladie najvä čší dôraz na výber
diskontnej sadzby.
A5. V niektorých prípadoch, napríklad takých, ke ďsa porovnate ľné aktíva
dajú sledova ťna trhu, je uplatnenie tradi čného prístupu relatívne
jednoduché. Pokia ľide o aktíva so zmluvnými pe ňažnými tokmi, je
konzistentný so spôsobom, akým ú častníci trhu opisujú majetok,
napríklad ako „12-percentný dlhopis “.
A6. Tradi čným prístupom sa v šak nemusia vhodne zoh ľadňovaťniektoré
komplexné problémy oce ňovania, akým je oce ňovanie nefinan čného
majetku, pre ktorého polo žku alebo porovnate ľnú polo žku neexistuje
žiadny trh. Správny výber „sadzby zodpovedajúcej riziku “si vy žaduje
analýzu najmenej dvoch polo žiek–aktíva, ktoré existuje na trhu a má
zistite ľnú trhovú úrokovú sadzbu a aktíva, ktoré sa oce ňuje. Vhodná
diskontná sadzba pre oce ňované pe ňažné toky sa musí odvodi ťzo
zistite ľnej úrokovej miery tohto druhého aktíva. Na ú čely odvodenia
musia by ťvlastnosti pe ňažných tokov druhého aktíva podobné vlast-
nostiam aktíva, ktoré sa oce ňuje. Preto oce ňovate ľmusí:
a) identifikova ťsúbor pe ňažných tokov, ktorý sa bude diskontova ť;
b) identifikova ťiné aktívum na trhu, ktoré sa javí ako aktívum
s podobnými vlastnos ťami pe ňažných tokov;
c) porovna ťsúbory pe ňažných tokov z oboch polo žiek tak, aby sa
zabezpe čilo,že sú podobné (napríklad –predstavujú oba súbory
zmluvné pe ňažné toky alebo je jeden z nich zmluvným a druhý
odhadovaným pe ňažným tokom?);
d) vyhodnoti ť,či sa v rámci jednej polo žky nachádza prvok, ktorý sa
v druhej polo žke nenachádza (napríklad –je jedna polo žka menej
likvidná ako druhá?), a
e) vyhodnoti ť,či je pravdepodobné, že oba súbory pe ňažných tokov
sa budú správa ť(t. j. meni ťsa) podobným spôsobom v meniacich
sa ekonomických podmienkach.
Prístup zalo žený na o čakávaných pe ňažných tokoch
A7. Prístup zalo žený na o čakávaných pe ňažných tokoch je v niektorých
situáciách efektívnej ším nástrojom na oce ňovanie ako tradi čný prístup.
Pri tvorbe ocenenia vyu žíva prístup zalo žený na o čakávaných pe ňaž-
ných tokoch namiesto jediného najpravdepodobnej šieho pe ňažného
toku v šetky o čakávania týkajúce sa pe ňažných tokov. Mô žeí sťnaprí-
klad o pe ňažný tok v hodnote 100 CU, 200 CU alebo 300 CU,
s pravdepodobnos ťou 10 percent, 60 percent a 30 percent,
v uvedenom poradí. O čakávaný pe ňažný tok má hodnotu 220 CU.
Tento prístup sa teda lí ši od tradi čného prístupu tým, že sa zameriava
na priamu analýzu predmetných pe ňažných tokov a na jednozna čnejšie
stanovenia predpokladov pou žitých pri oce ňovaní.
A8. Prístup zalo žený na o čakávaných pe ňažných tokoch takisto umo žňuje
použiťtechniky sú časnej hodnoty v prípade, ke ďječasový priebeh
peňažných tokov neistý. Napríklad pe ňažný tok s hodnotou 1 000 CU
môžeb y ťprijatý v rámci jedného roka, dvoch rokov alebo troch
rokov, s pravdepodobnos ťou 10 percent, 60 percent a 30 percent,
v uvedenom poradí. Ďalej uvedený príklad zobrazuje výpo čet očaká-
vanej sú časnej hodnoty v takejto situácii.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —282
▼B
Súčasná hodnota 1 000 CU za
1 rok pri 5 % 952,38 CU
Pravdepodobnos ť10,00 % 95,24 CU
Súčasná hodnota 1 000 CU za
2 roky pri 5,25 % 902,73 CU
Pravdepodobnos ť60,00 % 541,64 CU
Súčasná hodnota 1 000 CU za
3 roky pri 5,50 % 851,61 CU
Pravdepodobnos ť 30,00 % 255,48 CU
Očakávaná sú časná hodnota 892,36 CU
A9. O čakávaná sú časná hodnota 892,36 CU sa odli šuje od tradi čného
poňatia najlep šieho odhadu 902,73 CU (60-percentná pravdepodob-
nosť). Tradi čný výpo čet sú časnej hodnoty uplatnený v rámci tohto
príkladu si vy žaduje rozhodnutie o tom, ktorý z mo žných časových
priebehov pe ňažných tokov sa má pou žiť, a v tomto zmysle by
neodzrkad ľoval pravdepodobnosti ostatných časových priebehov. Je
to tak preto, že diskontná sadzba v rámci tradi čného výpo čtu sú časnej
hodnoty neodzrkad ľuje neistoty v časovom priebehu.
A10. Pou žitie pravdepodobností je základným prvkom prístupu zalo ženom
na očakávaných pe ňažných tokoch. Niektorí pochybujú, či sa prira ďo-
vaním pravdepodobností k vysoko subjektívnym odhadom nenazna-
čuje vy ššia presnos ť, ako v skuto čnosti existuje. Správne uplat ňovanie
tradičného prístupu (ako sa opisuje v odseku A6) si v šak vy žaduje
rovnaké odhady a subjektívnos ťbez poskytnutia transparentnosti
výpo čtu pou žívaného v prístupe zalo ženom na o čakávaných pe ňaž-
ných tokoch.
A11. Mnohé odhady vytvorené v sú časnej praxi u žneformálne zah ŕňajú
prvky prístupu zalo ženého na o čakávaných pe ňažných tokoch.
Okrem toho ú čtovníci často čelia potrebe oceni ťmajetok s pou žitím
obmedzených informácií o pravdepodobnostiach mo žných pe ňažných
tokov. Ú čtovník sa napríklad mô že ocitnú ťv týchto situáciách:
a) Odhadovaná suma patrí do rozsahu medzi 50 CU a 250 CU, av šak
v rámci tohto pásma nie je žiadna suma pravdepodobnej šia, ako
prípadná iná suma. Na základe takýchto obmedzených informácií
je očakávaný pe ňažný tok 150 CU [(50 + 250)/2];
b) Odhadovaná suma patrí do rozsahu medzi 50 CU a ž250 CU
a najpravdepodobnej šia suma je 100 CU. Pravdepodobnosti
spojené s ka ždou zo súm v šak nie sú známe. Na základe týchto
obmedzených informácií je o čakávaný pe ňažný tok 133,33 CU
[(50 + 100 + 250)/3];
c) Odhadovaná suma je 50 CU (10-percentná pravdepodobnos ť), 250
CU (30-percentná pravdepodobnos ť) alebo 100 CU (60-percentná
pravdepodobnos ť). Na základe týchto obmedzených informácií je
očakávaný pe ňažný tok 140 CU [(50 × 0,10) + (250 × 0,30) + (100
× 0,60)].
Vk a ždom z týchto prípadov sa odhadom o čakávaných pe ňažných
tokov pravdepodobne poskytne lep ší odhad hodnoty z pou žívania,
ako minimálnou, najpravdepodobnej šou, alebo maximálnou hodnotou.
A12. Na pou žitie prístupu zalo ženého na o čakávaných pe ňažných tokoch sa
vzťahuje obmedzenie týkajúce sa nákladov vo vz ťahu k ú žitkom.
V niektorých prípadoch mô žem a ťúčtovná jednotka prístup
k rozsiahlym údajom a mô žeb yťschopná vytvori ťmnohé scenáre
peňažných tokov. V iných prípadoch ú čtovná jednotka inak ako
s vynalo žením významných nákladov nemusí by ťschopná vypracova ť
viac ako len v šeobecný výkaz o premenlivosti pe ňažných tokov.
Účtovná jednotka musí vyvá žiťnáklady na zaobstaranie dodato čných
informácií oproti dodato čnej spo ľahlivosti, ktorú informácie prinesú
do oce ňovania.
A13. Niektorí trvajú na tom, že techniky zalo žené na o čakávaných pe ňaž-
ných tokoch sú nevhodné na oce ňovanie jedinej polo žky alebo
položky s obmedzeným po čtom mo žných výstupov. Ponúkajú príklad2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —283
▼B
aktíva s dvoma mo žnými výsledkami: 90-percentná pravdepodobnos ť,
žep eňažný tok bude ma ťhodnotu 10 CU a 10-percentná pravdepo-
dobnos ť,žep eňažný tok bude ma ťhodnotu 1 000 CU. Zis ťujú, že
očakávaný pe ňažný tok v rámci uvedeného príkladu je 109 CU
a kritizujú tento výsledok ako nepredstavujúci žiadnu zo súm, ktoré
môžub yťnakoniec uhradené.
A14. Podobné tvrdenia ako to, ktoré bolo na črtnuté vy ššie, odzrkad ľujú
základný nesúlad s cie ľom oce ňovania. Ak je cie ľom akumulácia
nákladov, ktoré majú vzniknú ť,očakávané pe ňažné toky nemusia
vytvori ťverné zobrazenie odhadu o čakávaných nákladov. Tento štan-
dard je v šak zameraný na oce ňovanie spätne získate ľnej sumy
majetku. Spätne získate ľná suma majetku uvedená v tomto príklade
pravdepodobne nebude 10 CU, aj ke ďide o najpravdepodobnej ší
peňažný tok. Je to tak preto, lebo ocenenie 10 CU nezah ŕňa neistotu
peňažného toku pri ocenení majetku. Namiesto toho sa neistý pe ňažný
tok prezentuje tak, ako keby i šlo o istý pe ňažný tok. Žiadna racionálna
účtovná jednotka by nepredávala majetok s takýmito vlastnos ťami za
10 CU.
Diskontná sadzba
A15. Bez oh ľadu na prístup, ktorý ú čtovná jednotka uplatní pri oce ňovaní
hodnoty z pou žívania majetku, by úrokové miery pou žité na diskon-
tovanie pe ňažných tokov nemali odzrkad ľovaťriziká, o ktoré sa upra-
vili odhadované pe ňažné toky. V opa čnom prípade by sa vplyv niekto-
rých predpokladov zapo čítal duplicitne.
A16. Ak sadzba pre konkrétne aktívum nie je priamo dostupná z trhu,
účtovná jednotka pou žíva náhradné spôsoby odhadovania diskontnej
sadzby. Ú čelom je odhadnú ť, pokia ľje to mo žné, trhové posúdenie:
a)časovej hodnoty pe ňazí za obdobia do konca doby pou žiteľnosti
aktíva a
b) faktorov b), d) a e) opísaných v odseku A1, za predpokladu, že
tieto faktory nespôsobili úpravy pri výpo čtoch odhadovaných
peňažných tokov.
A17. Za východiskový bod pri tvorbe takéhoto odhadu mô že vzia ťúčtovná
jednotka do úvahy tieto miery:
a) vá žený aritmetický priemer kapitálových nákladov ú čtovnej
jednotky, s pou žitím techník, akou je model oce ňovania kapitálo-
vých aktív;
b) prírastkovú úrokovú mieru z úverov a pô žičiek ú čtovnej jednotky a
c) ostatné trhové miery úverov a pô žičiek.
A18. Tieto miery sa v šak musia upravi ťtak, aby:
a) odzrkad ľovali spôsob, ktorým by trh posúdil špecifické riziká
spojené s odhadovanými pe ňažnými tokmi majetku, a
b) vylú čili riziká, ktoré nie sú relevantné pre odhadované pe ňažné
toky majetku alebo o ktoré boli upravené odhadované pe ňažné
toky.
Mali by sa vzia ťdo úvahy riziká, akými sú riziko krajiny, menové
riziko a cenové riziko.
A19. Diskontná sadzba je nezávislá od štruktúry kapitálu ú čtovnej jednotky
a od spôsobu, ktorým ú čtovná jednotka financuje nákup majetku,
preto že budúce pe ňažné toky, ktorých vznik sa o čakáva od majetku,
nezávisia od spôsobu, akým ú čtovná jednotka financovala nákup
majetku.
A20. V odseku 55 sa po žaduje, aby bola pou žívaná diskontná sadzba
sadzbou pred zdanením. Preto, ak je základ pou žitý na odhadnutie
diskontnej sadzby základom po zdanení, tento základ sa upraví tak,
aby odzrkad ľoval sadzbu pred zdanením.
A21. Ú čtovná jednotka spravidla pou žíva jedinú diskontnú sadzbu na odhad
hodnoty z pou žívania majetku. Ú čtovná jednotka v šak pou žíva samo-
statné diskontné sadzby pre rôzne budúce obdobia, ak je hodnota
z pou žívania citlivá na rozdiely v rizikách pre rôzne obdobia alebo
načasovú štruktúru úrokových mier.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —284
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je zabezpe čiť, aby sa na rezervy, podmienené záväzky
a podmienené aktíva uplatnili vhodné kritériá vykazovania a oce ňovacie
základne, a aby sa v poznámkach k ú čtovnej závierke zverejnili dostato čné
informácie, ktoré pou žívateľom umo žnia pochopi ťich charakter, na časovanie
a sumu.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky pri ú čtovaní rezerv,
podmienených záväzkov a podmienených aktív, s výnimkou:
a) tých, ktoré sú výsledkom nesplnených zmlúv, s výnimkou nevý-
hodnej zmluvy, a
b) [vypú šťa sa];
c) tých, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti iného štandardu.
2. Tento štandard sa neuplat ňuje na finan čné nástroje (vrátane záruk),
ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti IAS 39 Finan čné nástroje: vyka-
zovanie a oce ňovanie .
3. Nesplnené zmluvy sú zmluvy, v rámci ktorých žiadna zo zmluvných
strán nesplnila žiadnu zo svojich povinností, alebo obe zmluvné strany
čiastočne splnili svoje povinnosti v rovnakom rozsahu. Tento štandard
sa neuplat ňuje na nesplnené zmluvy s výnimkou tých, ktoré sú nevý-
hodné.
4. [Vypú šťa sa.]
5. Ak sa iný štandard zaoberá špecifickým typom rezervy, podmieneného
záväzku alebo podmieneného aktíva, ú čtovná jednotka uplatní tento
inýštandard namiesto tohto štandardu. Napríklad IFRS 3 Podnikové
kombinácie sa zaoberá spôsobom ú čtovania, ktorý nadobúdate ľuplat-
ňuje na podmienené záväzky získané v podnikovej kombinácii.
Podobne sú niektoré typy rezerv takisto uvedené v štandardoch pre:
a) zmluvy o zhotovení (pozri IAS 11 Zmluvy o zhotovení );
b) dane z príjmov (pozri IAS 12 Dane z príjmov );
c) lízingy (pozri IAS 17 Lízingy ). Ak v šak IAS 17 neobsahuje špeci-
fické po žiadavky na zaobchádzanie s operatívnym lízingom, ktorý
sa stáva nevýhodným, na takéto prípady sa uplat ňuje tento štan-
dard;
d) zamestnanecké po žitky (pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky)a
e) poistné zmluvy (pozri IFRS 4 Poistné zmluvy ). Tento štandard sa
však uplat ňuje na rezervy, podmienené záväzky a podmienené
aktíva pois ťovate ľa iné ne žna tie, ktoré vznikajú v dôsledku
jeho zmluvných povinností a práv z poistných zmlúv, patriacich
do rozsahu pôsobnosti IFRS 4.
6. Niektoré sumy pova žované za rezervy mô žu súvisie ťs vykazovaním
výnosov, ak napríklad ú čtovná jednotka poskytuje záruky výmenou za
poplatok. Tento štandard sa nevenuje vykazovaniu výnosov. IAS 18
Výnosy identifikuje okolnosti, za ktorých sa vykazujú výnosy,
a poskytuje praktický návod na uplat ňovanie kritérií vykazovania.
Týmto štandardom sa nemenia po žiadavky IAS 18.
7. Týmto štandardom sa definujú rezervy ako záväzky s neur čitým
časovým vymedzením alebo vý škou. V niektorých krajinách sa
výraz „rezerva “používa tie žv kontexte polo žiek, akými sú odpiso-
vanie, zní ženie hodnoty majetku a pochybné poh ľadávky: tieto
položky sú úpravami ú čtovných hodnôt majetku a nie sú zahrnuté
v tomto štandarde.
8. Ostatné štandardy špecifikujú, či sa výdavky pova žujú za aktívum
alebo za náklady. Tieto polo žky nie sú zahrnuté do tohto štandardu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —285
▼B
Preto tento štandard nezakazuje, ale ani nevy žaduje aktiváciu nákladov
vykázaných v čase tvorby rezervy.
9. Tento štandard sa uplat ňuje pre rezervy na re štrukturalizáciu (vrátane
ukon čených činností). Ak re štrukturalizácia sp ĺňa definíciu ukon čenej
činnosti, mô žu sa pod ľa IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj
a ukon čenie činnosti vyžadova ťsa dodato čné zverejnenia.
DEFINÍCIE
10. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto
význame:
Rezerva je záväzok s neur čitým časovým vymedzením alebo vý škou.
Záväzok je sú časná povinnos ťúčtovnej jednotky vznikajúca
z minulých udalostí, ktorej vysporiadaním sa o čakáva úbytok zdrojov
účtovnej jednotky steles ňujúcich ekonomické ú žitky.
Zaväzujúca udalos ťje udalos ť, ktorou sa vytvára zákonná alebo
mimozmluvná povinnos ť, ktorá vedie k tomu, žeúčtovná jednotka
nemá inú reálnu alternatívu ne žvysporiada ťdanú povinnos ť.
Zákonná povinnos ťje povinnos ť, ktorá sa odvíja zo:
a) zmluvy (prostredníctvom jej výslovných alebo implicitných
podmienok);
b) právnych predpisov alebo
c) ostatných právnych úkonov.
Mimozmluvná povinnos ťje povinnos ť, ktorá sa odvíja z činností
účtovnej jednotky, ke ď:
a) zavedenými vzormi správania sa z minulej praxe, zverejnenými
postupmi alebo dostato čne konkrétnym sú časným vyhlásením
účtovná jednotka nazna čila ostatným stranám, že bude akceptova ť
určité záväzky, a
b) v dôsledku čoho ú čtovná jednotka vytvorila platné o čakávanie na
strane ostatných zú častnených strán, že si splní túto zodpovednos ť.
Podmienený záväzok je:
a) mo žná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí a ktorej
existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nenastaním jednejalebo viacerých neur čitých budúcich udalostí, ktoré nie sú úplne
pod kontrolou ú čtovnej jednotky, alebo
b) sú časná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí, ale nevyka-
zuje sa, preto že:
i) nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky,
alebo
ii) vý šku povinnosti nie je mo žné oceni ťs dostato čnou spo ľahli-
vosťou.
Podmienené aktívum je mo žné aktívum, ktoré vzniká z minulých
udalostí a ktorého existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nena-
staním jednej alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré nie sú
úplne pod kontrolou ú čtovnej jednotky.
Nevýhodná zmluva je zmluva, v ktorej nevyhnutné náklady na
splnenie povinností pod ľa zmluvy prevy šujú o čakávané ekonomické
úžitky získané pod ľa zmluvy.
Reštrukturalizácia je program, ktorý plánuje a kontroluje mana žment
a ktorým sa významne mení bu ď:
a) rozsah podnikania vykonávaného ú čtovnou jednotkou, alebo
b) spôsob, ktorým sa toto podnikanie vykonáva.
Rezervy a ostatné záväzky
11. Rezervy mo žno odlí šiťod ostatných záväzkov, akými sú záväzky
z obchodného styku a výdavky budúcich období, preto že existuje2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —286
▼B
neistota o období alebo vý ške budúcich výdavkov vy žadovaných na
vysporiadanie. Naproti tomu:
a) záväzky z obchodného styku sú záväzkami zaplati ťza tovar alebo
služby, ktoré boli prijaté alebo dodané a boli fakturované alebo
formálne odsúhlasené s dodávate ľom, a
b) výdavky budúcich období sú záväzky zaplati ťza tovar alebo
služby, ktoré boli prijaté alebo dodané, ale neboli vyplatené, faktu-
rované alebo formálne odsúhlasené s dodávate ľom, vrátane súm
splatných pre zamestnancov (napríklad sumy súvisiace s časovo
rozlíšenými náhradami za dovolenky). Hoci je niekedy nevyhnutné
odhadnú ťvýšku alebo obdobie výdavkov budúcich období, neis-
tota je vo v šeobecnosti ove ľa men šia ako pri rezervách.
Výdavky budúcich období sa často vykazujú ako sú časťzáväzkov
z obchodného styku a ostatných záväzkov, zatia ľčo rezervy sa vyka-
zujú osobitne.
Vzťah medzi rezervami a podmienenými záväzkami
12. Vo v šeobecnom význame sú v šetky rezervy podmienené, preto žes ú
neurčité v čase alebo vý ške. V rámci tohto štandardu sa v šak výraz
„podmienené “používa pre záväzky a aktíva, ktoré nie sú vykázané,
preto že ich existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nenastaním jednej
alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré nie sú úplne podkontrolou ú čtovnej jednotky. Navy še výraz „podmienený záväzok “sa
používa pre záväzky, ktoré nesp ĺňajú kritériá vykazovania.
13. Tento štandard rozli š
uje medzi:
a) rezervami –ktoré sa vykazujú ako záväzky (za predpokladu, žej e
možné uskuto čniťspoľahlivý odhad), preto žes ús ú časnými povin-
nosťami a je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinností bude
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, a
b) podmienenými záväzkami –ktoré nie sú vykázané ako záväzky,
preto žes úb u ď:
i) mo žnými povinnos ťami, ke ďže sa musí e šte len potvrdi ť,čim á
účtovná jednotka sú časnú povinnos ť, ktorá by mohla vies ť
k úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, alebo
ii) sú časnými povinnos ťami, ktoré nesp ĺňajú kritériá vykazovania
v tomto štandarde (preto žeb uďnie je pravdepodobné, žen a
vysporiadanie povinnosti bude potrebný úbytok zdrojov steles-
ňujúci ekonomické ú žitky, alebo nie je mo žné urobi ťdostato čne
spoľahlivý odhad vý šky povinnosti).
VYKAZOVANIE
Rezervy
14. Rezerva sa vykazuje, ak:
a) účtovná jednotka má sú časnú povinnos ť(zmluvnú alebo mimo-
zmluvnú) ako výsledok minulej udalosti;
b) je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude potrebný
úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, a
c) mo žno urobi ťspoľahlivý odhad vý šky záväzku.
Ak tieto podmienky nie sú splnené, žiadna rezerva sa nevykazuje.
Súčasná povinnos ť
15. Vo výnimo čných prípadoch nie je jasné, či existuje sú časná povin-
nosť. V takýchto prípadoch sa minulá udalos ťpovažuje za pôvodcu
vzniku sú časnej povinnosti ak, berúc do úvahy v šetky dostupné
dôkazy, je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, žes účasná
povinnos ťexistuje►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄.
16. V takmer v šetkých prípadoch bude jasné, čis účasná povinnos ťvznikla
na základe minulej udalosti. Vo výnimo čných prípadoch, napríklad
v právnom spore, mô žeb yťdiskutabilné, čis ab u ďvyskytli ur čité
prípady alebo či tieto prípady vedú k sú časnej povinnosti. V takomto2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —287
▼B
prípade ú čtovná jednotka ur čí,čis účasná povinnos ťexistuje►M5ku
koncu obdobia vykazovania ◄, a to zoh ľadnením v šetkých dostupných
dôkazov vrátane, napríklad, odborného posudku. Zva žovaný dôkaz
obsahuje akýko ľvek dodato čný dôkaz poskytnutý udalos ťou po
►M5období vykazovania ◄. Na základe takéhoto dôkazu:
a) ak je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, žes účasná povin-
nosťexistuje►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄,účtovná
jednotka vyká že rezervu (ak sú splnené kritériá vykazovania), a
b) akje viac pravdepodobné, že►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄
žiadna sú časná povinnos ťneexistuje, ú čt o v n áj e d n o t k az v e r e j ňuje
podmienený záväzok, pokia ľnie je mo žnosťúbytku zdrojov steles ňu-
júcich ekonomické ú žitky len nepatrná (pozri odsek 86).
Minulá udalos ť
17. Minulá udalos ť, ktorá vedie k sú časnej povinnosti, sa nazýva zaväzu-
júca udalos ť. Aby bola udalos ťzaväzujúcou udalos ťou, je nevyhnutné,
aby ú čtovná jednotka nemala inú reálnu mo žnosťnežvysporiada ť
povinnos ťvytvorenú danou udalos ťou. Deje sa tak len vtedy:
a) ak vysporiadanie povinnosti mo žno vynúti ťzákonom, alebo
b) v prípade mimozmluvnej povinnosti, ak sa udalos ťou (ktorá mô že
byťopatrením ú čtovnej jednotky) vytvárajú platné o čakávania
u ostatných strán, žes iú čtovná jednotka splní povinnos ť.
18. Ú čtovná závierka sa zaoberá finan čnou situáciou ú čtovnej jednotky na
konci jej obdobia vykazovania a nie jej mo žnou situáciou
v budúcnosti. Preto sa nevykazuje žiadna rezerva na náklady, ktoré
je potrebné vynalo žiťna prevádzku v budúcnosti. Jediné záväzky
vykázané v súvahe ú čtovnej jednotky sú tie, ktoré existujú
►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄.
19. Jedine tie povinnosti, ktoré vznikajú z minulých udalostí a ktoré existujú
nezávisle od budúcich aktivít ú čtovnej jednotky (t. j. budúce vykoná-
vanie svojho podnikania) sa vykazujú ako rezervy. Príkladmi takýchtopovinností sú pokuty alebo náklady na odstránenie nezákonnej škody na
životnom prostredí, z ktorých obe by mohli pri ich vysporiadaní vies ť
k úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky bez oh ľadu na
budúce aktivity ú čtovnej jednotky. Podobne ú čtovná jednotka vykazuje
rezervu na náklady na vyradenie ropnej plo šiny z prevádzky alebo
atómovej elektrárne, v rozsahu, v ktorom je ú čtovná jednotka povinná
odstráni ťužspôsobenú škodu. Naproti tomu v dôsledku komer čného
tlaku alebo zákonných po žiadaviek mô žem a ťúčtovná jednotka
v úmysle alebo potrebu realizova ťvýdavky na fungovanie konkrétnym
spôsobom v budúcnosti (napríklad namontovaním dymových filtrov
vu rčitom type továrne). Ke ďžeúčtovná jednotka sa mô že vyhnú ť
budúcim výdavkom svojou budúcou aktivitou, napríklad zmenou svojho
spôsobu prevádzkovania, nemá v sú časnosti žiadnu povinnos ťna tento
budúci výdavok a nevykazuje sa žiadna rezerva.
20. Povinnos ťvždy zah ŕňaďalšiu zmluvnú stranu, vo či ktorej povinnos ť
existuje. Nie je v šak nevyhnutné pozna ťidentitu zmluvnej strany, na
ktorú sa povinnos ťviaže–v skuto
čnosti to mô žeb yťpovinnos ťvoči
verejnosti ako celku. Preto že povinnos ťvždy obsahuje záväzok vo či inej
strane, vyplýva z toho, že rozhodnutie mana žmentu alebo predstavenstva
nedáva podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti ►M5ku koncu
obdobia vykazovania ◄, pokia ľrozhodnutie nebolo dostato čne
konkrétnym spôsobom oznámené pred ►M5koncom obdobia vykazo-
vania◄tým, ktorých sa týka a spôsobom, ktorým by sa u nich vzbudilo
dôvodné o čakávanie, žes iú čtovná jednotka splní svoju zodpovednos ť.
21. Udalos ť, ktorá nespôsobuje vznik povinnosti okam žite, ju mô že
vyvola ťk neskor šiemu dátumu, preto že zmeny v zákone alebo činy
účtovnej jednotky (napríklad dostato čne konkrétne verejné vyhlásenie)
dávajú podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti. Napríklad ke ďje
spôsobená škoda na životnom prostredí, nemusí existova ťpovinnos ť
odstráni ťnásledky. Spôsobenie škody sa v šak stane zaväzujúcou
udalos ťou, ak sa v novom zákone vy žaduje odstránenie existujúcej
škody, alebo ak ú čtovná jednotka verejne uzná zodpovednos ťza
nápravu spôsobom, ktorý vytvára mimozmluvnú povinnos ť.
22. Ak sa podrobnosti navrhovaného nového zákona e šte len musia
dokon čiť, povinnos ťvzniká iba vtedy, ak je prakticky isté, že zákon2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —288
▼B
vojde do platnosti v tej podobe, ako je navrhnutý. Na ú čely tohto
štandardu sa takáto povinnos ťpovažuje sa zákonnú povinnos ť.
Rozdiely v okolnostiach uzáko ňovania spôsobujú, že nie je mo žné
špecifikova ťjedinú udalos ť, ktorá by spôsobila, že uzákonenie zákona
je prakticky isté. V mnohých prípadoch nebude mo žné dosiahnu ť
zjavné uistenie o uzákonení zákona a ždovtedy, kým nie je schválený.
Pravdepodobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky
23. Aby záväzok sp ĺňal kritériá na vykazovanie, musí na vysporiadanie
tejto povinnosti existova ťnielen sú časná povinnos ť, ale aj pravdepo-
dobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky. Na ú čely
tohto štandardu (*) sa úbytok zdrojov alebo iná udalos ťpovažujú za
pravdepodobné, ak udalos ťnastane skôr pravdepodobne ako neprav-
depodobne, t. j. pravdepodobnos ť,že udalos ťnastane, je vä čšia ako
pravdepodobnos ť,že nenastane. Ak nie je pravdepodobné, že existuje
súčasná povinnos ť,účtovná jednotka zverejní podmienený záväzok,
pokia ľnie je mo žnosťúbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické
úžitky len nepatrná (pozri odsek 86).
24. Ak existuje viacero podobných povinností (napríklad záruky na
produkt alebo podobné zmluvy), pravdepodobnos ť,že na vysporia-
danie bude potrebný úbytok, sa stanovuje s prihliadnutím na skupinu
povinností ako celku. Hoci pravdepodobnos ťúbytku pre jednu
položku mô žeb y ťmalá, mô žeb y ťcelkom pravdepodobné, žen a
vysporiadanie povinností ako celku bude potrebný nejaký úbytok
zdrojov. Ak ide o takýto prípad, vykazuje sa rezerva (ak sú splnené
ostatné kritériá na vykazovanie).
Spoľahlivý odhad povinnosti
25. Pou žívanie odhadov je nevyhnutnou sú časťou zostavovania ú čtovnej
závierky a nezni žuje sa ním jej spo ľahlivos ť. Toto obzvlá šťplatí
v prípade rezerv, ktoré sú svojím charakterom viac neisté ako vä čšina
ostatných polo žiek súvahy. Okrem extrémne zriedkavých prípadov
účtovná jednotka doká žeu rčiťškálu mo žných výsledkov, a mô že
teda urobi ťodhad povinnosti, ktorý je dostato čne spo ľahlivý na
použitie pri vykazovaní rezervy.
26. V extrémne zriedkavých prípadoch, ak nie je mo žné uskuto čniťspoľah-
livý odhad, existuje záväzok, ktorý nemô žeb y ťvykázaný. Tento
záväzok sa zverej ňuje ako podmienený záväzok (pozri odsek 86).
Podmienené záväzky
27. Ú čtovná jednotka nevykazuje podmienené záväzky.
28. Podmienený záväzok sa zverej ňuje, ako sa to vy žaduje v odseku 86,
pokia ľnie je mo žnosťúbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické
úžitky len nepatrná.
29. Ak je ú čtovná jednotka spolo čne a nerozdielne zodpovedná za povin-
nosť,časťpovinnosti, ktorú majú pod ľaočakávania splni ťostatné
zmluvné strany, sa pova žuje za podmienený záväzok. Ú čtovná
jednotka vykazuje rezervu na časťpovinnosti, pre ktorú je pravdepo-
dobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, s výnimkou
extrémne zriedkavých okolností, ke ďnie je mo žné urobi ťspoľahlivý
odhad.
30. Podmienené záväzky sa mô žu vyvinú ťspôsobom pôvodne neo čaká-
vaným. Preto sa neustále prehodnocujú, aby sa zistilo, či sa úbytok
zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky stal pravdepodobným. Ak
sa stane pravdepodobným, že na polo žku predtým pova žovanú za
podmienený záväzok bude potrebný úbytok budúcich ekonomických
úžitkov, rezerva sa vykazuje v ú čtovnej závierke za obdobie, v ktorom
nastala zmena pravdepodobnosti (okrem extrémne zriedkavých okol-ností, ke ďnie je mo žné urobi ťspoľahlivý odhad).
Podmienené aktíva
31. Ú čtovná jednotka nevykazuje podmienené aktíva.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —289
(*) Interpretácia výrazu „pravdepodobne “v tomto štandarde ako „skôr pravdepodobne ako
nepravdepodobne “sa neuplat ňuje nevyhnutne v ostatných štandardoch.
▼B
32. Podmienené aktíva vä čšinou vznikajú z neplánovaných alebo iných
neočakávaných udalostí, ktoré spôsobujú vznik mo žnosti prílevu
ekonomických ú žitkov do ú čtovnej jednotky. Príkladom je nárok,
ktorý ú čtovná jednotka získava prostredníctvom súdnych procesov,
kde je výsledok neistý.
33. Podmienené aktíva sa nevykazujú v ú čtovnej závierke, ke ďžeb yt o
mohlo vies ťk vykázaniu výnosu, ktorý nemusí by ťnikdy realizovaný.
Ak je v šak realizácia výnosu prakticky istá, potom súvisiace aktívum
nie je podmieneným aktívom a jeho vykázanie je vhodné.
34. Podmienené aktívum sa zverej ňuje, ako sa to vy žaduje v odseku 89,
ak je pravdepodobný prílev ekonomických ú žitkov.
35. Podmienené aktíva sa neustále prehodnocujú, aby sa zabezpe čilo,že
vúčtovnej závierke sa vhodne zoh ľadňujú nové udalosti. Ak je prakticky
isté,že nastane prílev ekonomických ú žitkov, aktívum a súvisiaci výnos
sa vyká žuvú čtovnej závierke za obdobie, v ktorom do šlo ku zmene. Ak
sa prílev ekonomických ú žitkov stal pravdepodobným, ú čtovná jednotka
zverejní podmienené aktívum (pozri odsek 89).
OCENENIE
Najlep ší odhad
36. Suma vykázaná ako rezerva je najlep ším odhadom výdavku potreb-
ného na vysporiadanie sú časnej povinnosti ►M5ku koncu obdobia
vykazovania ◄.
37. Najlep ším odhadom výdavku potrebného na vysporiadanie sú časnej
povinnosti je suma, ktorú by ú čtovná jednotka logicky zaplatila na
vysporiadanie povinnosti ►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄
alebo na jej prevedenie na tretiu stranu v danom čase. Často bude
nemo žné alebo neúmerne nákladné vysporiada ťalebo previes ťpovin-
nosťk súvahovému d ňu. Av šak odhadom sumy, ktorú by ú čtovná
jednotka logicky zaplatila na vysporiadanie alebo prevedenie povinnosti,sa poskytuje najlep ší odhad výdavku po žadovaného na vysporiadanie
súčasnej povinnosti ►
M5ku koncu obdobia vykazovania ◄.
38. Odhady výsledkov a finan čných vplyvov sa ur čujú na základe úsudku
mana žmentu ú čtovnej jednotky, doplneného skúsenos ťami
z podobných transakcií a, v niektorých prípadoch, správami od nezá-
vislých odborníkov. Zva žovaný dôkaz obsahuje akýko ľvek dodato čný
dôkaz poskytnutý udalos ťami po►M5období vykazovania ◄.
39. Neistoty sprevádzajúce sumu, ktorá sa má vykáza ťako rezerva, sa rie šia
rôznymi spôsobmi pod ľa okolností. Ke ďrezerva, ktorá sa oce ňuje, obsa-
huje rozsiahly súbor polo žiek, povinnos ťsa odhaduje zvá žením v šet-
kých mo žných výsledkov pod ľa pravdepodobností s nimi spojených.
Názov tejto štatistickej metódy odhadovania je „očakávaná hodnota “.
Rezerva bude preto rôzna v závislosti od toho, či pravdepodobnos ťstraty
z danej sumy je napríklad 60 percent alebo 90 percent. Ak existujesúvislý rozsah mo žných výsledkov a ka ždý bod tohto rozsahu je taký
pravdepodobný ako ktorýko ľvek iný, pou žíva sa stredný bod rozsahu.
Príklad
Účtovná jednotka predáva tovar so zárukou, pod ľa ktorej jednotka
pokrýva zákazníkom náklady na opravy výrobných chýb, ktoré saprejavia po čas prvých šiestich mesiacov po kúpe. Ak by sa zistili
menšie chyby pri v šetkých predaných výrobkoch, vznikli by
náklady na opravu vo vý ške 1 milióna. Ak by sa zistili záva žné
chyby pri v šetkých predaných výrobkoch, vznikli by náklady na
opravu vo vý ške 4 miliónov. Skúsenosti z predchádzajúcich období
a budúce o čakávania ú čtovnej jednotky nazna čujú, že
v nasledujúcom roku 75 percent predaného tovaru nebude ma ť
žiadne chyby, 20 percent predaného tovaru bude ma ťmenšie
chyby a 5 percent predaného tovaru bude ma ťzávažné chyby.
V súlade s odsekom 24 ú čtovná jednotka prehodnotí pravdepodob-
nosťúbytku pre záru čnú povinnos ťako celku.
Očakávaná hodnota nákladov na opravy je:
(75 % z nuly) + (20 % z 1 mil.) + (5 % zo 4 mil.) = 400 0002008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —290
▼B
40. Ak sa oce ňuje jedna povinnos ť, individuálny najpravdepodobnej ší
výsledok mô žeb yťnajlep ším odhadom záväzku. Ale aj v takomto
prípade ú čtovná jednotka zva žuje ostatné mo žné výsledky. Ak sú
iné mo žné výsledky bu ďväčšinou vy ššie, alebo vä čšinou ni žšie ako
najpravdepodobnej ší výsledok, najlep ší odhad bude vy ššia alebo ni žšia
suma. Napríklad ak ú čtovná jednotka musí odstráni ťvážnu chybu
v hlavnom závode, ktorý skon štruovala pre zákazníka, individuálnym
najpravdepodobnej ším výsledkom by mohlo by ť,že úspe šná oprava sa
podarí na prvý pokus a náklady budú vo vý ške 1 000, ale rezerva sa
vytvára na vy ššiu sumu, ak existuje významná šanca, že budú nevyh-
nutné ďalšie pokusy.
41. Rezerva sa oce ňuje pred zdanením, ke ďžed a ňovými dôsledkami
rezervy a zmenami v nej sa zaoberá IAS 12.
Riziká a neistoty
42. Riziká a neistoty, ktoré sú nevyhnutne spojené s mnohými udalos ťami
a okolnos ťami, sa zoh ľadňujú pri dosahovaní najlep šieho odhadu
rezervy.
43. Riziko opisuje premenlivos ťvýsledku. Úpravy rizika mô žu zvý šiť
sumu, v ktorej je záväzok ocenený. Pri tvorbe úsudkuv podmienkach neistoty je potrebná opatrnos ťtak, aby výnosy alebo
aktíva neboli nadhodnotené a náklady alebo záväzky neboli podhod-
notené. Neistota v šak neospravedl ňuje tvorbu nadmerných rezerv
alebo úmyselné nadhodnotenie záväzkov. Napríklad ak sa plánovanénáklady konkrétneho nepriaznivého výsledku odhadujú na základe
opatrnosti, tento výsledok sa potom úmyselne nepova žuje za pravde-
podobnej ší, akým reálne je. Pozornos ťtreba venova ťvyhnutiu sa
duplicitným úpravám o riziko a neistotu s následným nadhodnotenímrezervy.
44. Zverej ňovanie neistôt spájajúcich sa so sumou výdavku sa uskuto čňuje
podľa odseku 85 písm. b).
Súčasná hodnota
45. Ak je vplyv časovej hodnoty pe ňazí významný, suma rezervy je
súčasnou hodnotou výdavkov, ktoré sa o čakávajú ako potrebné na
vysporiadanie povinnosti.
46. V dôsledku časovej hodnoty pe ňazí sú rezervy súvisiace s výdavkami
peňažných prostriedkov, ktoré vznikajú skoro po ►
M5období vyka-
zovania◄, nevýhodnej šie ako tie, kde výdavky pe ňažných
prostriedkov v tej istej vý ške vznikajú neskôr. Rezervy sa preto
diskontujú, ak je ich vplyv významný.
47. Diskontná(-é) sadzba(-y) je sadzbou(-mi) pred zdanením, ktorá(-é)
odzrkad ľuje(-ú) aktuálne trhové zhodnotenie časovej hodnoty pe ňazí
a riziká špecifické pre záväzok. V diskontnej(-ých) sadzbe(-ách) sa
nezoh ľadňujú riziká, o ktoré boli upravené odhady budúcich pe ňaž-
ných tokov.
Budúce udalosti
48. Budúce udalosti, ktoré mô žu vplýva ťna sumu potrebnú na vysporia-
danie povinnosti, sa zoh ľadňujú v sume rezervy, ak existuje dosta-
točný objektívny dôkaz, že skuto čne nastanú.
49. O čakávané budúce udalosti mô žub yťobzvlá šťvýznamné pri oce ňo-
vaní rezerv. Napríklad ú čtovná jednotka mô žeb yťpresved čená, že
náklady na vy čistenie lokality na konci jej životnosti sa zní žia
o budúce zmeny v technológii. Vykázaná suma odzrkad ľuje rozumné
očakávania technicky kvalifikovaných, objektívnych pozorovate ľov pri
zohľadnení v šetkých dôkazov týkajúcich sa technológie, ktorá budú
k dispozícii v časečistenia. Preto je vhodné zahrnú ťnapríklad o čaká-
vané zní ženia nákladov spojené so zvý šenou skúsenos ťou pri uplat ňo-
vaní existujúcej technológie, alebo o čakávané náklady na uplat ňovanie
existujúcej technológie na rozsiahlej šiu alebo komplexnej šiučinnos ť
čistenia, ako bola vykonávaná predtým. Ú čtovná jednotka v šak
nepredpokladá vývoj kompletne novej technológie čistenia, pokia ľto
nie je podlo žené dostato čnými objektívnymi dôkazmi.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —291
▼B
50. Vplyv mo žnej nových právnych predpisov sa zoh ľadňuje pri oce ňo-
vaní existujúceho záväzku, ak existuje dostato čný objektívny dôkaz,
že tieto právne predpisy budú prakticky iste schválené. Rôznorodos ť
okolností, ktoré vznikajú v praxi, znemo žňuješpecifikova ťjedinú
udalos ť, ktorá bude poskytova ťdostato čný objektívny dôkaz
vk a ždom prípade. Vy žaduje sa dôkaz pre obe mo žnosti, čiuž
op o žiadavkách právnych predpisov a či je prakticky isté, žes a
schvália a implementujú v príslu šnýčas. V mnohých prípadoch
nebude existova ťdostato čný objektívny dôkaz dovtedy, kým sa
nové právne predpisy neschvália.
Očakávané vyradenie majetku
51. Zisky z o čakávaného vyradenia majetku sa pri oce ňovaní rezervy
neberú do úvahy.
52. Zisky z o čakávaného vyradenia majetku sa pri oce ňovaní rezervy
neberú do úvahy, aj ke ďje o čakávané vyradenie úzko späté
s udalos ťou, ktorá dala podnet na vznik rezervy. Namiesto toho
účtovná jednotka vykazuje zisk z o čakávaných vyradení majetku
včasešpecifikovanom v štandarde, ktorý sa zaoberá dotknutými aktí-
vami.
NÁHRADY
53. Ke ďsa náhrada niektorých alebo v šetkých výdavkov potrebných na
vysporiadanie rezervy o čakáva od inej strany, náhrada sa vykazuje
vtedy a len vtedy, ak je prakticky isté, že náhrada sa prijme, ak
účtovná jednotka vysporiada povinnos ť. Náhrada sa ú čtuje ako
osobitné aktívum. Suma vykázanej náhrady nesmie prekro čiťsumu
rezervy.
54. Vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄sa mô žu výdavky súvi-
siace s rezervou prezentova ťvčistej hodnote vykázanej ako náhrada.
55. Niekedy je ú čtovná jednotka schopná nájs ťinú stranu na zaplatenie
časti alebo v šetkých výdavkov potrebných na vysporiadanie rezervy
(napríklad prostredníctvom poistných zmlúv, dolo žiek o od škodnení
alebo dodávate ľských záruk). Táto iná strana mô žeb u ďnahradi ť
sumy, ktoré zaplatila ú čtovná jednotka, alebo zaplati ťsumy priamo.
56. Vo vä čšine prípadov ú čtovná jednotka zostane zodpovedná za celú
dotknutú sumu, tak žeúčtovná jednotka by musela vysporiada ťcelú
sumu, ak by tretia strana z akéhoko ľvek dôvodu v platení zlyhala.
V takejto situácii sa rezerva vykazuje na plnú sumu záväzkua oddelené aktívum o čakávanej náhrady sa vykazuje, ke ďje prakticky
isté,že náhrada bude prijatá, ak ú čtovná jednotka vysporiada záväzok.
57. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka nebude zodpovedná za
dotknuté náklady, ak tretia strana zlyhá v platení. V takomto prípade
účtovná jednotka nemá záväzok za tieto náklady a tieto sa nezah ŕňajú
do rezervy.
58. Ako sa uvádza v odseku 29, povinnos ť, za ktorú je ú čtovná jednotka
spolo čne a nerozdielne zodpovedná, je podmieneným záväzkom
v rozsahu, v akom sa o čakáva, že povinnos ťbude vysporiadaná
inými stranami.
ZMENY V REZERVÁCH
59. Rezervy sa revidujú ku ►
M5koncu ka ždého obdobia vykazo-
vania◄a upravujú tak, aby odzrkad ľovali aktuálny najlep ší odhad.
Ak u žnie je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude
nevyhnutný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, rezerva
sa zru ší.
60. Ak sa pou žíva diskontovanie, ú čtovná hodnota rezervy narastá
vk aždom období, aby sa zoh ľadnilo plynutie času. Tento nárast sa
vykazuje ako náklad na prijaté úvery a pô žičky.
POU ŽÍVANIE REZERV
61. Rezerva sa pou žije len na výdavky, na ktoré sa pôvodne vytvorila.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —292
▼B
62. S rezervou sa zú čtujú iba výdavky, ktoré súvisia s pôvodnou rezervou.
Zúčtovaním výdavkov s rezervou, ktorá bola pôvodne vykázaná na
iný ú čel, by sa zakryl vplyv dvoch rozdielnych udalostí.
UPLAT ŇOVANIE ZÁSAD VYKAZOVANIA A OCE ŇOVANIA
Budúce prevádzkové straty
63. Rezervy sa nevykazujú na budúce prevádzkové straty.
64. Budúce prevádzkové straty nesp ĺňajú definíciu záväzku v odseku 10
avšeobecné kritériá vykazovania stanovené pre rezervy v odseku 14.
65. O čakávanie budúcich prevádzkových strát je náznakom, že hodnota
určitého majetku podniku mô žeb yťznížená. Ú čtovná jednotka testuje
tento majetok na zní ženie hodnoty pod ľa IAS 36 Zníženie hodnoty
majetku .
Nevýhodné zmluvy
66. Ak má ú čtovná jednotka zmluvu, ktorá je nevýhodná, sú časná povin-
nosťpodľa tejto zmluvy sa vykazuje a oce ňuje ako rezerva.
67. Mnohé zmluvy (napríklad niektoré rutinné objednávky na nákup) sa
môžu zru šiťbez zaplatenia kompenzácie druhej strane, a povinnos ť
preto neexistuje. V iných zmluvách sa stanovujú aj práva aj povinnostipre ka ždú zo zmluvných strán. Ak udalosti spôsobia, že takáto zmluva
sa stane nevýhodnou, zmluva patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štan-
dardu a existuje záväzok, ktorý sa vykazuje. Nesplnené zmluvy, ktorénie sú nevýhodné, nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
68. V tomto štandarde nevýhodná zmluva definuje ako zmluva, ktorej
náklady na splnenie povinností pod ľa zmluvy, ktorým sa nedá vyhnú ť,
prevy šujú ekonomické ú žitky, ktorých získanie sa pod ľa tejto zmluvy
očakáva. Nevyhnutné náklady pod ľa zmluvy odzrkad
ľujú minimálne
čisté náklady na odstúpenie od zmluvy, ktoré sú bu ďsumou nákladov
na jej splnenie alebo, ak je ni žšia, sumou kompenzácie alebo pokuty
za nesplnenie zmluvnej povinnosti.
69. Pred stanovením osobitnej rezervy na nevýhodnú zmluvu ú čtovná
jednotka vykazuje stratu zo zní ženia hodnoty, ktorá nastala
v aktívach ur čených na túto zmluvu (pozri IAS 36).
Reštrukturalizácia
70. Ďalej uvedené príklady sú príkladmi udalostí, ktoré mô žu spada ťdo
definície re štrukturalizácie:
a) predaj alebo ukon čenie ur čitého druhu podnikania;
b) zatvorenie podnikate ľskej lokality v krajine alebo regióne alebo
premiestnenie podnikate ľských činností z jednej krajiny alebo
regiónu do druhého;
c) zmeny v štruktúre riadenia, napríklad eliminácia ur čitej úrovne
riadenia, a
d) podstatná reorganizácia, ktorá má významný vplyv na charakter
a zameranie činností ú čtovnej jednotky.
71. Rezerva na náklady re štrukturalizácie sa vykazuje len vtedy, ak sú
splnené v šeobecné kritériá na vykazovanie rezerv ustanovené
v odseku 14. V odsekoch 72 a ž83 sa vysvet ľuje, ako sa v šeobecné
kritériá vykazovania uplat ňujú pri re štrukturalizáciách.
72. Mimozmluvná povinnos ťreštrukturalizova ťvzniká iba vtedy, ak
účtovná jednotka:
a) má podrobný formálny plán na re štrukturalizáciu identifikujúci
minimálne:
i) dotknutú oblas ťpodnikania alebo jeho časť;
ii) hlavné lokality, ktorých sa to dotkne;
iii) umiestnenie, funkciu a pribli žný po čet zamestnancov, ktorí
dostanú kompenzáciu za ukon čenie ich pracovných pozícií;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —293
▼B
iv) výdavky, ktoré v tejto súvislosti vzniknú, a
v) obdobie, ke ďsa bude plán realizova ť;a
b) vyvolala platné o čakávania u tých, ktorých sa re štrukturalizácia
dotkne, žer eštrukturalizáciu vykoná, a to za čatím implementácie
tohto plánu alebo oznámením hlavných charakteristických vlast-ností re štrukturalizácie tým, ktorých sa dotkne.
73. Dôkaz, žeúčtovná jednotka za čala realizova ťplán re štrukturalizácie,
by sa poskytol napríklad demontá žou závodu alebo predajom majetku
alebo verejným vyhlásením hlavných charakteristických vlastnostíplánu. Verejným vyhlásením podrobného plánu re štrukturalizácie sa
zakladá mimozmluvnú povinnos ťreštrukturalizova ťiba vtedy, ak sa
uskuto ční takým spôsobom a dostato čne podrobne (t. j. stanovením
hlavných charakteristických vlastností plánu), že sa vyvolávajú platné
očakávania iných strán, akými sú zákazníci, dodávatelia a zamestnanci
(alebo ich zástupcovia), žeúčtovná jednotka uskuto ční re štrukturali-
záciu.
74. Aby bol plán posta čujúci na vznik mimozmluvnej povinnosti pri jeho
oznámení tým, ktorí sú ním dotknutí, za čatie jeho realizácie sa musí
naplánova ťnačo najskôr a ukon čenie sa musí uskuto čniťvčasovom
rámci, ktorý robí významné zmeny v pláne nepravdepodobnými. Ak
sa o čakáva, že bude existova ťdlhé oneskorenie pred za čiatkom
reštrukturalizácie alebo žer eš
trukturalizácia bude trva ťneprimerane
dlhý čas, je nepravdepodobné, že plán vyvolá platné o čakávanie zo
strany iných, žeúčtovná jednotka je v sú časnosti zaviazaná
kr eštrukturalizácii, ke ďžečasový rámec poskytuje ú čtovnej jednotke
možnosti zmeni ťsvoje plány.
75. Rozhodnutím re štrukturalizova ťprijatým mana žmentom alebo predsta-
venstvom pred ►M5koncom obdobia vykazovania ◄sa nezakladá
mimozmluvná povinnos ťk súvahovému d ňu, pokia ľúčtovná jednotka
pred►M5koncom obdobia vykazovania ◄:
a) neza čala realizáciu plánu re štrukturalizácie alebo
b) neoznámila hlavné charakteristické vlastnosti plánu re štrukturali-
zácie tým, ktorých sa dotkne, dostato čne konkrétnym spôsobom
tak, aby u nich vyvolala platné o čakávanie, žeúčtovná jednotka
reštrukturalizáciu uskuto ční.
Ak ú čtovná jednotka za čne s realizáciou plánu re štrukturalizácie, alebo
oznámi jeho hlavné charakteristické vlastnosti osobám, ktorých sa
dotkne, a žpo►M5období vykazovania ◄, pri čom ide
o významnú re štrukturalizáciu a jej nezverejnením by sa mohla
ovplyvni ťschopnos ťpoužívateľov ú čtovnej závierky prijíma ťna jej
základe ekonomické rozhodnutia, vy žaduje sa zverejnenie v zmysle
IAS 10 Udalosti po ►M5 období vykazovania ◄.
76. Hoci mimozmluvnú povinnos ťnetvorí výlu čne rozhodnutie mana ž-
mentu, povinnos ťmôžeb y ťvýsledkom iných skor ších udalostí
spolu s takýmto rozhodnutím. Napríklad rokovania so zástupcami
zamestnancov o odstupnom alebo s kupcami o predaji činnosti sa
mohli uzavrie ťlen so súhlasom predstavenstva. Ak sa tento súhlas
užzískal a oznámil iným stranám, ú čtovná jednotka má mimozmluvnú
povinnos ťreštrukturalizácie, ak sú splnené podmienky odseku 72.
77. V niektorých krajinách je kone čné oprávnenie udelené predstavenstvu,
ktorej členstvo zah ŕňa zástupcov záujmov iných, akými sú záujmy
mana žmentu (napríklad zamestnancov), alebo mô žeb yťnevyhnutné
upovedomenie takýchto zástupcov pred tým, ako predstavenstvoprijme svoje rozhodnutie. Preto že rozhodnutie takéhoto predstavenstva
zahŕňa aj komunikáciu s takýmito zástupcami, mô že to vies ť
k mimozmluvnej povinnosti re štrukturalizova ť.
78. Žiadna povinnos ťpredaja činnosti nevzniká, pokia ľúčtovná jednotka
nie je zaviazaná k predaju, t. j. existuje záväzná kúpna zmluva.
79. Aj ke ďúčtovná jednotka uskuto čnila rozhodnutie o predaji činnosti
a toto rozhodnutie verejne ohlásila, nemô žeb yťzaviazaná k predaju,
pokia ľnebol identifikovaný kupujúci a pokia ľneexistuje záväzná
kúpna zmluva. Pokia ľneexistuje záväzná kúpna zmluva, ú č
tovná
jednotka bude môc ťmeni ťsvoje rozhodnutie a v skuto čnosti bude
musie ťpostupova ťiným spôsobom, ak nie je mo žné nájs ťkupujúceho
za prijate ľných podmienok. Ak sa predpokladá predaj činnosti ako2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —294
▼B
súčasťreštrukturalizácie, majetok k činnosti sa preveruje na zní ženie
hodnoty pod ľa IAS 36. Ak je predaj iba sú časťou re štrukturalizácie,
mimozmluvná povinnos ťmôže vzniknú ťpri iných častiach re štruktu-
ralizácie pred tým, ako existuje záväzná kúpna zmluva.
80. Rezerva na re štrukturalizáciu obsahuje iba priame výdavky vznikajúce
zr eštrukturalizácie, čiže také, ktoré sú aj:
a) nevyhnutne spôsobené re štrukturalizáciou a
b) nie sú spojené s pokra čujúcimi činnos ťami ú čtovnej jednotky.
81. Rezerva na re štrukturalizáciu neobsahuje také náklady, akými sú:
a) pre školenie alebo premiestnenie stálych zamestnancov;
b) marketing alebo
c) investovanie do nových systémov a distribu čných sietí.
Tieto výdavky súvisia s budúcim výkonom podnikania a nie sú záväz-
kami na re štrukturalizáciu ►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄.
Takéto výdavky sa vykazujú na tom istom základe, ako keby vzniklinezávisle od re štrukturalizácie.
82. Identifikovate ľné budúce prevádzkové straty do dátumu re štrukturali-
zácie sa nezah ŕňajú do rezervy, pokia ľnesúvisia s nevýhodnou
zmluvou, ako je definovaná v odseku 10.
83. Ako sa to vy žaduje v odseku 51, zisk z o čakávaného vyradenia
majetku sa neberie do úvahy pri oce ňovaní rezervy na re štrukturali-
záciu, dokonca ani vtedy, ak sa uva žuje o predaji majetku ako sú časti
reštrukturalizácie.
ZVEREJ ŇOVANIE
84. Pre ka ždú triedu rezerv ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) účtovnú hodnotu k za čiatku a ku konci obdobia;
b) dodato čné rezervy vytvorené po čas obdobia vrátane navý šení u ž
existujúcich rezerv;
c) rozpustené sumy (t. j. vzniknuté a zú čtované oproti rezerve) po čas
obdobia;
d) nepou žité sumy zru šené po čas obdobia a
e) zvý šenie diskontovaných súm po čas obdobia, vznikajúce
v dôsledku plynutia času a vplyvu ka ždej zmeny diskontnej
sadzby.
Porovnávacie údaje sa nevy žadujú.
85. V rámci ka ždej triedy rezervy ú čtovná jednotka zverej ňuje tieto infor-
mácie:
a) krátky opis charakteru záväzku a o čakávané na časovanie ka ž
dého
výsledného úbytku ekonomických ú žitkov;
b) indikáciu neistôt o sume alebo na časovaní týchto úbytkov. Ak je
nevyhnutné poskytnutie primeraných informácií, ú čtovná jednotka
zverejní hlavné uskuto čnené predpoklady týkajúce sa budúcich
udalostí, ako je stanovené v odseku 48, a
c) sumu akejko ľvek o čakávanej náhrady, s uvedením sumy ka ždého
aktíva, ktoré sa vykázalo pre danú o čakávanú náhradu.
86. Pokia ľje mo žnosťúbytku pri vysporiadaní nepatrná, ú čtovná jednotka
zverejní k súvahovému d ňu pre ka ždú triedu podmienených záväzkov
krátky opis charakteru podmieneného záväzku a, ak je to mo žné:
a) odhad jeho finan čného vplyvu oceneného pod ľa odsekov 36 a ž52;
b) indikáciu neistôt súvisiacich so sumou alebo na časovaním úbytku a
c) mo žnosťnáhrady.
87. Pri ur čovaní, ktoré rezervy alebo podmienené záväzky sa mô žu
zoskupi ťdo triedy, je nevyhnutné zvá žiť,či je charakter polo žiek
dostato čne podobný pre ich spolo čné vykázanie, aby bol splnený2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —295
▼B
odsek 85 písm. a) a b) a odsek 86 písm. a) a b). Preto mô žeb yť
vhodné pova žovaťza jedinú triedu rezerv sumy týkajúce sa záruk na
rôzne produkty, av šak nebolo by vhodné pova žovaťza jedinú triedu
sumy týkajúce sa normálnych záruk a sumy, ktoré sú predmetomsúdnych procesov.
88. Ak rezerva a podmienený záväzok vznikajú z toho istého súboru
okolností, ú čtovná jednotka urobí zverejnenia po žadované pod ľa
odsekov 84 a ž86 spôsobom, ktorým sa ukazuje prepojenie medzi
rezervou a podmieneným záväzkom.
89. Ak je pravdepodobný prílev ekonomických ú žitkov, ú čtovná jednotka
zverej ňuje krátky opis charakteru podmienených aktív ►
M5ku
koncu obdobia vykazovania ◄aa kj et om o žné, odhad ich finan č-
ného vplyvu, ocenený pomocou zásad pre rezervy uvedenýchv odsekoch 36 a ž52.
90. Je dôle žité, aby sa zverejneniami podmienených aktív nepodávali
zavádzajúce indikácie o pravdepodobnosti vzniku výnosov.
91. Ak sa niektorá z informácií, po žadovaných pod ľa odsekov 86 a 89,
nezverejní, preto že nie je mo žné tak urobi ť, táto skuto čnosťsa uvedie.
92. Vo ve ľmi zriedkavých prípadoch sa dá o čakáva ť,že zverejnením
niektorých alebo v šetkých informácií po žadovaných pod ľa odsekov
84 a ž89 sa mô žev á žne ovplyvni ťpozícia ú čtovnej jednotky
v spore s inými stranami, pokia ľide o zále žitosťtýkajúcu sa rezervy,
podmieneného záväzku alebo podmieneného aktíva. V takýchto prípa-doch ú čtovná jednotka nemusí zverej ňovaťtakéto informácie, ale
zverejní v šeobecný charakter sporu, spolo čne so skuto čnosťou
a dôvodom, pre čo sa informácie nezverejnili.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
93. Vplyv prijatia tohto štandardu k d ňu jeho ú činnosti (alebo skôr) sa
vykáže ako úprava za čiatočného stavu nerozdeleného zisku za
obdobie, v ktorom bol
štandard prvýkrát uplatnený. Ú čtovným
jednotkám sa odporú ča, ale nevy žaduje sa od nich, aby upravili za čia-
točný stav nerozdeleného zisku za najskor šie prezentované obdobie
a prehodnoti ťporovnávacie údaje. Ak sa porovnávacie údaje nepre-
hodnotia, táto skuto čnosťsa zverejní.
94. [Vypú šťa sa.]
DÁTUM Ú ČINNOSTI
95. Tento štandard sa stáva ú činným pre ro čné účtovné závierky zostavené
za obdobia za čínajúce sa 1. júla 1999 alebo neskôr. Skor šia aplikácia
sa odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie
začínajúce sa pred 1. januárom 1999, zverejní túto skuto čnosť.
96. [Vypú šťa sa.]2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —296
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 38
Nehmotný majetok
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťspôsob ú čtovania nehmotného
majetku, ktorým sa špecificky nezaoberá iný štandard. Tento štandard
vyžaduje od ú čtovnej jednotky, aby vykazovala nehmotný majetok
výlučne vtedy, ak sú splnené stanovené kritériá. V štandarde sa špeci-
fikuje aj spôsob vy čísľovania ú čtovnej hodnoty nehmotného majetku
av y žaduje sa zverej ňovanie stanovených informácií o nehmotnom
majetku.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní nehmotného majetku,
s výnimkou:
a) nehmotného majetku spadajúceho do rozsahu pôsobnosti iného
štandardu,
b) finan čného majetku definovaného v IAS 32 Finan čné nástroje:
prezentácia ;
c) vykazovania a oce ňovania majetku z prieskumu a vyhodnocovania
nerastných zdrojov (pozri IFRS 6 Prieskum a vyhodnocovanie
nerastných zdrojov) a
d) výdavkov na vývoj a ťažbu nerastov, ropy, zemného plynu
a podobných neobnovite ľných zdrojov.
3. Ak sa v inom štandarde predpisuje spôsob ú čtovania konkrétneho
druhu nehmotného majetku, ú čtovná jednotka uplatní daný štandard
namiesto tohto štandardu. Tento štandard neplatí napríklad pre:
a) nehmotný majetok, ktorý ú čtovná jednotka dr žín aú čely predaja
v rámci be žnejčinnosti (pozri IAS 2 Zásoby a IAS 11 Zmluvy
o zhotovení );
b) odlo žené da ňové poh ľadávky (pozri IAS 12 Dane z príjmov );
c) lízingy, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti IAS 17 Lízingy ;
d) majetok, ktorý vyplýva zo zamestnaneckých po žitkov (pozri IAS
19Zamestnanecké po žitky);
e) finan čný majetok definovaný v IAS 32. Vykazovanie a oce ňovanie
niektorých polo žiek finan čného majetku je predmetom IAS 27
Konsolidované a individuálne ú čtovné závierky , IAS 28 Investície
Podiely v pridru žených podnikoch a IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní ;
f) goodwill nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie (pozri IFRS
3Podnikové kombinácie );
g) odlo žené akvizi čné náklady a nehmotný majetok, ktoré vyplynú zo
zmluvných práv pois ťovate ľa na základe poistných zmlúv spada-
júcich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4 Poistné zmluvy . V IFRS 4 sa
stanovujú špecifické po žiadavky na zverej ňovanie takýchto odlo že-
ných akvizi čných nákladov, nie v šak pre takýto nehmotný majetok.
Na taký nehmotný majetok sa preto vz ťahujú po žiadavky na
zverej ňovanie uvedené v tomto štandarde;
h) dlhodobý nehmotný majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj
(alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako
majetok dr žaný na predaj) v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok
držaný na predaj a ukon čenie činnosti .
4. Niektoré polo žky nehmotného majetku mô žub yťna fyzickom nosi či,
napríklad na kompaktnom disku (v prípade po čítačového softvéru)
alebo na filme, prípadne mô žub y ťsúčasťou právnej dokumentácie
(v prípade licencie alebo patentu). Pri zis ťovaní, či majetok zah ŕňajúci
hmotné aj nehmotné prvky treba ú čtovaťpodľa IAS 16 Nehnute ľnosti,
stroje a zariadenia alebo ako nehmotný majetok pod ľa tohto štan-
dardu, ú čtovná jednotka uplatní úsudok, na základe ktorého zhodnotí,
ktorý prvok je významnej ší. Napríklad po čítačový softvér pre po čí-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —297
▼B
tačom riadené výrobné zariadenie, ktoré nemô že fungova ťbez tohto
konkrétneho softvéru, je neoddelite ľnou sú časťou súvisiaceho hard-
véru a pova žuje sa za sú časťnehnute ľností, strojov a zariadení. To
isté platí pre opera čný systém po čítača. Ke ďsoftvér nie je neoddeli-
teľnou sú časťou súvisiaceho hardvéru, po čítačový softvér sa pova žuje
za nehmotný majetok.
5. Tento štandard sa uplat ňuje okrem iného aj na výdavky na reklamu,
odbornú prípravu, zria ďovacie výdavky, výskum a vývoj. Výskumno-
vývojová činnos ťsa zameriava na rozvoj poznatkov. Hmotný prvok
majetku sa preto, aj ke ďvýsledkom týchto činností mô žeb yťmajetok
v hmotnej podobe (napríklad prototyp), v porovnaní s jeho nehmotnou
zložkou, t. j. znalos ťami stelesnenými v danom prototype, pova žuje za
druhotný.
6. Pri finan čnom lízingu mô žeb yťpodkladovým majetkom bu ďhmotný
alebo nehmotný majetok. Po prvotnom vykázaní nájomca nehmotnýmajetok, ktorý má v dr žbe na základe finan čného lízingu, ú čtuje
v súlade s týmto štandardom. Práva vyplývajúce z licen čných zmlúv
na polo žky, akými sú filmy, videozáznamy, hry, scenáre, patenty
a autorské práva, sú vylú čené z rozsahu pôsobnosti IAS 17
a spadajú do pôsobnosti tohto štandardu.
7. Výnimky z rozsahu pôsobnosti ur čitého štandardu sa mô žu vyskytnú ť
v prípade, ak sú ur čitéčinnosti alebo transakcie nato ľkošpecializo-
vané, že vedú k vzniku ú čtovných problémov, ktoré mô žeb y ť
potrebné rie šiťinak. Takéto problémy vznikajú pri ú čtovaní výdavkov
na prieskum, výstavbu príslu šných zariadení a ťažbu ropy, zemného
plynu a nerastných surovín v ťažobných odvetviach, ako aj v prípade
poistných zmlúv. Toto je dôvod, pre čo sa tento štandard neuplat ňuje
na výdavky na takéto činnosti a zmluvy. Tento štandard sa v šak
uplat ňuje na ostatný pou žívaný nehmotný majetok (napríklad po číta-
čový softvér) a ostatné vzniknuté výdavky (akými sú zria ďovacie
náklady) v ťažobných priemyselných odvetviach a v pois ťovacích
spolo čnostiach.
DEFINÍCIE
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Aktívny trh je trh, ktorý sp ĺňavšetky ďalej uvedené podmienky:
a) polo žky, s ktorými sa obchoduje na danom trhu, sú homogénne;
b) ochotní kupujúci i predávajúci sa dajú be žne nájs ťv akomko ľvek
čase a
c) verejnos ťmá prístup k informáciám o cenách.
Dátum uzatvorenia zmluvy o podnikovej kombinácii je de ň,k u
ktorému dôjde k zásadnej dohode medzi kombinujúcimi stranamia v prípade verejne kótovaných spolo čností sa takáto dohoda zverejní.
V prípade nepriate ľského prevzatia sa za najskor ší dátum dosiahnutia
zásadnej dohody medzi kombinujúcimi stranami pova žuje de ň,k u
ktorému dostato čný po čet majite ľov nadobúdaného subjektu prijal
ponuku nadobúdajúceho subjektu na prevzatie kontroly nad nadobú-daným subjektom.
Amortizácia je systematická alokácia odpisovate ľnej sumy nehmot-
ného majetku po čas jeho doby pou žiteľnosti.
Majetok je zdroj:
a) ktorý ú čtovná jednotka ovláda v dôsledku minulých udalostí a
b) z ktorého sa o čakávajú budúce ekonomické ú žitky plynúce do
účtovnej jednotky.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe po
odpo čítaní oprávok a akumulovaných strát zo zní ženia hodnoty
daného majetku.
Obstarávacia cena je suma predstavujúca vyplatené pe ňažné
prostriedky alebo pe ňažné ekvivalenty alebo reálnu hodnotu iného
plnenia poskytnutú na obstaranie majetku v čase jeho nadobudnutia
alebo zhotovenia, alebo, ke ďto je vhodné, suma priradená danému2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —298
▼B
majetku pri prvotnom vykázaní v súlade so špecifickými po žiadav-
kami iných IFRS, napríklad IFRS 2 Platby na základe podielov .
Odpisovate ľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma,
ktorou sa nahrádza cena majetku, po odpo čítaní jeho reziduálnej
hodnoty.
Vývoj je uplatnenie výsledkov výskumu alebo iných znalostí
v projekte alebo kon štrukčnom návrhu na výrobu nových alebo
významne zlep šených materiálov, zariadení, výrobkov, procesov,
systémov alebo slu žieb pred za čatím komer čnej výroby alebo vyu ží-
vania.
Špecifická hodnota pre ú čtovnú jednotku je sú časná hodnota pe ňaž-
ných tokov, ktorých vznik ú čtovná jednotka o čakáva v súvislosti
sďalším vyu žívaním majetku a jeho vyradením na konci doby jeho
použiteľnosti, prípadne v súvislosti s úhradou záväzku.
Reálna hodnota majetku je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok
vymenený v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne
súhlasiacimi stranami.
Strata zo zní ženia hodnoty je suma, o ktorú ú čtovná hodnota majetku
prevy šuje jeho spätne získate ľnú sumu.
Nehmotný majetok je identifikovate ľný nepe ňažný majetok bez
fyzickej podstaty.
Peňažný majetok predstavuje peniaze v dr žbe a majetok, ktorý bude
prijatý, a to vo fixných alebo stanovite ľných sumách pe ňazí.
Výskum je pôvodné a plánovité skúmanie vykonávané s cie ľom získa ť
nové vedecké alebo technické poznatky a chápanie.
Reziduálna hodnota nehmotného majetku je odhadovaná suma, ktorú
by ú čtovná jednotka v sú časnosti dostala za vyradenie majetku, po
odpo čítaní odhadovaných nákladov na jeho vyradenie, ak by tento
majetok svojím vekom a stavom zodpovedal veku a stavu o čakáva-
nému na konci jeho doby pou žiteľnosti.
Doba pou žiteľnosti je:
a) obdobie, po čas ktorého sa predpokladá, žeúčtovná jednotka bude
maťmajetok k dispozícii na vyu žívanie, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých získanie
účtovná jednotka z majetku o čakáva.
Nehmotný majetok
9. Ú čtovné jednotky často vynakladajú zdroje, alebo im vznikajú
záväzky, na obstaranie, rozvoj, údr žbu alebo roz širovanie nehmotných
zdrojov, akými sú vedecko-technické poznatky, projektové rie šenia
a zavádzanie nových procesov alebo systémov, licencie, du ševné
vlastníctvo, znalosti o trhu a ochranné známky (vrátane názvovznačiek a vydavate ľských titulov). Zvy čajným príkladom takto zo ši-
roka chápaných polo žiek sú po čítačový softvér, patenty, autorské
práva, filmy, zoznamy zákazníkov, práva na splácanie hypotéky,
rybárske povolenia, dovozné kvóty, franchising, vz ťahy so zákazníkmi
alebo dodávate ľmi, vernos ťzákazníkov, podiel na trhu a marketingové
práva.
10. Nie v šetky polo ž
ky opísané v odseku 9 sp ĺňajú definíciu nehmotného
majetku, t. j. identifikovate ľnosť, kontrola nad zdrojom a existencia
budúcich ekonomických ú žitkov. Ak polo žka zahrnutá do rozsahu
pôsobnosti tohto štandardu nesp ĺňa definíciu nehmotného majetku,
výdavok na jej obstaranie alebo interné vytvorenie sa vyká že ako
náklad v období, v ktorom vznikol. Polo žka nadobudnutá v rámci
podnikovej kombinácie je v šak sú časťou goodwillu vykázaného
k dátumu nadobudnutia (pozri odsek 68).
Identifikovate ľnosť
11. Definícia nehmotného majetku si vy žaduje identifikovate ľnosť
nehmotného majetku, aby sa dal odlí šiťod goodwillu. Goodwill
nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie predstavuje platbu,
ktorú nadobúdate ľuskuto čnil v o čakávaní budúcich ekonomických2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —299
▼B
úžitkov z majetku, ktorý sa nedá samostatne identifikova ťa osobitne
vykáza ť. Budúce ekonomické ú žitky mô žub y ťvýsledkom synergie
medzi identifikovate ľným nadobudnutým majetkom, alebo mô žu
vyplynú ťz majetku, ktorý jednotlivo nesp ĺňa podmienky na vykazo-
vanie v ú čtovnej závierke, ale za ktorý je nadobúdate ľv podnikovej
kombinácii pripravený zaplati ť.
12. Majetok sp ĺňa kritérium identifikovate ľnosti obsiahnuté v definícii
nehmotného majetku, ak:
a) je oddelite ľný, t. j. dá sa vy členiťalebo oddeli ťod ú čtovnej
jednotky a preda ť, previes ť, poskytnú ťna základe licencie,
prenaja ťalebo vymeni ť, a to bu ďsamostatne, alebo spolu so súvi-
siacou zmluvou, majetkom alebo záväzkom, alebo
b) vyplýva zo zmluvných alebo iných práv bez oh ľadu na to, čis ú
takéto práva prevodite ľné alebo oddelite ľné od ú čtovnej jednotky
alebo od iných práv alebo záväzkov.
Kontrola
13. Ú čtovná jednotka má kontrolu nad majetkom, ak má právo získava ť
budúce ekonomické ú žitky plynúce z podkladového zdroja
a obmedzova ťprístup ostatných k týmto ú žitkom. Schopnos ťúčtovnej
jednotky ma ťkontrolu nad budúcimi ekonomickými ú žitkami
z nehmotného majetku spravidla vyplýva zo zákonných práv, ktoré
možno vymáha ťsúdnou cestou. Pri absencii zákonných práv sa
kontrola preukazuje ťažšie. Zákonná vymáhate ľnosťpráva v šak nie
je nevyhnutnou podmienkou kontroly, ke ďžeúčtovná jednotka mô že
byťschopná zabezpe čiťkontrolu nad budúcimi ekonomickými ú žit-
kami iným spôsobom.
14. Budúce ekonomické ú žitky mô žu prameni ťzo znalostí o trhu
a technických poznatkov. Ú čtovná jednotka má kontrolu nad takýmito
úžitkami napríklad vtedy, ke ďsú znalosti chránené zákonnými
právami, akými sú autorské práva, dolo žka o zákaze konkurencie
(keďje prípustná), prípadne zákonnou povinnos ťou zamestnancov
zachováva ťtajomstvo.
15. Ú čtovná jednotka mô že disponova ťtímom kvalifikovaných pracov-
níkov a mô žeb y ťschopná identifikova ťich kvalifika čný rozvoj,
ktorý na základe vzdelávania povedie k budúcim ekonomickýmúžitkom. Mô že tiežočakáva ť,že pracovníci budú svoje schopnosti
aj na ďalej dáva ťúčtovnej jednotke k dispozícii. Ú čtovná jednotka
však zvä čša nemá dostato
čnú kontrolu nad o čakávanými budúcimi
ekonomickými ú žitkami, ktoré vyplývajú z tímu kvalifikovaných
pracovníkov a zo vzdelávania, aby tieto polo žky sp ĺňali definíciu
nehmotného majetku. Z podobných dôvodov nebude konkrétny mana-
žérsky alebo technický talent pravdepodobne sp ĺňaťdefiníciu nehmot-
ného majetku, ak jeho vyu žívanie a získavanie z neho o čakávaných
budúcich ekonomických ú žitkov nie je chránené zákonnými právami
a nesp ĺňa aj ostatné časti definície.
16. Ú čtovná jednotka mô že disponova ťportfóliom zákazníkov alebo
podielom na trhu a o čakáva ť,že vzh ľadom na jej snahu budova ťsi
vzťahy so zákazníkmi a dosahova ťich vernos ťbudú zákazníci pokra-
čovaťv obchodovaní s ú čtovnou jednotkou. Ak v šak chýbajú zákonné
práva na ochranu alebo iné spôsoby na ovládanie vz ťahov so zákaz-
níkmi alebo vernosti zákazníkov vo čiúčtovnej jednotke, ú čtovná
jednotka zvy čajne nemá dostato čnú kontrolu nad o čakávanými ekono-
mickými ú žitkami plynúcimi zo vz ťahov so zákazníkmi a z ich
vernosti, aby tieto polo žky (portfólio zákazníkov, podiely na trhu,
vzťahy so zákazníkmi, vernos ťzákazníkov) sp ĺňali definíciu nehmot-
ného majetku. V prípade absencie zákonných práv na ochranuvzťahov so zákazníkmi sa výmennými transakciami súvisiacimi
s tými istými alebo podobnými nezmluvnými vz
ťahmi so zákazníkmi
(iné ako sú časťpodnikovej kombinácie) poskytuje dôkaz o tom, že
účtovná jednotka je napriek tomu schopná ovláda ťočakávané budúce
ekonomické ú žitky plynúce zo vz ťahov so zákazníkmi. Ke ďže takéto
výmenné transakcie sved čia aj o tom, žev zťahy so zákazníkmi sú
oddelite ľné, sp ĺňajú dané vz ťahy so zákazníkmi definíciu nehmotného
majetku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —300
▼B
Budúce ekonomické ú žitky
17. Budúce ekonomické ú žitky plynúce z nehmotného majetku mô žu
obsahova ťvýnosy z predaja výrobkov alebo slu žieb, úspory nákladov
alebo iné ú žitky vyplývajúce z toho, žeúčtovná jednotka majetok
využíva. Vyu žívaním du ševného vlastníctva vo výrobnom procese sa
napríklad skôr zní žia budúce výrobné náklady ako zvý šia budúce
výnosy.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
18. Ak ú čtovná jednotka ur čitú polo žku vykazuje ako nehmotný majetok,
musí preukáza ť,že polo žka sp ĺňa:
a) definíciu nehmotného majetku (pozri odseky 8 a ž17) a
b) kritériá na vykazovanie (pozri odseky 21 a ž23).
Táto po žiadavka sa týka po čiatočných nákladov, ktoré vznikli pri
nadobudnutí alebo internom vytvorení nehmotného majetku, a tých
nákladov, ktoré vznikli následne s cie ľom ich pripo čítania
k nehmotnému majetku, výmene jeho časti alebo jeho servisu.
19. Odseky 25 a ž32 sa zaoberajú uplat ňovaním kritérií na vykazovanie
samostatne nadobudnutého nehmotného majetku a odseky 33 a ž43 sa
zaoberajú ich uplatnením na nehmotný majetok nadobudnutý v rámci
podnikovej kombinácie. Odsek 44 sa zaoberá prvotným ocenením
nehmotného majetku nadobudnutého prostredníctvom štátnej dotácie,
odseky 45 a ž47 sa zaoberajú výmenou nehmotného majetku a odseky
48 až50 sa zaoberajú interne vytvoreným goodwillom. Odseky 51 a ž
67 sa zaoberajú prvotným vykázaním a ocenením interne vytvorenéhonehmotného majetku.
20. Charakter nehmotného majetku je v mnohých prípadoch taký, že
k nemu neexistujú doplnky a nedochádza ani k výmene jeho časti.
Väčšina následných výdavkov má teda pravdepodobne za cie ľ
zachova ťočakávané budúce ekonomické ú žitky obsiahnuté
v existujúcom nehmotnom majetku a nie splni ťdefini čné kritériá
nehmotného majetku a kritériá na vykazovanie uvedené v tomto štan-
darde. Okrem toho býva často zlo žité ur čiť,či sa následné výdavky
priradia priamo konkrétnemu nehmotnému majetku alebo ú čtovnej
jednotke ako celku. Preto sa len ve ľmi zriedka následné výdavky –
výdavky, ku ktorým do šlo po prvotnom vykázaní nadobudnutého
nehmotného majetku alebo po dokon čení interne vytvoreného nehmot-
ného majetku –vykazujú v ú čtovnej hodnote majetku. V súlade
s odsekom 63 sa následné výdavky na zna čky, tituly novín, vydava-
teľské tituly, zoznamy zákazníkov a polo žky, ktoré sú podobné svojou
podstatou ( čiužnadobudnuté externe alebo interne vytvorené), v ždy
vykazujú v hospodárskom výsledku za obdobie, v ktorom vznikli.Dôvodom je skuto čnosť,že takýto výdavok sa nedá odlí šiťod
výdavkov na rozvoj podnikania ako celku.
21. Nehmotný majetok sa vykazuje vtedy a len vtedy, ke ď:
a) je pravdepodobné, žeočakávané budúce ekonomické ú žitky, ktoré
sa dajú priradi ťk danému majetku, budú plynú ťdo ú čtovnej
jednotky, a
b) sa dá spo ľahlivo vy čísliťobstarávacia cena majetku.
22. Ú
čtovná jednotka zhodnotí pravdepodobnos ťočakávaných budúcich
ekonomických ú žitkov uplatnením primeraných predpokladov, ktoré
vie dolo žiťa ktoré predstavujú najlep ší odhad mana žmentu o súbore
ekonomických podmienok, ktoré budú existova ťpočas doby pou žiteľ-
nosti daného majetku.
23. Ú čtovná jednotka uplatní úsudok, aby posúdila mieru istoty toku
budúcich ekonomických ú žitkov, ktoré sa dajú priradi ťk pou žívaniu
daného majetku, a to na základe dôkazu, ktorý je k dispozícii v čase
prvotného vykázania, pri čom externý dôkaz má vä čšiu váhu.
24. Nehmotný majetok sa prvotne oce ňuje vo vý ške obstarávacích
nákladov.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —301
▼B
Samostatné nadobudnutie
25. Cena, ktorú ú čtovná jednotka zaplatí na ú čely samostatného nadobud-
nutia nehmotného majetku, zvy čajne odzrkad ľuje o čakávania týkajúce
sa pravdepodobnosti, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťočakávané
budúce ekonomické ú žitky obsiahnuté v majetku. Inak povedané, efekt
pravdepodobnosti sa odzrkad ľuje v obstarávacích nákladoch majetku.
Preto sa pri samostatne nadobúdanom nehmotnom majetku pova žuje
pravdepodobnostné kritérium vykazovania uvedené v odseku 21 písm.a) vždy za splnené.
26. Navy še obstarávacia cena samostatne nadobudnutého nehmotného
majetku sa dá zvy čajne spo ľahlivo vy čísliť. Je to najmä vtedy, ke ď
má protihodnota za kúpu formu pe ňažných prostriedkov alebo iného
peňažného majetku.
27. Obstarávacia cena samostatne nadobudnutého nehmotného majetku
zahŕňa:
a) jeho nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a nenávratných nákup-
ných daní, po odpo čítaní obchodných zliav a rabatov, a
b) všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradi ťk príprave majetku
na plánované pou žitie.
28. Príkladmi nákladov, ktoré sa dajú priamo priradi ť, sú:
a) náklady na zamestnanecké po žitky (definované v IAS 19) priamo
vyplývajúce z uvedenia majetku do prevádzkyschopného stavu;
b) poplatky za odborné slu žby na uvedenie majetku do prevádzky-
schopného stavu a
c) náklady na testovanie správneho fungovania majetku.
29. Príkladmi výdavkov, ktoré nie sú sú časťou nákladov na nehmotný
majetok, sú:
a) náklady na zavedenie nového výrobku alebo slu žby (vrátane
nákladov na reklamu a podporu predaja);
b) náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou
zákazníkov (vrátane nákladov na za školenie personálu) a
c) administratívne a iné re ž
ijné náklady v šeobecného charakteru.
30. Vykazovanie nákladov v ú čtovnej hodnote nehmotného majetku sa
ukon čí, ke ďje majetok v stave umo žňujúcom jeho prevádzku
spôsobom zodpovedajúcim zámerom mana žmentu. Preto sa náklady
vzniknuté s pou žívaním alebo presunom nehmotného majetku neza-
hŕňajú do ú čtovnej hodnoty takéhoto majetku. Napríklad ďalej
uvedené náklady sa nezah ŕňajú do ú čtovnej hodnoty nehmotného
majetku:
a) náklady, ktoré vznikli v čase, ke ďmajetok schopný činnosti
v súlade so zámermi mana žmentu e šte nebol uvedený do pou ží-
vania, a
b) prvotné prevádzkové straty, napríklad straty, ku ktorým do šlo
v priebehu narastania dopytu po produktoch predstavujúcichvýstupy z majetku.
31. Pri vývoji nehmotného majetku vznikajú ur čitéčinnosti, ktoré v šak nie
sú potrebné z h ľadiska uvedenia majetku do prevádzkyschopného
stavu v súlade so zámermi mana žmentu. Takéto ved ľajšiečinnosti
môžu vzniknú ťpred činnos ťami zameranými na vývoj alebo v ich
priebehu. Preto že ved ľajšiečinnosti nie sú potrebné na uvedenie
majetku do stavu, v ktorom bude schopný fungova ťv súlade so
zámermi mana žmentu, výnosy z takýchto ved ľajších činností
a náklady s nimi spojené sa vyká
žu okam žite v hospodárskom
výsledku a zahrnú sa do príslu šne klasifikovaných výnosov
a nákladov.
▼M1
32. Ak sa realizácia platby za nehmotný majetok odlo ží na neskor šíčas
ako sú be žné úverové podmienky, náklady sú ekvivalentom ceny
platenej v hotovosti. Rozdiel medzi touto sumou a celkovou sumou
platieb sa vykazuje ako úrokový náklad za obdobie splatnosti, pokia ľ2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —302
▼M1
sa nekapitalizuje v súlade s ustanoveniami uvedenými v IAS 23
Náklady na prijaté úvery a pô žičky.
▼B
Nadobudnutie ako sú časťpodnikovej kombinácie
33. V prípade nadobudnutia nehmotného majetku v rámci podnikovej
kombinácie v súlade s IFRS 3 je obstarávacou cenou daného nehmot-ného majetku jeho reálna hodnota ku d ňu nadobudnutia. Reálna
hodnota nehmotného majetku odzrkad ľuje trhové o čakávania týkajúce
sa pravdepodobnosti, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťbudúce
ekonomické ú žitky obsiahnuté v danom majetku. Inými slovami,
v ocenení nehmotného majetku reálnou hodnotou sa odzrkad ľuje
vplyv pravdepodobnosti. Preto sa pre nehmotný majetok nadobudnutý
v podnikovej kombinácii pova žuje pravdepodobnostné kritérium vyka-
zovania uvedené v odseku 21 písm. a) v ždy za splnené.
34. V súlade s týmto štandardom a IFRS 3 nadobúdate ľteda ku d ňu
nadobudnutia vyká že nehmotný majetok nadobúdaného subjektu odde-
lene od goodwillu, ak sa dá reálna hodnota majetku spo ľahlivo vy čí-
sliťbez oh ľadu na to, či predmetný nadobúdaný nehmotný majetok
nadobúdaný subjekt vykazoval pred dátumom podnikovej kombinácie.
Znamená to, že nadobúdate ľvykáže prebiehajúci výskumno-vývojový
projekt nadobúdaného subjektu ako majetok oddelene od goodwillu,ak takýto projekt sp ĺňa definíciu nehmotného majetku a jeho reálna
hodnota sa dá spo ľahlivo vy čísliť. Prebiehajúci výskumno-vývojový
proces nadobúdaného subjektu sp ĺňa kritériá nehmotného majetku, ak:
a) sp ĺňa definíciu majetku a
b) je identifikovate ľný, t. j. dá sa oddeli ťalebo vyplýva zo zmluvných
alebo iných zákonných práv.
Nehmotný majetok nadobudnutý v podnikovej kombinácii ocenený
reálnou hodnotou
35. Reálna hodnota nehmotného majetku nadobudnutého v rámci podni-
kovej kombinácie sa spravidla dá vy čísliťdostato čne spo ľahlivo, tak že
tento majetok mo
žno vykáza ťoddelene od goodwillu. Ak pre odhady
použité pri vy číslení reálnej hodnoty nehmotného majetku existuje
mnoho mo žných výstupov, pri čom ka ždý má inú mieru pravdepodob-
nosti, táto neistota vstupuje do vy čísľovania reálnej hodnoty nehmot-
ného majetku, nesved čívšak o tom, že by sa reálna hodnota nedala
spoľahlivo vy čísliť. Ak má nehmotný majetok nadobudnutý
v podnikovej kombinácii ur čitú dobu pou žiteľnosti, existuje vyvráti-
teľný predpoklad, že sa jeho reálna hodnota dá spo ľahlivo vy čísliť.
36. Nehmotný majetok nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie
môžeb y ťoddelite ľný, av šak len spolu so súvisiacim hmotným
alebo nehmotným majetkom. Nemusí by ťnapríklad mo žné, aby sa
názov vydávaného časopisu predal oddelene od príslu šnej databázy
predplatite ľov, alebo ochranná známka prírodnej pramenitej vody sa
môžev zťahova ťna konkrétny prame ňa nie je mo žné preda ťju samo-
statne, teda bez prame ňa. V takýchto prípadoch nadobúdate ľskupinu
majetku vykazuje ako jednu polo žku majetku oddelene od goodwillu,
ak sa jednotlivé reálne hodnoty majetku v skupine nedajú spo ľahlivo
vyčísliť.
37. Podobne sa aj pojmy „značka“a„názov zna čky“často pou žívajú ako
synonymá ochranných známok a iných známok. Ide v šak o v šeobecné
marketingové pojmy be žne pou žívané na ozna čenie skupiny doplnko-
vého majetku, napríklad ochrannej známky (alebo servisnej známky)asňou súvisiaceho obchodného názvu, vzorcov, receptov, návodov
a technologickej expertízy. Nadobúdate ľvykazuje skupinu doplnko-
vého nehmotného majetku obsahujúcu zna čku ako jednu polo žku
majetku, ak sa jednotlivé reálne hodnoty doplnkového majetku nedajúspoľahlivo vy čísliť. Ak sa jednotlivé reálne hodnoty doplnkového
majetku dajú spo ľahlivo vy čísliť, nadobúdate ľich mô že vykáza ť
ako jednu polo žku majetku za predpokladu, že jednotlivé v ňom
obsiahnuté polo žky majú podobné doby pou žiteľnosti.
38. Prípady, ke ďsa mô že sta ť,že spo ľahlivé vy číslenie reálnej hodnoty
nehmotného majetku nadobudnutého v podnikovej kombinácii nebude2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —303
▼B
možné, nastanú iba za okolností, ke ďnehmotný majetok vzniká
v dôsledku zákonných alebo iných zmluvných práv a bu ď:
a) sa nedá oddeli ť, alebo
b) sa dá oddeli ť, nie je v šak k dispozícii žiadna história alebo dôkazy
o výmenných transakciách s rovnakým alebo podobným majetkoma iný odhad reálnej hodnoty by závisel od nemerate ľných premen-
livých veli čín.
39. Ceny kótované na aktívnom trhu poskytujú najspo ľahlivej ší odhad
reálnej hodnoty nehmotného majetku (pozri tie žodsek 78). Vhodnou
trhovou cenou je zvy čajne aktuálne ponúkaná cena. Ak aktuálne ponú-
kané ceny nie sú k dispozícii, cena z najaktuálnej šej podobnej trans-
akcie mô že poskytova ťzáklad na odhadnutie reálnej hodnoty za pred-
pokladu, že odo d ňa transakcie po de ň, ku ktorému bola odhadnutá
reálna hodnota majetku, nedo šlo k podstatnej zmene hospodárskych
podmienok.
40. Ak pre ur čitý nehmotný majetok neexistuje aktívny trh, jeho reálnou
hodnotou je suma, ktorú by ú čtovná jednotka za majetok zaplatila ku
dňu nadobudnutia v nezávislej transakcii medzi informovanými dobro-
voľne súhlasiacimi stranami na základe najlep ších dostupných infor-
mácií. Pri stanovovaní tejto sumy ú čtovná jednotka berie do úvahy
výsledok nedávnych transakcií s podobným majetkom.
41. Ú čtovné jednotky, ktoré sa pravidelne zú častňujú na kúpno-predajných
transakciách zameraných na špecifický nehmotný majetok, mô žum a ť
vypracované techniky na odhadovanie reálnej hodnoty takéhotomajetku nepriamym spôsobom. Uvedené techniky mo žno pou žiťna
prvotné ocenenie nehmotného majetku získaného v podnikovej kombi-
nácii, ak je ich cie ľom odhad reálnej hodnoty a ak odzrkad ľujú
súčasné transakcie a zvyklosti z priemyselného odvetvia, do ktorého
majetok patrí. Takéto techniky zah ŕňajú, pod ľa konkrétnej situácie:
a) uplatnenie násobkov odrá žajúcich aktuálne trhové transakcie na
indikátory riadiace ziskovos ťmajetku (napríklad výnosy, trhové
podiely a prevádzkový zisk), alebo na súhrn tantiém, ktoré by
mohli vzniknú ťv dôsledku licen čného poskytnutia nehmotného
majetku inej strane v rámci nezávislej transakcie (napríkladv prípade prístupu zalo ženom na „oslobodení od tantiém “), alebo
b) diskontovanie o čakávaných budúcich čistých pe ňažných tokov
z majetku.
Následné výdavky na nadobudnutý výskumno-vývojový projekt vo fáze
realizácie
42. Výdavky na výskum alebo vývoj, ktoré:
a) sa týkajú výskumného alebo vývojového projektu vo fáze reali-
zácie, k nadobudnutiu ktorého do šlo oddelene alebo v rámci podni-
kovej kombinácie, a vykazujú sa ako nehmotný majetok, a
b) vznikli po nadobudnutí takéhoto projektu
sa účtujú v súlade s odsekmi 54 a ž62.
43. Uplat ňovanie po žiadaviek uvedených v odsekoch 54 a ž62 znamená,
že následné výdavky na výskumný alebo vývojový projekt vo fáze
realizácie, k nadobudnutiu ktorého do šlo oddelene alebo v rámci
podnikovej kombinácie, a vykazuje sa ako nehmotný majetok, sa:
a) vykazujú ako náklad v období ich vzniku, ak ide o výdavky na
výskum;
b) vykazujú ako náklad v období ich vzniku, ak ide o náklady na
vývoj, ktoré nesp ĺňajú kritériá na vykazovanie ako nehmotný
majetok uvedené v odseku 57, a
c) pripo čítavajú k ú čtovnej hodnote nadobudnutého výskumného
alebo vývojového projektu vo fáze realizácie, ak ide o náklady
na vývoj, ktoré sp ĺňajú kritériá na vykazovanie uvedené
v odseku 57.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —304
▼B
Nadobudnutie prostredníctvom štátnej dotácie
44. V niektorých prípadoch sa nehmotný majetok mô že nadobudnú ť
bezodplatne alebo za nominálnu protihodnotu prostredníctvom štátnej
dotácie. Mô že sa tak sta ťvtedy, ke ďvláda na ú čtovnú jednotku
prevedie alebo jej pri člení nehmotný majetok, napríklad letiskové
pristávacie práva, licencie na prevádzkovanie rozhlasových alebo tele-
víznych staníc, dovozné licencie alebo kvóty alebo práva na prístupk iným obmedzeným zdrojom. V súlade s IAS 20 Účtovanie štátnych
dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci sa účtovná jednotka mô že
rozhodnú ťpre prvotné vykázanie nehmotného majetku aj dotácie
v reálnych hodnotách. Ak sa ú čtovná jednotka rozhodne, že majetok
prvotne nevyká že v reálnej hodnote, vyká že ho prvotne v nominálnej
hodnote (pod ľa iného spôsobu povoleného pod ľa IAS 20) zvý šenej
ovšetky výdavky, ktoré sa dajú priamo priradi ťk príprave majetku na
plánované pou žívanie.
Výmeny majetku
45. Ú čtovná jednotka mô že jednu alebo viacero polo žiek nehmotného
majetku získa ťvýmenou za nepe ňažné aktívum alebo aktíva alebo
za kombináciu pe ňažného a nepe ňažného majetku. Nasledujúca
analýza sa jednoducho týka výmeny jednej polo žky nepe ňažného
majetku za inú, platí v šak aj pre v
šetky výmeny pod ľa predchádza-
júcej vety. Náklady na takýto nehmotný majetok sa oce ňujú reálnou
hodnotou s výnimkou situácie, ke ďa) výmenná transakcia nemá
komer čnú podstatu, alebo b) reálnu hodnotu získaného ani prijatého
majetku ani postúpeného majetku nemo žno spo ľahlivo vy čísliť.
Získaný majetok sa oce ňuje týmto spôsobom aj vtedy, ak ú čtovná
jednotka nemô že okam žite ukon čiťvykazovanie majetku, ktorého sa
vzdala. Ak sa získaný majetok neocení v reálnej hodnote, náklady na ň
sa ocenia v ú čtovnej hodnote postúpeného majetku.
46. Či má výmenná transakcia komer čnú podstatu ú čtovná jednotka
zisťuje posúdením toho, do akej miery sa v dôsledku transakcie
očakáva zmena budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má
komer čnú podstatu, ak:
a) sa konfigurácia (t. j. riziko, na časovanie a suma) pe ňažných tokov
zo získaného majetku odli šuje od konfigurácie pe ňažných tokov
prevedeného majetku, alebo
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene hodnoty tej časti činností
účtovnej jednotky, ktoré sú pre ú čtovnú jednotku špecifické, a
c) rozdiel pod ľa písmen a) alebo b) je vzh ľadom na reálnu hodnotu
vymeneného majetku významný.
Aby sa zistilo, či má výmenná transakcia komer čnú podstatu, hodnota
časti aktivít ú čtovnej jednotky ovplyvnených transakciou, ktorá je pre
účtovnú jednotku špecifická, musí odzrkad ľovaťpeňažné toky po
zdanení. Výsledok týchto analýz mô žeb yťnatoľko jednozna čný,že
účtovná jednotka nebude musie ťvykona ťpodrobné výpo čty.
47. V odseku 21 písm. b) sa ustanovuje, že podmienkou vykázania
nehmotného majetku je mo žnosťspoľahlivého vy číslenia nákladov
na daný majetok. Reálna hodnota nehmotného majetku, pre ktorý na
trhu neexistujú porovnate ľné transakcie, sa dá spo ľahlivo vy čísliť,a k
a) variabilita rozsahu primeraných odhadov reálnej hodnoty danéhomajetku nie je významná, alebo ak b) sa dá primerane posúdi ťprav-
depodobnos ťrôznych odhadov v rámci rozsahu a pou žiťpri odhade
reálnej hodnoty. Ak ú čtovná jednotka doká že spo ľahlivo stanovi ť
reálnu hodnotu prijatého alebo postúpeného majetku, na ocenenienákladov sa pou žije reálna hodnota postúpeného majetku, pokia ľ
reálna hodnota prijatého majetku nie je o čividnej šia.
Interne vytvorený goodwill
48. Interne vytvorený goodwill sa nevykazuje ako majetok.
49. Ú čtovnej jednotke v niektorých prípadoch pri tvorbe budúcich ekono-
mických ú žitkov vznikne výdavok, ktorého výsledkom v šak nie je
vytvorenie nehmotného majetku, ktorý by sp ĺňal kritériá na vykazo-
vanie pod ľa tohto š
tandardu. Takýto výdavok sa často charakterizuje
ako výdavok, ktorý prispieva k interne vytvorenému goodwillu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —305
▼B
Interne vytvorený goodwill sa nevykazuje ako majetok, preto že
nepredstavuje identifikovate ľný zdroj (t. j. nedá sa oddeli ťa ani nevy-
plýva zo zmluvných alebo iných zákonných práv), nad ktorým máúčtovná jednotka kontrolu a ktorý by sa dal spo ľahlivo oceni ťnákladmi.
50. Rozdiely medzi trhovou hodnotou ú čtovnej jednotky a ú čtovnou
hodnotou jej identifikovate ľného čistého majetku v akomko ľvekčasovom
okamihu mô žub y ťvýsledkom celej škály faktorov vplývajúcich na
hodnotu ú čtovnej jednotky. Takéto rozdiely v šak nepredstavujú náklady
na nehmotný majetok, nad ktorým má ú čtovná jednotka kontrolu.
Interne vytvorený nehmotný majetok
51. Niekedy sa ťažko posudzuje, či interne vytvorený nehmotný majetok
spĺňa podmienky na vykazovanie, a to v dôsledku problémov:
a) s identifikáciou, či a kedy existuje identifikovate ľný majetok,
ktorým sa budú vytvára ťočakávané budúce ekonomické ú žitky, a
b) so spo ľahlivým zis ťovaním nákladov na daný majetok. Niekedy sa
náklady na interné vytváranie nehmotného majetku nedajú odlí šiť
od nákladov na údr žbu alebo zvý šenie interne vytvoreného good-
willu, prípadne od nákladov na plynulú ka ždodennú prevádzku.
Preto ú čtovná jednotka okrem splnenia v šeobecných po žiadaviek na
vykazovanie a prvotné ocenenie nehmotného majetku uplat ňuje na
všetok interne vytvorený nehmotný majetok aj po žiadavky a návod
podľ
a odsekov 52 a ž67.
52. Aby ú čtovná jednotka posúdila, či interne vytvorený nehmotný
majetok sp ĺňa kritériá na vykazovanie, roz člení vytváranie majetku na:
a) fázu výskumu a
b) fázu vývoja.Pojmy „výskum “a„vývoj“sú síce definované, ale pojmy „fáza
výskumu “a„fáza vývoja “majú na ú čely tohto štandardu širší
význam.
53. Ak ú čtovná jednotka v rámci interného projektu zameraného na vytvo-
renie nehmotného majetku nedoká že odlí šiťfázu výskumu od fázy
vývoja, výdavky na daný projekt zaú čtuje tak, ako keby ich vynalo žila
iba vo fáze výskumu.
Fáza výskumu
54. Nehmotný majetok, ktorý je výsledkom výskumu (alebo výskumnej
fázy interného projektu), sa nevykazuje. Výdavky na výskum (alebona výskumnú fázu interného projektu) sa vyká žu ako náklady
v období, v ktorom boli vynalo žené.
55. V rámci výskumnej fázy interného projektu ú čtovná jednotka nemô že
preukáza ť,že existuje nehmotný majetok, ktorým sa budú pravdepo-
dobne vytvára ťbudúce ekonomické ú žitky. Takýto výdavok sa preto
vykazuje ako náklad v období, ke ďsa vynalo žil.
56. Príkladmi výskumných činností sú:
a)činnosti zamerané na získanie nových poznatkov;
b) skúmanie, zhodnocovanie a kone čný výber uplatnenia záverov
výskumu alebo iných poznatkov;
c) hľadanie alternatívnych materiálov, zariadení, výrobkov, procesov,
systémov alebo slu žieb a
d) vypracúvanie, navrhovanie, posudzovanie a kone čný výber
možných alternatív nových alebo zdokonalených materiálov, zaria-
dení, výrobkov, procesov, systémov alebo slu žieb.
Fáza vývoja
57. Nehmotný majetok, ktorý je výsledkom vývoja (alebo vývojovej fázy
interného projektu), sa vykazuje vtedy a len vtedy, ke ďúčtovná
jednotka mô že preukáza ťvšetky tieto okolnosti:
a) technickú realizovate ľnosťdokon čenia nehmotného majetku tak, že
bude k dispozícii na pou žívanie alebo predaj;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —306
▼B
b) svoj zámer dokon čiťnehmotný majetok a vyu žívaťho alebo ho
preda ť;
c) svoju schopnos ťnehmotný majetok vyu žívaťalebo preda ť;
d) spôsob, akým bude nehmotný majetok vytvára ťpravdepodobné
budúce ekonomické ú žitky. Okrem iného ú čtovná jednotka mô že
preukáza ť,že existuje trh pre výstupy z nehmotného majetku alebo
pre samotný nehmotný majetok, prípadne jeho u žitočnosť,a ks a
nehmotný majetok má pou žívaťinterne;
e) dostupnos ťprimeraných technických, finan čných a ostatných
zdrojov na dokon čenie vývoja a na vyu žívanie alebo predaj
nehmotného majetku;
f) svoju schopnos ťspoľahlivo vy čísliťvýdavky, ktoré sa dajú
priradi ťk nehmotnému majetku po čas jeho vývoja.
58. Vo vývojovej fáze interného projektu mô žeúčtovná jednotka
v niektorých prípadoch identifikova ťnehmotný majetok a preukáza ť,
že majetkom sa budú vytvára ťpravdepodobné budúce ekonomické
úžitky. Je to preto, že vývojová fáza projektu je pokro čilejšia ako
fáza výskumu.
59. Príkladmi vývojových činností sú:
a) návrh, zhotovenie a testovanie prototypov a modelov v etape pred
výrobou alebo pou žívaním;
b) návrh nástrojov, šablón, foriem a razidiel vyu žívajúcich novú tech-
nológiu;
c) návrh, zhotovenie a činnos ťskúšobnej prevádzky, ktorá rozsahom
nezodpovedá hospodársky realizovate ľnej komer čnej výrobe, a
d) návrh, zhotovenie a testovanie zvolenej alternatívy pre nové alebo
zdokonalené materiály, zariadenia, výrobky, procesy, systémyalebo slu žby.
60. Aby ú čtovná jednotka preukázala spôsob, akým sa budú nehmotným
majetkom vytvára ťpravdepodobné budúce ekonomické ú žitky, posúdi
budúce ekonomické ú žitky, ktoré z majetku získa, a síce uplatnením
zásad uvedených v IAS 36 Zníženie hodnoty majetku . Ak sa budú
majetkom vytvára ťbudúce ekonomické ú žitky jedine v kombinácii
s iným majetkom, ú čtovná jednotka uplatní koncepciu pe ňazotvorných
jednotiek pod ľa IAS 36.
61. Dostupnos ťzdrojov na dokon čenie, pou žívanie a získavanie ú žitkov
z nehmotného majetku sa dá preukáza ťnapríklad obchodným plánom,
v ktorom sú uvedené potrebné technické, finan čné a ostatné zdroje,
a schopnos ťou účtovnej jednotky zabezpe čiťtieto zdroje. V niektorých
prípadoch ú čtovná jednotka preukazuje dostupnos ťexterných finan č-
ných zdrojov získaním potvrdenia od verite ľov o tom, že sú ochotní
plán financova ť.
62. Nákladový systém ú čtovnej jednotky často umo žňuje spo ľ
ahlivo vy čí-
sľovaťnáklady na internú tvorbu nehmotného majetku, napríklad
mzdové a ostatné výdavky, ktoré vznikli pri zabezpe čovaní autorských
práv alebo licencií alebo vývoji po čítačového softvéru.
63. Interne vytvorené zna čky, tituly novín, vydavate ľské tituly, zoznamy
zákazníkov a polo žky s podobnou podstatou sa nevykazujú ako
nehmotný majetok.
64. Výdavky na interne vytvorené zna čky, tituly novín, vydavate ľské
tituly, zoznamy zákazníkov a polo žky s podobnou podstatou sa nedajú
odlíšiťod nákladov na rozvoj podnikania ako celku. Dané polo žky sa
preto nevykazujú ako nehmotný majetok.
Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok
65. Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok na ú čely odseku 24
tvorí suma výdavkov vynalo žených odo d ňa, ke ďnehmotný majetok
po prvý raz splnil kritériá na vykazovanie pod ľa odsekov 21, 22 a 57.
V odseku 71 sa zakazuje opätovne pou žívaťvýdavky, ktoré u žboli
v minulosti vykázané ako náklady.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —307
▼B
66. Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok zah ŕňajú v šetky
náklady, ktoré sa dajú priamo priradi ťa sú nevyhnutné na vytvorenie,
výrobu a prípravu majetku na prevádzkyschopnos ťv súlade so
zámermi mana žmentu. Príkladmi nákladov, ktoré sa dajú priamo
priradi ť, sú:
a) náklady na materiály a slu žby pou žívané alebo spotrebúvané pri
vytváraní nehmotného majetku;
b) náklady na zamestnanecké po žitky (v zmysle IAS 19) vyplývajúce
z tvorby nehmotného majetku;
c) poplatky za registráciu zákonného práva a
d) amortizácia patentov a licencií pou žívaných pri tvorbe nehmotného
majetku.
V IAS 23 sa stanovujú kritériá na vykazovanie úrokov ako sú časti
nákladov na interne vytvorený nehmotný majetok.
67. Ďalej uvedené polo žky nie sú zlo žkami nákladov na interne vytvorený
nehmotný majetok:
a) re žijné výdavky na predaj, administratívu a ostatné re žijné výdavky
všeobecného charakteru, ak sa nedajú priamo priradi ťk príprave
majetku na pou žívanie;
b) zistené neefektívne výdavky a po čiatočné prevádzkové straty, ktoré
vzniknú pred tým, ako majetok dosiahne plánovanú výnosnos ť,a
c) výdavky na odbornú prípravu pracovníkov na prevádzkovanie
majetku.
Príklad ilustrujúci odsek 65
Účtovná jednotka vyvíja nový výrobný postup. Po čas roka 20X5
jej vznikli výdavky vo vý ške 1 000 CU (a), z čoho 900 CU
vzniklo pred 1. decembrom 20X5 a 100 CU vzniklo v období
od 1. decembra 20X5 do 31. decembra 20X5. Ú čtovná jednotka
je schopná preukáza ť,že k 1. decembru 20X5 výrobný proces
spĺňal kritériá na vykazovanie ako nehmotný majetok. Spätne
získate ľná suma za know-how obsiahnuté v procese (vrátane
budúceho odlivu pe ňažných tokov na dokon čenie procesu pred
tým, ako bude k dispozícii na pou žívanie) sa odhaduje na 500
CU.
Na konci roka 20X5 sa výrobný proces vyká že ako nehmotný
majetok v nákladoch vo vý ške 100 CU (výdavky vynalo žené od
dátumu splnenia kritérií na vykazovanie, t. j. 1. decembra 20X5).Výdavky vo vý ške 900 CU, ktoré vznikli pred 1. decembrom
20X5, sa vykazujú ako náklady, preto že kritériá na vykázanie
neboli splnené a ždo 1. decembra 20X5. Tieto výdavky nie sú
súčasťou nákladov na výrobný proces vykázaných v súvahe.
Počas roka 20X6 vznikli výdavky 2 000 CU. Na konci roka
20X6 sa spätne získate ľná suma za know-how, ktoré je sú časťou
procesu (vrátane budúceho odlivu pe ňažných prostriedkov na
dokon čenie procesu pred tým, ako bude k dispozícii na pou ží-
vanie), odhaduje na 1 900 CU.
Na konci roka 20X6 náklady na výrobný proces predstavujú
2 100 CU (výdavky 100 CU vykázané na konci roka 20X5 plus
výdavky 2 000 CU vykázané v roku 20X6). Ú čtovná jednotka
vyká že stratu zo zní ženia hodnoty vo vý ške 200 CU, aby upravila
účtovnú hodnou procesu pred stratou zo zní ženia hodnoty (2 100
CU) na jeho spätne získate ľnú sumu (1 900 CU). Táto strata zo
zníženia hodnoty sa v nasledujúcom období zru ší, ak dôjde
k splneniu po žiadaviek na zru š
enie straty zo zní ženia hodnoty
podľa IAS 36.
___________
(a) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy uvedené v „menových jednot-
kách“(CU).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —308
▼B
VYKAZOVANIE NÁKLADOV
68. Výdavok na polo žku nehmotného majetky sa vykazuje ako náklad
v období, v ktorom je vynalo žený, okrem prípadov, ke ď:
a) je sú časťou nákladov na nehmotný majetok, ktorý sp ĺňa kritériá na
vykazovanie (pozri odseky 18 a ž67), alebo
b) bola polo žka nadobudnutá v rámci podnikovej kombinácie
a nemo žno ju vykáza ťako nehmotný majetok. V takomto prípade
je uvedený náklad (zahrnutý do nákladov podnikovej kombinácie)súčasťou sumy priradenej goodwillu k dátumu nadobudnutia (pozri
IFRS 3).
69. Niekedy sa výdavok vynalo ží na zabezpe čenie budúcich ekonomic-
kých ú žitkov v prospech ú čtovnej jednotky, ú čtovná jednotka v šak
nenadobudne ani nevytvorí nijaký nehmotný alebo iný majetok,
ktorý by sa dal vykáza ť. V takýchto prípadoch sa výdavok vyká že
ako náklad v období, ke ďbol vynalo žený. Napríklad ak náklady na
výskum nie sú sú časťou nákladov na podnikovú kombináciu, vyká žu
sa v období, ke ďvznikli (pozri odsek 54). Ďalšie príklady výdavkov,
ktoré sa vykazujú ako náklad v období, ke ďboli vynalo žené,
zahŕňajú:
a) výdavky na zriadenie (t. j. zria ďovacie náklady), ak nie sú zahrnuté
do nákladov niektorej z polo žiek patriacej do skupiny nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení v súlade s IAS 16. Zria ďovacie náklady
môžu obsahova ťnáklady na zalo ženie, napríklad náklady na
právne a administratívne slu žby spojené so zalo
žením právnickej
osoby, výdavky súvisiace s otvorením nových priestorov alebo
začatím novej obchodnej činnosti (t. j. náklady pred otvorením)
alebo výdavky na za čatie nových činností alebo uvedenie nových
výrobkov alebo slu žieb na trh (t. j. náklady pred za čatím
prevádzky);
b) výdavky na odbornú prípravu;
c) výdavky na reklamu a propagáciu;
d) výdavky na premiestnenie alebo reorganizáciu ú čtovnej jednotky
alebo jej časti.
70. Odsek 68 nevylu čuje vykázanie preddavku ako majetku, ak sa platba
za dodávku tovaru alebo slu žieb zrealizovala pred dodaním tovaru
alebo poskytnutím slu žieb.
Minulé náklady, ktoré sa nevykazujú ako majetok
71. Výdavky na polo žku nehmotného majetku, prvotne vykázané ako
náklady, sa nesmú k neskor šiemu dátumu vykáza ťako sú časť
nákladov na nehmotný majetok.
OCENENIE PO VYKÁZANÍ
72. Ú čtovná jednotka si ako ú čtovnú politiku zvolí bu ďnákladový model
podľa odseku 74 alebo model precenenia pod ľa odseku 75. Ke ď
nehmotný majetok ú čtuje pomocou modelu precenenia, bude aj v šetok
ostatný majetok v jeho triede ú čtovaťpomocou rovnakého modelu, ak
pre takýto majetok neexistuje aktívny trh.
73. Trieda nehmotného majetku je zoskupenie majetku podobného charak-
teru a podobného vyu žitia v činnostiach ú čtovnej jednotky. Polo žky
z triedy nehmotného majetku sa prece ňujú sú časne, aby sa predi šlo
selektívnemu preceneniu majetku a vykázaniu súm v ú čtovnej
závierke, predstavujúcich zmes nákladov a hodnôt k rozli čným
dátumom.
Model ocenenia obstarávacou cenou
74. Po prvotnom vykázaní sa nehmotný majetok ú čtuje v obstarávacej
cene zní ženej o oprávky a akumulované straty zo zní ženia hodnoty.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —309
▼B
Model precenenia
75. Po prvotnom vykázaní sa nehmotný majetok ú čtuje v precenenej
sume, ktorou je jeho reálna hodnota ku d ňu precenenia zní žená
ovšetky následné oprávky a v šetky následné akumulované straty zo
zníženia hodnoty. Na ú čely precenenia pod ľa tohto štandardu sa reálna
hodnota stanovuje vzh ľadom na aktívny trh. Precenenia sa vykonávajú
pravidelne tak, aby sa ú čtovná hodnota majetku ►M5ku koncu
obdobia vykazovania ◄podstatne nelí šila od jeho reálnej hodnoty.
76. Model precenenia neumo žňuje:
a) precenenie nehmotných aktív, ktoré neboli predtým vykázané ako
aktíva, alebo
b) prvotné vykazovanie nehmotných aktív v sumách iných, ako sú ich
obstarávacie ceny.
77. Model precenenia sa uplat ňuje po prvotnom vykázaní majetku vo
výške obstarávacích nákladov. Ak sa v šak ako majetok vykazuje iba
časťnákladov na nehmotný majetok, lebo kritériá na vykazovanie
splnil a žpo dosiahnutí ur čitej fázy v rámci daného procesu (pozri
odsek 65), model precenenia sa mô že uplatni ťna celý takýto majetok.
Model precenenia sa dá uplatni ťaj na nehmotný majetok prijatý
prostredníctvom štátnej dotácie a vykázaný v nominálnej hodnote
(pozri odsek 44).
78. Nie je be žné, aby pre nehmotný majetok existoval aktívny trh
s vlastnos ťami opísanými v odseku 8, mô žes at ov šak sta ť. Napríklad
vu r čitých jurisdikciách mô že existova ťaktívny trh pre vo ľne
prenosné licencie na taxi slu žby, rybárske licencie alebo výrobné
kvóty. Aktívny trh v šak nemô že existova ťpre obchodné zna čky,
názvy novín, vydavate ľské práva k hudobným a filmovým dielam,
patenty alebo ochranné známky, preto žek aždý takýto majetok je jedi-
nečný. Rovnako, nehmotný majetok sa síce kupuje a predáva,
o zmluvách sa v šak rokuje medzi jednotlivými kupujúcimi
a predávajúcimi a transakcie sú relatívne zriedkavé. Práve pretocena zaplatená za jedno nehmotné aktívum nemô žeb yťdostato čným
dôkazom o reálnej hodnote iného. Navy še ceny č
asto nie sú verejne
dostupné.
79. Frekvencia prece ňovania závisí od nestálosti reálnych hodnôt prece-
ňovaného nehmotného majetku. Ak sa reálna hodnota prece ňovaného
majetku podstatne lí ši od jeho ú čtovnej hodnoty, je nevyhnutné ďalšie
precenenie. Niektorý nehmotný majetok mô že podlieha ťvýznamným
nestálym výkyvom reálnej hodnoty, a preto ho treba ka ždoročne
prece ňovať. Takéto časté prece ňovanie nie je nevyhnutné pre
nehmotný majetok, ktorého zmeny reálnej hodnoty sú nevýznamné.
80. Ak sa nehmotný majetok prece ňuje, k dátumu precenenia sa v šetky
oprávky bu ď:
a) precenia, a to úmerne zmene hrubej ú čtovnej hodnoty majetku tak,
aby sa ú čtovná hodnota majetku po precenení rovnala precenenej
hodnote, alebo
b) vylú čia, a to vo vz ťahu k hrubej ú čtovnej hodnote majetku, pri čom
čistá suma sa prehodnotí na hodnotu majetku po precenení.
81. Ak sa nehmotný majetok v triede preceneného nehmotného majetku
nedá preceni ť, preto že pre ňneexistuje aktívny trh, majetok sa ú čtuje
vo vý ške obstarávacích nákladov zní ženej o oprávky a straty zo
zníženia hodnoty.
82. Ak sa reálna hodnota preceneného nehmotného majetku nedá ďalej
zisťovaťporovnávaním s aktívnym trhom, ú čtovnou hodnotou daného
majetku je suma predstavujúca jeho precenenie k dátumu posledného
prece ňovania prostredníctvom porovnania s aktívnym trhom po odrá-
taní v šetkých nasledujúcich oprávok a v šetkých následných akumulo-
vaných strát zo zní ženia hodnoty.
83. Skuto čnosť,že pre precenený nehmotný majetok prestal existova ť
aktívny trh, mô že nazna čovaťmožné zní ženie hodnoty daného
majetku a potrebu otestova ťju pod ľa IAS 36.
84. Ak sa reálna hodnota majetku dá zisti ťporovnaním s aktívnym trhom
k dátumu nasledujúceho ocenenia, model precenenia sa uplatní od
daného dátumu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —310
▼B
►M585. Ak sa ú čtovná hodnota nehmotného majetku zvý ši v dôsledku
precenenia, toto zvý šenie sa vyká že v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku a kumuluje sa vo vlastnom imaní pod záhlavímprebytok z precenenia. Zvý šenie sa v šak◄ vykazuje
v hospodárskom výsledku do tej miery, do akej sa ním ru ší zníženie
hodnoty z precenenia toho istého majetku, ktoré bolo predtým vyká-
zané v hospodárskom výsledku.
86. Ak sa ú čtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia
zníži, zní ženie sa vyká že v hospodárskom výsledku. ►
M5Zníženie
sa však vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku do
výšky prípadného pasívneho zostatku, v prebytku z precenenia tohto
majetku. Zní ženie vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku zni žuje sumu kumulovanú vo vlastnom imaní pod nadpisom
prebytok z precenenia. ◄
87. Kumulatívny prebytok z precenenia zahrnutý do vlastného imania sa
môže previes ťpriamo do nerozdeleného zisku v období, v ktorom sa
prebytok realizuje. Celý prebytok sa mô že realizova ťpri vyradení
alebo likvidácii majetku. Niektoré prebytky sa v šak mô žu realizova ť
počas toho, ako ú čtovná jednotka majetok pou žíva; v takom prípade je
sumou realizovaného prebytku rozdiel medzi amortizáciou na základe
precenenej ú čtovnej hodnoty majetku a amortizáciou, ktorú by ú čtovná
jednotka vykázala na základe historickej obstarávacej ceny danéhomajetku. Prebytok z precenenia sa do nerozdelených ziskov nepre-vádza cez zisk ►
M5komplexného výsledku ◄.
DOBA POU ŽITEĽNOSTI
88. Ú čtovná jednotka zhodnocuje, či je doba pou žiteľnosti nehmotného
majetku ur čitá alebo neur čitá, a ak ide o ur čitú dobu pou žiteľnosti,
stanoví d ĺžku výroby alebo po čet výrobných alebo podobných
jednotiek predstavujúcich danú dobu pou žiteľnosti. Ú čtovná jednotka
považuje nehmotný majetok za majetok s neur čitou dobou pou žiteľ-
nosti, ke ďsa na základe analýzy v šetkých relevantných faktorov nedá
predvída ťohrani čenie obdobia, po čas ktorého sa o čakáva, že
z majetku budú pre ú čtovnú jednotku plynú ťpríjmy čistých pe ňaž-
ných prostriedkov.
89. Ú čtovanie nehmotného majetku vychádza z doby jeho pou žiteľnosti.
Nehmotný majetok s ur čitou dobou pou žiteľnosti sa odpisuje (pozri
odseky 97 a ž106) a nehmotný majetok s neur čitou dobou pou žiteľ-
nosti sa neodpisuje (pozri odseky 107 a ž110). Ilustratívne príklady
k tomuto štandardu vysvet ľujú stanovovanie doby pou žiteľnosti pre
rôzne polo žky nehmotného majetku a následné ú čtovanie daného
majetku na základe stanovenej doby jeho pou žiteľnosti.
90. Pri ur čovaní doby pou žiteľnosti nehmotného majetku sa zoh ľadňujú
mnohé faktory vrátane:
a) očakávaného pou žívania majetku ú čtovnou jednotkou
a skuto čnosti, či by majetok mohol efektívne riadi ťiný riadiaci
tím;
b) charakteristického životného cyklu produktu pre daný majetok
a verejne dostupných informácií o odhadoch doby pou žiteľnosti
podobného majetku vyu žívaného podobným spôsobom;
c) technického, technologického a komer čného zastarávania alebo
iných typov zastarávania;
d) stability odvetvia, v ktorom majetok pôsobí, a zmien v dopyte trhu
po výrobkoch alebo slu žbách predstavujúcich výstup z daného
majetku;
e) očakávaných opatrení, ktoré prijmú konkurenti alebo potenciálni
konkurenti;
f) úrovne výdavkov na údr žbu nevyhnutných na dosiahnutie o čaká-
vaných budúcich ekonomických ú žitkov z majetku a schopnosti
a zámeru ú čtovnej jednotky dosiahnu ťtúto úrove ň;
g) obdobia kontroly nad majetkom a zákonných alebo podobných
obmedzení týkajúcich sa pou žívania majetku, napríklad dátumov,
ku ktorým uplynie doba súvisiacich lízingov, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —311
▼B
h) skuto čnosti, či doba pou žiteľnosti majetku závisí od doby pou žiteľ-
nosti ďalších polo žiek majetku ú čtovnej jednotky.
91. Pojem „neurčitý“neznamená „nekone čný“. Doba pou žiteľnosti
nehmotného majetku odzrkad ľuje budúce náklady na údr žbu iba do
výšky potrebnej na zachovanie štandardnej výnosnosti majetku, stano-
venej posúdením v čase odhadu doby pou žiteľnosti majetku,
a schopnos ťa zámer ú čtovnej jednotky dosiahnu ťtakúto úrove ň.
Záver, pod ľa ktorého je doba pou žiteľnosti nehmotného majetku neur-
čitá, by nemal závisie ťod plánovaných budúcich výdavkov nad rámec
výdavkov potrebných na zachovanie štandardnej výnosnosti majetku.
92. Vzh ľadom na rýchlos ťtechnologických zmien v minulosti sú po číta-
čový softvér a ve ľa iných polo žiek nehmotného majetku náchylné na
technologické zastaranie. Je teda pravdepodobné, že doba ich pou ži-
teľnosti bude krátka.
93. Doba pou žiteľnosti nehmotného majetku mô žeb yťveľmi dlhá, alebo
dokonca neur čitá. Neistota opráv ňuje k tomu, aby sa doba pou žiteľ-
nosti nehmotného aktíva odhadovala na základe opatrnosti, neopráv-
ňuje v šak zvoli ťsi nereálne krátku dobu pou žiteľnosti.
94. Doba pou žiteľnosti nehmotného majetku vyplývajúca zo zmluvných
alebo iných zákonných práv nesmie presiahnu ťdobu zmluvných alebo
iných zákonných práv, mô ževšak by ťkratšia, a to v závislosti od
obdobia, po čas ktorého ú čtovná jednotka o čakáva pou žívanie majetku.
V prípade poskytnutia zmluvných alebo iných zákonných práv iba naobmedzené obdobie, ktoré sa dá predl žovať, doba pou žiteľnosti
nehmotného majetku zah ŕňa dobu pred ĺženia (pred ĺžení) len vtedy,
ak existuje dôkaz dosved čujúci, žeúčtovná jednotka pred ĺženie zabez-
pečila bez toho, aby jej vznikli významné náklady.
95. Dobu pou žiteľnosti nehmotného majetku mô žu ovplyv ňovaťtak
ekonomické, ako aj právne faktory. Ekonomickými faktormi sa stano-
vuje obdobie, po čas ktorého bude ú čtovná jednotka prijíma
ťbudúce
ekonomické ú žitky. Právnymi faktormi sa mô že obmedzi ťobdobie,
počas ktorého ú čtovná jednotka ovláda prístup k takýmto ú žitkom.
Dobou pou žiteľnosti je krat šie z období stanovených týmito faktormi.
96. Existenciou ďalej uvedených faktorov (alebo aj iných) sa nazna čuje,
žeúčtovná jednotka by mohla platnos ťzmluvných alebo iných zákon-
ných práv pred ĺžiťbez významných nákladov:
a) existujú dôkazy, zrejme na základe skúseností, že sa pred ĺži plat-
nosťzmluvných alebo iných zákonných práv. Ak pred ĺženie plat-
nosti práv závisí od súhlasu tretej osoby, uvedené zah ŕňa dôkaz
o tom, že tretia osoba súhlas udelí;
b) existujú dôkazy, že sa splnia v šetky podmienky potrebné na pred-
ĺženie, a
c) náklady ú čtovnej jednotky na pred ĺženie nie sú významné
v porovnaní s budúcimi o čakávanými ekonomickými ú žitkami,
ktorých prílev ú čtovná jednotka o čakáva od pred ĺženia.
Ak sú náklady na pred ĺženie významné v porovnaní s budúcimi
očakávanými ekonomickými ú žitkami, ktorých prílev ú čtovná
jednotka o čakáva od pred ĺženia, náklady na „predĺženie“v podstate
predstavujú náklady na nadobudnutie nového nehmotného majetku
k dátumu pred ĺženia.
NEHMOTNÝ MAJETOK S UR ČITOU DOBOU POU ŽITEĽNOSTI
Doba amortizácie a metóda amortizácie
97. Odpisovate ľná suma nehmotného majetku s ur čitou dobou pou žiteľ-
nosti sa systematicky alokuje po čas celej doby pou žiteľnosti majetku.
Amortizácia sa za čína, ke ďje majetok k dispozícii na pou žívanie, t. j.
keďsa nachádza na mieste a je v stave nevyhnutnom na to, aby sa dal
používaťv súlade so zámermi mana žmentu. Amortizácia sa skon čík u
dňu klasifikácie majetku ako majetku dr žaného na predaj (alebo zara-
denia do skupiny na vyradenie, ktorá sa klasifikuje ako majetokdržaný na predaj) v súlade s IFRS 5, alebo, ak nastane skôr, ku
dňu, ku ktorému sa majetok prestane vykazova ť. Pou žívaná metóda
amortizácie odzrkad ľuje o čakávaný spôsob spotreby budúcich ekono-
mických ú žitkov z majetku ú čtovnou jednotkou. Ak sa tento spôsob2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —312
▼B
nedá spo ľahlivo ur čiť, pou žije sa lineárna metóda. Náklady na amor-
tizáciu za ka ždé obdobie sa vyká žu v hospodárskom výsledku, ak sa
v tomto alebo inom štandarde nepovo ľuje alebo nevy žaduje jeho
zahrnutie do ú čtovnej hodnoty iného majetku.
98. Na alokáciu systematicky odpisovate ľnej sumy majetku po čas doby
jeho pou žiteľnosti sa dajú pou žiťrozličné metódy amortizácie. Tieto
metódy zah ŕňajú metódu lineárneho odpisovania, metódu zrýchleného
odpisovania a metódu odpisovania na základe po čtu vyrobených
jednotiek. Pou žitá metóda sa volí na základe o čakávaného spôsobu
spotreby o čakávaných budúcich ekonomických ú žitkov obsiahnutých
v majetku a po čas jednotlivých období sa uplat ňuje konzistentne
s výnimkou prípadu, ke ďdôjde k zmene o čakávaného spôsobu
spotreby uvedených o čakávaných budúcich ekonomických ú žitkov.
Zriedkakedy, ak vôbec, sa nájde presved čivý dôkaz podporujúci
metódu amortizácie nehmotného majetku s ur čitou dobou pou žiteľ-
nosti, ktorá by viedla k ni žšej sume oprávok ako pod ľa lineárnej
metódy.
99. Amortizácia sa zvy čajne vykazuje v hospodárskom výsledku. Budúce
ekonomické po žitky obsiahnuté v majetku v šak niekedy pohltí výroba
iného majetku. V takomto prípade je amortizácia sú časťou nákladu na
takýto iný majetok a zah ŕňa sa do jeho ú čtovnej hodnoty. Napríklad
amortizácia nehmotného majetku pou žívaného vo výrobnom procese
sa zah ŕňad oú čtovnej hodnoty zásob (pozri IAS 2 Zásoby ).
Reziduálna hodnota
100. Reziduálna hodnota nehmotného majetku s ur čitou dobou pou žiteľ-
nosti sa pova žuje za nulovú okrem prípadov, ke ď:
a) existuje záväzok tretej strany odkúpi ťdaný majetok na konci jeho
doby pou žiteľnosti alebo
b) pre daný majetok existuje aktívny trh a:
i) reziduálna hodnota sa dá stanovi ťporovnaním s týmto trhom a
ii) je pravdepodobné, že takýto trh bude existova ťna konci doby
použiteľnosti daného majetku.
101. Odpisovate ľná suma majetku s ur čitou dobou pou žiteľnosti sa stano-
vuje po odpo čítaní jeho reziduálnej hodnoty. Nenulová reziduálna
hodnota znamená, žeúčtovná jednotka o čakáva vyradenie nehmotného
majetku pred uplynutím jeho ekonomickej životnosti.
102. Odhad reziduálnej hodnoty majetku vychádza zo sumy spätne získa-
teľnej z vyradenia pri pou žití cien prevládajúcich k dátumu odhadu
pre predaj podobného majetku, ktorý dosiahol koniec svojej doby
použiteľnosti a pou žíval sa v podobných podmienkach, za akých sa
majetok bude pou žívať. Reziduálna hodnota sa preveruje najmenej
vždy ku koncu ka ždého finan čného roka. Zmena reziduálnej hodnoty
majetku sa ú čtuje ako zmena ú čtovného odhadu v súlade s IAS 8
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
103. Reziduálna hodnota nehmotného majetku sa mô že zvý šiťažna
hodnotu, ktorá sa rovná alebo je vy ššia ako ú čtovná hodnota majetku.
V takomto prípade je amortiza čný náklad majetku nulový, kým a ak
sa zostatková hodnota majetku následne nezní ži na hodnotu ni žšiu,
nežje účtovná hodnota majetku.
Revízia doby amortizácie a metódy amortizácie
104. Doba amortizácie aj metóda amortizácie nehmotného majetku
su rčitou dobou pou žiteľnosti sa preveruje najmenej v ždy ku koncu
každého finan čného roka. Ak sa o čakávaná doba pou žiteľnosti
majetku významne lí ši od predchádzajúcich odhadov, doba amorti-
zácie sa príslu šne zmení. Ak nastala zmena v o čakávanom spôsobe
spotreby ekonomických ú žitkov z majetku, metóda amortizácie sa
zmení tak, aby odzrkad ľovala zmenu spôsobu spotreby. Takéto
zmeny sa zaú čtujú ako zmeny ú čtovných odhadov v súlade s IAS 8.
105. Po časživotnosti nehmotného majetku sa mô že ukáza ť,že jeho doba
použiteľnosti je odhadnutá neprimerane. Vykazovanie straty zo
zníženia hodnoty mô že napríklad nazna čovaťpotrebu zmeni ťdobu
amortizácie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —313
▼B
106. S postupom času sa mô že meni ťaj schéma budúcich ekonomických
úžitkov, pri ktorých sa o čakáva, že budú plynú ťdo účtovnej jednotky
z nehmotného majetku. Mô že sa napríklad ukáza ť,že pre amortizáciu
je zrýchlená metóda vhodnej šia nežlineárna. Iným príkladom je, ak sa
uplat ňovanie práv vyjadrených vo forme licencie odlo ží pre nedorie-
šenie iných sú častí podnikate ľského plánu. V takom prípade sa mô že
stať,že ekonomické ú žitky, ktoré plynú z aktíva, budú prijaté a ž
v neskor ších obdobiach.
NEHMOTNÝ MAJETOK S NEUR ČITOU DOBOU POU ŽITEĽNOSTI
107. Nehmotný majetok s neur čitou dobou pou žiteľnosti sa neamortizuje.
108. V súlade s IAS 36 sa od ú čtovnej jednotky vy žaduje, aby vykonávala
test na zní ženie hodnoty nehmotného majetku s neur čitou dobou
použiteľnosti porovnaním spätne získate ľnej sumy majetku s jeho
účtovnou hodnotou
a) ro čne a
b) vždy ke ďexistuje náznak zní ženia hodnoty nehmotného majetku.
Revízia posúdenia doby pou žiteľnosti
109. Doba pou žiteľnosti nehmotného majetku, ktorý sa neamortizuje, sa
preveruje v ka ždom období, aby sa zistilo, či udalosti a okolnosti aj
naďalej podporujú hodnotenie, pod ľa ktorého je doba pou žiteľnosti
daného majetku neur čitá. Ak nie, zmena posúdenia doby pou žiteľnosti
z neur čitej na ur čitú sa zaú čtuje ako zmena ú čtovného odhadu
v súlade s IAS 8.
110. V súlade s IAS 36 je prehodnotenie doby pou žiteľnosti nehmotného
majetku z doby neur čitej na dobu ur čitú náznakom, že mohlo dôjs ťku
zníženiu hodnoty majetku. V dôsledku toho ú čtovná jednotka vykoná
test na zní ženie hodnoty majetku tým, že jeho spätne získate ľnú sumu
stanovenú v súlade s IAS 36 porovná s ú čtovnou hodnotou majetku,
a akúko ľvek sumu, o ktorú ú čtovná hodnota prevy šuje spätne získa-
teľnú sumu, vyká že ako stratu zo zní ženia hodnoty.
NÁVRATNOS ŤÚČTOVNEJ HODNOTY –STRATY ZO ZNÍ ŽENIA
HODNOTY
111. Ú čtovná jednotka uplatní IAS 36, aby zistila, či je hodnota nehmot-
ného majetku zní žená. V tomto štandarde sa vysvet ľuje, kedy a ako
účtovná jednotka prehodnocuje ú čtovnú hodnotu svojho majetku, ako
stanovuje spätne získate ľné sumy majetku a kedy vykazuje alebo ru ší
stratu zo zní ženia hodnoty.
VYRADENIE A LIKVIDÁCIA
112. Vykazovanie nehmotného majetku sa ukon čí:
a) pri vyradení alebo
b) ak sa z vyu žívania ani vyradenia takéhoto majetku neo čakávajú
žiadne budúce ekonomické ú žitky.
113. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania nehmotného majetku sa
stanovuje ako rozdiel medzi čistými výnosmi z vyradenia (ak existujú)
aúčtovnou hodnotou majetku. Zahrnie sa do hospodárskeho výsledku
k dátumu ukon čenia vykazovania majetku (pokia ľsa v IAS 17
v súvislosti s predajom a spätným lízingom nevy žaduje inak). Zisky
sa nevykazujú ako výnos.
114. Nehmotný majetok sa mô že vyradi ťrôznymi spôsobmi (napríklad
predajom, finan čným lízingom alebo darovaním). Pri ur čovaní dátumu
vyradenia takéhoto majetku ú čtovná jednotka pre vykázanie výnosu
z predaja tovaru uplatní kritériá uvedené v IAS 18 Výnosy . Na vyra-
denie predajom a spätný lízing sa vz ťahujú ustanovenia IAS 17.
115. Ak v súlade so zásadou vykazovania uvedenou v odseku 21 ú čtovná
jednotka v ú čtovnej hodnote majetku vyká že náklady na výmenu časti
nehnute ľného majetku, musí ukon čiťvykazovanie ú čtovnej hodnoty
vymenenej časti. Ak ú čtovná jednotka nedoká že stanovi ťúčtovnú2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —314
▼B
hodnotu vymenenej časti, mô že pou žiťnáklady na výmenu ako indi-
kátor nákladov na vymenenú časťvčase jej nadobudnutia alebo inter-
ného vytvorenia.
116. Poh ľadávka na protihodnotu pri vyradení nehmotného majetku sa
prvotne vykazuje v reálnej hodnote. Ak sa platba za nehmotný
majetok odlo ží, prijatá protihodnota sa prvotne vyká ževp e ňažnom
ekvivalente ceny. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protihodnotyap eňažným ekvivalentom ceny sa vyká že ako úrokový výnos v súlade
s IAS 18 a odzrkad ľuje efektívny výnos z poh ľadávky.
117. Amortizácia nehmotného majetku s ur čitou dobou pou žiteľnosti nepre-
stane, ke ďsa nehmotný majetok u žnepou žíva, iba ak by bol majetok
úplne odpísaný alebo klasifikovaný ako majetok dr žaný na predaj
(alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako majetokdržaný na predaj) v súlade s IFRS 5.
ZVEREJNENIE
Všeobecné ustanovenia
118. Ú čtovná jednotka pre ka ždú triedu nehmotného majetku, pri čom rozli-
šuje medzi interne vytvoreným nehmotným majetkom a ostatným
nehmotným majetkom, zverejní:
a)či sú doby pou žiteľnosti ur čité alebo neur čité a v prípade, že ide
ou rčité doby pou žiteľnosti, zverejní tieto doby alebo pou žité amor-
tizačné sadzby;
b) metódy amortizácie pou žité na nehmotný majetok s ur čitou dobou
použiteľnosti;
c) hrubé ú čtovné hodnoty a oprávky (súhrnne s akumulovanými stra-
tami zo zní ženia hodnoty) na za čiatku a na konci daného obdobia;
d) riadkové polo žky vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄,
v ktorých je zahrnutá amortizácia nehmotného majetku;
e) zosúhlasenie ú čtovnej hodnoty na za čiatku a na konci obdobia,
z ktorého vidno:
i) prírastky, pri čom ozna čí osobitne prírastky z interného
vývoja, prírastky nadobudnuté samostatne a prírastky
nadobudnuté v podnikovej kombinácii;
ii) majetok klasifikovaný ako majetok dr žaný na predaj alebo
zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako majetok
držaný na predaj v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
iii) zvý šenia alebo zní ženia po čas daného obdobia vyplývajúce
z precenení pod ľa odsekov 75, 85 a 86 a zo strát zo zní ženia
hodnoty vykázaných alebo zru šených►M5v ostatných
súčastiach komplexného výsledku ◄podľa IAS 36 (ak
nejaké sú);
iv) straty zo zní ženia hodnoty vykázané v hospodárskom
výsledku po čas daného obdobia pod ľa IAS 36 (ak existujú);
v) straty zo zní ženia hodnoty zru šené v hospodárskom výsledku
počas daného obdobia pod ľa IAS 36 (ak existujú);
vi) amortizáciu vykázanú po čas daného obdobia;
vii)čisté kurzové rozdiely vyplývajúce z prepo čtu ú čtovnej
závierky na prezenta čnú menu a z prepo čtu zahrani čnej
prevádzky na prezenta čnú menu ú čtovnej jednotky a
viii) ostatné zmeny ú čtovnej hodnoty po čas daného obdobia.
119. Trieda nehmotného majetku je zoskupenie majetku podobného charak-
teru a podobného vyu žitia v činnostiach ú čtovnej jednotky. Príkladmi
samostatných tried mô žub yť:
a) obchodné zna čky;
b) názvy novín a vydavate ľské tituly;
c) po čítačový softvér;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —315
▼B
d) licencie a franchising;
e) autorské práva, patenty a iné práva priemyselného vlastníctva,
servisné a prevádzkové práva;
f) receptúry, zlo ženie, modely, návrhy a prototypy a
g) nehmotný majetok v štádiu vývoja.
Uvedené triedy sa rozdelia (zoskupia) do men ších (vä čších) skupín, ak
to vedie k relevantnej ším informáciám pre pou žívateľov ú čtovnej
závierky.
120. Okrem informácií po žadovaných v odseku 118 písm. e) bodoch iii) a ž
v) ú čtovná jednotka zverej ňuje aj informácie o zní žení hodnoty
nehmotného majetku pod ľa IAS 36.
121. IAS 8 vy žaduje, aby ú čtovná jednotka zverej ňovala charakter a sumu
zmeny v ú čtovných odhadoch, ktorá má bu ďvýznamný vplyv
vb ežnom období, alebo sa o čakáva, že bude ma ťvýznamný vplyv
v nasledujúcich obdobiach. Takéto zverej ňovanie mô že vyplynú ťzo
zmien:
a) posúdenia doby pou žiteľnosti nehmotného majetku;
b) metódy amortizácie alebo
c) reziduálnych hodnôt.
122. Ú čtovná jednotka zverej ňuje aj:
a) pre nehmotný majetok ohodnotený ako majetok s neur čitou dobou
použiteľnosti, ú čtovnú hodnotu takéhoto majetku a dôvody, ktoré
svedčia v prospech stanovenia neur čitej doby životnosti majetku.
Pri uvedení týchto dôvodov ú čtovná jednotka opí še faktory, ktoré
zohrali významnú úlohu pri stanovovaní neur čitej doby pou žiteľ-
nosti majetku;
b) opis, ú čtovnú hodnotu a zvy šné obdobie amortizácie individuál-
neho nehmotného majetku s ve ľkým významom pre ú čtovnú
závierku ú čtovnej jednotky;
c) pre nehmotný majetok nadobudnutý prostredníctvom štátnej
dotácie a prvotne vykázaný v reálnej hodnote (pozri odsek 44):
i) reálnu hodnotu prvotne vykázanú pre tento majetok;
ii) účtovnú hodnotu majetku a
iii)či sa takýto majetok po vykázaní ocenil pomocou modelu
ocenenia obstarávacou cenou alebo pomocou modelu prece-
nenia;
d) existenciu a ú čtovné hodnoty nehmotného majetku s obmedzeným
vlastníckym právom a ú čtovné hodnoty nehmotného majetku, ku
ktorému bolo zriadené zálo žné právo ako záruka za záväzky;
e) vý ška zmluvných záväzkov za nadobudnutie nehmotného majetku.
123. Pri opise faktorov, ktoré zohrali významnú úlohu pri stanovovaní
neurčitej doby pou žiteľnosti nehmotného majetku, berie ú čtovná
jednotka do úvahy zoznam faktorov pod ľa odseku 90.
Nehmotný majetok po vykázaní ocenený pomocou modelu prece-
nenia
124. Ak sa nehmotný majetok ú čtuje v precenených hodnotách, ú čtovná
jednotka zverej ňuje tieto informácie:
a) pre jednotlivé triedy nehmotného majetku:
i) dátum ú činnosti precenenia;
ii) účtovnú hodnotu preceneného nehmotného majetku a
iii) ú čtovnú hodnotu, ktorú by ú čtovná jednotka vykázala, keby
precenenú triedu nehmotného majetku po vykázaní ocenila
pomocou modelu ocenenia obstarávacou cenou pod ľa
odseku 74;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —316
▼B
b) ve ľkosťprebytku z precenenia, ktorý súvisí s nehmotným
majetkom na za čiatku a na konci daného obdobia a je vyjadrením
zmien po čas daného obdobia a obmedzení týkajúcich sa vyplatenia
zostatku►M5vlastníkom ◄,a
c) metódy a významné predpoklady uplatnené pri odhade reálnej
hodnoty jednotlivých polo žiek majetku.
125. Na ú čely zverej ňovania mô žeb yťpotrebné zoskupi ťskupiny prece-
nených aktív do vä čších skupín. Triedy sa v šak nezoskupujú, ak by
takýto postup viedol ku kombinácii triedy nehmotného majetku obsa-hujúcej sumy ocenené pod ľa modelu oce ňovania obstarávacou cenou
aj pod ľa modelu precenenia.
Výdavky na výskum a vývoj
126. Ú čtovná jednotka zverej ňuje súhrnnú sumu výdavkov na výskum
a vývoj, ktoré boli v danom období vykázané ako náklad.
127. Výdavky na výskum a vývoj zah ŕňajú v šetky výdavky, ktoré sa dajú
priamo priradi ťvýskumným alebo vývojovým činnostiam (pozri
odseky 66 a 67 obsahujúce usmernenia týkajúce sa druhov výdavkov,
ktoré treba zahrnú ťv zmysle po žiadaviek na zverejnenie pod ľa odseku
126).
Iné informácie
128. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, nevy žaduje sa v šak, aby zverej ňovala
tieto informácie:
a) opis ka ždého plne odpísaného nehmotného majetku, ktorý sa e šte
vždy pou žíva, a
b) stru čný opis významného nehmotného majetku, ktorý ú čtovná
jednotka ovláda, ale nevykazuje ho ako majetok, lebo nesp ĺňa
kritériá na vykazovanie pod ľa tohto štandardu, alebo preto, lebo
ho účtovná jednotka nadobudla, prípadne vytvorila pred tým, ako
IAS 38 Nehmotný majetok nadobudol ú č
innos ť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM Ú ČINNOSTI
129. Ak sa ú čtovná jednotka v súlade s odsekom 85 IFRS 3 rozhodne pre
uplatnenie IFRS 3 od ur čitého dátumu, ktorý predchádza dátumom
účinnosti uvedeným v odsekoch 78 a ž84 IFRS 3, uplatní tento štan-
dard prospektívne od daného dátumu. Neupraví teda ú čtovnú hodnotu
nehmotného majetku vykázaného k danému dátumu. Ú čtovná jednotka
však k danému dátumu uplatní tento štandard, aby prehodnotila doby
použiteľnosti svojho vykázaného nehmotného majetku. Ak v dôsledku
tohto prehodnotenia ú čtovná jednotka zmení hodnotenie doby pou ži-
teľnosti majetku, zaú čtuje takúto zmenu ako zmenu ú čtovného odhadu
v súlade s IAS 8.
130. V opa čnom prípade ú čtovná jednotka tento štandard uplatní:
a) pri ú čtovaní nehmotného majetku nadobudnutého v rámci podni-
kových kombinácií, zmluvy o ktorých boli uzatvorené 31. marca2004 alebo neskôr, a
b) pri ú čtovaní v šetkého ostatného nehmotného majetku prospektívne
od za čiatku prvého ro čného obdobia za čínajúceho sa 31. marca
2004 alebo neskôr. Neupraví teda ú čtovnú hodnotu nehmotného
majetku vykázaného k danému dátumu. Ú čtovná jednotka v šak
k danému dátumu uplatní tento štandard, aby prehodnotila dobu
použiteľnosti takéhoto nehmotného majetku. Ak v dôsledku tohto
prehodnotenia ú čtovná jednotka zmení hodnotenie doby pou žiteľ-
nosti majetku, zaú čtuje takúto zmenu ako zmenu ú čtovného
odhadu v súlade s IAS 8.
130A. Ú
čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia odseku 2 na ro čné
obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IFRS 6 na skor šie obdobie, uvedené zmeny
a doplnenia uplatní na dané skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —317
▼M5
130B. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho zmenil
a doplnil odseky 85, 40 a 118 písm. e) bod (iv). Ú čtovná jednotka
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1
(revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
Výmeny podobného majetku
131. Po žiadavka pod ľa odseku 129 a odseku 130 písm. b) na prospektívne
uplat ňovanie tohto štandardu znamená, že ak pred dátumom ú činnosti
štandardu do šlo k oceneniu výmeny majetku na základe ú čtovnej
hodnoty postúpeného majetku, ú čtovná jednotka neprehodnocuje
účtovnú hodnotu nadobudnutého majetku, aby zobrazila jeho reálnu
hodnotu k dátumu nadobudnutia.
Skoršia aplikácia
132. Ú čtovným jednotkám, ktorých sa týka odsek 130, sa odporú ča uplat-
ňovaťpožiadavky tohto štandardu pred dátumami ú činnosti uvede-
nými v odseku 130. Ak v šak účtovná jednotka tento štandard uplatní
pred spomenutými dátumami ú činnosti, uplatní k rovnakému dátumu
aj IFRS 3 a IAS 36 (v znení revízie z roku 2004).
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 38 (VYDANÉHO V ROKU 1998)
133. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 38 Nehmotný majetok (vydaný
v roku 1998).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —318
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťzásady na vykazovanie
a oce ňovanie finan čných aktív, finan čných záväzkov a niektorých
zmlúv týkajúcich sa nákupu alebo predaja nefinan čných polo žiek.
Požiadavky na prezentáciu informácií o finan čných nástrojoch sú
uvedené v IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia. Požiadavky na
zverej ňovanie informácií o finan čných nástrojoch sú uvedené
v IFRS 7 Finan čné nástroje: zverejnenia.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky na v šetky typy
finan čných nástrojov, s výnimkou:
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených podnikoch
a v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú pod ľa IAS 27 Konso-
lidovaná a individuálna ú čtovná závierka , IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní .Účtovné jednotky v šak uplat ňujú tento štandard pre
podiely v dcérskej spolo čnosti, pridru ženom podniku alebo
v spolo čnom podniku, ktoré sa pod ľa IAS 27, IAS 28 alebo IAS
31 ú čtujú v súlade s týmto štandardom. Ú čtovné jednotky tie ž
uplat ňujú tento štandard na deriváty na podiel v dcérskej spolo č-
nosti, pridru ženom podniku alebo v spolo čnom podniku, pokia ľ
derivát nesp ĺňa definíciu nástroja vlastného imania ú čtovnej
jednotky pod ľa IAS 32;
b) práv a povinností vyplývajúcich z lízingov, na ktoré sa vz ťahuje
IAS 17 Lízingy, avšak:
i) na lízingové poh ľadávky vykazované prenajímate ľom sa vz ťa-
hujú ustanovenia tohto štandardu o ukon čení vykazovania
a zní žení hodnoty (pozri odseky 15 a ž37, 58, 59, 63 a ž65
a dodatok A odseky AG36 a žAG52 a AG84 a žAG93);
ii) na záväzky z finan čného lízingu vykazované nájomcom sa
vzťahujú ustanovenia tohto štandardu o ukon čení vykazovania
(pozri odseky 39 a ž42 a dodatok A odseky AG57 a žAG63) a
iii) na deriváty, ktoré sú vlo žené v lízingových zmluvách, sa vz ťa-
hujú ustanovenia tohto štandardu o vlo žených derivátoch (pozri
odseky 10 a ž13 a dodatok A odseky AG27 a žAG33);
c) práv a povinností zamestnávate ľov pod ľa programov zamestnanec-
kých po žitkov, pri ktorých sa uplat ňuje IAS 19 Zamestnanecké
požitky;
d) finan čných nástrojov vydaných ú čtovnou jednotkou, ktoré sp ĺňajú
definíciu nástroja vlastného imania pod ľa IAS 32 (vrátane opcií
a warrantov). Dr žiteľtakýchto nástrojov vlastného imania v šak
na tieto nástroje tento štandard uplatní, pokia ľnespĺňajú ustano-
venie o výnimke vo vy ššie uvedenom písmene a);
e) práv a povinností vyplývajúcich z i) poistnej zmluvy definovanej
v IFRS 4 Poistné zmluvy, odlišujúcimi sa od práv a povinností
emitenta plynúcimi z poistnej zmluvy, ktorá sp ĺňa definíciu zmluvy
o finan čnej záruke v odseku 9, alebo zo ii) zmluvy, ktorá spadá do
rozsahu pôsobnosti IFRS 4, preto že obsahuje prvok volite ľnosti
plnenia. Tento štandard sa v šak vz ťahuje na derivát vlo žený do
zmluvy, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, pod
podmienkou, že derivát nepredstavuje sám osebe zmluvu patriacu
do rozsahu pôsobnosti IFRS 4 (pozri odseky 10 a ž13 tohto štan-
dardu a odseky AG27 a žAG33 dodatku A k tomuto štandardu).
Okrem toho, ak subjekt, ktorý poskytuje finan čnú záruku na
základe zmluvy predtým vyslovene ur čil,že takéto zmluvy pova-
žuje za poistné zmluvy, a preto aj pou žil účtovníctvo aplikovate ľné
na poistné zmluvy, tento subjekt si potom mô že vybra ť,či bude pri
takýchto zmluvách o finan čných zárukách uplat ňovaťtento štan-
dard alebo IFRS 4 (pozri odseky AG4 a AG4A). Subjekt posky-
tujúci finan čnú záruku si mô že pri ka ždej jednotlivej zmluve zvoli ť2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —319
▼B
štandard, ktorý uplatní, ale túto vo ľbu pre ka ždú zmluvu nie je
možné neskôr meni ť;
f) zmlúv týkajúcich sa podmienenej úhrady v rámci podnikovej
kombinácie (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie ). Táto výnimka
sa týka iba nadobúdate ľa;
g) zmlúv medzi nadobúdate ľom a predávajúcim v rámci podnikovej
kombinácie týkajúcich sa nákupu alebo predaja nadobúdanéhosubjektu k budúcemu dátumu;
h) úverových prís ľubov iných, ako sú tie opísané v odseku 4. Subjekt,
ktorý poskytuje úverový prís ľub, uplatní IAS 37 Rezervy, podmie-
nené záväzky a podmienené aktíva na tie úverové prís ľuby, ktoré
nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Na v šetky úverové
prísľuby sa v šak vz ťahujú ustanovenia tohto štandardu týkajúce sa
ukon čenia vykazovania (pozri odseky 15 a ž42 a dodatok
A odseky AG36 a žAG63);
i) finan čných nástrojov, zmlúv a záväzkov v rámci platobných trans-
akcií formou akcií, na ktoré sa vz ťahujú ustanovenia IFRS 2 Platby
na základe podielov s výnimkou zmlúv patriacich do rozsahu
pôsobnosti odsekov 5 a ž7 tohto štandardu, na ktoré sa tento
štandard vz ťahuje;
j) práv na refundáciu výdavkov, ktoré ú čtovná jednotka musí
zaplati ť, aby vysporiadala záväzok, ktorý vykazuje ako rezervu
v súlade s IAS 37, alebo pre ktorý v predchádzajúcich obdobiachvykázala rezervu v súlade s IAS 37.
3. [Vypú šťa sa.]
4. Ďalej uvedené úverové prís ľuby patria do rozsahu pôsobnosti tohto
štandardu:
a) úverové prís ľuby, ktoré ú čtovná jednotka ur čí ako finan čné
záväzky oce ň
ované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
Účtovná jednotka, ktorá v minulosti predávala aktíva vyplývajúce
z jej úverových prís ľubov krátko po ich vzniku, uplatní tento štan-
dard na v šetky svoje úverové prís ľuby v rovnakej triede;
b) úverové prís ľuby, ktoré sa mô žu vysporiada ťvčistom pe ňažnými
prostriedkami alebo dodaním alebo vydaním iného finan čného
nástroja. Tieto úverové prís ľuby sú derivátmi. Úverový záväzok
sa nepova žuje za vysporiadaný v čistom len preto, že úver sa
vypláca v splátkach (napríklad hypotekárny stavebný úver, ktorý
sa vypláca v splátkach v súlade s postupom stavebných prác);
c) prís ľuby poskytnú ťúver s úrokovou mierou ni žšou, ako je trhová
úroková miera. V odseku 47 písm. d) sa ustanovuje následné
oceňovanie záväzkov vyplývajúcich z týchto úverových prís ľubov.
5. Tento štandard sa uplat ňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji
nefinan čnej polo žky, ktoré mo žno vysporiada ťvčistom pe ňažnými
prostriedkami alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou
finan čných nástrojov, ako keby boli zmluvy finan čnými nástrojmi.
Výnimkou sú zmluvy uzatvorené a na ďalej dr žané s cie ľom prijatia
alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade s po žiadavkami ú čtovnej
jednotky na o čakávaný nákup, predaj alebo pou žitie.
6. Existujú rôzne spôsoby, ako mo žno zmluvu o nákupe alebo predaji
nefinan čnej polo žky vysporiada ťvčistom pe ňažnými prostriedkami
alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou finan čných
nástrojov. Zah ŕňajú tieto spôsoby:
a) ke ďpodmienky zmluvy umo žňujú ktorejko ľvek strane vykona ť
vysporiadanie v čistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným
finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov;
b) ke ďmožnosťvysporiada ťvčistom pe ňažnými prostriedkami alebo
iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov
nie je vyslovene zakotvená v podmienkach zmluvy, av šak účtovná
jednotka v minulosti be žne vysporiadavala podobné zmluvy
včistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným finan čným
nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov ( čiu ž
s protistranou, uzatvorením kompenza čných zmlúv alebo predajom
zmluvy pred jej realizáciou alebo skon čením platnosti);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —320
▼B
c) ke ďv rámci podobných zmlúv ú čtovná jednotka obvykle prevezme
dodávku podkladového nástroja a v krátkom čase po dodaní ho
predá s cie ľom dosiahnu ťzisk z krátkodobých fluktuácií ceny
alebo z mar že dílera a
d) ke ďje nefinan čná polo žka, ktorá je predmetom zmluvy, ľahko
zamenite ľná na pe ňažné prostriedky.
Zmluva, na ktorú sa vz ťahuje písmeno b) alebo c), nie je uzatvorená
na ú čely prijatia alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade
sp ožiadavkami ú čtovnej jednotky na o čakávaný nákup, predaj alebo
použitie, a teda patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Ďalšie
zmluvy, na ktoré sa vz ťahuje odsek 5, sa posudzujú, či boli uzatvo-
rené a na ďalej dr žané s cie ľom prijatia alebo dodania nefinan čnej
položky v súlade s po žiadavkami ú čtovnej jednotky na o čakávaný
nákup, predaj alebo pou žitie, a teda či patria do rozsahu pôsobnosti
tohto štandardu.
7. Upísaná opcia na nákup alebo predaj nefinan čnej polo žky, ktorú
možno vysporiada ťvčistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným
finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov v súlade
s odsekom 6 písm. a) alebo d), patrí do rozsahu pôsobnosti tohtoštandardu. Takúto zmluvu nemo žno uzatvori ťna účely prijatia alebo
dodania nefinan čnej polo žky v súlade s po žiadavkami ú čtovnej
jednotky na o čakávaný nákup, predaj alebo pou žitie.
DEFINÍCIE
8. Pojmy definované v IAS 32 sa pou žívajú v tomto štandarde
s významom ustanoveným v odseku 11 štandardu IAS 32. IAS 32
definuje tieto výrazy:
—finan čný nástroj,
—finan čné aktívum,
—finan čný záväzok,
—nástroj vlastného imania,
a poskytuje návod na pou žívanie týchto definícií.
9. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Definícia derivátu
Derivát je finan čný nástroj alebo iná zmluva v rozsahu pôsobnosti
tohto štandardu (pozri odseky 2 a ž7), ktorý sp ĺňavšetky tri tieto
vlastnosti:
a) jeho hodnota sa mení v závislosti od zmeny ur čenej úrokovej
miery, ceny finan čného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzích
mien, cenového alebo úrokového indexu, úverového ratingu
alebo úverového indexu alebo inej premennej, a to za predpokladu
–v prípade nefinan čnej premennej –že daná premenná nie je
špecifická pre zmluvnú stranu (niekedy sa nazýva ako „podkla-
dová premenná
“);
b) nevy žaduje po čiatočnúčistú investíciu alebo vy žaduje po čiatočnú
čistú investíciu, ktorá je ni žšia, ako by sa vy žadovalo pri iných
typoch zmlúv, od ktorých by sa o čakávala podobná reakcia na
zmeny trhových faktorov, a
c) jeho vysporiadanie nastane k budúcemu dátumu.
Definície štyroch kategórií finan čných nástrojov
Finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok je finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok, ktorý sp ĺňa jednu z týchto podmienok:
a) klasifikuje sa ako dr žaný na obchodovanie. Finan čné aktívum
alebo finan čný záväzok sa klasifikujú ako dr žané na obchodo-
vanie, ak:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —321
▼B
i) boli nadobudnuté alebo vznikli najmä s cie ľom predaja alebo
spätného nákupu v krátkom čase;
ii) tvoria sú časťportfólia identifikovaných finan čných nástrojov
riadených spolu a pre ktoré je v poslednom čase zjavné obcho-
dovanie s krátkodobým generovaním zisku, alebo
iii) je derivátom (s výnimkou derivátu, ktorý predstavuje zmluvu
o finan čnej záruke alebo ktorý je ur čený a efektívny zabezpe-
čovací nástroj);
b) pri prvotnom vykázaní ich ú čtovná jednotka ur čí ako oce ňovaný
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Ú čtovná jednotka
môže pou žiťtakéto ur čenie, len ke ďje to povolené odsekom
11A, alebo ke ďsa takýmto ur čení zabezpe čia relevantnej šie infor-
mácie, preto žeb uď:
i) sa ním eliminuje alebo významne zni žuje nekonzistentnos ť
oceňovania alebo vykazovania (niekedy sa ozna čuje ako
„účtovný nesúlad “), ktorá by inak nastala pri oce ňovaní aktív
alebo záväzkov alebo vykazovaní ziskov alebo strát z nich narôznych základoch, alebo
ii) skupina finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch sa
riadi a jej výkonnos ťsa hodnotí na základe reálnej hodnoty
v súlade s dokumentovaným riadením rizika alebo investi čnou
stratégiou a informácie o skupine sa poskytujú na tomtozáklade interne k ľúčovému riadiacemu personálu ú čtovnej
jednotky [ako je definované v IAS 24 Zverejnenia
o spriaznených osobách (v znení revízie z roku 2003)] naprí-
klad predstavenstvu ú
čtovnej jednotky a výkonnému riadite-
ľovi.
V IFRS 7, odsekoch 9 a ž11 a B4 sa od ú čtovnej jednotky po ža-
duje zverej ňovaťinformácie o finan čných aktívach a finan čných
záväzkoch, ktoré ur čila za oce ňované v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok, vrátane toho, ako sp ĺňajú tieto podmienky. Pre
nástroje, ktoré sp ĺňajú podmienky uvedené v bode ii) vy ššie,
zverejnenie takýchto informácií zah ŕňa opis toho, ako je ur čenie
nástroja za oce ňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok
konzistentné so zdokumentovaným riadením rizika ú čtovnej
jednotky alebo jej investi čnou stratégiou.
Investície do nástrojov vlastného imania, ktorých cena nie je kóto-
vaná na aktívnom trhu a ktorých reálna hodnota sa nedá spo ľa-
hlivo ur čiť[pozri odsek 46 písm. c) a dodatok A odseky AG80
a AG81], sa nesmú ur čiťza oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok.
Treba upozorni ť,že odseky 48, 48A a dodatok A odseky AG69 a ž
AG82, v ktorých sa stanovujú po žiadavky na ur čovanie spo ľa-
hlivej vý šky reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného
záväzku, sa uplat ňujú rovnako pri v šetkých polo žkách, ktoré sú
oceňované v reálnej hodnote, čiužna základe ur čenia alebo inak,
alebo ktorých reálna hodnota sa zverej ňuje.
Investície dr žané do splatnosti sú nederivátové finan čné aktíva
s fixnými alebo stanovite ľnými platbami a fixnou splatnos ťou, ktoré
má ú čtovná jednotka úmysel a schopnos ťdržaťaždo splatnosti (pozri
dodatok A odseky AG16 a žAG25), iné ako:
a) tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako oce ňo-
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok;
b) tie, ktoré ú čtovná jednotka ur čí ako k dispozícii na predaj, a
c) tie, ktoré sp ĺňajú definíciu úverov a poh ľadávok.
Účtovná jednotka nesmie klasifikova ťžiadne finan čné aktíva ako
držané do splatnosti, ak po čas be žného finan čného roka alebo po čas
dvoch predchádzajúcich finan čných rokov predala alebo reklasifiko-
vala vä čšiu ako nevýznamnú sumu investícií dr žaných do splatnosti
pred ich splatnos ťou (vä čšiu ako nevýznamnú sumu vo vz ťahu
k celkovej sume investícií dr žaných do splatnosti), s výnimkou pred-
ajov alebo reklasifikácií, ktoré:
i) sú tak blízko k splatnosti alebo k dátumu odkúpenia emitentom
finan čného aktíva (napríklad menej ako 3 mesiace pred splatno-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —322
▼B
sťou),že zmeny trhovej úrokovej miery by nemali podstatný vplyv
na reálnu hodnotu finan čného aktíva;
ii) sa vyskytli po tom, ako ú čtovná jednotka u žprijala v podstate celú
pôvodnú istinu finan čného aktíva prostredníctvom plánovaných
splátok alebo pred časným splatením, alebo
iii) sa dajú priradi ťk izolovanému prípadu, ktorý je mimo kontroly
účtovnej jednotky, neopakuje sa a ú čtovná jednotka ho nemohla
spoľahlivo predvída ť.
Úvery a poh ľadávky sú nederivátové finan čné aktíva s fixnými alebo
stanovite ľnými platbami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu, iné
ako:
a) tie, ktoré ú čtovná jednotka zamý šľa okam žite alebo v krátkom
čase preda ť, ktoré sa klasifikujú ako dr žané na obchodovanie
a tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako
oceňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok;
b) tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako
k dispozícii na predaj, alebo
c) tie, pri ktorých dr žiteľnemusí získa ťnaspä ťv podstate celú svoju
počiatočnú investíciu z iného dôvodu, ako je zhor šenie kvality
úveru. Tieto sa potom klasifikujú ako k dispozícii na predaj.
Podiel nadobudnutý v rámci súboru aktív, ktoré nie sú úvermi alebo
pohľadávkami (napríklad podiel v podielovom fonde alebo obdobnom
fonde), sa nepova žuje za úver alebo poh ľadávku.
Finan čné aktíva k dispozícii na predaj sú tie nederivátové finan čné
aktíva, ktoré sú ur čené ako k dispozícii na predaj a neklasifikujú sa
ako a) úvery a poh ľadávky, b) investície dr žané do splatnosti alebo
c) finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok.
Definícia zmluvy o finan čnej záruke
Zmluva o finan čnej záruke je zmluva, v ktorej sa po žaduje od subjektu
poskytujúceho záruku realizova ťpresne stanovené platby s cie ľom
kompenzova ťdržiteľovi záruky stratu, ktorú utrpí v dôsledku toho,
že konkrétny dl žník neuhradí splatnú sumu v súlade s pôvodnými
alebo upravenými podmienkami dlhového nástroja.
Definície súvisiace s vykazovaním a oce ňovaním
Amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo záväzku je suma,
v ktorej je finan čné aktívum alebo záväzok ocenený pri prvotnom
vykázaní, zní žená o splátky istiny, zní žená alebo zvý šená
o kumulovanú amortizáciu rozdielu medzi touto po čiatočnou hodnotou
a hodnotou pri splatnosti pou žitím metódy efektívnej úrokovej miery
a zní žená o akúko ľvek sumu (priamo alebo prostredníctvom ú čtu
opravných polo žiek) v dôsledku zní ženia hodnoty alebo nevymo žiteľ-
nosti.
Metóda efektívnej úrokovej miery je metóda výpo čtu amortizovanej
hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného záväzku (alebo skupiny
finan čných aktív alebo finan čných záväzkov) a rozvrhnutia úrokového
výnosu alebo úrokového nákladu na príslu šné obdobie. Efektívna
úroková miera je miera, ktorou sa presne diskontujú odhadované
budúce pe ňažné platby alebo príjmy po čas očakávanej doby životnosti
finan čného nástroja alebo, ak je to potrebné, po čas krat šieho obdobia
načistú ú čtovnú hodnotu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
Pri výpo čte efektívnej úrokovej miery ú čtovná jednotka odhaduje
peňažné toky s prihliadnutím na v šetky zmluvné podmienky finan č-
ného nástroja (napríklad pred časné splácanie, kúpne a podobné opcie),
avšak neprihliada na budúce úverové straty. Výpo čet zah ŕňavšetky
poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnýmistranami, ktoré sú neoddelite ľnou sú časťou efektívnej úrokovej
miery (pozri IAS 18 Výnosy ), transak čné náklady a v šetky ostatné
prémie alebo z ľavy. Je predpoklad, žep eňažné toky a o čakávanú
životnos ťskupiny podobných finan čných nástrojov mo žno spo ľahlivo
odhadnú ť. V zriedkavých prípadoch, v ktorých nie je mo žné spo ľa-
hlivo odhadnú ťpeňa
žné toky alebo o čakávanú životnos ťfinan čného
nástroja (alebo skupiny finan čných nástrojov), v šak účtovná jednotka2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —323
▼B
použije zmluvné pe ňažné toky po čas celého zmluvného obdobia
finan čného nástroja (alebo skupiny finan čných nástrojov).
Ukon čenie vykazovania znamená vyradenie predtým vykazovaného
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku zo súvahy ú čtovnej
jednotky.
Reálna hodnota je suma, za ktorú sa mô že aktívum vymeni ťalebo
záväzok vysporiada ťv nezávislej transakcii medzi informovanými,
dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. (1)
Bežný nákup alebo predaj znamená nákup alebo predaj finan čného
aktíva pod ľa zmluvy, ktorej podmienky vy žadujú dodanie aktíva
v rámci časového obdobia ustanoveného spravidla predpisom alebo
konvenciami daného trhu.
Transak čné náklady predstavujú prírastkové náklady, ktoré sú priamo
priradite ľné nadobudnutiu, vydaniu alebo vyradeniu finan čného aktíva
alebo finan čného záväzku (pozri dodatok A odsek AG13). Prírastkový
náklad je náklad, ktorý by nebol vznikol v prípade, ak by ú čtovná
jednotka nenadobudla, nevydala alebo nevyradila finan čný nástroj.
Definície súvisiace s ú čtovaním zabezpe čenia
Záväzná povinnos ťje záväzná dohoda o výmene stanoveného mno ž-
stva zdrojov v stanovenej cene k stanovenému budúcemu dátumu
alebo dátumom.
Očakávaná transakcia je nezáväzná, av šak očakávaná budúca trans-
akcia.
Zabezpe čovací nástroj je určený derivát alebo (platí len pre zabezpe-
čenie rizika zmien v kurzoch cudzích mien) ur čené nederivátové
finan čné aktívum alebo nederivátový finan čný záväzok, pri ktorom
sa očakáva, že jeho reálnou hodnotou alebo pe ňažnými tokmi sa
budú kompenzova ťzmeny v reálnej hodnote alebo v pe ňažných
tokoch ur čenej zabezpe čenej polo žky (odseky 72 a ž77 a dodatok
A odseky AG94 a žAG97 rozvádzajú definíciu zabezpe čovacieho
nástroja).
Zabezpe čená polo žkaje aktívum, záväzok, záväzná povinnos ť, vysoko
pravdepodobná o čakávaná transakcia alebo čistá investícia do zahra-
ničnej prevádzky, ktorá a) vystavuje ú čtovnú jednotku riziku zmien
v reálnej hodnote alebo v budúcich pe ňažných tokoch a b) je ur čená
ako zabezpe čená polo žka (odseky 78 a ž84 a dodatok A odseky AG98
ažAG101 rozvádzajú definíciu zabezpe čovaných polo žiek).
Efektívnos ťzabezpe čenia je stupe ň, v akom sa zmeny v reálnej
hodnote alebo v pe ňažných tokoch zabezpe čenej polo žky priradite ľné
k zabezpe čovanému riziku kompenzujú zmenami v reálnej hodnote
alebo v pe ňažných tokoch zabezpe čovacieho nástroja (pozri dodatok
A odseky AG105 a žAG113).
VLO ŽENÉ DERIVÁTY
10. Vlo žený derivát je zlo žkou hybridného (kombinovaného) nástroja,
ktorý obsahuje aj nederivátovú hostite ľskú zmluvu –pričom ú činkok
je,že niektoré pe ňažné toky kombinovaného nástroja sa menia
podobným spôsobom ako pri samostatnom deriváte. Vlo žený derivát
spôsobuje, že sa niektoré alebo v šetky pe ňažné toky, ktoré by sa inak
vyžadovali zo zmluvy, menia pod ľau rčenej úrokovej miery, ceny
finan čného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzej meny, cenového
indexu alebo úrokového indexu, úverového ratingu alebo úverového
indexu alebo inej premennej za predpokladu, že v prípade nefinan čnej
premennej nie je daná premenná špecifická pre zmluvnú stranu.
Derivát pripojený k finan čnému nástroju, ktorý sa v šak dá zmluvne
previes ťnezávisle od uvedeného nástroja, alebo ktorý má inú proti-
stranu ako daný nástroj, sa nepova žuje za vlo žený derivát, ale za
samostatný finan čný nástroj.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —324
(1) Odseky 48 a ž49 a AG69 a žAG82 dodatok A obsahujú po žiadavky na ur čovanie reálnej
hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
▼B
11. Vlo žený derivát sa odde ľuje od hostite ľskej zmluvy a ú čtuje ako
derivát v súlade s týmto štandardom výlu čne vtedy, ke ď:
a) ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu nie sú v úzkom
vzťahu s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej
zmluvy (pozri dodatok A odseky AG30 a AG33);
b) samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vlo žený derivát
by sp ĺňal definíciu derivátu a
c) hybridný (kombinovaný) nástroj sa neoce ňuje v reálnej hodnote so
zmenami v reálnej hodnote vykazovanými v hospodárskomvýsledku (t. j. derivát, ktorý je vlo žený do finan čného aktíva
alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok sa neodde ľuje).
Ak sa vlo žený derivát oddelí, hostite ľská zmluva sa zaú čtuje pod ľa
tohto štandardu, pokia ľje finan čným nástrojom, a v súlade
s ostatnými príslu šnými štandardmi, ak nie je finan čným nástrojom.
V tomto štandarde sa nestanovuje, či sa vlo žený derivát vykazuje
priamo vo výkazoch ú čtovnej závierky oddelene.
11A. Napriek ustanoveniam odseku 11, ak zmluva obsahuje jeden alebo
viac vlo žených derivátov, ú čtovná jednotka mô žeu rčiťcelú hybridnú
(kombinovanú) zmluvu ako finan čné aktívum alebo finan čný záväzok
oceň
ovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, pokia ľ
neplatí, že:
a) vlo žený derivát (vlo žené deriváty) významne nemodifikuje pe ňažné
toky, ktoré by sa inak po žadovali zmluvou, alebo
b) na základe stru čnej analýzy alebo aj bez analýzy je zrejmé, žek eď
sa podobný hybridný (kombinovaný) nástroj posudzuje prvýkrát,oddelenie vlo ženého derivátu (derivátov) je zakázané, napríklad
opcia na pred časné splatenie vlo žená do úveru, ktorá povo ľuje
držiteľovi pred časne splati ťúver vo vý ške pribli žne jej amortizo-
vanej hodnoty.
12. Ak má ú čtovná jednotka pod ľa tohto štandardu povinnos ťoddeli ť
vložený derivát od jeho hostite ľskej zmluvy, av šak nie je schopná
samostatne oceni ťvložený derivát bu ďpri jeho nadobudnutí, alebo
k následnému dátumu ú čtovnej závierky, ur čí celú hybridnú (kombi-
novanú) zmluvu ako oce ňovanú v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok.
13. Ak ú čtovná jednotka nie je schopná spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu
vloženého derivátu na základe jeho zmluvných podmienok (napríklad
z dôvodu, že vlo žený derivát je zalo žený na nekótovanom nástroji
vlastného imania), reálna hodnota vlo ž
eného derivátu je rozdielom
medzi reálnou hodnotou hybridného (kombinovaného) nástrojaa reálnou hodnotou hostite ľskej zmluvy, ak je mo žné tieto hodnoty
podľa tohto štandardu ur čiť.A kú čtovná jednotka nie je schopná ur čiť
reálnu hodnotu vlo ženého derivátu pomocou uvedenej metódy, uplat-
ňuje sa odsek 12 a hybridný (kombinovaný) nástroj sa ur čí ako oce ňo-
vaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
VYKAZOVANIE A UKON ČENIE VYKAZOVANIA
Prvotné vykázanie
14. Ú čtovná jednotka vykazuje finan čné aktívum alebo finan čný záväzok
vo svojej súvahe vtedy a len vtedy, ak sa stáva stranou zmluvných
ustanovení týkajúcich sa daného nástroja. (Pozri odsek 38 týkajúci sabežného nákupu finan čného aktíva.)
Ukon čenie vykazovania finan čného aktíva
15. V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa odseky 16 a ž23 a dodatok
A odseky AG34 a žAG52 uplat ňujú na konsolidovanej úrovni. Preto
účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu v šetkých dcérskych
spolo čností v súlade s IAS 27 a SIC-12 Konsolidácia –subjekty
špeciálneho ur čenia a následne uplat ňuje odseky 16 a ž23
a dodatok A odseky AG34 a žAG52 na výslednú skupinu.
16. Pred posúdením toho, či a do akej miery je ukon čenie vykazovania
vhodné pod ľa odsekov 17 a ž23, ú čtovná jednotka stanoví, čib ys a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —325
▼B
tieto odseky mali uplat ňovaťnačasťfinan čného aktíva (alebo časť
skupiny podobných finan čných aktív) alebo na finan čné aktíva ako
celok (alebo skupinu podobných finan čných aktív) týmto spôsobom:
a) odseky 17 a ž23 sa uplat ňujú na časťfinan čného aktíva (alebo časť
skupiny podobných finan čných aktív) výlu čne v prípade, ak
uvedená časť, v súvislosti s ktorou sa uva žuje o ukon čení vykazo-
vania, sp ĺňa jednu z týchto troch podmienok:
i) uvedená časťzahŕňa výlu čnešpecificky identifikované pe ňažné
toky z finan čného aktíva (alebo skupiny podobných finan čných
aktív). Ak ú čtovná jednotka napríklad vstúpi do zmluvy so
sériou úrokových platieb, čím protistrana získa právo na
úrokové pe ňažné toky, av šak nie na pe ňažné toky istiny
z dlhového nástroja, uplat ňujú sa na úrokové pe ňažné toky
odseky 17 a ž23;
ii) uvedená časťzahŕňa len pomerný ( „pro rata “) podiel na pe ňaž-
ných tokoch z finan čného aktíva (alebo skupiny podobných
finan čných aktív). Ak ú čtovná jednotka napríklad uzatvorí
zmluvu, v rámci ktorej protistrana získa právo na 90-percentný
podiel na v šetkých pe ňažných tokoch z dlhového nástroja,
odseky 17 a ž23 sa uplat ňujú na 90 percent týchto pe ňažných
tokov. Ak existuje viacero protistrán, nemusí ma ťkaždá proti-
strana pomerný podiel na pe ňažných tokoch za predpokladu, že
prevádzajúca ú čtovná jednotka disponuje pomerným podielom;
iii) uvedená časťzahŕňa iba pomerný ( „pro rata “) podiel na špeci-
ficky identifikovaných pe ňažných tokoch z finan čného aktíva
(alebo skupiny podobných finan čných aktív). Ak ú čtovná
jednotka napríklad uzatvorí zmluvu, čím protistrana získa
právo na 90-percentný podiel na úrokových pe ňažných tokoch
z finan čného aktíva, odseky 17 a ž23 sa uplat ňujú na 90
percent týchto úrokových pe ňažných tokov. Ak existuje
viacero protistrán, nemusí ma ťkaždá protistrana pomerný
podiel na špecificky identifikovaných pe ňažných tokoch za
predpokladu, že prevádzajúca ú čtovná jednotka disponuje
pomerným podielom;
b) vo v šetkých ostatných prípadoch sa odseky 17 a ž23 uplat ňujú na
finan čné aktívum ako celok (alebo na skupinu podobných finan č-
ných aktív ako celok). Ak ú čtovná jednotka napríklad prevedie
i) práva na prvých alebo posledných 90 percent pe ňažných príjmov
z finan čného aktíva (alebo skupiny finan čných aktív), alebo ii)
práva na 90 percent pe ňažných tokov zo skupiny poh ľadávok,
avšak poskytne záruku kupujúcemu na kompenzáciu v prípade
akýchko ľvek úverových strát do vý šky 8 percent zo sumy istiny
pohľadávok, uplat ňujú sa odseky 17 a ž23 na finan čné aktívum
(alebo skupinu podobných finan čných aktív) ako celok.
V odsekoch 17 a ž26 sa pojem „finan čné aktívum “vzťahuje bu ďna
časťfinan čného aktíva (alebo časťskupiny podobných finan čných
aktív) tak, ako bolo uvedené v písmene a), alebo v ostatných prípa-
doch na finan čné aktívum (alebo skupinu podobných finan čných
aktív) ako celok.
17. Ú čtovná jednotka ukon čí vykazovanie finan čného aktíva výlu čne
v prípade, ak:
a) sa skon čí platnos ťzmluvných práv na pe ňažné toky z finan čného
aktíva alebo
b) prevedie finan čné aktívum v súlade s ustanoveniami odsekov 18
a 19 a takýto prevod sp ĺňa podmienky ukon čenia vykazovania
podľa odseku 20.
(Pozri odsek 38, v ktorom sa nachádzajú informácie o be žnom
spôsobe predaja finan čných aktív.)
18. Ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum výlu čne v prípade, ak
buď:
a) prevedie zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného
aktíva, alebo
b) si ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného
aktíva, av šak prevezme zmluvný záväzok plati ťpeňažné toky2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —326
▼B
jednému alebo viacerým príjemcom v rámci zmluvy, ktorá sp ĺňa
podmienky odseku 19.
19. Ak si ú čtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných
tokov z finan čného aktíva ( „pôvodné aktívum “), av šak prevezme
zmluvný záväzok plati ťuvedené pe ňažné toky jednej alebo viacerým
účtovným jednotkám ( „koneční príjemcovia “), pova žuje ú čtovná
jednotka takúto transakciu za prevod finan čného aktíva výlu čne
v prípade, ak sú splnené v šetky tri tieto podmienky:
a) účtovná jednotka nemá žiaden záväzok plati ťsumy kone čným
príjemcom, pokia ľneobdr ží rovnaké sumy z pôvodného aktíva.
Krátkodobé zálohy realizované ú čtovnou jednotkou s právom na
spätné vrátenie plnej vý šky po žičanej sumy spolu s kumulovaným
úrokom vypo čítaným pou žitím trhovej úrokovej miery nie sú poru-
šením tejto podmienky;
b) v súlade s podmienkami zmluvy o prevode ú čtovná jednotka
nesmie preda ťalebo zalo žiťpôvodné aktívum inak ako vo forme
zabezpe čenia kone čným príjemcom za záväzok vypláca ťim
peňažné toky;
c) účtovná jednotka má povinnos ťpostupova ťakéko ľvek pe ňažné
toky, ktoré prijme v mene kone čných príjemcov, bez významného
oneskorenia. Okrem toho ú čtovná jednotka nemá právo reinve-
stova ťtakéto pe ňažné toky, s výnimkou investícií do pe ňažných
prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov (pod ľa ustanovení IAS
7Výkazy pe ňažných tokov )p očas krátkeho obdobia vysporiadania,
at op o čnúc dátumom prijatia a žpo dátum postúpenia v prospech
konečných príjemcov. Úrok získaný v rámci takýchto investícií sa
prevádza na kone čných príjemcov.
20. Ak ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum (pozri odsek 18),
posúdi, do akej miery si ponecháva riziká a odmeny z vlastníctva
takéhoto finan čného aktíva. V takomto prípade:
a) ak ú čtovná jednotka prevedie v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva finan čného aktíva, potom ukon čí vykazovanie finan č-
ného aktíva a vyká že ako samostatné aktíva alebo záväzky
akéko ľvek práva a záväzky vzniknuté alebo ponechané v rámci
prevodu;
b) ak si ú čtovná jednotka ponechá v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva finan čného aktíva, ú čtovná jednotka pokra čuje vo
vykazovaní finan čného aktíva;
c) ak ú čtovná jednotka neprevedie a ani si neponechá v podstate
všetky riziká a odmeny z vlastníctva finan čného aktíva, ú čtovná
jednotka zistí, čia jn a ďalej disponuje kontrolou nad finan čným
aktívom. V takomto prípade:
i) ak si ú čtovná jednotka neponechala kontrolu, ukon čí vykazo-
vanie finan čného aktíva a vyká že ako samostatné aktíva alebo
záväzky akéko ľvek práva a záväzky vzniknuté alebo ponechané
v rámci prevodu;
ii) ak si ú čtovná jednotka ponechala kontrolu, pokra čuje vo vyka-
zovaní finan čného aktíva v rozsahu jej pokra čujúcej zaintereso-
vanosti vo finan čnom aktíve (pozri odsek 30).
21. Prevod rizík a odmien (pozri odsek 20) sa posudzuje porovnaním
angažovanosti ú čtovnej jednotky pred a po uskuto čnení prevodu so
zohľadnením premenlivosti súm a časového rozvrhnutia čistých pe ňaž-
ných tokov prevedeného aktíva. Ú čtovná jednotka si ponechala
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva finan čného aktíva
v prípade, ak sa jej anga žovanos ťvzhľadom na premenlivos ťsúčasnej
hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov z finan čného aktíva
v dôsledku prevodu podstatne nezmení (napríklad preto, žeúčtovná
jednotka predala finan čné aktívum na základe zmluvy o spätnom
nákupe za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos verite ľa).
Účtovná jednotka previedla v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva finan čného aktíva, ak jej anga žovanos ťvzhľadom na
uvedenú premenlivos ťužnie je významná vo vz ťahu k celkovej
premenlivosti sú časnej hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov
spojených s finan čným aktívom (napríklad preto, žeúčtovná jednotka
predala finan čné aktívum iba s opciou spätného odkúpenia v jeho
reálnej hodnote k dátumu spätného odkúpenia, alebo previedla2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —327
▼B
pomerný podiel na pe ňažných tokoch z vä čšieho finan čného aktíva
v rámci zmluvy, ktorá sp ĺňa ustanovenia odseku 19, napríklad spolu-
účasťna úvere).
22. Často bude zrejmé, čiúčtovná jednotka previedla alebo si ponechala
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva a nebude potrebné
vykonáva ťžiadne výpo čty. V ostatných prípadoch bude nevyhnutné
vykona ťvýpo čty a porovna ťangažovanos ťna premenlivosti sú časnej
hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov pred a po uskuto čnení
prevodu. Pri výpo čte a porovnaní sa vyu žíva ako diskontná sadzba
vhodná aktuálna trhová úroková miera. Do úvahy sa berú v šetky
primerane mo žné premenlivosti čistých pe ňažných tokov s tým, že
vyššia váha sa prisudzuje tým výsledkom, ktorých výskyt je pravde-
podobnej ší.
23. Skuto čnosť,čis iú čtovná jednotka ponechala kontrolu [pozri odsek 20
písm. c)] nad prevedeným aktívom, závisí od schopnosti nadobúdate ľa
aktívum preda ť. Ak má nadobúdate ľpraktickú schopnos ťpreda ť
aktívum ako celok tretej nespriaznenej strane a je schopný realizova ť
túto schopnos ťjednostranne a bez nutnosti uvali ťna prevod dodato čné
podmienky, ú čtovná jednotka si neponechala kontrolu. Vo v šetkých
ostatných prípadoch si ú čtovná jednotka kontrolu ponechala.
Prevody, ktoré sp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania [pozri
odsek 20 písm. a) a odsek 20 písm. c) bod i)]
24. Ak ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum v rámci prevodu,
ktorý sp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania ako celku,
a ponechá si právo na obsluhu finan čného aktíva za poplatok, vyká že
buďaktívum z obsluhy, alebo záväzok z obsluhy týkajúci sa tejto
zmluvy na obsluhu. Ak sa o čakáva, že prijatý poplatok nebude pre
účtovnú jednotku adekvátnou kompenzáciou za poskytovanie obsluhy,
tak sa záväzok z obsluhy vyplývajúci z povinnosti vykona ťobsluhu
vykáže v reálnej hodnote. Ak sa o čakáva, že prijatý poplatok bude
viac ako adekvátne kompenzova ťposkytovanú obsluhu, vyká žes a
aktívum z obsluhy vyplývajúce z práva na vykonanie obsluhy
v sume stanovenej na základe alokácie ú čtovnej hodnoty vä čšieho
finan čného aktíva v súlade s odsekom 27.
25. Ak v dôsledku prevodu dôjde k ukon čeniu vykazovania finan čného
aktíva ako celku, ale prevod má za následok, žeúčtovná jednotka
získa nové finan čné aktívum alebo prevezme na seba nový finan čný
záväzok alebo záväzok z obsluhy, ú čtovná jednotka vyká že nové
finan čné aktívum, finan čný záväzok alebo záväzok z obsluhy
v reálnej hodnote.
26. Pri ukon čení vykazovania finan čného aktíva ako celku sa rozdiel
medzi:
a) účtovnou hodnotou a
b) sumou i) prijatého plnenia (vrátane akéhoko ľvek získaného nového
aktíva zní ženého o akýko ľvek prevzatý nový záväzok) a ii) akého-
koľvek kumulovaného zisku alebo straty, ktoré boli vykázané
priamo vo vlastnom imaní [pozri odsek 55 písm. b)]
vykáže v hospodárskom výsledku.
27. Ak je prevedené aktívum sú časťou vä čšieho finan čného aktíva [ak
účtovná jednotka napríklad prevádza úrokové pe ňažné toky, ktoré sú
súčasťou dlhového nástroja, pozri odsek 16 písm. a)] a prevádzaná
časťspĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania ako celok, alokuje sa
predchádzajúca ú čtovná hodnota vä čšieho finan čného aktíva medzi
časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde
k ukon čeniu vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt
daných častí k dátumu prevodu. Na tento ú čel sa ponechané aktívum
z obsluhy pova žuje za časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje. Rozdiel
medzi:
a) účtovnou hodnotou priradenou k časti, pri ktorej dochádza
k ukon čeniu vykazovania, a
b) sumou i) prijatého plnenia za časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu
vykazovania (vrátane akéhoko ľvek získaného nového aktíva zní že-
ného o akýko ľvek prevzatý nový záväzok) a ii) akéhoko ľvek
kumulovaného zisku alebo straty, ktoré boli vykázané priamo vo
vlastnom imaní [pozri odsek 55 písm. b)]2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —328
▼B
sa vyká že v hospodárskom výsledku. Kumulovaný zisk alebo strata,
ktoré boli vykázané vo vlastnom imaní, sa rozvrhnú medzi časť, ktorá
sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu vykazo-
vania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí.
28. Ak ú čtovná jednotka rozvrhne predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu
väčšieho finan čného aktíva medzi časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje
ačasť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu vykazovania, je potrebné stanovi ť
reálnu hodnotu časti, ktorej vykazovanie pokra čuje. Ak ú čtovná
jednotka v minulosti predávala časti podobné tej časti, ktorá sa na ďalej
vykazuje, alebo existujú iné trhové transakcie pre takého časti, najlep ší
odhad reálnej hodnoty predstavujú posledné známe ceny zo skuto č-
ných transakcií. Ak neexistujú žiadne kótované ceny alebo posledné
známe trhové transakcie, ktoré by potvrdzovali ur čenie reálnej
hodnoty časti, ktorá sa aj na ďalej vykazuje, najvhodnej ším odhadom
reálnej hodnoty je rozdiel medzi reálnou hodnotou vä čšieho finan č-
ného aktíva ako celku a plnením prijatým od nadobúdate ľaz ačasť, pri
ktorej dôjde k ukon čeniu vykazovania.
Prevody, ktoré nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania [pozri
odsek 20 písm. b)]
29. Ak prevod nemá za následok ukon čenie vykazovania z dôvodu, žes i
účtovná jednotka ponechala v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva prevedeného aktíva, ú čtovná jednotka aj na ďalej vyka-
zuje prevedené aktívum ako celok a zárove ňvykáže finan čný záväzok
z prijatého plnenia. V nasledujúcich obdobiach ú čtovná jednotka
vykáže akýko ľvek výnos z prevedeného aktíva a akýko ľvek náklad
vzniknutý vo vz ťahu k finan čnému záväzku.
Pokra čujúca zainteresovanos ťv prevedenom aktíve [pozri odsek 20
písm. c) bod ii)]
30. Ak ú čtovná jednotka ani neprevedie a ani si neponechá v podstate
všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva a ponechá si
kontrolu nad prevedeným aktívom, ú čtovná jednotka na ďalej vykazuje
prevedené aktívum v rozsahu svojej pokra čujúcej zainteresovanosti.
Rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej jednotky
v prevedenom aktíve predstavuje rozsah, v akom je ú čtovná jednotka
vystavená zmenám hodnoty prevedeného aktíva. Napríklad:
a) ak má pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky formu
ručenia za prevedené aktívum, rozsah pokra čujúcej zainteresova-
nosti ú čtovnej jednotky predstavuje i) hodnotu aktíva, alebo, ak
je ni žšia, ii) maximálnu sumu prijatého plnenia, ktorej splatenie
by sa od ú čtovnej jednotky mohlo po žadova ť(„záručná suma “);
b) ak má pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky formu
upísanej alebo kúpnej opcie (alebo oboch) na prevedené aktívum,rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej jednotky predsta-
vuje hodnotu prevedeného aktíva, ktorý mô žeúčtovná jednotka
spätne odkúpi ť. V prípade upísanej predajnej opcie na aktívum
oceňované v reálnej hodnote je v šak rozsah pokra čujúcej zaintere-
sovanosti ú čtovnej jednotky obmedzený na reálnu hodnotu preve-
deného aktíva alebo, ak je ni žšia, realiza čnú cenu opcie (pozri
odsek AG48);
c) ak má pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky formu opcie
sp eňažným vysporiadaním alebo podobného ustanovenia na preve-
dené aktívum, je rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej
jednotky ocenený tým istým spôsobom, ako vyplýva z opcií
s nepe ňažným vysporiadaním pod ľa písmena b).
31. Ak ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní aktíva v rozsahu svojej
pokra čujúcej zainteresovanosti, vykazuje ú čtovná jednotka aj súvisiaci
záväzok. Napriek ostatným po žiadavkám na oce ňovanie uvedených
v tomto štandarde sa prevedené aktívum a súvisiaci záväzok oce ňujú
na základe, ktorý odzrkad ľuje práva a povinnosti, ktoré si ú čtovná
jednotka ponechala. Súvisiaci záväzok sa oce ňuje spôsobom, pod ľa
ktorého čistá ú čtovná hodnota prevedeného aktíva a súvisiaceho
záväzku je:
a) amortizovaná hodnota práv a povinností, ktoré si ú čtovná jednotka
ponechala, ak sa prevedené aktívum oce ňuje v amortizovanej
hodnote, alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —329
▼B
b) reálna hodnota práv a povinností, ktoré si ú čtovná jednotka pone-
chala, ocenených na samostatnom základe v prípade, ak je preve-
dené aktívum oce ňované v reálnej hodnote.
32. Ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní akýchko ľvek výnosov
vyplývajúcich z prevedeného aktíva v rozsahu svojej pokra čujúcej
zainteresovanosti a vyká že akýko ľvek vzniknutý náklad zo súvisia-
ceho záväzku.
33. Na ú čely následného oce ňovania sa vykázané zmeny v reálnej hodnote
prevedeného aktíva a súvisiaceho záväzku ú čtujú konzistentne vo
vzájomnej súvislosti v súlade s odsekom 55 a vzájomne sa nekom-
penzujú.
34. Ak sa pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky týka len časti
finan čného aktíva (ak si ú čtovná jednotka napríklad ponechá opciu na
spätné odkúpenie časti prevedeného aktíva, alebo si ponechá zostáva-
júci podiel, z ktorého nevyplýva ponechanie si v podstate v šetkých
rizík a odmien z vlastníctva a sú časne si ú čtovná jednotka ponechá
kontrolu), ú čtovná jednotka rozvrhne predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu
finan čného aktíva medzi časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje na základe
pokra čujúcej zainteresovanosti, a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu
vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí ku
dňu prevodu. Na tento ú čel sa uplat ňujú po žiadavky uvedené
v odseku 28. Rozdiel medzi:
a) účtovnou hodnotou pridelenou k časti, ktorá sa u žnevykazuje, a
b) sumou i) prijatého plnenia za časť, ktorá sa u žnevykazuje a ii)
akéhoko ľvek kumulovaného zisku alebo straty k nej priradenej,
ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom imaní [pozri odsek 55písm. b)]
sa vyká že v hospodárskom výsledku. Kumulovaný zisk alebo strata,
ktoré boli vykázané vo vlastnom imaní, sa rozvrhnú medzi časť, ktorá
sa aj na ďalej vykazuje a časť, ktorá sa u žnevykazuje, na základe
pomerných reálnych hodnôt týchto častí.
35. Ak sa prevedené aktívum oce ňuje v amortizovanej hodnote, nie je
možné pod ľa tohto štandardu súvisiaci záväzok ur čiťako finan čný
záväzok oce ňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
Všetky prevody
36. Ak sa prevedené aktívum aj na ďalej vykazuje, aktívum a súvisiaci
záväzok sa vzájomne nekompenzujú. Podobne ú čtovná jednotka
vzájomne nekompenzuje žiaden výnos vyplývajúci z prevedeného
aktíva so žiadnym vzniknutým nákladom zo súvisiaceho záväzku
(pozri IAS 32 odsek 42).
37. Ak prevodca poskytne nepe ňažné zabezpe čenie (napríklad dlhový
nástroj alebo nástroj vlastného imania) nadobúdate ľovi, ú čtovanie
zabezpe čenia u prevodcu aj nadobúdate ľa závisí od skuto čnosti, či
má nadobúdate ľprávo na jeho predaj alebo opätovné poskytnutie do
zabezpe čenia a od toho, či prevodca nedodr žal záväzok. Prevodca aj
nadobúdate ľúč
tujú zabezpe čenie takto:
a) ak má nadobúdate ľna základe zmluvy alebo zvyklosti právo na
predaj zabezpe čenia alebo na jeho opätovné poskytnutie do zabez-
pečenia, potom prevodca reklasifikuje toto aktívum vo svojej
súvahe (napríklad ako po žičané aktívum, zalo žené nástroje vlast-
ného imania alebo poh ľadávku na spätné odkúpenie) oddelene od
iných aktív;
b) ak nadobúdate ľpredá jemu poskytnuté zabezpe čenie, vyká že
príjmy z predaja a záväzok ocenený v reálnej hodnote z titulupovinnosti vráti ťzabezpe čenie;
c) pokia ľprevodca nedodr ží záväzok vyplývajúci z podmienok
zmluvy a nemá ďalej nárok na opätovné získanie zabezpe čenia,
ukon čí vykazovanie zabezpe čenia. Nadobúdate ľvykáže zabezpe-
čenie ako svoje aktívum prvotne ocenené v reálnej hodnote
alebo, ak u žzabezpe čenie predal, ukon čí vykazovanie svojej
povinnosti vráti ťzabezpe čenie;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —330
▼B
d) s výnimkou ustanovení v písmene c) prevodca pokra čuje aj na ďalej
vo vykazovaní zabezpe čenia ako svojho aktíva a nadobúdate ľ
nevykazuje zabezpe čenie ako aktívum.
Bežný nákup alebo predaj finan čného aktíva
38. Be žný nákup alebo predaj finan čného aktíva sa vykazuje, alebo sa
jeho vykazovanie ukon čí, pou žitím ú čtovania k dátumu uskuto čnenia
obchodu alebo k dátumu vysporiadania (pozri dodatok A odseky
AG53 a žAG56).
Ukon čenie vykazovania finan čného záväzku
39. Ú čtovná jednotka vyradí finan čný záväzok (alebo časťfinan čného
záväzku) zo svojej súvahy výlu čne v prípade, ak záväzok zanikne –
t. j. ak je povinnos ťšpecifikovaná v zmluve splnená alebo zru šená
alebo skon čí jej platnos ť.
40. Výmena dlhových nástrojov medzi existujúcim dl žníkom a verite ľom
so zásadne rozdielnymi podmienkami sa ú čtuje ako zánik pôvodného
finan čného záväzku a vykázanie nového finan čného záväzku. Podobne
sa zásadná zmena podmienok existujúceho finan čného záväzku alebo
jeho časti (bez oh ľadu na jeho súvis s finan čnými problémami
dlžníka) ú čtuje ako zánik pôvodného finan čného záväzku
a vykazovanie nového finan čného záväzku.
41. Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného záväzku (alebo časťou
finan čného záväzku), ktorý zanikol alebo bol prevedený na inú stranu,
a zaplateným plnením vrátane akýchko ľvek prevedených nepe ňažných
aktív alebo prevzatých záväzkov sa vykazuje v hospodárskomvýsledku.
42. Ak ú čtovná jednotka spätne odkúpi časťfinan čného záväzku, alokuje
predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu finan čného záväzku medzi časť,
ktorá sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej do šlo k ukon čeniu
vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí
k dátumu spätného odkúpenia. Rozdiel medzi a) ú čtovnou hodnotou
pridelenou k časti, pri ktorej do šlo k ukon čeniu vykazovania
a b) zaplateným plnením vrátane akýchko ľvek prevedených nepe ňaž-
ných aktív alebo prevzatých záväzkov vo vz ťahu k časti, pri ktorej
dôjde k ukon čeniu vykazovania, sa vyká že v hospodárskom výsledku.
OCE ŇOVANIE
Prvotné ocenenie finan čných aktív a finan čných záväzkov
43. Pri prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka ocení finan čné aktívum alebo
finan čný záväzok v jeho reálnej hodnote. V prípade, že finan čné
aktívum alebo finan čný záväzok nie je oce ňovaný v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok, reálna hodnota sa navý ši o transak čné
náklady, ktoré mo žno priamo priradi ťk obstaraniu alebo emisii
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
44. Ak ú čtovná jednotka pou žíva pre aktíva, ktoré sa následne oce ňujú
v obstarávacej hodnote alebo v amortizovanej hodnote, ú čtovanie
dátumom vysporiadania, takéto aktívum sa prvotne vyká že v jeho
reálnej hodnote k dátumu uskuto čnenia obchodu (pozri dodatok
A odseky AG53 a žAG56).
Následné oce ňovanie finan čných aktív
45. Na ú čely oce ňovania finan čného aktíva následne po prvotnom vyká-
zaní sa v tomto štandarde finan čné aktíva klasifikujú do týchto štyroch
kategórií definovaných v odseku 9:
a) finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok;
b) investície dr žané do splatnosti;
c) úvery a poh ľadávky a
d) finan čné aktíva k dispozícii na predaj.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —331
▼B
Tieto kategórie sa pou žívajú na ú čely oce ňovania a vykazovania zisku
alebo straty v rámci tohto štandardu. Pri prezentovaní informácií
priamo v ú čtovnej závierke mô žeúčtovná jednotka pre tieto kategórie
použiťiné ozna čenia alebo iné kategorizácie. Informácie po žadované
štandardom IFRS 7 ú čtovná jednotka zverej ňuje v poznámkach.
46. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka oce ňuje finan čné aktíva
vrátane derivátov, ktoré sú aktívami, v ich reálnych hodnotách bezakéhoko ľvek zní ženia o transak čné náklady, ktoré sa mô žu vynalo žiť
pri predaji alebo inom vyradení, s výnimkou týchto finan čných aktív:
a) úverov a poh ľadávok definovaných v odseku 9, ktoré sa oce ňujú
v amortizovanej hodnote pri pou žití metódy efektívnej úrokovej
miery;
b) investícií dr žaných do splatnosti definovaných v odseku 9, ktoré sa
oceňujú v amortizovanej hodnote pri pou žití metódy efektívnej
úrokovej miery, a
c) investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú cenu kóto-
vanú na aktívnom trhu a ktorých reálnu hodnotu nemo žno spo ľa-
hlivo ur čiť, a derivátov, ktoré sú na ne naviazané a musia sa
vysporiada ťdodaním takýchto nekótovaných nástrojov vlastného
imania; tieto sa oce ňujú v obstarávacej hodnote (pozri dodatok
A odseky AG80 a AG81).
Finan čné aktíva ur čené ako zabezpe čené polo žky podliehajú oce ňo-
vaniu pod ľap ožiadaviek na ú čtovanie zabezpe čenia v odsekoch 89 a ž
102. V šetky finan čné aktíva, s výnimkou aktív oce ňovaných v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok, podliehajú posúdeniu na zní ženie
hodnoty v súlade s odsekmi 58 a ž70 a dodatkom A odsekmi AG84 a ž
AG93.
Následné oce ňovanie finan čných záväzkov
47. Po prvotnom vykázaní oce ňuje ú čtovná jednotka v šetky finan čné
záväzky v amortizovanej hodnote pri pou žití metódy efektívnej
úrokovej miery, s výnimkou:
a) finan čných záväzkov oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok. Takéto záväzky vrátane derivátov, ktoré sú záväz-
kami, sa ocenia v reálnej hodnote. Obstarávacou hodnotou saoceňuje derivátový záväzok, ktorý je naviazaný na nekótovaný
nástroj vlastného imania a musí by ťvysporiadaný jeho dodaním
a ktorého reálnu hodnotu nemo žno spo ľahlivo ur čiť;
b) finan čných záväzkov, ktoré vzniknú, ke ďprevod finan čného aktíva
nespĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, alebo pri ktorých sa
použije prístup pokra čujúcej zainteresovanosti. Na oce ňovanie
takýchto finan čných záväzkov sa uplat ňujú [pokia ľsa neuplat ňuje
odsek 47 písm. a) alebo b)] odseky 29 a 31;
c) zmlúv o finan čnej záruke definovaných v odseku 9. Poskytovate ľ
finan čnej záruky po prvotnom vykázaní oce ň
uje [pokia ľsa neuplat-
ňuje odsek 47 písm. a)] takúto zmluvu vy ššou spomedzi týchto
hodnôt:
i) sumou stanovenou v súlade s IAS 37 a
ii) sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 43) zní ženou (ak je to
potrebné) o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlade
s IAS 18;
d) prís ľubov poskytnú ťúver s úrokovou mierou ni žšou, ako je trhová
úroková miera. Po prvotnom vykázaní subjekt, ktorý poskytuje
takýto prís ľub, oce ňuje tento prís ľub vy ššou z týchto hodnôt:
i) sumou stanovenou v súlade s IAS 37 a
ii) sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 43) zní ženou (ak je to
potrebné) o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlades IAS 18.
Finan čné záväzky ur čené ako zabezpe čené polo žky podliehajú po žia-
davkám ú čtovania zabezpe čenia, ktoré sú uvedené v odsekoch 89 a ž
102.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —332
▼B
Stanoviská k oce ňovaniu reálnou hodnotou
48. Pri ur čovaní reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného
záväzku na ú čely uplat ňovania tohto štandardu, IAS 32 alebo IFRS
7 uplatní ú čtovná jednotka odseky AG69 a žAG82 dodatku A.
48A. Najlep ším dôkazom reálnej hodnoty sú ceny kótované na aktívnom
trhu. Ak trh pre finan čný nástroj nie je trhom aktívnym, ú čtovná
jednotka stanoví reálnu hodnotu pou žitím techniky oce ňovania.
Cieľom pou žitia techniky oce ňovania je ur čiť, aká by bola transak čná
cena v rámci nezávislej výmeny k dátumu ocenenia, na ktorú by sa
vzťahovali be žné obchodné kritériá. Techniky oce ňovania zah ŕňajú
použitie posledných známych nezávislých trhových transakcií medzi
informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami, ak sú k dispozícii,
zohľadnenie aktuálnych reálnych hodnôt iného nástroja, ktorého
podstata je rovnaká, ďalej pou žitie analýzy diskontovaných pe ňažných
tokov a pou žitie op čných oce ňovacích modelov. Ak existuje technika
oceňovania, ktorá je be žne pou žívaná ú častníkmi trhu na ocenenie
nástroja a táto technika preukázate ľne poskytuje spo ľahlivé odhady
cien získaných v rámci skuto čných trhových transakcií, pou žije
účtovná jednotka takúto techniku. Zvolená technika oce ňovania
využíva v maximálnej miere trhové vstupy a čo najmenej závisí od
vstupov špecifických pre ú čtovnú jednotku. Technika oce ňovania
zahŕňavšetky faktory, ktoré by pri stanovovaní ceny brali do úvahy
účastníci trhu a je konzistentná s akceptovanými ekonomickými meto-
dikami na oce ňovanie finan čných nástrojov. Ú čtovná jednotka perio-
dicky prehodnocuje techniku oce ňovania a vykonáva testovanie jej
opodstatnenosti pomocou cien zo sú časných pozorovate ľných trho-
vých transakcií toho istého nástroja (t. j. bez modifikácie aleboopätovnej re štrukturalizácie) alebo na základe akýchko ľvek dostup-
ných pozorovate ľných údajov z trhu.
49. Reálna hodnota finan čného záväzku s prvkom splatnosti na po žiadanie
(napríklad vklad splatný na po žiadanie) nie je ni žšia ako suma splatná
na po žiadanie, diskontovaná od prvého d ňa, od ktorého mô že
vzniknú ťpožiadavka na splatenie sumy.
Reklasifikácie
50. Ú čtovná jednotka:
a) nesmie derivát po čas jeho dr žby alebo emitovania preklasifikova ť
z kategórie nástrojov oce ňovaných v reálnej hodnote cez kategóriu
hospodárskeho výsledku;
b) nesmie reklasifikova ťakýko ľvek finan čný nástroj z kategórie
nástrojov v reálnej hodnote hospodársky výsledok, ak ho priprvotnom vykázaní táto ú čtovná jednotka ur čila za nástroj
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, a
c) mô že v prípade,
že finan čné aktívum u žnie je dr žané na ú čely
predaja alebo spätného odkúpenia v blízkej budúcnosti (bez oh ľadu
na to, že finan čné aktívum mohlo by ťnadobudnuté alebo vzniknú ť
primárne na ú čely predaja alebo spätného odkúpenia v blízkej
budúcnosti), reklasifikova ťtoto finan čné aktívum z nástroja
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, ak sú splnené po žia-
davky uvedené v odseku 50B alebo 50D.
Účtovná jednotka nesmie akýko ľvek finan čný nástroj po prvotnom
vykázaní reklasifikova ťdo kategórie nástrojov v reálnej hodnote vyká-
zanej cez hospodársky výsledok.
50B. Finan čné aktívum, na ktoré sa vz ťahuje odsek 50
písm. c) (s výnimkou toho druhu finan čného aktíva, ktorý je opísaný
v odseku 50D) sa mô že reklasifikova ťz nástroja v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok iba v zriedkavých prípadoch.
50C. Ak ú čtovná jednotka reklasifikuje finan čné aktívum z nástroja
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom
50B, toto finan čné aktívum sa musí reklasifikova ťv jeho reálnej
hodnote ku d ňu reklasifikácie. Zisk alebo strata, ktoré u žboli vyká-
zané v hospodárskom výsledku, sa nesmú zru šiť. Reálna hodnota
finan čného aktíva ku d ňu reklasifikácie sa stáva jeho novou obstará-
vacou hodnotou alebo prípadne amortizovanou hodnotou.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —333
▼B
50D. Finan čné aktívum, na ktoré sa vz ťahuje odsek 50 písm. c) a ktoré by
zodpovedalo definícii úverov a poh ľadávok (ak sa nevy žadovalo, aby
sa finan čné aktívum klasifikovalo pri prvotnom vykázaní ako dr žané
na obchodovanie), sa mô že reklasifikova ťz reálnej hodnoty cez
hospodársky výsledok, ak ú čtovná jednotka má v úmysle a je schopná
držaťtoto finan čné aktívum v blízkej budúcnosti alebo a ždo splat-
nosti.
50E. Finan čné aktívum klasifikované ako k dispozícii na predaj, ktoré by
vyhovelo definícii úverov a poh ľadávok (ak nebolo ur čené
ako aktívum k dispozícii na predaj) sa mô že reklasifikova ť
z kategórie k dispozícii na predaj do kategórie úverov
a poh ľadávok, ak ú čtovná jednotka má v úmysle alebo je schopná
držaťtoto finan čné aktívum v blízkej budúcnosti alebo a ždo splat-
nosti.
50F. Ak ú čtovná jednotka reklasifikuje finan čné aktívum z jeho reálnej
hodnoty cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom 50D, aleboz kategórie k dispozícii na predaj v súlade s odsekom 50E, musí
reklasifikova ťtoto finan čné aktívum v jeho reálnej hodnote ku d ňu
reklasifikácie. V prípade finan čných aktív reklasifikovaných v súlade
s odsekom 50D sa zisk alebo strata, ktoré sú u žvykázané
v hospodárskom výsledku, nesmú zru šiť. Reálna hodnota finan čného
aktíva ku d ňu reklasifikácie sa stáva jeho novou obstarávacou
hodnotou alebo prípadne amortizovanou hodnotou. V prípade finan č-
ného aktíva reklasifikovaného z kategórie k dispozícii na predajv súlade s odsekom 50E v šetky predchádzajúce zisky alebo straty
z tohto aktíva, ktoré boli vykázané v inom komplexnom výsledku
v súlade s odsekom 55 písm. b), sa zaú čtujú v súlade s odsekom 54.
51. Ak v dôsledku zmeny zámeru alebo schopnosti nie je na
ďalej vhodné
klasifikova ťinvestíciu ako dr žanú do splatnosti, takáto investícia sa
reklasifikuje do kategórie k dispozícii na predaj a precení na reálnuhodnotu. Rozdiel medzi jej ú čtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sa
zaúčtuje v súlade s odsekom 55 písm. b).
52. Kedyko ľvek, ke ďpredaje alebo reklasifikácie viac ako nevýznamnej
sumy investícií dr žaných do splatnosti nesp ĺňajú ani jednu
z podmienok uvedených v odseku 9, v šetky zostávajúce investície
držané do splatnosti sa reklasifikujú do kategórie k dispozícii na
predaj. Pri takejto reklasifikácii sa rozdiel medzi ich ú čtovnou
hodnotou a reálnou hodnotou zaú čtuje v súlade s odsekom 55
písm. b).
53. Ak sa stane dostupným spo ľahlivé ocenenie finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku, pri čom predtým mo žnosťtakéhoto ocenenia
neexistovala, a aktívum alebo záväzok sa v prípade, žej e
k dispozícií spo ľahlivé ocenenie, musí oce ňovaťv reálnej hodnote
[pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], aktívum alebo záväzok saprecenia na reálnu hodnotu a rozdiel medzi jeho ú čtovnou hodnotou
a reálnou hodnotou sa zaú čtuje v súlade s odsekom 55.
54. Ak v dôsledku zmeny zámeru alebo schopnosti alebo za výnimo čných
okolností, ke ďužnie je mo žné spo ľahlivé ocenenie v reálnej hodnote
[pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], alebo preto že„dva predchádza-
júce finan čné roky “uvedené v odseku 9 u župlynuli, je vhodné
účtovaťfinan čné aktívum alebo finan čný záväzok v obstarávacej
hodnote alebo v amortizovanej hodnote, nie na ď
alej v reálnej hodnote.
Reálna ú čtovná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
k tomuto dátumu sa stáva jeho novou obstarávacou hodnotou aleboamortizovanou hodnotou, pod ľa konkrétneho prípadu. ►
M5Všetky
predchádzajúce zisky alebo straty z tohto aktíva, ktoré boli vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 55
písm. b), sa zaú čtujú takto: ◄
a) v prípade finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou sa zisk alebo
strata amortizuje do hospodárskeho výsledku po čas zostávajúcej
doby životnosti investície dr žanej do splatnosti, a to pou žitím
metódy efektívnej úrokovej miery. Akýko ľvek rozdiel medzi
novou amortizovanou hodnotou a sumou pri splatnosti sa tie ž
amortizuje po čas zostávajúcej doby životnosti finan čného aktíva
pomocou metódy efektívnej úrokovej miery, podobne ako priamortizácii prémie a diskontu. ►
M5Ak dôjde následne
k zní ženiu hodnoty finan čného aktíva, akýko ľvek zisk alebo strata,
ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —334
▼B
sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku
v súlade s odsekom 67; ◄
▼M5
b) v prípade, že finan čné aktívum nemá pevnú splatnos ť, zisk alebo
strata sa vyká že v hospodárskom výsledku, pokým nedôjde
k predaju alebo inému vyradeniu finan čného aktíva. Ak dôjde
následne k zní ženiu hodnoty finan čného aktíva, akýko ľvek pred-
chádzajúci zisk alebo strata, ktoré boli vykázané v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku, sa reklasifikujú z vlastného imaniado hospodárskeho výsledku v súlade s odsekom 67.
▼B
Zisky a straty
55. Zisk alebo strata, ktorá vzniká zo zmeny v reálnej hodnote finan čného
aktíva alebo finan čného záväzku, ktorý nie je sú časťou zabezpe čova-
cieho vz ťahu (pozri odseky 89 a ž102), sa vykazuje takto:
a) zisk alebo strata z finan čného aktíva a finan čného záväzku oce ňo-
vaného v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa vykazujúv hospodárskom výsledku;
▼M5
b) zisk alebo strata z finan čného aktíva k dispozícii na predaj sa
vykážu v ostatných sú častiach komplexného výsledku,
s výnimkou strát zo zní ženia hodnoty (pozri odseky 67 a ž70)
a kurzových ziskov a strát (pozri prílohu A odsek AG83), a ždo
skončenia vykazovania finan čného aktíva. Sú časne sa kumulovaný
zisk alebo strata, predtým vykazované v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, reklasifikujú z vlastného imania do hospo-
dárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 Prezen-
tácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)]. Av šak,…
▼B
56. Pre finan čné aktíva a finan čné záväzky, ktoré sa ú čtujú
v amortizovanej hodnote (pozri odseky 46 a 47), sa zisk alebo strata
vykážu v hospodárskom výsledku, ke ďsa ukon čí vykazovanie finan č-
ného aktíva alebo finan čného záväzku, alebo dôjde k zní ženiu ich
hodnoty, a cez proces amortizácie. Pokia ľvšak ide o finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky, ktoré predstavujú zabezpe čené polo žky (pozri
odseky 78 a ž84 a dodatok A odseky AG98 a žAG101), zisk alebo
strata sa ú čtuje v súlade s odsekmi 89 a ž102.
57. Ak ú čtovná jednotka vykazuje finan čné aktíva pou žívajúc ú čtovanie
k dátumu vysporiadania (pozri odsek 38 a dodatok A odseky AG53a AG56), akáko ľvek zmena v reálnej hodnote aktíva, ktoré bude
prijaté po čas obdobia medzi dátumom uskuto čnenia obchodu
a dátumom vysporiadania, sa nevykazuje pre tie aktíva, ktoré sú ú čto-
vané v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote (okrem strátzo zní ženia hodnoty). Pokia ľvšak ide o aktíva ú čtované v reálnej
hodnote, zmena v reálnej hodnote sa vyká že v hospodárskom
výsledku alebo vo vlastnom imaní tak, ako sa ur čuje v odseku 55.
Zníženie hodnoty a nevymo žiteľnosťfinan čných aktív
58. Ú čtovná jednotka posúdi ►
M5koncu ka ždého obdobia vykazo-
vania◄,či existuje akýko ľvek objektívny dôkaz o tom, že sa zní žila
hodnota finan čného aktíva alebo skupiny finan čných aktív. Ak takýto
dôkaz existuje, na stanovenie vý šky straty zo zní ženia hodnoty pou žije
účtovná jednotka odsek 63 (pre finan čné aktíva ú čtované
v amortizovanej hodnote), odsek 66 (pre finan čné aktíva ú čtované
v obstarávacej hodnote) alebo odsek 67 (pre finan čné aktíva
k dispozícii na predaj).
59. K zní ženiu hodnoty finan čného aktíva alebo skupiny finan čných aktív
a k stratám zo zní ženia hodnoty dochádza výlu čne vtedy, ak existuje
objektívny dôkaz o zní žení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých
udalostí, ku ktorým do šlo po prvotnom vykázaní aktíva ( „stratová
udalos ť“) a takáto stratová udalos ť(alebo udalosti) má vplyv na odha-
dované budúce pe ňažné toky finan čného aktíva alebo skupiny finan č-
ných aktív, ktoré je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť. Jednotlivá diskrétna
udalos ť, ktorá spôsobila zní ženie hodnoty, sa nemusí da ťidentifi-
kovať. Zní ženie hodnoty mohlo by ťskôr spôsobené kombináciou
vplyvov viacerých udalostí. Straty o čakávané ako výsledok budúcich2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —335
▼B
udalostí, bez oh ľadu na ich pravdepodobnos ť, sa nevykazujú.
K objektívnym dôkazom o tom, žed ošlo k zní ženiu hodnoty finan č-
ného aktíva alebo skupiny aktív, patria pozorovate ľné informácie,
ktoré vstupujú do pozornosti dr žiteľa aktíva, o týchto stratových
udalostiach:
a) významné finan čné problémy emitenta alebo dl žníka;
b) poru šenie zmluvy, akým je zlyhanie (default) alebo neplatenie
splátok úroku alebo istiny;
c) verite ľz ekonomických alebo právnych dôvodov, ktoré sa týkajú
finan čných ťažkostí dl žníka, poskytne dl žníkovi ú ľavu, o ktorej by
za iných okolností neuva žoval;
d) za čína by ťpravdepodobné, žed lžník vyhlási bankrot alebo do inej
formy finan čnej reorganizácie;
e) zánik aktívneho trhu pre dané finan čné aktívum v dôsledku finan č-
ných ťažkostí alebo
f) pozorovate ľné údaje nazna čujúce, že existuje merate ľný pokles
v odhadovaných budúcich pe ňažných tokoch v skupine finan čných
aktív od prvotného vykázania týchto aktív, hoci pokles e šte nie je
možné identifikova ťpre jednotlivé finan čné aktíva v skupine,
vrátane:
i) nepriaznivých zmien v platobnej situácii dl žníkov v skupine
(napríklad zvý šený po čet oneskorených platieb alebo zvý šený
počet po žičiavajúcich si na kreditné karty, ktorí dosiahli svoj
úverový limit a splácajú minimálnu mesa čnú sumu), alebo
ii) národných alebo miestnych ekonomických podmienok, ktoré
majú súvis so zlyhaniami týkajúcimi sa aktív v skupine (naprí-
klad zvý šenie miery nezamestnanosti v geografickej oblasti
dlžníkov, zní ženie cien nehnute ľností, vz ťahujúce sa na hypo-
tekárne úvery v danej oblasti, pokles cien ropy vz ťahujúci sa na
poskytnuté úvery pre producentov ropy alebo nepriaznivé
zmeny v priemyselných podmienkach, ktoré majú vplyv na
dlžníkov v skupine).
60. Zánik aktívneho trhu pre to, že finan čné nástroje ú čtovnej jednotky u ž
nie sú predmetom verejného obchodovania, nie je dôkazom o zní žení
hodnoty. Zní ženie ratingu platobnej schopnosti ú čtovnej jednotky ako
také nie je dôkazom o zní žení hodnoty, av šak mô žeb yťdôkazom
zníženia hodnoty, ak sa posudzuje s ďalšími dostupnými informá-
ciami. Zní ženie reálnej hodnoty finan čného aktíva pod úrove ňjeho
obstarávacej hodnoty alebo amortizovanej hodnoty nepredstavujenevyhnutne dôkaz o zní žení hodnoty (napríklad zní ženie reálnej
hodnoty investície do dlhového nástroja, ktoré vyplýva zo zvý šenia
bezrizikovej úrokovej miery).
61. Okrem príkladov udalostí uvedených v odseku 59, objektívny dôkaz
o zní žení hodnoty investície do nástroja vlastného imania zah ŕňa infor-
mácie o významných zmenách s nepriaznivým vplyvom, ku ktorým
došlo v rámci technologického, trhového, ekonomického alebo práv-
neho prostredia, v ktorom emitent vykonáva svoju č
innos ťa tieto
informácie nazna čujú,že nemusí dôjs ťk spätnému získaniu obstará-
vacej hodnoty investície do nástroja vlastného imania. Významný
alebo dlhotrvajúci pokles reálnej hodnoty investície do nástroja vlast-ného imania pod jej obstarávaciu hodnotu takisto predstavuje objek-tívny dôkaz o zní žení hodnoty.
62. V niektorých prípadoch pozorovate ľné údaje potrebné na odhadnutie
výšky straty zo zní ženia hodnoty finan čného aktíva mô žub yťobme-
dzené alebo u žnie sú relevantné vzh ľadom na aktuálne okolnosti.
Napríklad mô žeí sťo prípad, ke ďsa dl žník ocitne vo finan čných
ťažkostiach, av šak k dispozícii je málo historických údajov
o podobných dl žníkoch. V takýchto prípadoch pou žije ú čtovná
jednotka na odhadnutie vý šky straty zo zní ženia hodnoty úsudok zalo-
žený na skúsenostiach. Podobne pou žije účtovná jednotka svoj úsudok
založený na skúsenostiach aj pri úprave pozorovate ľných údajov pre
skupinu finan čných aktív tak, aby odzrkad ľovali aktuálne okolnosti
(pozri odsek AG89). Pou žitie racionálnych odhadov je podstatnou
súčasťou zostavovania ú čtovnej závierky a nezni žuje sa ním jej spo ľa-
hlivos ť.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —336
▼B
Finan čné aktíva ú čtované v amortizovanej hodnote
63. Ak existuje objektívny dôkaz o tom, že vznikla strata zo zní ženia
hodnoty úverov a poh ľadávok alebo investícií dr žaných do splatnosti
účtovaných v amortizovanej hodnote, vý ška straty sa vypo čítava ako
rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou aktíva a sú časnou hodnotou odha-
dovaných budúcich pe ňažných tokov (s vylú čením budúcich úvero-
vých strát, ktoré nevznikli) diskontovaných pôvodnou efektívnouúrokovou mierou finan čného aktíva (t. j. efektívnou úrokovou mierou
vypo čítanou pri prvotnom vykázaní). Ú čtovná hodnota aktíva sa zní ži
buďpriamo, alebo prostredníctvom pou žitia ú čtu opravných polo žiek.
Suma straty sa vyká že v hospodárskom výsledku.
64. Ú čtovná jednotka najskôr posúdi, či existuje objektívny dôkaz
o zní žení hodnoty individuálne pre finan čné aktíva, ktoré sú indivi-
duálne významné, a individuálne alebo spolo čne pre finan čné aktíva,
ktoré nie sú individuálne významné (pozri odsek 59). Ak ú čtovná
jednotka zistí, že neexistuje žiadny objektívny dôkaz o zní žení
hodnoty pre individuálne posudzované finan čné aktívum, čiuž
významné alebo nie, zahrnie toto aktívum do skupiny finan čných
aktív s podobnými charakteristikami úverového rizika a posudzuje
ich na skupinovom základe z h ľadiska zní ženia hodnoty. Aktíva,
ktoré sú individuálne posudzované z h ľadiska zní ženia hodnoty
a pre ktoré sa vykazuje, alebo sa pokra čuje vo vykazovaní straty zo
zníženia hodnoty, sa do skupinového posudzovania zní ženia hodnoty
nezah ŕňajú.
65. Ak sa v nasledujúcom období suma straty zo zní ženia hodnoty zní ži
a zní ženie mô že objektívne súvisie ťs udalos ťou, ktorá sa vyskytla po
vykázaní zní ženia hodnoty (napríklad zlep šenie úverového ratingu
dlžníka), predtým vykázaná strata zo zní ženia hodnoty sa zru šíb uď
priamo, alebo prostredníctvom ú čtu opravných polo žiek. Toto zru šenie
nesmie vies ťk tomu, žeúčtovná hodnota finan čného aktíva k dátumu,
ku ktorému do šlo k zru šeniu, prevý šiv ýšku amortizovanej hodnoty
finan čného aktíva, ktorú by malo v prípade, ak by sa nevykázalo
zníženie hodnoty. Suma zru šenej hodnoty sa vykazuje
v hospodárskom výsledku.
Finan čné aktíva ú čtované v obstarávacej hodnote
66. Ak existuje objektívny dôkaz o tom, žed ošlo k strate zo zní ženia
hodnoty nekótovaného nástroja vlastného imania, ktorý sa neú čtuje
v reálnej hodnote z dôvodu, že sa jeho reálna hodnota nedá spo ľahlivo
určiť, alebo do šlo k strate zo zní ženia hodnoty derivátového aktíva,
ktoré je naviazané na nekótovaný nástroj vlastného imania a musí by ť
vysporiadané dodaním uvedeného nástroja, suma straty zo zní ženia
hodnoty sa ur čí ako rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného
aktíva a sú časnou hodnotou odhadovaných budúcich pe ňažných
tokov diskontovaných aktuálnou trhovou mierou návratnosti prepodobné finan čné aktívum [pozri odsek 46 písm. c) a dodatok
A odseky AG80 a AG81]. Takéto straty zo zní ženia hodnoty nemo žno
zrušiť.
Finan čné aktíva k dispozícii na predaj
67. Ak sa pokles reálnej hodnoty finan čného aktíva k dispozícii na predaj
vykázal priamo vo vlastnom imaní a existuje objektívny dôkaz
o zní žení hodnoty takéhoto aktíva (pozri odsek 59), kumulovaná
strata, ktorá bola vykázaná priamo vo vlastnom imaní, sa vyjmez vlastného imania a vyká že sa v hospodárskom výsledku aj napriek
tomu, že nedo šlo k ukon čeniu vykazovania tohto finan čného aktíva.
68. Suma kumulovanej straty, ktorá sa vyjme z vlastného imania a vyká že
sa v hospodárskom výsledku v súlade s odsekom 67, je rozdielom
medzi obstarávacou hodnotou (po odpo čítaní splátok istiny
a amortizácie) a aktuálnou reálnou hodnotou zní ženou o stratu zo
zníženia hodnoty finan čného aktíva, ktorá sa u žpredtým vykázala
hospodárskom výsledku.
69. Straty zo zní ženia hodnoty vykázané v hospodárskom výsledku pri
investícii do nástroja vlastného imania, ktorá sa klasifikuje ako
finan čné aktívum k dispozícii na predaj, nemo žno zru šiťcez hospo-
dársky výsledok.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —337
▼B
70. Ak v nasledujúcom období dôjde k zvý šeniu reálnej hodnoty dlhového
nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj a toto zvý šenie
môže objektívne súvisie ťs udalos ťou, ku ktorej do šlo po vykázaní
straty zo zní ženia hodnoty v hospodárskom výsledku, strata zo
zníženia hodnoty sa zru ší a zru šená suma sa vyká že
v hospodárskom výsledku.
ZABEZPE ČENIE
71. Ak je medzi zabezpe čovacím nástrojom a zabezpe čenou polo žkou
určený zabezpe čovací vz ťah v súlade s odsekmi 85 a ž88
a dodatkom A odsekmi AG102 a žAG104, ú čtovanie zisku alebo
straty zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej polo žky sa riadi
odsekmi 89 a ž102.
Zabezpe čovacie nástroje
Nástroje sp ĺňajúce kritériá
72. Týmto štandardom sa neobmedzujú okolnosti, v rámci ktorých mô že
byťderivát ur čený ako zabezpe čovací nástroj za predpokladu splnenia
podmienok pod ľa odseku 88, s výnimkou niektorých upísaných opcií
(pozri dodatok A odsek AG94). Nederivátové finan čné aktívum alebo
nederivátový finan čný záväzok sa v šak mô žeu rčiťako zabezpe čovací
nástroj len na ú čely zabezpe čenia kurzového rizika.
73. Na ú čely ú čtovania zabezpe čenia sa ako zabezpe čovacie nástroje mô žu
určovaťlen nástroje zah ŕňajúce externú stranu vo vz ťahu
k vykazujúcej ú čtovnej jednotke (t. j. externú vo vz ťahu k skupine,
segmentu alebo individuálnej ú čtovnej jednotke, o ktorej sa vykazuje).
Hoci jednotlivé ú čtovné jednotky v rámci konsolidovanej skupiny
alebo divízií v rámci ú čtovnej jednotky mô žu vstupova ťdo zabezpe-
čovacích transakcií s ostatnými ú čtovnými jednotkami v rámci
skupiny alebo divíziami v rámci ú čtovnej jednotky, v šetky takéto
vnútroskupinové transakcie sa pri konsolidácii eliminujú. Z tohodôvodu takéto zabezpe čovacie transakcie nesp ĺňajú podmienky na
účtovanie zabezpe čenia v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky
skupiny. Takéto transakcie v šak mô žus pĺňaťpodmienky ú čtovania
zabezpe čenia v rámci individuálnych alebo samostatných ú čtovných
závierok jednotlivých ú čtovných jednotiek v rámci skupiny alebo vo
vykazovaní segmentov za predpokladu, že sú v externom vz ťahu
k individuálnej ú čtovnej jednotke alebo segmentu, o ktorých sa vyka-
zuje.
Určenie zabezpe čovacích nástrojov
74. Pre zabezpe čovací nástroj obvykle existuje jediné ocenenie reálnou
hodnotou ako celku a faktory, ktoré spôsobujú zmeny v reálnej
hodnote, sú vzájomne závislé. To znamená, ž
eúčtovná jednotka
určuje zabezpe čovací vz ťah pre zabezpe čovací nástroj ako celok. Jedi-
nými povolenými výnimkami sú:
a) oddelenie vnútornej hodnoty a časovej hodnoty op čnej zmluvy,
pričom ako zabezpe čovací nástroj sa ur čí iba zmena vnútornej
hodnoty opcie a zmena jej časovej hodnoty bude vylú čená, a
b) oddelenie úrokovej zlo žky a spotovej ceny forwardovej zmluvy.
Tieto výnimky sa povo ľujú, preto žev ov šeobecnosti je mo žné zisti ť
vnútornú hodnotu opcie a prémiu k forwardu oddelene. Dynamickázabezpe čovacia stratégia, ktorou sa hodnotí aj vnútorná aj časová
hodnota op čnej zmluvy, mô žes pĺňaťpožiadavky na ú čtovanie zabez-
pečenia.
75. Podiel celého zabezpe čovacieho nástroja, ako napríklad 50 %
z nominálnej sumy, je mo žné ur čiťako zabezpe čovací nástroj
v rámci zabezpe čovacieho vz ťahu. Zabezpe čovací vz ťah v šak
nemo žno ur čiťiba na časťčasového obdobia, po čas ktorého nie je
zabezpe
čovací nástroj vysporiadaný.
76. Jeden zabezpe čovací nástroj mo žno ur čiťako zabezpe čenie pre viac
ako jeden typ rizika za predpokladu, že a) zabezpe čené riziká sa
jednozna čne dajú identifikova ť;b )j em o žné preukáza ťefektívnos ť2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —338
▼B
zabezpe čenia; a c) je mo žnéšpecifické ur čenie zabezpe čovacieho
nástroja a rôznych rizikových pozícií.
77. Dva alebo viacero derivátov alebo ich podiel (alebo v prípade zabez-
pečenia menového rizika, dve alebo viacero nederivátových zmlúv
alebo ich podielov, alebo kombinácia derivátov a nederivátovýchzmlúv alebo ich podielov) mo žno posudzova ťv kombinácii
a spolo čne ich ur čiťako zabezpe čovací nástroj vrátane situácie, ke ď
sa rizikom (rizikami) niektorých derivátov kompenzujú riziká vyplý-vajúce z iných derivátov. Úrokový collar (opcia s minimálnou
a maximálnou úrokovou mierou) alebo iný derivátový nástroj, ktorý
v sebe kombinuje upísanú opciu a nakúpenú opciu, v šak nesp ĺňa
podmienky zabezpe čovacieho nástroja v prípade, ak v skuto čnosti
predstavuje čistú upísanú opciu (za ktorú sa prijíma čistá prémia).
Podobne dva alebo viacero nástrojov (alebo ich podiely) mo žno
určiťza zabezpe čovací nástroj len v prípade, ak žiadny z nich nepred-
stavuje upísanú opciu alebo čistú upísanú opciu.
Zabezpe čené polo žky
Polo žky sp ĺňajúce kritériá
78. Zabezpe čenou polo žkou mô žeb yťvykázané aktívum alebo záväzok,
nevykázaná záväzná povinnos ť, vysoko pravdepodobná o čakávaná
transakcia alebo čistá investícia do zahrani čnej prevádzky. Zabezpe-
čenou polo žkou mô že teda by ťa) jednotlivé aktívum, záväzok,
záväzná povinnos
ť, vysoko pravdepodobná o čakávaná transakcia
alebo čistá investícia do zahrani čnej prevádzky, b) skupina aktív,
záväzkov, záväzných povinností, vysoko pravdepodobných o čakáva-
ných transakcií alebo čistých investícií do zahrani čných prevádzok
s podobnými charakteristikami rizika, alebo c) v portfóliovom zabez-pečení iba úrokového rizika, podiel portfólia finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov, pre ktoré je spolo čné zabezpe čované riziko.
79. Na rozdiel od úverov a poh ľadávok nemô žub yťinvestície dr žané do
splatnosti zabezpe čenou polo žku na ú čely zabezpe čenia úrokového
rizika alebo rizika pred časného splatenia, preto žeu rčenie investície
ako dr žanej do splatnosti si vy žaduje zámer dr žaťinvestíciu a ždo
splatnosti bez oh ľadu na zmeny v reálnej hodnote alebo zmeny pe ňaž-
ných tokov takejto investície, ktoré je mo žné priradi ťzmenám
v úrokových mierach. Investícia dr žaná do splatnosti v šak mô žeb yť
zabezpe čenou polo žkou, ak sa zabezpe čujú riziká zo zmien menových
kurzov a úverové riziko.
80. Na ú čely ú čtovania zabezpe čenia mo ž
no ako zabezpe čené polo žky
určiťlen aktíva, záväzky, záväzné povinnosti alebo vysoko pravdepo-
dobné o čakávané transakcie s externou stranou vo vz ťahu k ú čtovnej
jednotke. Vyplýva z toho, žeúčtovanie zabezpe čenia mo žno uplat-
ňovaťna transakcie medzi ú čtovnými jednotkami alebo segmentmi
v tej istej skupine len v rámci individuálnych alebo samostatných
účtovných závierok týchto ú čtovných jednotiek alebo segmentov,
a nie v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny. Výnimkou
je kurzové riziko z vnútroskupinovej pe ňažnej polo žky (napríklad
záväzok/poh ľadávka medzi dvoma dcérskymi spolo čnosťami), ktorá
môžes p ĺňaťpodmienky na zaradenie do kategórie zabezpe čenej
položky v konsolidovanej ú čtovnej závierke v prípade, ak je jeho
výsledkom vznik kurzového zisku alebo straty, ktoré nie sú v rámcikonsolidácie úplne eliminované v súlade s IAS 21 Vplyvy zmien
kurzov cudzích mien . Pod ľa IAS 21 nie sú kurzové zisky a straty
z vnútroskupinových pe ňažných polo žiek v rámci konsolidácie plne
eliminované, ak vnútroskupinová pe ňažná polo žka vzniká medzi
dvoma ú čtovnými jednotkami skupiny, ktoré majú dve rozdielne
funkčné meny. Navy še kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej
očakávanej transakcie mô ž
es pĺňaťpodmienky na zaradenie do kate-
górie zabezpe čenej polo žky v konsolidovanej ú čtovnej závierke za
predpokladu, že transakcia je denominovaná v inej mene, ako je
funkčná mena ú čtovnej jednotky vstupujúcej do transakcie,
a kurzové riziko bude ma ťvplyv na konsolidovaný hospodársky
výsledok.
Určenie finan čných polo žiek ako zabezpe čených polo žiek
81. Ak je zabezpe čenou polo žkou finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok, mô žeb yťzabezpe čovanou polo žkou vo vz ťahu k rizikám2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —339
▼B
spojeným len s časťou jej pe ňažných tokov alebo reálnej hodnoty (ako
napríklad jeden alebo viacero zvolených zmluvných pe ňažných tokov
alebo ich podielov alebo percentuálny podiel z reálnej hodnoty) zapredpokladu, žej em o žné mera ťefektívnos ť. Napríklad identifikova-
teľný a samostatne merate ľný podiel úrokovej expozície úro čeného
aktíva alebo úro čeného záväzku mô žeb yťurčený ako zabezpe čené
riziko (ako napríklad bezriziková úroková miera alebo základná zlo žka
úrokovej miery z celkovej úrokovej expozície zabezpe čeného finan č-
ného nástroja).
81A. V rámci zabezpe čenia reálnej hodnoty úrokového rizika portfólia
finan čných aktív alebo finan čných záväzkov (a výlu čne iba pre takéto
zabezpe čenie) sa zabezpe čený podiel mô žeu rčiťsumou v ur čitej mene
(napríklad sumou v dolároch, eurách, librách alebo randoch) rad šej
ako individuálnymi aktívami (alebo záväzkami). Hoci na ú čely
riadenia rizika mô že portfólio zah ŕňaťaktíva a záväzky, ur čená
suma je ur čitá suma aktív alebo suma záväzkov. Ur čenie sumy na
netto báze zah ŕňajúcej aktíva a záväzky nie je povolené. Ú čtovná
jednotka mô že zabezpe
čiťpodiel úrokového rizika súvisiaceho
s takto ur čenou sumou. Napríklad v prípade zabezpe čenia portfólia,
ktoré obsahuje aktíva s mo žnosťou pred časného splatenia, mô že
účtovná jednotka zabezpe čovaťzmenu v reálnej hodnote, ktorú je
možné priradi ťk zmene zabezpe čenej úrokovej miery skôr na základe
očakávaných ako zmluvných dátumov precenenia. [ …].
Určenie nefinan čných polo žiek ako zabezpe čených polo žiek
82. Ak je zabezpe čenou polo žkou nefinan čné aktívum alebo nefinan čný
záväzok, ur čí sa ako zabezpe čená polo žka bu ďa) pre kurzové riziká,
alebo b) ako celok pre v šetky riziká, preto že je zlo žité oddeli ť
a oceni ťpríslu šný podiel pe ňažných tokov alebo zmien reálnej
hodnoty priradite ľnýšpecifickým rizikám iným, ako sú kurzové riziká.
Určenie skupiny polo žiek ako zabezpe čených polo žiek
83. Podobné aktíva alebo podobné záväzky sa zoskupujú a zabezpe čujú
ako skupina len vtedy, ak sú individuálne aktíva alebo individuálne
záväzky v skupine vystavené rovnakému riziku, ktoré je ur čené ako
zabezpe čené. Okrem toho sa musí o čakáva ť,že zmena v reálnej
hodnote priradite ľná zabezpe čenému riziku ka ždej jednotlivej polo žky
v skupine bude pribli žne v pomere k celkovej zmene reálnej hodnoty
priradite ľnej k zabezpe čenému riziku skupiny polo žiek.
84. Preto žeúčtovná jednotka posudzuje efektívnos ťzabezpe čenia porov-
naním zmeny v reálnej hodnote alebo pe ňažného toku zabezpe čova-
cieho nástroja (alebo skupiny podobných zabezpe čovacích nástrojov)
a zabezpe čenej polo žky (alebo skupiny podobných zabezpe čených
položiek), porovnanie zabezpe čovacieho nástroja s celkovou čistou
pozíciou (napríklad čistou hodnotou v šetkých aktív s fixnou sadzbou
a záväzkov s fixnou sadzbou s podobnými dobami splatnosti) a nie so
špecifickou zabezpe čenou polo žkou, nesp ĺňa podmienky na ú čtovanie
zabezpe čenia.
Účtovanie zabezpe čenia
85. Ú čtovaním zabezpe čenia sa vykazujú vplyvy kompenzácie zo zmien
v reálnych hodnotách zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej
položky v hospodárskom výsledku.
86. Existujú tri typy zabezpe čovacieho vz ťahu:
a)zabezpe čenie reálnej hodnoty : zabezpe čenie vystavenia vo či
zmenám reálnej hodnoty vykazovaného aktíva alebo záväzku
alebo nevykazovanej záväznej povinnosti alebo identifikovaného
podielu takéhoto aktíva, záväzku alebo záväznej povinnosti, ktoréje priradite ľné konkrétnemu riziku a mô žem a ťvplyv na hospo-
dársky výsledok,
b)zabezpe čenie pe ňažných tokov : zabezpe čenie vystavenia vo či
premenlivosti v pe ňažných tokoch, ktorá i) je priradite ľná konkrét-
nemu riziku spojenému s vykazovaným aktívom alebo záväzkom
(napríklad v šetky alebo niektoré budúce splátky úrokov z úveru
s premenlivou úrokovou mierou) alebo s vysoko pravdepodobnou2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —340
▼B
očakávanou transakciou a ii) mohla by ma ťvplyv na hospodársky
výsledok.
c)zabezpe čenie čistej investície do zahrani čnej prevádzky v súlade
s IAS 21.
87. Zabezpe čenie kurzového rizika záväznej povinnosti sa mô žeúčtovať
ako zabezpe čenie reálnej hodnoty alebo ako zabezpe čenie pe ňažných
tokov.
88. Zabezpe čovací vz ťah sp ĺňa podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia
podľa odsekov 89 a ž102 výlu čne vtedy, ak sú splnené v šetky tieto
podmienky:
a) na za čiatku zabezpe čenia sa vykoná formálne ur čenie
a zdokumentovanie zabezpe čovacieho vz ťahu a cie ľa pri riadení
rizika ú čtovnou jednotkou a jej stratégie na uskuto čňovanie zabez-
pečenia. Táto dokumentácia obsahuje identifikáciu zabezpe čova-
cieho nástroja, zabezpe čenej polo žky alebo transakcie, charakter
zabezpe čovaného rizika, a to, ako bude ú čtovná jednotka posu-
dzova ťefektívnos ťzabezpe čovacieho nástroja pri kompenzácii
vystavenia zmenám v reálnej hodnote alebo pe ňažných tokoch
zabezpe čenej polo žky, ktoré sú priradite ľné zabezpe čovanému
riziku;
b) očakáva sa, že zabezpe čenie bude vysoko efektívne (pozri dodatok
A odseky AG105 a žAG113) pri dosahovaní kompenza čných
zmien v reálnej hodnote alebo v pe ňažných tokoch priradite ľných
zabezpe čovanému riziku, v súlade s pôvodne zdokumentovanou
stratégiou riadenia rizika pre tento konkrétny zabezpe čovací vz ťah;
c) na zabezpe čenia pe ňažných tokov musí by ťočakávaná transakcia,
ktorá je predmetom zabezpe čenia, vysoko pravdepodobná a musí
predstavova ťvystavenie zmenám v pe ňažných tokoch, ktoré by
mohli v kone čnom dôsledku ovplyvni ťhospodársky výsledok;
d) efektívnos ťzabezpe čenia mo žno spo ľahlivo mera ť, t. j. reálna
hodnota alebo pe ňažné toky zabezpe čenej polo žky priradite ľné
zabezpe čovanému riziku a reálna hodnota zabezpe čovacieho
nástroja sa dajú spo ľahlivo oceni ť(pozri odseky 46 a 47
a dodatok A odseky AG80 a AG81, kde je uvedený návod nastanovovanie reálnej hodnoty);
e) zabezpe čenie sa posudzuje na priebe žnom základe a aktuálne sa
stanovuje, že bolo vysoko efektívne pre v šetky obdobia finan čného
vykazovania, po čas ktorých bolo zabezpe čenie ur čené.
Zabezpe čenia reálnej hodnoty
89. Ak po čas obdobia zabezpe čenie reálnej hodnoty sp ĺňa podmienky
odseku 88, ú čtuje sa takto:
a) zisk alebo strata z precenenia zabezpe čovacieho nástroja v reálnej
hodnote (pre derivátový zabezpe čovací nástroj) alebo zlo žka cudzej
meny jeho ú čtovnej hodnoty ocenená v súlade s IAS 21 (pre
nederivátový zabezpe čovací nástroj) sa vykazuje v hospodárskom
výsledku a
b) zisk alebo strata zo zabezpe čenej polo žky priradite ľná
k zabezpe čovanému riziku upravuje ú čtovnú hodnotu zabezpe čenej
položky a vykazuje sa v hospodárskom výsledku. Toto platí aj
vtedy, ak sa zabezpe čená polo žka inak oce ňuje v obstarávacej
hodnote. Vykázanie zisku alebo straty priradite ľné
k zabezpe čovanému riziku v hospodárskom výsledku sa uplat ňuje,
ak je zabezpe čená polo žka finan čným aktívom k dispozícii na
predaj.
89A. Pokia ľide o zabezpe čenie reálnej hodnoty expozície vo či úrokovej
sadzbe podielu portfólia finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
(a iba pre takéto zabezpe čenie), je mo žné splni ťpožiadavku odseku 89
písm. b) prezentáciou zisku alebo straty priradite ľnej k zabezpe čenej
položke bu ď:
a) na samostatnej riadkovej polo žke v rámci aktív pre tie časové
obdobia precenenia, pre ktoré je zabezpe čená polo žka aktívom,
alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —341
▼B
b) na samostatnej riadkovej polo žke v rámci záväzkov pre tie časové
obdobia precenenia, po čas ktorých je zabezpe čená polo žka
záväzkom.
Samostatné riadkové polo žky uvedené v písmenách a) a b) sa prezen-
tujú pri finan čných aktívach alebo finan čných záväzkoch. Sumy
uvedené na týchto riadkových polo žkách sú zo súvahy vyradené
v prípade, ak sa ukon čí vykazovanie aktív alebo záväzkov, na ktoré
sa uvedené sumy vz ťahujú.
90. Ak sa zabezpe čujú iba ur čité riziká priradite ľné k zabezpe čenej
položke, vykázané zmeny v reálnej hodnote zabezpe čenej polo žky,
ktoré nesúvisia so zabezpe čovaným rizikom, sa vykazujú v súlade
s odsekom 55.
91. Ú čtovná jednotka prospektívne ukon číúčtovanie zabezpe čenia
uvedené v odseku 89, ak:
a) uplynie platnos ťzabezpe čovacieho nástroja alebo nástroj sa predá,
ukon čí alebo realizuje (na tento ú čel sa výmena alebo nahradenie
zabezpe čovacieho nástroja iným zabezpe čovacím nástrojom nepo-
važuje za uplynutie platnosti alebo ukon čenie, ak je takáto výmena
alebo nahradenie sú časťou zdokumentovanej stratégie zabezpe čo-
vania ú čtovnej jednotky);
b) zabezpe čenie u žďalej nesp ĺňa kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia
podľa odseku 88 alebo
c) účtovná jednotka zru ší príslu šné ur čenie.
92. Akáko ľvek úprava ú čtovnej hodnoty zabezpe čeného finan čného
nástroja vyplývajúca z odseku 89 písm. b), pre ktorý sa pou žíva
metóda efektívnej úrokovej miery (alebo v prípade zabezpe čenia
úrokového rizika portfólia úprava samostatnej riadkovej polo žky
v súvahe opísanej v odseku 89A), sa amortizuje do hospodárskeho
výsledku. Amortizácia mô žez ačaťihneďpo vzniku úpravy a nesmie
začaťneskôr, ako zabezpe čená polo žka prestane by ťupravovaná
o zmeny v jej reálnej hodnote priradite ľné k zabezpe čovanému riziku.
Úprava vychádza z prepo čítanej efektívnej úrokovej miery k dátumu
začatia amortizácie. Ak v šak v prípade zabezpe čenia reálnej hodnoty
expozície vo či úrokovej sadzbe portfólia finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov (a iba pre takéto zabezpe čenia) nie je mo žné
použiťna amortizáciu prepo čítanú efektívnu úrokovú mieru, úprava
sa amortizuje pomocou lineárnej metódy. Úprava sa amortizuje úplnedo splatnosti finan čného nástroja alebo, v prípade zabezpe čenia úroko-
vého rizika portfólia, do skon čenia príslu šného časového obdobia
precenenia.
93. Ak je nevykázaná záväzná povinnos ťur
čená ako zabezpe čená
položka, následná kumulovaná zmena v reálnej hodnote záväznej
povinnosti priradite ľná zabezpe čenému riziku sa vykazuje ako
aktívum alebo záväzok spolu s príslu šným ziskom alebo stratou vyká-
zaným v hospodárskom výsledku [pozri odsek 89 písm. b)]. Zmeny
v reálnej hodnote zabezpe čovacieho nástroja sa takisto vykazujú
v hospodárskom výsledku.
94. Ak ú čtovnej jednotke vznikne záväzná povinnos ťobstara ťaktívum
alebo prevzia ťzáväzok, ktorá je zabezpe čenou polo žkou v rámci
zabezpe čenia reálnej hodnoty, po čiatočná ú čtovná hodnota aktíva
alebo záväzku vyplývajúca zo splnenia záväznej povinnosti ú čtovnou
jednotkou sa upravuje tak, aby zah ŕňala kumulovanú zmenu v reálnej
hodnote záväznej povinnosti priradite ľnú k zabezpe čovanému riziku,
vykázanú v súvahe.
Zabezpe čenia pe ňažných tokov
95. Ak po čas obdobia zabezpe čenie pe ňažných tokov sp ĺňa podmienky
odseku 88, ú čtuje sa takto:
a) podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja, ktorý bol
určený ako efektívne zabezpe čenie (pozri odsek 88), sa vykazuje
priamo vo vlastnom imaní prostredníctvom výkazu zmien vlast-ného imania (pozri IAS 1), a
b) neefektívny podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja
sa vykazuje v hospodárskom výsledku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —342
▼B
96. Konkrétnej šie, zabezpe čenie pe ňažných tokov sa ú čtuje takto:
a) samostatná zlo žka vlastného imania súvisiaca so zabezpe čenou
položkou sa upravuje na ni žšiu z týchto hodnôt (v absolútnych
hodnotách):
i) kumulovaný zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho nástroja od
začiatku zabezpe čenia a
ii) kumulovaná zmena v reálnej hodnote (sú časnej hodnote) o čaká-
vaných budúcich pe ňažných tokov zabezpe čenej polo žky od
začiatku zabezpe čenia;
b) akýko ľvek zostávajúci zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho
nástroja alebo jeho zlo žky (ktorá nepredstavuje efektívne zabezpe-
čenie) sa vykazujú v hospodárskom výsledku a
c) ak zdokumentovaná stratégia riadenia rizika ú čtovnej jednotky pre
konkrétny zabezpe čovací vz ťah vylu čuje z posúdenia efektívnosti
zabezpe čenia špecifickú zlo žku zisku alebo straty alebo súvisiacich
peňažných tokov zabezpe čovacieho nástroja [pozri odseky 74, 75
a odsek 88 písm. a)], táto vylú čená zlo žka zisku alebo straty sa
vykazuje v súlade s odsekom 55.
97. Ak zabezpe čenie o čakávanej transakcie následne vyústi do vykázania
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku, súvisiace zisky alebo
straty vykázané priamo vo vlastnom imaní v súlade s odsekom 95►
M5sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku
ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 (v znení revízie z roku
2007)]◄v tom istom období alebo obdobiach, po čas ktorých
nadobudnuté aktívum alebo prevzatý záväzok ovplyv ňuje hospodársky
výsledok (napríklad v obdobiach, v ktorých sa vykazuje úrokový
výnos alebo úrokový náklad). Ak v šak ú čtovná jednotka o čakáva,
že celá strata alebo jej časťvykázaná priamo vo vlastnom imaní sa
v priebehu jedného alebo viacerých období nezíska spä ť, reklasifikuje
sumu, ktorej získanie spä ťsa neo čakáva, do hospodárskeho výsledku.
98. Ak zabezpe čenie o čakávanej transakcie následne vyústi do vykázania
nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku, alebo sa o čakávaná
transakcia pre nefinan čné aktívum alebo nefinan čný záväzok stane
záväznou povinnos ťou, na ktorú sa uplat ňuje ú čtovanie zabezpe čenia
reálnej hodnoty, ú čtovná jednotka prijme a) alebo b):
►M5a) Reklasifikuje súvisiace zisky a straty, ktoré boli vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade
s odsekom 95 do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná
úprava [pozri IAS 1 (revidovaný v roku 2007)] v tom istom
období alebo obdobiach, po čas ktorých nadobudnuté aktívum
alebo prevzatý záväzok ovplyv ňujú hospodársky výsledok (naprí-
klad v obdobiach, v ktorých sa vykazujú náklady na odpisovanie
alebo náklady na predaj). Ak v šak účtovná jednotka o čakáva, že
celá strata alebo jej časťvykázaná v ostatných sú častiach
komplexného výsledku nebude v priebehu jedného alebo viac-erých období vykompenzovaná, reklasifikuje sumu, ktorej
kompenzácia sa neo čakáva, z vlastného imania do hospodárskeho
výsledku ako reklasifika čnú úpravu.
b) Vyradí súvisiace zisky a straty, ktoré boli vykázané v ostatných
súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 95 ◄,
pričom ich zahrnie do prvotnej obstarávacej hodnoty alebo inej
účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku.
99. Ú čtovná jednotka prijme bu ďpísmeno a), alebo b) odseku 98 ako
svoju ú čtovnú politiku a uplatní ju konzistentným spôsobom na v šetky
zabezpe čenia, ktorých sa týka odsek 98.
▼M5
100. Pre v šetky zabezpe čenia pe ňažných tokov iné ako tie, na ktoré sa
vzťahujú odseky 97 a 98, sa sumy, ktoré boli vykázané v ostatných
súčastiach komplexného výsledku, reklasifikujú z vlastného imania do
hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 (revi-
dovaný v roku 2007)] v tom istom období alebo obdobiach, po čas
ktorých zabezpe čená o čakávaná transakcia ovplyv ňuje hospodársky
výsledok (ke ďsa napríklad uskuto ční predpokladaný predaj).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —343
▼B
101. V prípade ka ždej z ďalej uvedených okolností ú čtovná jednotka
prospektívne ukon číúčtovanie zabezpe čenia uvedené v odsekoch 95
až100:
a) nástroju zabezpe čenia uplynie splatnos ťalebo sa predá, ukon čí
alebo realizuje (na tento ú čel sa výmena alebo nahradenie zabez-
pečovacieho nástroja iným zabezpe čovacím nástrojom nepova žujú
za zánik alebo ukon čenie, ak je takáto výmena alebo nahradenie
súčasťou zdokumentovanej stratégie zabezpe čenia ú čtovnej
jednotky). V takomto prípade kumulovaný zisk alebo strata zabez-pečovacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom
imaní od obdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne [pozri odsek
95 písm. a)], ostanú vykázané oddelene vo vlastnom imaní a ždo
výskytu o čakávanej transakcie. Ke ďsa daná transakcia vyskytne,
uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100;
b) zabezpe čenie u žnespĺňa kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia
uvedené v odseku 88. V takomto prípade kumulovaný zisk alebostrata zabezpe čovacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo
vlastnom imaní od obdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne
[pozri odsek 95 písm. a)], ostanú vykázané oddelene vo vlastnomimaní a ždo výskytu o čakávanej transakcie. Ke ďsa daná transakcia
vyskytne, uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100;
c) vyskytnutie o čakávanej transakcie sa u žviac nepredpokladá.
V takomto prípade v šetky súvisiace kumulované zisky alebo straty
zo zabezpe čovacieho nástroja, ktoré sú vykázané priamo vo
vlastnom imaní od obdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne
[pozri odsek 95 písm. a)], sa vyká žu v hospodárskom výsledku.
Očakávaná transakcia, ktorá u žnie je vysoko pravdepodobná [pozri
odsek 88 písm. c)], sa napriek tomu mô že vyskytnú ť;
d) účtovná jednotka zru ší príslu šné ur čenie. Pre zabezpe čenia o čaká-
vanej transakcie zostanú kumulovaný zisk alebo strata zabezpe čo-
vacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom imaní odobdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne [pozri odsek 95
písm. a)], samostatne vykázané vo vlastnom imaní a ždovtedy,
kým sa o čakávaná transakcia nevyskytne, alebo sa u žneočakáva,
že sa transakcia vyskytne. Ke ďsa daná transakcia vyskytne,
uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100. Ak sa vyskytnutie transakcie
užneočakáva, vyká žu sa kumulovaný zisk alebo strata, ktoré sa
vykázali priamo vo vlastnom imaní, v hospodárskom výsledku.
Zabezpe čenia čistej investície
102. Zabezpe čeniačistej investície do zahrani čnej prevádzky vrátane zabez-
pečenia pe ňažnej polo žky, ktorá sa ú čtuje ako sú časťinvestície (pozri
IAS 21), sa ú čtujú podobne ako pri zabezpe čení pe ňažných tokov:
▼M5
a) podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja, ktorý je
určený ako efektívne zabezpe čenie (pozri odsek 88), sa vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, a
b) neefektívny podiel sa vykazuje v hospodárskom výsledku.
Zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho nástroja týkajúca sa efektívnej
časti zabezpe čenia, ktorá bola vykázaná v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, sa reklasifikuje pri vyradení prevádzky
v zahrani čí z vlastného imania do hospodárskeho výsledku ako rekla-
sifika čná úprava [pozri IAS 1 (revidovaný v roku 2007)].
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
103. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard (vrátane zmien a doplnení
vydaných v marci 2004) na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára
2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia je povolená. Ú čtovná jednotka
uplatní tento štandard (vrátane zmien a doplnení vydaných v marci
2004) na ro čné obdobia za čínajúce sa pred 1. januárom 2005 len
v prípade, ak zárove ňuplat ňuje štandard IAS 32 (vydaný
v decembri 2003). Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na
obdobie za čínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto č-
nosť.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —344
▼B
103A. Ú čtovná jednotka uplatní zmenu a doplnenie v odseku 2 písm. j) na
ročné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IFRIC 5 Práva na podiely z fondov ur čených na
ukon čenie prevádzky, recykláciu a na obnovu životného prostredia
užpred týmto obdobím, táto zmena a doplnenie sa uplatní na toto
skoršie obdobie.
103B. Zmluvami o finan čnej záruke (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 4),
vydanými v auguste 2005, sa zmenil a doplnil odsek 2 písm. e) a h),
odseky 4, 47 a AG4, pridal odsek AG4A, pridala nová definícia zmlúv
o finan čných zárukách v odseku 9 a zru šil odsek 3. Ú čtovná jednotka
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia za čínajúce sa
1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak
účtovná jednotka uplatní tieto zmeny na skor šie obdobie, zverejní
túto skuto čnosťa uplatní súvisiace zmeny a doplnenia IAS 32 (1)
a IFRS 4 k rovnakému času.
▼M5
103C. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 26, 27, 34,
54, 55, 57, 67, 68, 95 písm. a), 97, 98, 100, 102, 105, 108, AG4D,
AG4E písm. d) bod i), AG56, AG67, AG83 a AG99B. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
103G. Reklasifikáciou finan čných aktív (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 7)
vydanou v októbri 2008 sa zmenili a doplnili odseky 50 a AG8
a vlo žili sa odseky 50B a ž50F. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto
zmeny a doplnenia od 1. júla 2008. Ú čtovná jednotka nesme reklasi-
fikova ťfinan čné aktívum v súlade s odsekmi 50B, 50D alebo 50E
pred 1. júlom 2008. Ka ždá reklasifikácia finan čného aktíva vykonaná
v obdobiach, ktoré sa za čínajú 1. novembra 2008 alebo neskôr,
nadobúda ú činnos ťiba odo d ňa, ke ďsa reklasifikácia vykoná. Žiadna
reklasifikácia finan čného aktíva v súlade s odsekom 50B, 50D alebo
50E sa neuplat ňuje retrospektívne na obdobia vykazovania, ktoré sa
končia pred d ňom ú činnosti ustanovenom v tomto odseku.
104. Tento štandard sa uplat ňuje retrospektívne s výnimkou ustanovení
v odsekoch 105 a ž108. Za čiatočný stav nerozdelených ziskov
najskor šieho predchádzajúceho prezentovaného obdobia a v šetky iné
porovnávacie sumy sa upravia tak, ako keby sa tento štandard v ždy
používal, s výnimkou situácie, ke ďby bolo prehodnotenie informácií
neuskuto čniteľné. Ak je prehodnotenie neuskuto čniteľné, ú čtovná
jednotka túto skuto čnosťzverejní a uvedie rozsah, v akom sa infor-
mácie zmenili.
105. Pri prvom uplatnení štandardu mô žeúčtovná jednotka ur čiť
v minulosti vykázané finan čné aktívum ako aktívum k dispozícii na
predaj.►M5Pri ktoromko ľvek takomto finan čné aktíve ú čtovná
jednotka vyká ževšetky kumulované zmeny v reálnej hodnote ako
samostatnú polo žku vlastného imania a žpo následné ukon čenie vyka-
zovania alebo zní ženie hodnoty, ke ďúčtovná jednotka reklasifikuje
takýto kumulovaný zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodár-
skeho výsledku ako reklasifika čnú úpravu [pozri IAS 1 (revidovaný
v roku 2007)]. ◄Účtovná jednotka tie ž:
a) v porovnávacej ú čtovnej závierke upraví finan čné aktívum
vzhľadom na jeho nové ur čenie a
b) zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív k dátumu ich ur čenia
a ich klasifikáciu a ú čtovnú hodnotu v predchádzajúcej ú čtovnej
závierke.
105A. Ú čtovná jednotka uplatní odseky 11A, 48A, AG4B a žAG4K, AG33A
a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005 v odsekoch 9, 12 a 13 na
ročné obdobia za čínajúce sa od 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šia
aplikácia sa odporú ča.
105B. Ú čtovná jednotka, ktorá prvýkrát uplat ňuje odseky 11A, 48A, AG4B
ažAG4K, AG33A a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 20052008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —345
(1)A kú čtovná jednotka uplat ňuje IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahrádzajú odkazmi na
IFRS 7.
▼B
v odsekoch 9, 12 a 13 na ro čné obdobia za čínajúce sa pred 1. januárom
2006:
a) mô že pri prvom uplatnení uvedených nových a zmenených
odsekov ur čiťakéko ľvek predtým vykazované finan čné aktívum
alebo finan čný záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok, ak potom sp ĺňajú podmienky na takéto
určenie. Ak sa ro čné obdobie za čína pred 1. septembrom 2005,
nemusia sa tieto ur čenia ukon čiťdo 1. septembra 2005 a mô žu
tiežzahŕňaťfinan čné aktíva a finan čné záväzky vykázané medzi
začiatkom toho ro čného obdobia a 1. septembrom 2005. Bez
ohľadu na odsek 91 sa pri akýchko ľvek finan čných aktívach
a finan čných záväzkoch ur čených ako oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok v súlade s týmto písmenom, ktoré bolipredtým v zabezpe čovacom vz ťahu ur čené ako zabezpe čená
položka v rámci zabezpe čenia reálnej hodnoty, tento zabezpe čovací
vzťah zru ší v tom istom čase, ako sa tieto finan čné aktíva
a finan čné záväzky ur č
ia ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok;
b) zverejní reálnu hodnotu akýchko ľvek finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov ur čených v súlade s písmenom a) k dátumu
ich ur čenia a ich klasifikáciu a ú čtovnú hodnotu v predchádzajúcej
účtovnej závierke;
c) ukon číu rčenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
predtým ur čeného ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok, ak nesp ĺňa podmienky na takéto ur čenie v súlade
s uvedenými novými a zmenenými a doplnenými odsekmi. Ak sa
finan čné aktívum alebo finan čný záväzok bude po ukon čení
určenia oce ňovaťv amortizovanej hodnote, dátum ukon čenia
určenia sa pova žuje za dátum jeho prvotného vykázania;
d) zverejní reálnu hodnotu akýchko ľvek finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov, pri ktorých sa ukon čilo ur čenie v súlade
s písmenom c) k dátumu ukon čenia ur čenia a ich novú klasifikáciu.
105C. Ú čtovná jednotka, ktorá prvýkrát uplatní odseky 11A, 48A, AG4B a ž
AG4K, AG33A a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005
v odsekoch 9, 12 a 13 na ro čné obdobie za čínajúce sa 1. januára
2006 alebo neskôr:
a) ukon číu rčenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
predtým ur čeného ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok len vtedy, ak nesp ĺňa podmienky na takéto ur čenie
v súlade s uvedenými novými a zmenenými a doplnenými
odsekmi. Ak sa finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňuje
v amortizovanej hodnote po ukon čení ur čenia, dátum ukon čenia
určenia sa pova žuje za dátum jeho prvotného vykázania;
b) neur čí ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok
žiadne predtým vykázané finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok;
c) zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív alebo finan čných
záväzkov, pri ktorých sa ukon čilo ur čenie v súlade s písmenom
a) k dátumu ukon čenia ur čenia a ich novú klasifikáciu.
105D. Ú čtovná jednotka upraví porovnávacie údaje v ú čtovnej závierke tým,
že pou žije nové ur čenia pod ľa odseku 105B alebo 105C za predpo-
kladu, že v prípade finan čného aktíva, finan čného záväzku, alebo
skupiny finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch ur čených
ako oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, by
tieto polo žky alebo skupiny boli sp ĺňali kritériá uvedené v odseku 9
písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii) alebo odseku 11A na
začiatku porovnávacieho obdobia, alebo ak boli nadobudnuté po
začiatku porovnávacieho obdobia a boli by sp ĺňali kritériá
v odseku 9 písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii) alebo
odseku 11A k dátumu prvotného vykázania.
106. S výnimkou povolení uvedených v odseku 107 ú čtovná jednotka
uplat ňuje po žiadavky na ukon čenie vykazovania uvedené
v odsekoch 15 a ž37 a v dodatku A v odsekoch AG36 a žAG52
prospektívne. V súlade s uvedeným, ak ú čtovná jednotka ukon čila
vykazovanie finan čných aktív pod ľa IAS 39 (revidovaného v roku
2000) v dôsledku transakcie, ktorá sa uskuto čnila pred 1. januárom2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —346
▼B
2004 a pre uvedené aktíva by sa v súlade s týmto štandardom neukon-
čilo vykazovanie, ú čtovná jednotka takéto aktíva nevyká že.
107. Bez oh ľadu na odsek 106 mô žeúčtovná jednotka uplat ňovaťpožia-
davky na ukon čenie vykazovania uvedené v odsekoch 15 a ž37
a v dodatku A v odsekoch AG36 a žAG52 retrospektívne od dátumu,
keďsi tak ú čtovná jednotka zvolí za predpokladu, že informácie
potrebné na uplat ňovanie IAS 39 na aktíva a záväzky, ktorých vyka-
zovanie sa ukon čilo v dôsledku minulých transakcií, sa získali v čase
prvotného ú čtovania týchto transakcií.
107A. Bez oh ľadu na odsek 104 mô žeúčtovná jednotka uplat ňovaťpožia-
davky uvedené v poslednej vete odseku AG76 a odseku AG76A
jedným z týchto spôsobov:
a) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 25. októbri 2002 alebo
b) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 1. januári 2004.
▼M5
108. Ú čtovná jednotka neupraví ú čtovnú hodnotu nefinan čných aktív
a nefinan čných záväzkov na ú čely vylú čenia ziskov a strát súvisiacich
so zabezpe čením pe ňažných tokov, ktoré sa zahrnuli do ú čtovnej
hodnoty pred za čiatkom finan čného roka, v ktorom sa tento štandard
prvýkrát uplatnil. Na za čiatku finan čného obdobia, po čas ktorého sa
tento štandard prvýkrát uplat ňuje, sa akáko ľvek suma vykazovaná
mimo hospodárskeho výsledku (v ostatných sú častiach komplexného
výsledku alebo priamo vo vlastnom imaní) z titulu zabezpe čenia
záväznej povinnosti, ktoré sa pod ľa tohto štandardu ú čtuje ako zabez-
pečenie reálnej hodnoty, reklasifikuje na aktívum alebo záväzok,
s výnimkou zabezpe čenia menového rizika, ktoré sa aj na ďalej bude
považovaťza zabezpe čenie pe ňažných tokov.
▼B
108A. Ú čtovná jednotka uplatní poslednú vetu odseku 80 a odseky AG99A
a AG99B na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo
neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak ú čtovná jednotka ur čila
ako zabezpe čenú polo žku externú o čakávanú transakciu, ktorá:
a) je denominovaná vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, ktorá
uzatvára transakciu;
b) spôsobí vystavenie riziku, ktoré bude ma ťvplyv na konsolidovaný
hospodársky výsledok (t. j. je denominovaná v inej mene, ako jeprezenta čná mena skupiny), a
c) splnila by podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, ak by nebola
denominovaná vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, ktorá uzatvára
transakciu,
môže uplatni ťúčtovanie zabezpe čenia v konsolidovanej ú čtovnej
závierke v období (obdobiach) pred dátumom aplikácie poslednej
vety odseku 80 a odsekov AG99A a AG99B.
108B. Ú čtovná jednotka nemusí uplatni ťodsek AG99B pre porovnávacie
informácie, ktoré súvisia s obdobiami pred dátumom aplikácieposlednej vety odseku 80 a odseku AG99A.
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV
109. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 39 Finan čné nástroje: vykazo-
vanie a oce ňovanie , revidovaný v októbri 2000.
110. Týmto štandardom a k nemu pripojeným Návodom na implementáciu
sa nahrádza Návod na implementáciu vydaný Výborom pre návod naimplementáciu IAS 39, zalo ženým bývalým IASC.
Dodatok A
Návod na aplikáciu
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —347
▼B
ROZSAH PÔSOBNOSTI (odseky 2 a ž7)
AG1. Niektoré zmluvy po žadujú platbu, ktorá je zalo žená na klimatických,
geologických alebo iných fyzikálnych premenných. (Tie, ktoré súzaložené na klimatických premenných, sa niekedy nazývajú „deriváty
na po časie“.) Ak uvedené zmluvy nepatria do rozsahu pôsobnosti
štandardu IFRS 4, tak patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
AG2. Týmto štandardom sa nemenia po žiadavky týkajúce sa programov
zamestnaneckých po žitkov, ktoré sp ĺňajú ustanovenia IAS 26 Účto-
vanie a vykazovanie penzijných programov a ani po žiadavky týkajúce
sa zmlúv o tantiémach vychádzajúcich z objemu tr žieb z predajov
alebo slu žieb, ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 18.
AG3. Niekedy ú čtovná jednotka investuje do nástrojov vlastného imania
vydaných inou ú čtovnou jednotkou, ktoré vníma ako „strategickú
investíciu “, so zámerom vybudova ťalebo udr žiavaťsi dlhodobý
prevádzkový vz ťah s ú čtovnou jednotkou, do ktorej sa investuje. Či
je účtovanie metódou vlastného imania vhodné na takúto investíciu,
investujúca ú čtovná jednotka stanovuje na základe štandardu IAS
28. Podobne, či je pre takúto investíciu vhodná podielová konsolidácia
alebo metóda vlastného imania, investujúca ú čtovná jednotka stano-
vuje na základe štandardu IAS 31. Ak nie je vhodná ani metóda
vlastného imania, ani podielová konsolidácia, ú čtovná jednotka uplat-
ňuje na danú strategickú investíciu tento štandard.
AG3A. Tento štandard sa vz ťahuje na finan č
né aktíva a finan čné záväzky
poisťovate ľov iné ako práva a povinnosti, ktoré vylu čuje odsek 2
písm. e) z dôvodu, že vznikajú v rámci zmlúv patriacich do rozsahu
pôsobnosti IFRS 4.
AG4. Zmluvy o finan čnej záruke mô žum a ťrôzne právne formy, ako naprí-
klad záruka, niektoré druhy akreditívu, zmluva viazaná na zlyhaniedlžníka alebo poistná zmluva. Ich spôsob ú čtovania nezávisí od ich
právnej formy. Ďalej sú uvedené príklady vhodného spôsobu ú čto-
vania [pozri odsek 2 písm. e)]:
a) hoci zmluva o finan čnej záruke sp ĺňa definíciu poistnej zmluvy
podľa IFRS 4, ak je prevádzané riziko významné, potom subjekt
poskytujúci finan čnú záruku uplat ňuje tento štandard. Ak v šak
subjekt, ktorý poskytuje finan čnú záruku, predtým vyslovene
určil,že takéto zmluvy pova žuje za poistné zmluvy a pou žil účto-
vanie aplikovate ľné pre poistné zmluvy, potom si mô že vybra ť,či
bude pri takýchto zmluvách o finan čnej záruke uplat ňovaťtento
štandard alebo IFRS 4. Ak subjekt poskytujúci finan čnú záruku
uplat ňuje tento štandard, tak sa v odseku 43 po žaduje vykáza ť
zmluvu o finan čnej záruke prvotne v reálnej hodnote. Ak bola
zmluva o finan čnej záruke uzavretá s nespriaznenou osobou
v samostatnej nezávislej transakcii, tak jej reálna hodnota nazačiatku sa pravdepodobne rovná prijatému poplatku, ak neexistuje
dôkaz o opaku. Následne, ak nie je zmluva o finan
čnej záruke
určená na za čiatku ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok alebo sa na ňu nevz ťahujú odseky 29 a ž37
a AG47 a žAG52 (ke ďprevod finan čného aktíva nesp ĺňa
podmienky na ukon čenie vykazovania alebo sa uplat ňuje princíp
pokra čujúcej zainteresovanosti), ocení subjekt, ktorý poskytuje
finan čnú záruku, takúto zmluvu vo vy ššej z týchto súm:
i) sumy stanovenej v súlade s IAS 37 a
ii) sumy prvotne vykázanej, zní ženej (ak je to potrebné)
o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlade s IAS 18 [pozri
odsek 47 písm. c)];
b) niektoré záruky vz ťahujúce sa na úverové riziko ako podmienku
platby nepo žadujú, aby bol dr žiteľzáruky vystavený (a vznikla mu
z toho strata) zlyhaniu dl žníka realizova ťplatby za zaru čené
aktívum v čase, ke ďsú splatné. Príkladom takejto záruky je
záruka, ktorá po žaduje platby ako reakciu na zmeny
v konkrétnom úverovom ratingu alebo úverovom indexe. Takétozáruky nie sú zmluvami o finan čnej záruke, ako je definované
v tomto štandarde, a nie sú poistnými zmluvami, ako je definované
v IFRS 4. Takéto záruky sú deriváty a subjekt, ktorý poskytuje
záruku, na ne uplat ňuje tento štandard;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —348
▼B
c) ak bola zmluva o finan čnej záruke uzatvorená v súvislosti
s predajom tovaru, subjekt, ktorý poskytuje záruku, uplat ňuje
IAS 18 na stanovenie toho, kedy sa vykazujú výnosy zo zárukya z predaja tovaru.
AG4A. Tvrdenia, že subjekt, ktorý poskytuje záruku, pova žuje zmluvy za
poistné zmluvy, sa spravidla nachádzajú na mnohých miestach komu-nikácie so zákazníkmi a regulátormi, v zmluvách, obchodnej doku-mentácii a ú čtovných závierkach. Poistné zmluvy navy šečasto podlie-
hajú po žiadavkám ú čtovania, ktoré sa odli šujú od po žiadaviek na iné
typy transakcií, akými sú napríklad zmluvy vystavené bankami aleboobchodnými spolo čnosťami. V takýchto prípadoch ú čtovná závierka
subjektu, ktorý poskytuje záruku, spravidla obsahuje vyhlásenie, že
subjekt poskytujúci záruku pou žil dané po žiadavky ú čtovania.
DEFINÍCIE (odseky 8 a 9)
Určenie ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok
AG4B. Odsek 9 tohto štandardu povo ľuje ú čtovnej jednotke ur čiťfinan čné
aktívum, finan čný záväzok alebo skupinu finan čných nástrojov
(finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch) ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok za predpokladu, že
výsledkom takéhoto ur čenia sú relevantnej šie informácie.
AG4C. Rozhodnutie ú čtovnej jednotky ur čiťfinan čné aktívum alebo finan čný
záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok
je podobné ako vo ľ
ba účtovnej politiky (hoci na rozdiel od vo ľby
účtovnej politiky toto rozhodnutie sa nemusí uplat ňovaťkonzistentne
na v šetky podobné transakcie). Ke ďmá ú čtovná jednotka takúto
možnosťvoľby, odsek 14 písm. b) štandardu IAS 8 Účtovné politiky,
zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby požaduje, aby zvolená politika
viedla v ú čtovnej závierke k poskytnutiu spo ľahlivých
a relevantnej ších informácií o ú činkoch transakcií, iných udalostí
a o podmienkach finan čnej pozície, finan čnej výkonnosti alebo pe ňaž-
ných tokoch ú čtovnej jednotky. V prípade ur čenia ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok stanovuje odsek 9, za
akých dvoch okolností bude po žiadavka na relevantnej šie informácie
splnená. Preto, aby si ú čtovná jednotka zvolila takéto ur čenie v súlade
s odsekom 9, musí preukáza ť,že nastala jedna alebo obe tieto okol-
nosti.
Odsek 9 písm. b) bod i): Ur čenie eliminuje alebo významne zni žuje
nekonzistentnos ťoceňovania alebo vykazovania, ktorá by inak nastala
AG4D. Pod ľa IAS 39 ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
a tiežklasifikácia vykázaných zmien v ich hodnote sa stanovuje na
základe klasifikácie polo žky a na základe toho, či je polo žka sú časťou
určeného zabezpe čovacieho vz ťahu. Uvedené po žiadavky mô žu spôso-
bovaťnekonzistentnos ťoceňovania alebo vykazovania (niekedy ozna-
čované ako „účtovný nesúlad “), ke ďnapríklad pri neexistencii
možnosti ur čenia ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok by sa finan čné aktívum klasifikovalo ako k dispozícii na
predaj (s vä čšinou zmien v reálnej hodnote vykázaných priamo vo
vlastnom imaní) a záväzok, ktorý ú čtovná jednotka posudzuje ako
súvisiaci, by ocenila v amortizovanej hodnote (so zmenami v reálnej
hodnote, ktoré sa nevykazujú). V takýchto prípadoch mô žeúčtovná
jednotka dospie ťk záveru, žeúčtovná závierka poskytne relevant-
nejšie informácie, ak by sa aktívum aj záväzok klasifikovali ako
oceňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
AG4E. Ďalej uvedené príklady znázor ňujú, kedy by sa mohla táto podmienka
splniť.V ov šetkých prípadoch ú čtovná jednotka mô že pou žiťtúto
podmienku na ur čenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
ako oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, iba
ak je splnená zásada uvedená v odseku 9 písm. b) bode i):
a) účtovná jednotka má záväzky, ktorých pe ňažné toky sú zmluvne
založené na výkonnosti aktív, ktoré by za iných okolností boli
klasifikované ako k dispozícii na predaj. Napríklad pois ťovate ľ
môžem a ťzáväzky obsahujúce prvok volite ľnosti plnenia,
z ktorých sa platia odmeny na základe realizovaných a/alebo nerea-
lizovaných výnosov z investícií zo špecifikovaného súboru aktív2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —349
▼B
poisťovate ľa. Ak ocenenie uvedených záväzkov odzrkad ľuje aktu-
álne trhové ceny, potom klasifikovanie aktív ako oce ňovaných
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok znamená, že zmeny
v reálnej hodnote finan čných aktív sú vykázané v hospodárskom
výsledku v rovnakom období ako súvisiace zmeny v hodnote
záväzkov;
b) účtovná jednotka má záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv,
ktorých ocenenie zah ŕňa aktuálne informácie (ako je to povolené
štandardom IFRS 4 odsekom 24), a finan čné aktíva, ktoré ú čtovná
jednotka pova žuje za súvisiace a ktoré by sa inak klasifikovali ako
k dispozícii na predaj alebo oce ňované v amortizovanej hodnote,;
c) účtovná jednotka má finan čné aktíva, finan čné záväzky alebo
oboje, ktoré zdie ľajú riziko, ako napríklad úrokové riziko, ktoré
zaprí čiňuje opa čné zmeny v reálnej hodnote, ktoré vedú
k vzájomnej kompenzácii. Len niektoré nástroje by sa v šak oce ňo-
vali v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok (t. j. sú derivátmialebo sú klasifikované ako dr žané na obchodovanie). Sem mô že
patriťaj prípad, ke ďnie sú splnené po žiadavky na ú čtovanie
zabezpe čenia, preto že nie sú napríklad splnené po žiadavky na efek-
tívnos ťuvedené v odseku 88;
d) účtovná jednotka má finan čné aktíva, finan čné záväzky alebo
oboje, ktoré zdie ľajú riziko, ako napríklad úrokové riziko, ktoré
zaprí čiňuje opa čné zmeny v reálnej hodnote, ktoré vedú
k vzájomnej kompenzácii a ú č
tovná jednotka nesp ĺňa podmienky
na ú čtovanie zabezpe čenia, preto žežiaden z nástrojov nie je
derivát. Navy še pri absencii ú čtovania zabezpe čenia existuje
významná nekonzistentnos ťvo vykazovaní ziskov a strát. Naprí-
klad:
i) účtovná jednotka financovala portfólio aktív s fixným úrokom,
ktoré by inak bolo klasifikované ako k dispozícii na predaj,dlhopismi s fixným úrokom, pri čom ich zmeny v reálnej
hodnote vedú k vzájomnej kompenzácii. Vykazovaním aj
aktív aj dlhopisov v reálnej hodnote cez hospodársky výsledoksa upravuje uvedená nekonzistentnos ť, ktorá by inak vznikla pri
oceňovaní aktív v reálnej hodnote so zmenami vykazovanými
vo vlastnom imaní a oce ňovaní dlhopisov v amortizovanej
hodnote;
ii) účtovná jednotka financovala vymedzenú skupinu úverov
prostredníctvom emisie obchodovaných dlhopisov, pri čom
zmeny v ich reálnej hodnote vedú k vzájomnej kompenzácii.Ak okrem toho ú čtovná jednotka pravidelne nakupuje a predáva
dlhopisy, ale zriedkavo, ak vôbec, nakupuje a predáva úvery,
vykazovaním aj úverov aj dlhopisov v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok sa eliminuje nekonzistentnos ť
včasovom rozvrhnutí vykazovania ziskov a strát, ktoré by
inak vznikli pri oce ňovaní oboch v amortizovanej hodnote
a vykazovaní zisku alebo straty v ždy, ke ďsa dlhopis spätne
odkúpi.
AG4F. V prípadoch, ako sú tie opísané v predchádzajúcom odseku, ur čením
pri prvotnom vykázaní finan čných aktív a finan čných záväzkov, ktoré
by inak neboli oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok, sa mô že eliminova ťalebo významne zní žiťnekonzistent-
nosťoceňovania alebo vykazovania a poskytnú ťrelevantnej šie infor-
mácie. Z praktických dôvodov ú čtovná jednotka nemusí nadobudnú ť
všetky aktíva a záväzky, ktoré zaprí
čiňujú nekonzistentnos ťoceňo-
vania alebo vykazovania, v presne rovnakom čase. Opodstatnené
oneskorenie je povolené za predpokladu, žek aždá transakcia je pri
prvotnom vykázaní ur čená ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok a v tom čase sa predpokladá výskyt akých-
koľvek zvy šných transakcií.
AG4G. Nebolo by akceptovate ľné ur čiťlen niektoré finan čné aktíva
a finan čné záväzky, ktoré zaprí čiňujú nekonzistentnos ť, ako oce ňo-
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, ak by takýmto
určením neeliminovala alebo významne nezní žila nekonzistentnos ť,
a teda by to neviedlo k relevantnej ším informáciám. Bolo by v šak
akceptovate ľné ur čiťlen niektoré z mno žstva podobných finan čných
aktív alebo podobných finan čných záväzkov, ak sa takýmto ur čením
zabezpe čí významné zní ženie nekonzistentnosti (a pravdepodobne
väčšie zní ženie ako pri iných povolených ur čeniach). Predpokladajme2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —350
▼B
napríklad, žeúčtovná jednotka má nieko ľko podobných finan čných
záväzkov v sume 100 CU (1) a nieko ľko podobných finan čných
aktív v sume 50 CU, ale sú oce ňované na rozdielnom základe.
Účtovná jednotka mô že významne zní žiťnekonzistentnos ťoceňo-
vania, ke ďpri prvotnom vykázaní ur čívšetky aktíva, ale len niektoré
záväzky (napríklad individuálne záväzky s celkovým sú čtom 45 CU)
ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Preto že
určenie ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa
však mô že uplatni ťlen na celý finan čný nástroj, ú čtovná jednotka
v tomto prípade musí ur čiťjeden alebo viacero záväzkov ako celok.
Účtovná jednotka nemô žeu rčiťani zlo žku záväzku (napríklad zmeny
v hodnote priradite ľné len jednému riziku, ako napríklad zmeny
v referen čnej (benchmark) úrokovej miere) ani časť(napríklad
percento) záväzku.
Odsek 9 písm. b) bod ii): Skupina finan čných aktív, finan čných
záväzkov alebo oboch sa riadi a jej výkonnos ťhodnotí na základe
reálnej hodnoty, v súlade so zdokumentovaným riadením rizika aleboinvesti čnou stratégiou.
AG4H. Ú čtovná jednotka mô že riadi ťa hodnoti ťvýkonnos ťskupiny finan
č-
ných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch takým spôsobom, že
ocenenie uvedenej skupiny v reálnej hodnote cez hospodárskyvýsledok má za následok relevantnej šie informácie. V takomto prípade
ide o zameranie sa na spôsob, akým ú čtovná jednotka riadi
a posudzuje výkonnos ť, a nie o zameranie sa na podstatu jej finan č-
ných nástrojov.
AG4I. Ďalej uvedené príklady znázor ňujú, kedy by sa mohla táto podmienka
splniť.V ov šetkých prípadoch ú čtovná jednotka mô že pou žiťtúto
podmienku na ur čenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
ako oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok iba
vtedy, ak je splnená zásada uvedená v odseku 9 písm. b) bode ii):
a) účtovná jednotka je spolo čnosťou investujúcou do rizikového kapi-
tálu, podielovým fondom, investi čným fondom alebo podobnou
účtovnou jednotkou, ktorej podnikaním je investovanie do finan č-
ných aktív s cie ľom profitova ťna ich celkovom výnose vo forme
úroku alebo dividend alebo zmien reálnej hodnoty. IAS 28 a IAS31 povo ľujú vylú čiťtakéto investície z rozsahu svojej pôsobnosti
za predpokladu, že sú oce ňované v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok. Ú čtovná jednotka mô že aplikova ťrovnakú
účtovnú politiku na iné investície riadené na základe celkovej
výnosnosti, ale na ktoré nemá dostato čný vplyv, aby patrili do
rozsahu pôsobnosti IAS 28 a IAS 31;
b) účtovná jednotka má finan čné aktíva a finan čné záväzky, ktoré
zdieľajú jedno alebo viacero rizík a uvedené riziká sú riadené
a posudzované na základe reálnej hodnoty v súlade so zdokumen-
tovanou politikou riadenia aktíva a záväzku. Príkladom by mohlabyťúčtovná jednotka, ktorá vydala „štruktúrované produkty “obsa-
hujúce viaceré vlo žené deriváty a spravuje výsledné riziká na
základe reálnej hodnoty pou žitím kombinácie derivátových
a nederivátových finan čných nástrojov. Podobným príkladom by
mohla by ťúčtovná jednotka, ktorá poskytla úvery s fixnou
úrokovou mierou a spravuje výsledné riziko referen čnej (bench-
mark) úrokovej miery pou žitím kombinácie derivátových
a nederivátových finan čných nástrojov;
c) účtovná jednotka je pois ťovate ľ, ktorý vlastní portfólio finan čných
aktív a riadi uvedené portfólio tak, aby maximalizoval jeho celkovú
výnosnos ť(t. j. úrok alebo dividendy a zmeny reálnej hodnoty)
a posudzuje jeho výkonnos ťna tomto základe. Portfólio mô žeb yť
držané na krytie špecifických záväzkov, vlastného imania alebo
oboch. Ak je portfólio dr žané na krytie špecifických záväzkov,
môžeb yťpodmienka v odseku 9 písm. b) bode ii) splnená pre
aktíva bez oh ľadu na to, či pois ťovate ľtiežriadi a hodnotí záväzky
na základe reálnej hodnoty. Podmienka v odseku 9 písm. b) bode
ii) mô žeb yťsplnená vtedy, ke ďje cie ľom pois ťovate ľa maxima-
lizácia celkovej výnosnosti aktív po čas dlh šieho obdobia, aj ke
ď
sumy platené dr žiteľom ú častníckych zmlúv závisia od iných
faktorov, ako je napríklad suma realizovaných ziskov po čas krat-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —351
(1) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
šieho obdobia (napríklad rok), alebo sú predmetom rozhodnutia
poisťovate ľa.
AG4J. Ako je uvedené vy ššie, táto podmienka závisí od spôsobu, akým
účtovná jednotka riadi a posudzuje výkonnos ťskupiny finan čných
nástrojov, ktoré sú predmetom týchto úvah. Následne (podliehajúcpožiadavke na ur čenie pri prvotnom vykázaní) ú čtovná jednotka,
ktorá ur čí finan čné nástroje ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok na základe tejto podmienky, takéto ur čenie
realizuje pre v šetky vhodné finan čné nástroje, ktoré sa riadia
a posudzujú spolo čne.
AG4K. Dokumentácia stratégie ú čtovnej jednotky nemusí by ťrozsiahla, ale
mala by by ťdostato čná, aby sa dokázal súlad s odsekom 9
písm. b) bodom ii). Takáto dokumentácia sa nepo žaduje pre ka ždú
individuálnu polo žku, ale mô že existova ťna portfóliovom základe. Ak
napríklad systém riadenia výkonnosti oddelenia –tak, ako ho schválili
kľúčové osoby mana žmentu ú čtovnej jednotky –jasne dokazuje, žes a
jeho výkonnos ťposudzuje na základe celkovej výnosnosti, na preuká-
zanie súladu s odsekom 9 písm. b) bodom ii) nie je potrebná žiadna
ďalšia dokumentácia.
Efektívna úroková miera
AG5. V niektorých prípadoch dochádza k nadobudnutiu finan čných aktív
s výrazným diskontom, ktorý odzrkad ľuje vzniknuté úverové straty.
Pri výpo čte efektívnej úrokovej miery zahrnú ú č
tovnej jednotky takéto
vzniknuté úverové straty do odhadovaných pe ňažných tokov.
AG6. Pri pou žívaní metódy efektívnej úrokovej miery ú čtovná jednotka vo
všeobecnosti amortizuje v šetky poplatky, zaplatené alebo prijaté body,
transak čné náklady a iné prémie alebo diskonty obsiahnuté vo výpo čte
efektívnej úrokovej miery po čas očakávanej doby životnosti nástroja.
Ak je v šak obdobie, na ktoré sa vz ťahujú poplatky, zaplatené alebo
prijaté body, transak čné náklady, prémie alebo diskonty krat šie,
použije sa toto krat šie obdobie. Ide o situáciu, ke ďje premenná, na
ktorú sa vz ťahujú poplatky, zaplatené alebo prijaté body, transak čné
náklady, prémie alebo diskonty, precenená na trhové miery pred
očakávanou splatnos ťou nástroja. V takomto prípade je príslu šné
obdobie amortizácie obdobím do dátumu ďalšieho takéhoto prece-
nenia. Ak napríklad prémia alebo diskont nástroja s premenlivou
úrokovou mierou zoh ľadňuje úrok, ktorý sa akumuluje od poslednej
splátky úrokov, alebo odzrkad ľuje zmeny v trhových mierach od
doby, ke ďsa premenlivá úroková miera upravila na trhovú mieru,
prémia alebo diskont sa budú amortizova ťdoďalšieho dátumu, ku
ktorému sa znovu upraví premenlivá úroková miera na trhovú mieru.
Je tomu tak preto, lebo prémia alebo diskont sa týkajú obdobia doďalšieho dátumu úpravy úrokovej miery, preto že k tomuto dátumu je
premenná, ktorej sa prémia alebo diskont týka (t. j. úrokové miery),
znovu nastavená na trhové miery. Ak v šak prémia alebo diskont
vyplývajú zo zmeny kreditného rozpätia nad premenlivou úrokovoumierou stanovenou v nástroji alebo z iných premenných, ktoré nie súznovu nastavené na trhové miery, prémia alebo diskont sa amortizujú
počas očakávanej doby životnosti nástroja.
AG7. Pokia ľide o finan čné aktíva a finan čné záväzky s premenlivou
sadzbou, efektívnu úrokovú mieru mení pravidelné prehodnocovanieodhadov pe ňažných tokov realizované na ú čely zoh ľadňovania
pohybov trhových úrokových sadzieb. Ak sú finan čné aktívum
s premenlivou sadzbou alebo finan čný záväzok s premenlivou sadzbou
prvotne vykázané v sume rovnajúcej sa istine poh ľadávky alebo
záväzku k dátumu splatnosti, opätovný odhad budúcich platieb úrokovobvykle nemá významný vplyv na ú čtovnú hodnotu aktíva alebo
záväzku.
AG8. Ak ú čtovná jednotka reviduje svoje odhady platieb alebo príjmov,
upraví ú čtovnú hodnotu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
(alebo skupiny finan čných nástrojov) s cie ľom zoh ľadniťskuto čné
a revidované odhadované pe ňažné toky. Ú čtovná jednotka prepo čítava
účtovnú hodnotu tak, že vypo číta sú časnú hodnotu odhadovaných
budúcich pe ňažných tokov pri pôvodnej efektívnej úrokovej miere
finan čného nástroja. Takáto úprava sa vykazuje ako výnos alebo
náklad v hospodárskom výsledku. Ak je finan čné aktívum reklasifiko-
vané v súlade s odsekom 50B, 50D alebo 50E a ú čtovná jednotka
následne zvý ši svoje odhady budúcich pe ňažných príjmov v dôsledku2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —352
▼B
zvýšenej vymo žiteľnosti týchto pe ňažných príjmov, ú činok tohto
zvýšenia sa vykazuje ako úprava efektívnej úrokovej miery odo d ňa
zmeny v odhade, a nie ako úprava ú čtovnej hodnoty aktíva ku d ňu
zmeny v odhade.
Deriváty
AG9. Typickými príkladmi derivátov sú futures a forwardy, swapy a op čné
zmluvy. Derivát má zvy čajne nominálnu hodnotu, ktorá je sumou
meny, po čtu akcií, po čtu jednotiek váhy alebo objemu alebo iných
jednotiek špecifikovaných zmluvou. Derivátový nástroj v šak nevy ža-
duje od dr žiteľa alebo vypisovate ľa investova ťalebo prija ťtúto nomi-
nálnu hodnotu pri vzniku zmluvy, alebo si derivát mô žev yžadova ť
fixnú platbu alebo platbu sumy, ktorá sa mô že meni ť(nie v šak propor-
cionálne so zmenou v podkladovej premennej) ako dôsledok ur čitej
budúcej udalosti, ktorá sa netýka nominálnej hodnoty. Napríklad
zmluva mô žev yžadova ťfixnú platbu vo vý ške 1 000 CU (1)a k šesť-
mesa čný LIBOR vzrastie o 100 bázických bodov. Takáto zmluva sa
považuje za derivát aj napriek tomu, že nominálna hodnota nie je
špecifikovaná.
AG10. Definícia derivátu v tomto štandarde zah ŕňa zmluvy, ktoré sa vyspo-
riadajú v hrubom dodaním podkladovej polo žky (napríklad forwar-
dová zmluva na nákup dlhového nástroja s fixnou sadzbou). Ú čtovná
jednotka mô žem a ťzmluvu na nákup alebo predaj nefinan čnej
položky, ktorá sa mô že vysporiada ťvčistom formou pe ňažných
prostriedkov alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan č-
ných nástrojov (napríklad zmluva na nákup alebo predaj komodityv pevnej cene k budúcemu dátumu). Takáto zmluva patrí do rozsahupôsobnosti tohto štandardu s výnimkou situácie, ak zmluva bola
uzatvorená a je v platnosti na ú čely dodania nefinan čnej polo žky
v súlade s o čakávanými po žiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup,
predaj alebo pou žitie (pozri odseky 5 a ž7).
AG11. Jednou z definujúcich vlastností derivátu je, žečistá po čiatočná inve-
stícia je ni žšia, ako by sa po žadovalo pre iné typy zmlúv, od ktorých
by sa o čakávala podobná reakcia na zmeny trhových faktorov. Op čná
zmluva sp ĺňa túto definíciu, preto že prémia je ni žšia ako investícia,
ktorá by bola po ž
adovaná na získanie podkladového finan čného
nástroja, na ktorý je opcia naviazaná. Menový swap, ktorý vy žaduje
počiatočnú výmenu rôznych mien v rovnakej reálnej hodnote, sp ĺňa
túto definíciu, preto že má nulovú čistú po čiatočnú investíciu.
AG12. Be žný nákup alebo predaj má za následok vznik záväzku s pevnou
cenou medzi dátumom uskuto čnenia obchodu a dátumom vysporia-
dania, ktorý sp ĺňa definíciu derivátu. V dôsledku krátkeho trvania
záväzku sa v šak nevykazuje ako derivátový finan čný nástroj. Tento
štandard namiesto toho ustanovuje osobitné ú čtovanie takýchto
bežných zmlúv (pozri odseky 38 a AG53 a žAG56).
AG12A. V definícii derivátu sa hovorí o nefinan čných premenných, ktoré nie
súšpecifické pre zmluvnú stranu. Tieto zah ŕňajú index strát spôsobe-
ných zemetrasením v konkrétnych regiónoch a index teplôt
v konkrétnom meste. Nefinan čné premenné špecifické pre zmluvnú
stranu zah ŕňajú výskyt alebo nevyskytnutie sa po žiaru, ktorým sa
poškodí alebo zni čí majetok zmluvnej strany. Zmena reálnej hodnoty
nefinan čného aktíva je špecifická pre majite ľa vtedy, ak reálna
hodnota neodzrkad ľuje iba zmeny v trhových cenách takýchto aktív
(finan čná premenná), ale aj podmienky špecifického nefinan čného
aktíva v dr žbe (nefinan čná premenná). Napríklad ak je ru čiteľzárukou
na zostatkovú hodnotu konkrétneho vozidla vystavený riziku zmeny
fyzického stavu vozidla, zmena uvedenej zostatkovej hodnoty je špeci-
fická pre majite ľa vozidla.
Transak čné náklady
AG13. Transak čné náklady zah ŕňajú poplatky a provízie platené sprostredko-
vateľom (vrátane zamestnancov vystupujúcich ako sprostredkovatelia
predaja), poradcom, burzovým maklérom a dílerom, odvody regu-lačným úradom a burzám cenných papierov a dane a clá. Transak čné
náklady nezah ŕňajú prémie alebo diskonty dlhových nástrojov,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —353
(1) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
náklady na financovanie alebo interné administratívne náklady alebo
náklady na dr žbu.
Finan čné aktíva a finan čné záväzky dr žané na obchodovanie
AG14. Obchodovaním sa vo v šeobecnosti vyjadruje aktívne a časté nakupo-
vanie a predávanie, pri čom finan čné nástroje dr žané na obchodovanie
sa obvykle pou žívajú s cie ľom vytvára ťzisk z krátkodobých zmien
v cene alebo z mar že dílera.
AG15. Finan čné záväzky dr žané na obchodovanie zah ŕňajú:
a) derivátové záväzky, ktoré sa neú čtujú ako zabezpe čovacie nástroje;
b) záväzky doda ťfinan čné aktíva vypo žičané predajcom na krátko
(short seller) (t. j. ú čtovnou jednotkou, ktorá predáva finan čné
aktíva, ktoré si po žičala a zatia ľich nevlastní);
c) finan čné záväzky, ktoré vznikli so zámerom ich spätného nákupu
v krátkom čase (napríklad kótovaný dlhový nástroj, ktorý mô že
emitent spätne odkúpi ťv krátkom čase v závislosti od zmien
v jeho reálnej hodnote), a
d) finan čné záväzky, ktoré sú sú časťou portfólia identifikovaných
finan čných nástrojov riadených spolu a pre ktoré je v poslednom
čase zjavné obchodovanie s krátkodobým generovaním zisku.
Skuto čnosť,že sa záväzok pou žíva na financovanie aktivít obchodo-
vania, sama osebe neznamená, že je tento záväzok dr žaný na obcho-
dovanie.
Investície dr žané do splatnosti
AG16. Ú čtovná jednotka nemá pozitívny zámer dr žaťdo splatnosti investíciu
do finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou, ak:
a) účtovná jednotka zamý šľad ržaťfinan čné aktívum po čas neur če-
ného obdobia;
b) účtovná jednotka je pripravená preda ťfinan čné aktívum
(s výnimkou situácie, ktorá sa neopakuje a ktorú nemohla ú čtovná
jednotka spo ľahlivo o čakáva ť) v reakcii na zmeny v trhových
úrokových mierach alebo v rizikách, v potrebách likvidity, nazmeny v dostupnosti a vo výnose z alternatívnych investícií, nazmeny v zdrojoch a podmienkach financovania alebo na zmeny
v kurzových rizikách, alebo
c) emitent má právo vysporiada ťfinan čné aktívum v sume významne
nižšej, ako je jeho amortizovaná hodnota.
AG17. Dlhový nástroj s premenlivou úrokovou mierou mô že splni ťkritériá
na investíciu dr žanú do splatnosti. Nástroje vlastného imania nemô žu
byťinvestíciami dr žanými do splatnosti, a to bu ďpreto, že majú
neobmedzenú dobu životnosti (napríklad kme ňové akcie), alebo
preto, že sumy, ktoré dr žiteľmôže prija ť,s am ô žul í
šiťspôsobom,
ktorý nie je vopred stanovený (ako sú opcie na akciu, warranty
a podobné práva). S oh ľadom na definíciu investícií dr žaných do
splatnosti fixné alebo stanovite ľné platby a fixná doba splatnosti
znamenajú, že v zmluvnej dohode sa definujú sumy a dátumy platieb
držiteľovi, akými sú platby úrokov a istiny. Významným rizikom
nezaplatenia sa nevylu čuje mo žnosťklasifikova ťfinan čné aktívum
ako dr žané do splatnosti za predpokladu, že zmluvné platby sú
fixné alebo ich mo žno stanovi ťa sú splnené ostatné kritériá na takúto
klasifikáciu. Ak podmienky ve čného dlhového nástroja zabezpe čujú
platby úroku po čas neur čitej doby, uvedený nástroj nemo žno klasifi-
kovaťako dr žaný do splatnosti, preto že nemá dátum splatnosti.
AG18. Kritériá na klasifikáciu investície dr žanej do splatnosti sp ĺňa finan čné
aktívum s právom pred časného odkúpenia emitentom v prípade, ak má
držiteľúmysel a schopnos ťdržaťho do jeho pred časného odkúpenia
alebo do doby splatnosti a ak by dr žiteľzískal naspä ťv podstate celú
účtovnú hodnotu aktíva. Kúpnou opciou emitenta, ak sa uplatní, sa
jednoducho urých ľuje splatnos ťaktíva. Ak v šak finan čné aktívum
môže emitent odkúpi ťna takom základe, ktorý by mal za následok,
žeb yd r žiteľnezískal spä ťv podstate celú jeho ú čtovnú hodnotu,
nemo žno takéto finan čné aktívum klasifikova ťako investíciu dr žanú2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —354
▼B
do splatnosti. Pri posudzovaní toho, čib yú čtovná jednotka získala
naspä ťv podstate celú ú čtovnú hodnotu, posudzuje ú čtovná jednotka
zaplatenú prémiu a kapitalizované transak čné náklady.
AG19. Finan čné aktívum s právom preda ť(t. j. dr žiteľmá právo po žadova ť
od emitenta splatenie alebo spätné odkúpenie finan čného aktíva pred
jeho splatnos ťou) nemo žno klasifikova ťako investíciu dr žanú do
splatnosti, preto že zaplatenie za právo preda ťfinan čné aktívum nie
je v súlade s vyjadrením zámeru dr žaťfinan čné aktívum do splatnosti.
AG20. Pre vä čšinu finan čných aktív je reálna hodnota vhodnej ším spôsobom
oceňovania ako amortizovaná hodnota. Výnimkou je klasifikácia inve-
stícií dr žaných do splatnosti, av šak iba v prípade, ak má ú čtovná
jednotka pozitívny zámer a schopnos ťdržaťinvestíciu do splatnosti.
Ak konanie ú čtovnej jednotky vyvoláva pochybnosti o jej zámere
a schopnosti dr žaťdané investície do splatnosti, odsek 9 zabra ňuje
použitiu výnimky na primerané časové obdobie.
AG21. Katastrofický scenár, ktorý je len vzdialene pravdepodobný, akým je
náhly hromadný výber vkladov klientov z banky alebo podobná
situácia ovplyv ňujúca pois ťovate ľa, neberie ú čtovná jednotka do
úvahy pri stanovovaní toho, či má pozitívny zámer a schopnos ť
držaťinvestíciu do splatnosti.
AG22. Predaje pred splatnos ťou by mohli sp ĺňaťpodmienku v odseku 9 –
a tým nespochyb ňovaťzámer ú čtovnej jednotky dr žaťostatné inve-
stície do splatnosti –v prípade, ak sú priradite ľné k niektorej z týchto
situácií:
a) významné zhor šenie úverovej spôsobilosti emitenta. Napríklad
predaj, ktorý sa uskuto ční po zhor šení úverového ratingu externou
ratingovou agentúrou, nemusí nutne vyvoláva ťpochybnosti
o zámere ú čtovnej jednotky dr žaťiné investície do splatnosti
v prípade, ak zhor šenie poskytuje dôkaz o významnom zhor šení
úverovej spôsobilosti emitenta oproti jeho úverovému hodnoteniupri prvotnom vykázaní. Podobne, ak ú čtovná jednotka pou žíva na
posúdenie, do akej miery je vystavená riziku interné ratingy,
zmeny v takýchto interných ratingoch mô žu pomôc ťpri identifi-
kácii emitentov, u ktorých do šlo k významnému zhor šeniu
úverovej spôsobilosti za predpokladu, že prístupom ú čtovnej
jednotky k prira ďovaniu interného ratingu a k zmenám
v takýchto ratingoch sa poskytuje konzistentné, spo ľahlivé
a objektívne ocenenie úverovej kvality emitentov. Ak existujedôkaz, žed o šlo k zní ženiu hodnoty finan čného aktíva (pozri
odseky 58 a 59), pova žuje sa často zhor š
enie úverovej spôsobilosti
za významné;
b) zmena v da ňovom zákone, ktorou sa eliminuje alebo významne
znižuje oslobodenie od dane z úroku z investície dr žanej do splat-
nosti (nejde v šak o zmenu v da ňovom zákone, ktorou sa revidujú
hrani čné sadzby dane aplikovate ľné na úrokové výnosy);
c) významná podniková kombinácia alebo významný predaj (akým je
predaj segmentu), ktoré si vy žadujú predaj alebo prevod investícií
držaných do splatnosti s cie ľom zachovania pozície existujúceho
úrokového rizika ú čtovnej jednotky alebo politiky úverového rizika
(hoci je podniková kombinácia udalos ťou, nad ktorou má ú čtovná
jednotka kontrolu, mô žub y ťzmeny v jej investi čnom portfóliu
s cieľom zachovania pozície úrokového rizika alebo politiky úvero-
vého rizika skôr reakciou na situáciu ako o čakávanými zmenami);
d) zmena v zákonných alebo regula čných po žiadavkách, ktorá
významne upravuje to, čo sa pova žuje za prípustnú investíciu
alebo maximálnu úrove ňurčitých typov investícií, čím spôsobuje,
žeúčtovná jednotka vyradí investíciu dr žanú do doby splatnosti;
e) významné zvý šenie regula čných kapitálových po žiadaviek v rámci
odvetvia, ktoré spôsobí, žeúčtovná jednotka zni žuje objem finan č-
ných nástrojov predajom investícií dr žaných do splatnosti;
f) významné zvý šenie rizikových váh investícií dr žaných do splat-
nosti pou žívaných na ú čely ur čenia regula čného kapitálu zalo že-
ného na rizikách.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —355
▼B
AG23. Ú čtovná jednotka nemá preukázanú schopnos ťdržaťdo splatnosti
investíciu do finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou, ak:
a) nemá k dispozícii finan čné zdroje, aby pokra čovala vo financovaní
investície a ždo splatnosti, alebo
b) podlieha existujúcim právnym alebo iným obmedzeniam, ktorými
by sa mohol zmari ťjej zámer dr žaťfinan čné aktívum do splatnosti.
(Kúpna opcia emitenta v šak nevyhnutne nemarí zámer ú čtovnej
jednotky dr žaťfinan čné aktívum do splatnosti –pozri odsek
AG18.)
AG24. Okolnosti iné ako tie, ktoré sú tie opísané v odsekoch AG16 a žAG23,
môžu nazna čovať,žeúčtovná jednotka nemá pozitívny zámer alebo
schopnos ťdržaťinvestíciu do splatnosti.
AG25. Ú čtovná jednotka posudzuje svoj zámer a schopnos ťdržaťdo splat-
nosti svoje investície dr žané do splatnosti nielen pri prvotnom vyká-
zaní týchto finan čných aktív, ale tie žku ka ždému►M5koncu nasle-
dujúceho obdobia vykazovania ◄.
Úvery a poh ľadávky
AG26. Akéko ľvek nederivátové finan čné aktívum s fixnými alebo stanovite ľ-
nými platbami (vrátane úverových aktív, obchodných poh ľadávok,
investícií v dlhových nástrojoch a vkladov v bankách) mô že poten-
ciálne sp ĺňaťdefiníciu úverov a poh ľadávok. No finan čné aktívum,
ktoré je kótované na aktívnom trhu (akým je napríklad kótovaný
dlhový nástroj, pozri odsek AG71), nesp ĺňa podmienky klasifikácie
ako úver alebo poh ľadávka. Finan čné aktíva, ktoré nesp ĺňajú definíciu
úverov a poh ľadávok, mo žno klasifikova ťako investície dr žané do
splatnosti v prípade, ak sp ĺňajú podmienky takej klasifikácie (pozri
odseky 9 a AG16 a žAG25). Ú čtovná jednotka mô že pri prvotnom
vykázaní ur čiťfinan čné aktívum, ktoré by sa inak klasifikovalo ako
úver alebo poh ľadávka, ako finan čné aktívum oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok alebo ako k dispozícii na predaj.
VLO ŽENÉ DERIVÁTY (odseky 10 a ž13)
AG27. Ak hostite ľská zmluva nemá uvedenú alebo vopred stanovenú splat-
nosťa predstavuje zostatkový podiel na čistých aktívach ú čtovnej
jednotky, potom jej ekonomické vlastnosti a riziká sú vlastnos ťami
a rizikami nástroja vlastného imania a vlo žený derivát by musel
maťvlastnosti nástroja vlastného imania tej istej ú čtovnej jednotky,
aby sa pova žovali za úzko prepojené. Ak hostite ľská zmluva nie je
nástrojom vlastného imania a sp ĺňa definíciu finan čného nástroja,
potom jej ekonomické vlastnosti a riziká sú vlastnos ťami a rizikami
dlhového nástroja.
AG28. Vlo žený neop čný derivát (napríklad vlo žený forward alebo swap) sa
oddeľuje od svojej hostite ľskej zmluvy na základe v ňom uvedených
alebo odvodených zásadných podmienok tak, aby výsledkom bola jeho
nulová reálna hodnota pri prvotnom vykázaní. Vlo žený op čný derivát
(napríklad vlo žená predajná opcia, kúpna opcia, cap, floor alebo
swapcia) sa odde ľuje od svojej hostite ľskej zmluvy na základe uvede-
ných podmienok op čného prvku. Po čiatočná účtovná hodnota hostite ľ-
ského nástroja je zostatkovou hodnotou po oddelení vlo ženého derivátu.
AG29. Vo v šeobecnosti sa viaceré deriváty vlo žené do jedného nástroja pova-
žujú za jeden zlo žený vlo žený derivát. Pokia ľvšak ide o vlo žené
deriváty klasifikované ako vlastné imanie (pozri IAS 32), tieto sa
účtujú oddelene od tých, ktoré sa klasifikujú ako aktíva alebo záväzky.
Okrem toho, ak nástroj disponuje viac ako jedným vlo ženým deri-
vátom a tieto deriváty sa vz ťahujú na rôzne riziká a dajú sa jedno-
ducho oddeli ťa sú navzájom nezávislé, ú čtuje sa ka ždý z nich odde-
lene.
AG30. Ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu nie sú v úzkom
vzťahu s hostite ľskou zmluvou [odsek 11 písm. a)] v ďalej uvedených
príkladoch. V týchto príkladoch, za predpokladu, že sú splnené
podmienky uvedené v odseku 11 písm. b) a c), ú čtuje ú čtovná
jednotka vlo žený derivát oddelene od hostite ľskej zmluvy:
a) predajná opcia vlo žená do nástroja, ktorá umo žňuje dr žiteľovi
požadova ťod emitenta spätný nákup nástroja za sumu pe ňažných2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —356
▼B
prostriedkov alebo iných aktív, ktorá sa mení na základe zmeny
ceny akcií alebo komodít, alebo na základe zmeny akciového alebo
komoditného indexu, nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľským
dlhovým nástrojom;
b) kúpna opcia vlo žená do nástroja vlastného imania, ktorá umo žňuje
emitentovi spätne odkúpi ťuvedený nástroj vlastného imania za
stanovenú cenu, nie je z poh ľadu dr žiteľa v úzkom vz ťahu
s hostite ľským nástrojom vlastného imania (z poh ľadu emitenta
sa kúpna opcia pova žuje za nástroj vlastného imania za predpo-
kladu, žes pĺňa podmienky na takúto klasifikáciu pod ľa IAS 32,
pričom v takom prípade je vylú čená z rozsahu pôsobnosti tohto
štandardu);
c) opcia alebo automatické ustanovenie o pred ĺžení zostávajúcej
doby splatnosti dlhového nástroja nie je v úzkom vz ťahu
s hostite ľským dlhovým nástrojom s výnimkou prípadu, ak
súčasne dochádza k úprave na pribli žne sú časnú trhovú úrokovú
mieru v čase pred ĺženia. Ak ú čtovná jednotka emituje dlhový
nástroj a dr žiteľtakého dlhového nástroja vypí še kúpnu opciu
na dlhový nástroj v prospech tretej strany, pova žuje emitent
kúpnu opciu za pred ĺženie doby splatnosti dlhového nástroja
za predpokladu, že od emitenta mo žno v dôsledku uplatnenia
kúpnej opcie po žadova ťúčasťalebo pomoc pri opätovnom
predaji dlhového nástroja na trhu;
d) splátky úrokov alebo splátky istiny naviazané na akciový index
(equity index) vlo žené do hostite ľského dlhového nástroja alebo
poistnej zmluvy –prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo
istiny prepo čítava indexom hodnoty nástrojov vlastného imania –
nie sú v úzkom vz ťahu s hostite ľským nástrojom, preto že riziká
prirodzene prítomné v hostite ľskom nástroji a vlo žený derivát sa
líšia;
e) splátky úrokov alebo splátky istiny naviazané na komoditný
index vlo žené do hostite ľského dlhového nástroja alebo poistnej
zmluvy –prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny
prepo čítava indexom ceny komodity (napríklad zlata) –nie sú
v úzkom vz ťahu s hostite ľským nástrojom, preto že riziká priro-
dzene prítomné v hostite ľskom nástroji a vlo žený derivát sa
líšia;
f) prvok konverzie na vlastné imanie vlo žený do konvertibilného
dlhového nástroja nie je z poh ľadu dr žiteľa nástroja v úzkom
vzťahu s hostite ľským dlhovým nástrojom (z poh ľadu emitenta
predstavuje opcia na konverziu na vlastné imanie nástroj vlastného
imania a je vy ňatá z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu za pred-
pokladu, žes pĺňa podmienky na takúto klasifikáciu v rámci štan-
dardu IAS 32);
g) kúpna, predajná opcia alebo opcia na pred časné splatenie vlo žená
do hostite ľskej dlhovej zmluvy alebo hostite ľskej poistnej zmluvy
nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou s výnimkou
prípadu, ak realiza čná cena opcie je ku ka ždému dátumu uplatnenia
pribli žne rovnaká ako amortizovaná hodnota hostite ľského dlho-
vého nástroja alebo ú čtovná hodnota hostite ľskej poistnej zmluvy.
Z poh ľadu emitenta konvertibilného dlhového nástroja s vlo ženým
prvkom kúpnej alebo predajnej opcie sa hodnotenie, či je kúpna
alebo predajná opcia v úzkom vz ťahu s hostite ľskou dlhovou
zmluvou, realizuje pred oddelením prvku vlastného imania pod ľa
IAS 32;
h) úverové deriváty, ktoré sú vlo žené do hostite ľského dlhového
nástroja a ktoré umo žňujú jednej strane ( „príjemca ru čenia“)
previes ťúverové riziko ur čitého referen čného aktíva, ktoré nemusí
vlastni ť, na inú stranu ( „ručiteľ“), nie sú v úzkom vz ťahu
s hostite ľským dlhovým nástrojom. Takéto úverové deriváty umo ž-
ňujú ru čiteľovi prevzia ťúverové riziko spojené s referen čným
aktívom bez jeho priameho vlastníctva.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —357
▼B
AG31. Príkladom hybridného nástroja je finan čný nástroj, ktorým sa dr žite-
ľovi ude ľuje právo na spätný predaj finan čného nástroja emitentovi
výmenou za sumu pe ňažných prostriedkov alebo iných finan čných
aktív, ktorá sa mení na základe zmeny akciového alebo komoditnéhoindexu, ktorý sa mô že zvy šovaťalebo zni žovať(„nástroj obsahujúci
právo preda ť“). Pokia ľemitent pri prvotnom vykázaní neur čí nástroj
obsahujúci právo preda ťako finan čný záväzok oce ňovaný v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok, je potrebné oddeli ťvložený
derivát (t. j. indexovanú splátku istiny) v súlade s odsekom 11, preto že
hostite ľská zmluva sa v súlade s odsekom AG27 pova žuje za dlhový
nástroj a indexovaná splátka istiny nie je v úzkom vz ťahu
s hostite ľským dlhovým nástrojom pod ľa odseku AG30 písm. a).
Preto že splátka istiny sa mô že zvy šovaťalebo zni žovať, vlo žený
derivát je neop čným derivátom, ktorého hodnota je naviazaná na
index podkladovej premennej.
AG32. V prípade nástroja obsahujúceho právo preda ť, ktorý mo žno kedy-
koľvek preda ťspäťza pe ňaž
né prostriedky rovnajúce sa pomer-
nému podielu na hodnote čistých aktív ú čtovnej jednotky (ide
napríklad o jednotky otvoreného podielového fondu alebo niektoréinvesti čné produkty naviazané na podielovú jednotku), je
výsledkom oddelenia vlo ženého derivátu a ú čtovania ka ždej zlo žky
ocenenie kombinovaného nástroja v sume spätného odkúpeniasplatnej ►
M5ku koncu obdobia vykazovania ◄v prípade, ak
by dr žiteľuplatnil svoje právo na spätný predaj nástroja emiten-
tovi.
AG33. Ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu sú v úzkom vz ťahu
s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej zmluvy v ďalej
uvedených príkladoch. V týchto prípadoch ú čtovná jednotka neú čtuje
vložený derivát oddelene od hostite ľskej zmluvy:
a) vlo žený derivát, v ktorom je podkladovou premennou úroková
miera alebo index úrokovej miery, ktoré mô žu meni ťsumu
úroku, ktorá by bola inak splatná alebo by sa mala prija ť
z úro čenej hostite ľskej dlhovej zmluvy alebo poistnej zmluvy,
je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou s výnimkou prípadu,
ak kombinovaný nástroj mo žno vysporiada ťtakým spôsobom,
žed ržiteľby nezískal naspä ťv podstate celú svoju vykázanú
investíciu, alebo ak by vlo žený derivát mohol najmenej zdvoj-
násobi ťpočiatočnú mieru výnosnosti dr žiteľa z hostite ľskej
zmluvy a mohol by ma ťza následok mieru výnosnosti, ktorá
je najmenej dvojnásobná v porovnaní s trhovou výnosnos ťou,
ktorú by mali zmluvy s takými istými podmienkami ako hosti-
teľská zmluva;
b) vlo žený floor alebo cap úrokovej miery do dlhovej zmluvy alebo
poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou za
predpokladu, že cap je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo
nadňou a floor je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo pod
ňou v čase uzatvorenia zmluvy a cap alebo floor neobsahujú
pákový efekt vo vz ťahu k hostite ľskej zmluve. Podobne aj ustano-
venia zmluvy na nákup alebo predaj aktíva (napríklad komodity),ktoré stanovujú maximum (cap) a minimum (floor) na cenu, ktorása zaplatí alebo príjme za aktívum, sú v úzkom vz ťahu
s hostite ľskou zmluvou v prípade, ak boli aj cap aj floor na
začiatku mimo pe ňazí (out of the money) a neobsahujú pákový
efekt;
c) vlo žený derivát v cudzej mene, ktorý poskytuje tok splátok
istiny alebo úroku, ktoré sú denominované v cudzej mene,a ktorý je vlo žený do hostite ľského dlhového nástroja (napríklad
dlhopis v dvoch menách), je v úzkom vz ťahu s hostite ľským
dlhovým nástrojom. Takýto derivát sa neodde ľuje od hostite ľ-
ského nástroja, preto že v IAS 21 sa vy žaduje, aby sa kurzové
zisky a straty z pe ňažných polo žiek vykazovali v hospodárskom
výsledku;
d) derivát v cudzej mene vlo žený do hostite ľskej zmluvy, ktorý je
poistnou zmluvou alebo nie je finan čným nástrojom (napríklad
zmluva na nákup alebo predaj nefinan čnej polo žky, kde je cena
určená v cudzej mene) je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou
za predpokladu, že neobsahuje pákový efekt, neobsahuje op čný2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —358
▼B
prvok a vy žaduje platby denominované v jednej z týchto mien:
i) funk čná mena ktorejko ľvek z významných zmluvných strán;
ii) mena, v ktorej sa be žne ur čuje cena súvisiaceho nadobúdaného
alebo dodávaného tovaru alebo slu žby v rámci obchodných
transakcií vo svete (napríklad v prípade obchodu s ropu ideo americký dolár), alebo
iii) mena, ktorá sa be žne pou žíva v rámci zmlúv na nákup
alebo predaj nefinan čných polo žiek v ekonomickom
prostredí, v rámci ktorého sa transakcia uskuto čňuje (naprí-
klad relatívne stabilná a likvidná mena, ktorá sa be žne
používa v miestnych obchodných transakciách alebo pri
externom obchode);
e) opcia na pred časné splatenie vlo žená do série úrokových platieb
(interest-only strip) alebo série platieb istiny (principal-only strip)je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou za predpokladu, že
hostite ľská zmluva i) prvotne vznikla oddelením práva na prijí-
manie zmluvných pe ňažných tokov finan čného nástroja, ktorý
v sebe a sám osebe neobsahoval vlo žený derivát a ii) neobsahuje
žiadne podmienky, ktorá nie sú obsiahnuté v pôvodnej hostite ľskej
dlhovej zmluve;
f) derivát vlo žený do hostite ľskej lízingovej zmluvy je v úzkom
vzťahu s hostite ľskou zmluvou, ak vlo žený derivát predstavuje
i) index zoh ľadňujúci infláciu, akým je index lízingových
splátok k indexu spotrebite ľských cien (za predpokladu, že
lízing neobsahuje pákový efekt a index súvisí s infláciou vo
vlastnom ekonomickom prostredí ú čtovnej jednotky), ii) podmie-
nené prenájmy zalo žené na súvisiacich predajoch, alebo iii)
podmienené prenájmy zalo žené na premenlivých úrokových
mierach;
g) prvok viazanosti na podielovú jednotku (unit-linking feature)
vložený do hostite ľského finan čného nástroja alebo hostite ľskej
poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu s hostite ľským nástrojom
alebo hostite ľskou zmluvou, ak sa platby ur čené pod ľa podielovej
jednotky oce ňujú v sú časných jednotkových hodnotách, ktoré
zohľadňujú reálne hodnoty aktív fondu. Prvok viazanosti na podie-
lovú jednotku je zmluvnou podmienkou, ktorá vy žaduje platby
denominované v jednotkách interného alebo externého investi čného
fondu;
h) derivát vlo žený do poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu
s hostite ľskou poistnou zmluvou, ak sú vlo žený derivát
a hostite ľská poistná zmluva nato ľko vzájomne závislé, žeúčtovná
jednotka nemô že oceni ťuvedený vlo žený derivát oddelene
(t. j. bez oh ľadu na hostite ľskú zmluvu).
Nástroje obsahujúce vlo žené deriváty
AG33A. Ak sa ú čtovná jednotka stane jednou zo strán hybridného (kombi-
novaného) nástroja, ktorý obsahuje jeden alebo viacero vlo žených
derivátov, v odseku 11 sa po žaduje, aby ú čtovná jednotka identi-
fikovala ka ždý takýto vlo žený derivát, posúdila, či je potrebné jeho
oddelenie od hostite ľskej zmluvy, a pre tie, ktoré je potrebné
oddeli ť, ocenila deriváty v reálnej hodnote pri prvotnom vykázaní,
ako aj následne. Tieto po žiadavky mô žub yťzložitejšie alebo mô žu
maťza následok menej spo ľahlivé ocenenie, ako by bolo ocenenie
celého nástroja v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
Z toho dôvodu sa v tomto štandarde povo ľuje ur čiťcelý nástroj
ako oce ňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
AG33B. Takéto ur čenie sa mô že pou žiť,čiužsa v odseku 11 po žaduje oddeli ť
vložené deriváty od hostite ľskej zmluvy alebo sa takéto oddelenie
zakazuje. No v odseku 11A by sa neodôvod ňovalo ur čenie hybridného
(kombinovaného) nástroja ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —359
▼B
hospodársky výsledok v prípadoch uvedených v odseku 11A
písm. a) a b), preto že takéto ur čenie by neviedlo k zredukovaniu
zložitosti alebo zvý šeniu spo ľahlivosti.
VYKAZOVANIE A UKON ČENIE VYKAZOVANIA (odseky 14 a ž42)
Prvotné vykázanie (odsek 14)
AG34. V dôsledku zásady uvedenej v odseku 14 vykazuje ú čtovná jednotka
všetky svoje zmluvné práva a povinnosti z derivátov vo svojej súvahe
ako aktíva, resp. záväzky, s výnimkou derivátov, ktoré zabra ňujú, aby
sa prevod finan čných aktív ú čtoval ako predaj (pozri odsek AG49).
Ak prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vyka-
zovania, nadobúdate ľnevykazuje prevedené aktívum ako svoje
aktívum (pozri odsek AG50).
AG35. Ďalej sú uvedené príklady uplat ňovania zásady z odseku 14:
a) nepodmienené poh ľadávky a záväzky sa vykazujú ako aktíva alebo
záväzky vtedy, ke ďsa účtovná jednotka stáva zmluvnou stranou
zmluvy a následkom toho má zákonné právo prijíma ťalebo
zákonný záväzok plati ťpeňažné prostriedky,
b) aktíva, ktoré sa majú obstara ťa záväzky, ktoré majú vzniknú ť,
v dôsledku záväznej povinnosti kúpi ťalebo preda ťtovar alebo
služby sa vo v šeobecnosti nevykazujú dovtedy, kým aspo ň
jedna zo strán neuskuto čnila plnenie v rámci zmluvy. Napríklad
účtovná jednotka, ktorá prijíma záväznú objednávku, vo v šeo-
becnosti nevykazuje aktívum (a ú čtovná jednotka, ktorá zadáva
objednávku, nevykazuje záväzok) v čase vzniku záväzku, ale
radšej odkladá vykázanie dovtedy, pokým objednaný tovar
alebo slu žby nie sú zaslané, dodané alebo poskytnuté. Ak
patrí záväzná povinnos ťna nákup alebo predaj nefinan čných
položiek do rozsahu pôsobnosti odsekov 5 a ž7 tohto štandardu,
vykáže sa jeho čistá reálna hodnota ako aktívum alebo záväzok
k dátumu vzniku povinnosti [pozri ďalej uvedené písmeno c)].
Okrem toho, ak sa predtým nevykázaná záväzná povinnos ťurčí
ako zabezpe čená polo žka pri zabezpe čení reálnej hodnoty,
vykáže sa akáko ľvek zmena v čistej reálnej hodnote priradite ľná
k zabezpe čenému riziku ako aktívum alebo záväzok po za čiatku
zabezpe čenia (pozri odseky 93 a 94);
c) forwardová zmluva, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štan-
dardu (pozri odseky 2 a ž7) sa k dátumu vzniku povinnosti, a nie
k dátumu vysporiadania, vyká že ako aktívum alebo záväzok. Ke ď
sa účtovná jednotka stane zmluvnou stranou forwardovej zmluvy,
sú reálne hodnoty práva a povinnosti často rovnaké, a teda čistá
reálna hodnota forwardu je nulová. Ak čistá reálna hodnota práva
a povinnosti nie je nulová, zmluva sa vyká že ako aktívum alebo
záväzok;
d) op čné zmluvy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto štan-
dardu (pozri odseky 2 a ž7), sa vyká žu ako aktíva alebo
záväzky vtedy, ke ďsa dr žiteľalebo vypisovate ľstane zmluvnou
stranou;
e) plánované budúce transakcie, bez oh ľadu na ich pravdepodobnos ť,
sa nepova žujú za aktíva a záväzky, preto žes aú čtovná jednotka
nestala zmluvnou stranou.
Ukon čenie vykazovania finan čného aktíva (odseky 15 a ž37)
AG36. Ďalej uvedený diagram zobrazuje, ako sa postupuje pri posudzo-
vaní toho, či a do akej miery sa ukon čí vykazovanie finan čného
aktíva.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —360
▼B
Zmluvy, v rámci ktorých si ú čtovná jednotka ponechá zmluvné práva
na príjem pe ňažných tokov z finan čného aktíva, av šak prevezme
zmluvný záväzok plati ťpeňažné toky v prospech jedného alebo viac-
erých príjemcov [odsek 18 písm. b)]
AG37. K situácii uvedenej v odseku 18 písm. b) (ak si ú čtovná jednotka
ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného
aktíva, av šak prevezme zmluvný záväzok plati ťpeňažné toky
v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríkladvtedy, ak ide o subjekt špeciálneho ur čenia alebo trust, ktoré vydávajú
investorom podiely na ú žitkoch z podkladových finan čných aktív,
ktoré vlastnia, a poskytujú obsluhu pre tieto finan čné aktíva.
V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 19a 20, sp ĺňajú finan čné aktíva podmienky na ukon čenie vykazovania.
AG38. V rámci uplat ňovania odseku 19 by mohla ú čtovná jednotka napríklad
byťpôvodcom vzniku finan čného aktíva alebo by mohla by ť2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —361
▼B
skupinou, ktorá zah ŕňa konsolidovaný subjekt špeciálneho ur čenia,
ktorý nadobudol finan čné aktívum a prevádza pe ňažné toky na
nespriaznených investorov, ktorí sú tre ťou stranou.
Posúdenie prevodu rizík a odmien z vlastníctva (odsek 20)
AG39. Príkladmi, ke ďúčtovná jednotka previedla v podstate v šetky riziká
a odmeny z vlastníctva, sú:
a) nepodmienený predaj finan čného aktíva;
b) predaj finan čného aktíva spolu s opciou na spätný nákup finan č-
ného aktíva za jeho reálnu hodnotu v času spätného nákupu a
c) predaj finan čného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou,
ktorá je hlboko mimo pe ňazí (deeply out of money) [t. j. opcia,
ktorá je do takej miery mimo pe ňazí,že je vysoko nepravdepo-
dobné, že pred skon čením jej platnosti bude v peniazoch (in the
money)].
AG40. Príkladmi, ke ďsi účtovná jednotka ponechala v podstate v šetky riziká
a odmeny z vlastníctva, sú:
a) transakcia predaja a spätného nákupu, kde cena za spätný nákup je
pevná cena alebo predajná cena plus výnos verite ľa;
b) zmluva o zapo žičaní cenných papierov;
c) predaj finan čného aktíva spolu so swapom celkovej výnosnosti,
ktorým sa presúva trhové riziko spä ťna účtovnú jednotku;
d) predaj finan čného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou,
ktoré sú hlboko v peniazoch (deep-in-the money) [t. j. opcia, ktoráje uždo takej miery v peniazoch (in the money), že je vysoko
nepravdepodobné, že pred skon čením jej platnosti bude mimo
peňazí (out of the money)], a
e) predaj krátkodobých poh ľadávok, za ktoré ú čtovná jednotka ru č
í
nadobúdate ľovi,že bude kompenzova ťúverové straty, ktoré prav-
depodobne vzniknú.
AG41. Ak ú čtovná jednotka ur čí,že v dôsledku prevodu previedla v podstate
všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, nevykazuje
opäťprevedené aktívum v budúcom období s výnimkou situácie, ak
takéto prevedené aktívum znovu nadobudne v rámci novej transakcie.
Posúdenie prevodu kontroly
AG42. Ú čtovná jednotka si neponechala kontrolu nad prevedeným aktívom,
ak má nadobúdate ľreálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum.
Účtovná jednotka si ponechala kontrolu nad prevedeným aktívom,
ak nadobúdate ľnemá reálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum.
Nadobúdate ľmá reálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum
v prípade, ak sa s takýmto aktívom obchoduje na aktívnom trhu,preto že nadobúdate ľby v prípade, že by musel aktívum ú čtovnej
jednotke vráti ť, mohol prevedené aktívum znovu kúpi ťna trhu. Naprí-
klad nadobúdate ľmôžem a ťreálnu schopnos ťpreda ťprevedené
aktívum, ak sa na prevedené aktívum vz ťahuje opcia, ktorá umo žňuje
účtovnej jednotke jeho spätný nákup, ale nadobúdate ľmôže v prípade
uplatnenia si opcie ľahko získa ťprevedené aktívum na trhu. Nadobú-
dateľnemá reálnu schopnos ťou preda ťprevedené aktívum v prípade,
ak si ú
čtovná jednotka takúto opciu ponechá a nadobúdate ľnemô že
ľahko získa ťprevedené aktívum na trhu v prípade, ak si ú čtovná
jednotka opciu uplatní.
AG43. Nadobúdate ľmá reálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum len
vtedy, ak mô že prevedené aktívum preda ťako celok nespriaznenej
tretej osobe a je schopný zrealizova ťtúto mo žnosťjednostranne
a bez uvalenia ďalších obmedzení na prevod. Zásadnou otázkou
ostáva, čo je nadobúdate ľschopný realizova ťv skuto čnosti, nie aké
zmluvné práva má vo vz ťahu k tomu, čom ô že vykona ťs prevedeným
aktívom, alebo aké zmluvné obmedzenia existujú. Konkrétne:
a) zmluvné právo previes ťprevedené aktívum má len malý praktický
význam, ak pre prevedené aktívum neexistuje žiadny trh, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —362
▼B
b) schopnos ťprevies ťprevedené aktívum má len malý praktický
význam v prípade, ak sa takýto prevod nemô že uskuto čniťbez
obmedzení. Z toho dôvodu:
i) schopnos ťnadobúdate ľa previes ťprevedené aktívum nesmie
závisie ťodčinností iných (t. j. musí ís ťo jednostrannú schop-
nosť)a
ii) nadobúdate ľmusí by ťschopný previes ťprevedené aktívum bez
potreby prida ťk prevodu akéko ľvek re štriktívne podmienky
alebo obmedzenia (napríklad podmienky o tom, ako sa má
úverové aktívum spláca ťalebo opcia, ktorá dáva nadobúdate-
ľovi právo na spätné odkúpenie aktíva).
AG44. To, že je nepravdepodobné, že nadobúdate ľpredá prevedené aktívum,
neznamená samo osebe, že si nadobúdate ľponechal kontrolu nad
prevedeným aktívom. Ak sa v šak predajnou opciou alebo zárukou
obmedzuje mo žnosťnadobúdate ľa preda ťprevedené aktívum, potom
si nadobúdate ľponechal kontrolu nad prevedeným aktívom. Ak je
napríklad predajná opcia alebo záruka dostato čne hodnotná, obme-
dzuje sa ňou mo žnosťnadobúdate ľa preda ťprevedené aktívum,
preto že v praxi by nadobúdate ľnepredal tretej strane prevedené
aktívum bez pridania podobnej opcie alebo iných obmedzujúcichpodmienok. Namiesto toho by si nadobúdate ľponechal prevedené
aktívum, aby získal platby v rámci záruky alebo predajnej opcie. Za
týchto okolností si prevodca ponechal kontrolu nad prevedeným
aktívom.
Prevody, ktoré sp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania
AG45. Ú čtovná jednotka si mô že ponecha ťprávo na časťúrokových splátok
z prevedeného aktíva ako kompenzáciu za obsluhu takýchto aktív.
Časťúrokových splátok, ktorých by sa ú čtovná jednotka pri ukon čení
alebo prevode zmluvy na obsluhu vzdala, sa priradí aktívu z obsluhyalebo záväzku z obsluhy. Časťsplátok úrokov, ktorých by sa ú čtovná
jednotka nevzdala, predstavuje poh ľadávku zo série úrokových platieb
(interest-only strip). Ak by sa ú čtovná jednotka napríklad nevzdala
žiadneho úroku pri ukon čení alebo prevode zmluvy na obsluhu,
potom celé úrokové rozpätie je poh ľadávkou zo série úrokových
platieb. Na ú čely uplatnenia odseku 27 sa reálne hodnoty aktíva
z obsluhy a poh ľadávky zo série úrokových platieb (interest-only
strip) pou žívajú pri rozvrhnutí ú čtovnej hodnoty poh ľadávky medzi
časťaktíva, ktorej vykazovanie je ukon čené a časť, ktorej vykazovanie
aj na ďalej pokra čuje. Ak poplatok z obsluhy nie je stanovený alebo sa
očakáva, že poplatok, ktorý sa prijme, nebude primerane kompenzova ť
účtovnej jednotke poskytovanie obsluhy, záväzok z obsluhy sa vyká že
v reálnej hodnote.
AG46. Pri odhadovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa aj na ďalej vykazuje
ačasti, ktorej vykazovanie sa ukon čí, na ú čely uplat ňovania odseku 27,
uplatní ú
čtovná jednotka okrem odseku 28 aj po žiadavky na oce ňo-
vanie v reálnej hodnote uvedené v odsekoch 48 a ž49 a AG69 a ž
AG82.
Prevody, ktoré nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania
AG47. Ďalej sa uvádza pou žitie zásady uvedenej v odseku 29. Ak záruka
poskytnutá ú čtovnou jednotkou na straty z nesplatenia prevedeného
aktíva zabra ňuje ukon čeniu vykazovania prevedeného aktíva, preto že
účtovná jednotka si ponechala v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva prevedeného aktíva, prevedené aktívum sa aj na ďalej
vykazuje ako celok a prijaté plnenie sa vyká že ako záväzok.
Pokra čujúca zainteresovanos ťv prevedených aktívach
AG48. Ďalej sú uvedené príklady toho, ako ú čtovná jednotka oce ňuje preve-
dené aktívum a súvisiaci záväzok pod ľa odseku 30.
Všetky aktíva
a) Ak záruka poskytnutá ú čtovnou jednotkou zaplati ťza straty
z nesplatenia prevedeného aktíva zabra ňuje ukon čiťvykazovanie
prevedeného aktíva v rozsahu pokra čujúcej zainteresovanosti,
prevedené aktívum sa k dátumu prevodu ocení ni žšou z týchto2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —363
▼B
súm: i) ú čtovnej hodnoty aktíva, alebo ii) maximálnej hodnoty
prijatého plnenia v rámci prevodu, ktorej platba by sa od ú čtovnej
jednotky mohla po žadova ť(„záručná hodnota “). Súvisiaci záväzok
sa prvotne ocení v záru čnej hodnote zvý šenej o reálnu hodnotu
záruky (ktorá obvykle predstavuje prijatú odmenu za záruku).
Následne sa po čiatočná reálna hodnota záruky vyká že
v hospodárskom výsledku postupne po čas obdobia (pozri IAS
18) a ú čtovná hodnota aktíva sa zní ži o straty zo zní ženia hodnoty.
Aktíva oce ňované v amortizovanej hodnote
b) Ak záväzok z predajnej opcie vypísanej ú čtovnou jednotkou alebo
právo z kúpnej opcie dr žanej ú čtovnou jednotkou zabra ňujú
ukon čiťvykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná jednotka
oceňuje prevedené aktívum v amortizovanej hodnote, súvisiaci
záväzok sa oce ňuje v jeho obstarávacej hodnote (t. j. vo vý ške
prijatého plnenia) upravenej o amortizáciu akýchko ľvek rozdielov
medzi obstarávacou hodnotou a amortizovanou hodnotou prevede-
ného aktíva k dátumu vypr šania opcie. Napríklad predpokladajme,
že amortizovaná hodnota a ú čtovná hodnota aktíva k dátumu
prevodu je 98 CU a vý ška prijatého plnenia je 95 CU. Amortizo-
vaná hodnota aktíva k dátumu uplatnenia opcie bude 100 CU.
Počiatočná ú čtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 95 CU
a rozdiel medzi 95 CU a 100 CU sa vykazuje v hospodárskomvýsledku pou žitím metódy efektívnej úrokovej miery. Ak dôjde
k uplatneniu opcie, rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou súvisiaceho
záväzku a realiza čnou cenou sa vyká že v hospodárskom výsledku.
Aktíva oce ňované v reálnej hodnote
c) Ak právo z kúpnej opcie, ktoré si ú čtovná jednotka ponechala,
zabra ňuje ukon čiťvykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná
jednotka oce ňuje prevedené aktívum v reálnej hodnote, aktívum
sa aj na ďalej oce ňuje v jeho reálnej hodnote. Súvisiaci záväzok
sa oce ňuje i) realiza čnou cenou opcie zní ženou o časovú hodnotu
opcie v prípade, ak je opcia v peniazoch (in the money) alebo na
peniazoch (at the money), alebo ii) reálnou hodnotou prevedeného
aktíva zní ženou o časovú hodnotu opcie v prípade, ak je opcia
mimo pe ňazí (out of the money). Úpravou ocenenia súvisiaceho
záväzku sa zabezpe čí,žečistá ú čtovná hodnota aktíva
a súvisiaceho záväzku predstavuje reálnu hodnotu práva z kúpnej
opcie. Ak je napríklad reálna hodnota podkladového aktíva 80 CU,realiza čná cena opcie je 95 CU a časová hodnota opcie je 5 CU,
účtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 75 CU (80 CU –5 CU)
aúčtovná hodnota prevedeného aktíva je 80 CU (t. j. jeho reálna
hodnota).
d) Ak predajná opcia vypísaná ú čtovnou jednotkou zabra ňuje ukon čiť
vykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná jednotka oce ňuje preve-
dené aktívum v jeho reálnej hodnote, súvisiaci záväzok sa oce ňuje
realiza čnou cenou opcie zvý šenou o časovú hodnotu opcie.
Ocenenie aktíva v reálnej hodnote sa obmedzuje na ni žšiu hodnotu
spomedzi jeho reálnej hodnoty a realiza čnej ceny opcie, preto že
účtovná jednotka nemá nárok na nárast reálnej hodnoty prevede-
ného aktíva nad realiza
čnú cenu opcie. Týmto sa zabezpe čí,že
čistá ú čtovná hodnota aktíva a súvisiaceho záväzku predstavuje
reálnu hodnotu záväzku z predajnej opcie. Ak je napríklad reálnahodnota podkladového aktíva 120 CU, realiza čná cena opcie je 100
CU a časová hodnota opcie je 5 CU, ú čtovná hodnota súvisiaceho
záväzku je 105 CU (100 CU + 5 CU) a ú čtovná hodnota aktíva je
100 CU (v tomto prípade realiza čná cena opcie).
e) Ak collar vo forme nakúpenej kúpnej opcie a vypísanej predajnej
opcie zabra ňuje ukon čiťvykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná
jednotka oce ňuje aktívum v reálnej hodnote, potom aj na ďalej
oceňuje toto aktívum v reálnej hodnote. Súvisiaci záväzok sa
oceňuje i) s čítaním realiza čnej ceny kúpnej opcie a reálnej hodnoty
predajnej opcie a odpo čítaním časovej hodnoty kúpnej opcie, ak je
kúpna opcia v peniazoch (in the money) alebo na peniazoch (at themoney) alebo ii) s čítaním reálnej hodnoty aktíva a reálnej hodnoty
predajnej opcie a odpo čítaním časovej hodnoty kúpnej opcie, ak je
kúpna opcia mimo pe ňazí (out of the money). Úpravou súvisiaceho
záväzku sa zabezpe čí,žečistá ú čtovná hodnota aktíva2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —364
▼B
a súvisiaceho záväzku predstavuje reálnu hodnotu opcií dr žaných
a vypísaných ú čtovnou jednotkou. Predpokladajme napríklad, že
účtovná jednotka prevedie finan čné aktívum oce ňované v reálnej
hodnote a sú časne kúpi kúpnu opciu s realiza čnou cenou 120 CU
a vypí še predajnú opciu s realiza čnou cenou 80 CU. Takisto pred-
pokladajme, že reálna hodnota aktíva k dátumu prevodu je 100
CU. Časová hodnota predajnej opcie je 1 CU a kúpnej opcie 5
CU. V takomto prípade ú čtovná jednotka vyká že aktívum
v hodnote 100 CU (reálna hodnota aktíva) a záväzok v hodnote
96 CU [(100 CU + 1 CU) –5 CU]. Týmto výpo čtom sa dosiahne
čistá hodnota aktíva vo vý ške 4 CU, ktorá predstavuje reálnu
hodnotu ú čtovnou jednotkou dr žaných a vypísaných opcií.
Všetky prevody
AG49. V rozsahu, v akom prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na
ukon čenie vykazovania, sa zmluvné práva alebo povinnosti prevodcu
týkajúce sa prevodu neú čtujú oddelene ako deriváty v prípade, ak by
vykazovanie derivátu a bu ďprevedeného aktíva alebo záväzku vyplý-
vajúceho z prevodu vyústilo do dvojnásobného vykázania tých istých
práv alebo povinností. Napríklad kúpna opcia, ktorú si prevodca pone-chal, mô že zabráni ťúčtovaniu prevodu finan čného aktíva ako predaja.
V takom prípade sa kúpna opcia nevykazuje oddelene ako derivátové
aktívum.
AG50. V rozsahu, v akom prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na
ukon čenie vykazovania, nadobúdate ľnevykazuje prevedené aktívum
ako svoje aktívum. Nadobúdate ľukon čí vykazovanie pe ňažných
prostriedkov alebo iných zaplatených plnení a vyká ž
e poh ľadávku
voči prevodcovi. Ak má prevodca aj právo aj záväzok na opätovné
získanie kontroly nad celým prevedeným aktívom za fixnú sumu (ako
napríklad v rámci zmluvy o spätnom odkúpení), mô že nadobúdate ľ
svoju poh ľadávku ú čtovaťako úver alebo poh ľadávku.
Príklady
AG51. Ďalej uvedené príklady sú ilustráciou uplat ňovania zásad ukon čenia
vykazovania uvedených v tomto štandarde:
a)zmluvy o spätnom odkúpení a zapo žičanie cenných papierov. Ak
dôjde k predaju finan čného aktíva na základe zmluvy o spätnom
odkúpení za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veri-
teľa, alebo ak dôjde k jeho zapo žičaniu v rámci zmluvy o jeho
navrátení prevodcovi, vykazovanie aktíva sa neukon čí, preto že
prevodca si ponecháva v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva. Ak nadobúdate ľzíska právo aktívum preda ťalebo
ho zalo žiť, prevodca reklasifikuje aktívum vo svojej súvahe, naprí-
klad ako po žičané aktívum alebo poh ľadávku zo spätného odkú-
penia;
b)zmluvy o spätnom odkúpení a zapo žičanie cenných papierov –
aktíva, ktoré sú v podstate rovnaké. Ak dôjde k predaju finan č-
ného aktíva na základe zmluvy o spätnom odkúpení rovnakéhoalebo v podstate rovnakého aktíva za pevnú cenu alebo za pred-ajnú cenu plus výnos verite ľa, alebo ak dôjde k po žičaniu alebo
zapožičaniu finan čného aktíva na základe zmluvy o navrátení
rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva prevodcovi, vykazo-
vanie aktíva sa neukon čí, preto že prevodca si ponecháva
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva;
c)zmluvy o spätnom odkúpení a zapo žičanie cenných papierov –
právo substitúcie. Ak zmluva o spätnom nákupe za pevnú cenu
spätného nákupu alebo za cenu rovnajúcu sa predajnej cene plusvýnos verite ľa alebo podobná transakcia týkajúca sa zapo žičania
cenných papierov dáva nadobúdate ľovi právo nahradi ťaktíva,
ktoré sú podobné a majú k dátumu spätného odkúpenia rovnakúreálnu hodnotu ako prevedené aktívum, potom sa vykazovanieaktíva predaného alebo po žičaného v rámci spätného odkúpenia
alebo transakcie o zapo žičaní cenných papierov neukon čí, preto že
prevodca si ponecháva v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva;
d)právo prvého odmietnutia pri spätnom odkúpení za reálnu
hodnotu. Ak ú čtovná jednotka predá finan čné aktívum
a ponechá si len právo prvého odmietnutia spätného odkúpenia2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —365
▼B
prevedeného aktíva v reálnej hodnote, ak ho nadobúdate ľnásledne
predá, ú čtovná jednotka ukon čí vykazovanie aktíva, preto že
previedla v podstate v šetky práva a odmeny z vlastníctva;
e)transakcia fingovaného predaja. Spätný nákup finan čného aktíva
krátko po jeho predaji sa niekedy ozna čuje ako fingovaný predaj
(wash sale). Takýto spätný nákup nevylu čuje ukon čenie vykazo-
vania za predpokladu, že pôvodná transakcia splnila podmienky na
ukon čenie vykazovania. Ak je v šak zmluva o predaji finan čného
aktíva uzatvorená sú časne so zmluvou o spätnom odkúpení toho
istého aktíva za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnosverite ľa, potom sa vykazovanie aktíva neukon čuje;
f)predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko v peniazoch (deeply
in the money). Ak prevodca mô že spätne odkúpi ťprevedené
finan čné aktívum a kúpna opcia je hlboko v peniazoch, prevod
nespĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, preto žes i
prevodca ponechal v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva. Podobne, ak nadobúdate ľmôže spätne preda ťpreve-
dené finan čné aktívum a predajná opcia je hlboko v peniazoch,
prevod nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, preto žes i
prevodca ponechal v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva;
g)predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko mimo pe ňazí
(deeply out of the money). Vykazovanie finan čného aktíva, ktoré
sa prevádza a na prevod sa vz ťahuje iba predajná opcia hlboko
mimo pe ňazí dr ž
aná nadobúdate ľom alebo kúpna opcia hlboko
mimo pe ňazí dr žaná prevodcom, sa ukon čí. Je tomu tak preto,
lebo prevodca previedol v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva;
h)aktíva ľahko dostupné, ktoré sú predmetom kúpnej opcie, ktorá nie
je ani hlboko v peniazoch (deeply in the money) a ani hlbokomimo pe ňazí (deeply out of the money). Ak ú čtovná jednotka
vlastní kúpnu opciu na aktívum, ktoré je na trhu ľahko dostupné
a opcia nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo pe ňazí,
vykazovanie aktíva sa ukon čí. Dôvodom je skuto čnosť,žeúčtovná
jednotka i) si neponechala a ani nepreviedla v podstate v šetky
riziká a odmeny z vlastníctva a ii) neponechala si kontrolu. Ak
však nie je aktívum na trhu ľahko dostupné, ukon čenie vykazo-
vania je vylú čené v rozsahu hodnoty aktíva, ktorá je predmetom
kúpnej opcie, preto žeúčtovná jednotka si ponechala kontrolu nad
aktívom;
i)aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a je predmetom
predajnej opcie vypísanej ú čtovnou jednotkou, ktorá nie je ani
hlboko v peniazoch (deeply in the money) a ani hlboko mimo
peňazí (deeply out of the money). Ak ú čtovná jednotka prevedie
finan čné aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a vypí še
predajnú opciu, ktorá nie je hlboko mimo pe ňazí, znamená to, že
účtovná jednotka si v dôsledku vypísanej predajnej opcie ani
neponechá a ani neprevedie v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva. Ú čtovná jednotka si ponechá kontrolu nad aktívom
v prípade, ak je predajná opcia dostato čne hodnotná na to, aby
zabránila nadobúdate ľ
ovi preda ťaktívum, pri čom v takomto
prípade sa vo vykazovaní aktíva pokra čuje v rozsahu pokra čujúcej
zainteresovanosti prevodcu (pozri odsek AG44). Ú čtovná jednotka
prevedie kontrolu nad aktívom v prípade, ak predajná opcia nie je
dostato čne hodnotná na to, aby zabránila nadobúdate ľovi preda ť
aktívum. V takomto prípade sa vykazovanie aktíva ukon čuje;
j)aktíva, ktoré sú predmetom predajnej alebo kúpnej opcie v reálnej
hodnote alebo forwardovej zmluvy o spätnom nákupe . Prevod
finan čného aktíva, na ktorý sa vz ťahuje len predajná alebo
kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe, pri čom
realiza čná cena alebo cena spätného odkúpenia sa rovná reálnej
hodnote finan čného aktíva v čase spätného odkúpenia, má za
následok ukon čenie vykazovania, preto žed o šlo k prevodu
v podstate v šetkých rizík a odmien z vlastníctva;
k)kúpne alebo predajné opcie vysporiadané v pe ňažných prostried-
koch. Účtovná jednotka posúdi prevod finan čného aktíva, na ktorý
sa vz ťahuje predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva
o spätnom nákupe, ktoré budú vysporiadané v čistom formou
peňažných prostriedkov, aby stanovila, či si ponechala alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —366
▼B
previedla v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak si
účtovná jednotka neponechala v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva prevedeného aktíva, stanoví, či si ponechala kontrolu
nad prevedeným aktívom. To, že sa predajná alebo kúpna opcia
alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe vysporadúva v čistom
formou pe ňažných prostriedkov, automaticky neznamená, že
účtovná jednotka previedla kontrolu [pozri odseky AG44
a písmená g), h) a i)];
l)právo spätnej kúpy (removal of accounts provisions). Právo
spätnej kúpy predstavuje opciu na nepodmienené spätné odkú-
penie (kúpna opcia), ktorá dáva ú čtovnej jednotke právo po ža-
dovaťvrátenie prevedeného aktíva, na ktoré sa vz ťahujú ur čité
obmedzenia. Za predpokladu, že takáto opcia vyús ťuje do situácie,
keďsi ú čtovná jednotka ani neponechá a ani neprevedie
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva, vylu čuje ukon-
čenie vykazovania len do vý šky hodnoty, ktorá je predmetom
spätného odkúpenia (za predpokladu, že nadobúdate ľnemô že
aktíva preda ť). Ak je napríklad ú čtovná hodnota a príjmy
z prevodu úverových aktív 100 000 CU a jednotlivé úvery bymohli by ťspätne odkúpené, av šak celková suma úverov, ktoré
by mohli by ťspätne odkúpené, by nemohla presiahnu ť10 000
CU, potom objem úverov vo vý ške 90 000 CU by sp ĺňal po žia-
davky na ukon čenie vykazovania;
m)clean-up kúpne opcie (clean-up calls). Účtovná jednotka, ktorá
mô
žeb y ťprevodcom, ktorá poskytuje obsluhu prevedených
aktív, mô žem a ťvd r žbe clean-up kúpnu opciu na nákup
zvyšných prevedených aktív v prípade, ak suma nesplatených
aktív klesne na ur čitú úrove ň, pri ktorej sú náklady na obsluhu
pre tieto aktíva vy ššie v porovnaní s ú žitkami plynúcimi
z obsluhy. Za predpokladu, že takáto clean-up kúpna opcia
spôsobí, žeúčtovná jednotka si neponechá a ani neprevedie
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva
a nadobúdate ľnemô že aktíva preda ť, zabra ňuje táto opcia
ukon čeniu vykazovania len do tej vý šky hodnoty aktív, na
ktorú sa vz ťahuje táto kúpna opcia;
n)podriadené ponechané podiely a úverové záruky. Účtovná
jednotka mô že nadobúdate ľovi poskytnú ťúverové zlep šenie
(credit enhancement) prostredníctvom podriadenia časti alebo
celého podielu, ktorý si ponechala na prevedenom aktíve. Podobnemôžeúčtovná jednotka poskytnú ťnadobúdate ľovi úverové zlep-
šenie formou úverovej záruky, ktorá mô žeb yťneobmedzená alebo
obmedzená na ur čitú hodnotu. Ak si ú čtovná jednotka ponechá
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného
aktíva, pokra čuje vo vykazovaní aktíva v celom rozsahu. Ak si
účtovná jednotka ponechá niektoré, ale nie v podstate v šetky
riziká a odmeny z vlastníctva a ponechá si kontrolu, ukon
čenie
vykazovania je vylú čené vo vý ške sumy pe ňažných prostriedkov
alebo iných aktív, ktorých platba by sa od ú čtovnej jednotky
mohla vy žadova ť;
o)swapy celkovej výnosnosti (total return swaps). Účtovná
jednotka mô že preda ťfinan čné aktívum nadobúdate ľovi
a uzatvori ťs ním swap celkovej výnosnosti, prostredníctvom
čoho sa v šetky pe ňažné toky platieb úrokov z podkladového
aktíva postupujú ú čtovnej jednotke výmenou za fixnú platbu
alebo platbu s premenlivou sadzbou a ú čtovná jednotka zárove ň
znášavšetky zvý šenia alebo zní ženia reálnej hodnoty podklado-
vého aktíva. V takomto prípade je ukon čenie vykazovania aktív
zakázané;
p)úrokové swapy (interest rate swaps). Účtovná jednotka mô že
previes ťna nadobúdate ľa finan čné aktívum s fixnou sadzbou
a uzatvori ťs ním úrokový swap na ú čely prijatia fixnej úrokovej
sadzby a platenia premenlivej úrokovej sadzby vychádzajúcej
z nominálnej hodnoty, ktorá sa rovná sume istiny prevedenéhofinan čného aktíva. Úrokový swap nezabra ňuje ukon čeniu vykazo-
vania prevedeného aktíva pod podmienkou, že platby v rámci
swapu nie sú podmienené platbami realizovanými v súvislosti
s prevedeným aktívom;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —367
▼B
q)amortizované úrokové swapy. Účtovná jednotka mô že previes ťna
nadobúdate ľa finan čné aktívum s fixnou sadzbou, ktoré sa spláca
v priebehu času, a uzatvori ťs ním amortizovaný úrokový swap
s cie ľom prijatia fixnej úrokovej sadzby a platenia premenlivej
úrokovej sadzby na základe nominálnej hodnoty. Ak sa nominálna
hodnota swapu amortizuje tak, že sa v akomko ľvek časovom
okamihu rovná sume istiny nesplateného prevedeného aktíva,takýto swap by obvykle vyústil do situácie, ke ďsi účtovná
jednotka ponecháva podstatné riziko pred časného splatenia.
V takomto prípade ú čtovná jednotka bu ďpokra čuje vo vykazovaní
celého prevedeného aktíva, alebo pokra čuje vo vykazovaní preve-
deného aktíva v rozsahu jej pokra čujúcej zainteresovanosti.
Naopak, ak amortizácia nominálnej hodnoty swapu nesúvisí
s nesplatenou sumou istiny prevedeného aktíva, takýto swap
nevyústi do situácie, ke ďsi účtovná jednotka ponechá riziko pred-
časného splatenia aktíva. Teda takáto situácia by nevylu čovala
ukon čenie vykazovania prevedeného aktíva za predpokladu, že
platby zo swapu nie sú podmienené úrokovými platbami
z prevedeného aktíva a že swap nevyús ťuje do situácie, ke ďsi
účtovná jednotka ponecháva akéko ľvek iné významné riziká
a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva.
AG52. Tento odsek ilustruje uplat ňovanie prístupu pokra čujúcej zainteresova-
nosti v prípade, ak má ú čtovná jednotka pokra čujúcu zainteresovanos ť
včasti finan čného aktíva.
Predpokladajme, žeúčtovná jednotka má portfólio úverov
sm o žnosťou pred časného splatenia, ktorých kupón a efektívna
úroková miera je 10 percent a ktorých suma istinya amortizovaná hodnota je 10 000 CU. Ú čtovná jednotka uzavrie
transakciu, v ktorej nadobúdate ľzíska výmenou za platbu vo
výške 9 115 CU právo na 9 000 CU zo v šetkých inkás istiny
plus úroky vo vý ške 9,5 percenta. Ú čtovná jednotka si ponechá
práva na 1 000 CU v šetkých inkás istiny plus na súvisiaci úrok
vo vý ške 10 percent, ako aj na zostávajúce rozpätie vo vý ške 0,5
percenta zo zvy šnej istiny v hodnote 9 000 CU. Inkasá
z pred časných splátok sa proporcionálne rozde ľujú medzi
účtovnú jednotku a nadobúdate ľa v pomere 1:9, av šak všetky
nezaplatené splátky sa odpo čítavajú z podielu ú čtovnej jednotky
vo vý ške 1 000 CU a ždovtedy, kým sa tento podiel nevy čerpá.
Reálna hodnota úverov k dátumu transakcie predstavuje sumu10 100 CU a odhadovaná reálna hodnota zostávajúceho rozpätia
vo vý ške 0,5 percenta je 40 CU.
Účtovná jednotka ur čí,že previedla niektoré významné riziká
a odmeny z vlastníctva (napríklad významné riziko pred časného
splatenia), av šak takisto si ponechala niektoré významné riziká
a odmeny z vlastníctva (z dôvodu podriadeného ponechanéhopodielu) a ponechala si aj kontrolu. Preto ú čtovná jednotka uplat-
ňuje prístup pokra čujúcej zainteresovanosti.
Na ú čely uplatnenia tohto štandardu ú čtovná jednotka analy-
zuje transakciu ako a) ponechanie si pomerného ponechanéhopodielu vo vý ške 1 000 CU, plus b) podriadenie takéhoto
ponechaného podielu s cie ľ
om poskytnutia úverového zlep-
šenia (credit enhancement) nadobúdate ľovi z úverových strát.
Účtovná jednotka vypo číta,že suma 9 090 CU (90 percent
z 10 100 CU) z prijatého plnenia vo vý ške 9 115 CU predstavuje
plnenie za pomerný 90-percentný podiel. Zvy šok prijatého
plnenia (25 CU) predstavuje prijaté plnenie za podriadenie jejponechaného podielu poskytnutím úverového zlep šenia nadobú-
dateľovi z úverových strát. Okrem toho zostávajúce rozpätie vo
výške 0,5 percenta predstavuje prijaté plnenie za úverové zlep-
šenie. Teda celková suma prijatého plnenia za úverové zlep šenie
je 65 CU (25 CU + 40 CU).
Účtovná jednotka vypo číta zisk alebo stratu z predaja 90-percent-
ného podielu pe ňažných tokov. Za predpokladu, že k dátumu
prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty preve-denej 90-percentnej časti a zostávajúcej 10-percentnej časti,
účtovná jednotka alokuje ú čtovnú hodnotu aktíva v súlade
s odsekom 28 takto:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —368
▼B
Odhadovaná
reálna
hodnotaPercen-
tuálny
podielAlokovaná
účtovná
hodnota
Prevedená časť 9 090 90 % 9 000
Ponechaná časť 1 010 10 % 1 000
Spolu 10 100 10 000
Účtovná jednotka vypo číta svoj zisk alebo stratu z predaja 90-
percentného podielu pe ňažných tokov odpo čítaním alokovanej
účtovnej hodnoty prevedenej časti od prijatého plnenia, t. j. 90
CU (9 090 CU –9 000 CU). Ú čtovná hodnota časti, ktorú si
účtovná jednotka ponechala, predstavuje 1 000 CU.
Navy šeúčtovná jednotka vykazuje pokra čujúcu zainteresova-
nosť, ktorá vyplýva z podriadenia jej ponechaného podielu na
úverových stratách. Tak žeúčtovná jednotka vykazuje aktívum
v hodnote 1 000 CU (maximálna suma pe ňažných tokov, ktorú
by účtovná jednotka v rámci podriadenosti nezískala) a súvisiaci
záväzok v hodnote 1 065 CU (ktorý predstavuje maximálnu
hodnotu pe ňažných tokov, ktorú by ú čtovná jednotka nezískala
v rámci podriadenosti, t. j. 1 000 CU plus reálna hodnota podria-denia 65 CU).
Všetky uvedené informácie pou žije ú čtovná jednotka na ú čto-
vanie transakcie takto:
Má da ť Dal
Pôvodné aktívum — 9 000
Aktívum vykázané z titulu
podriadenia zostatkovéhopodielu 1 000 —
Aktívum za prijaté plnenie
vo forme zostávajúcehorozpätia 40 —
Zisk alebo strata (zisk
z prevodu) — 90
Záväzok — 1 065
Prijaté pe ňažné prostriedky 9 115 —
Spolu 10 155 10 155
Ihneďpo uskuto čnení transakcie predstavuje ú čtovná hodnota
aktíva sumu 2 040 CU, pozostávajúcu z 1 000 CU, čo predsta-
vuje alokovanú obstarávaciu hodnotu ponechaného podielu
a 1 040 CU, čo predstavuje dodato čnú pokra čujúcu zainteresova-
nosťúčtovnej jednotky vyplývajúcu z podriadenia ponechaného
podielu na úverových stratách ( čo zah ŕňa zostávajúce rozpätie vo
výške 40 CU).
V nasledujúcich obdobiach ú čtovná jednotka vykazuje prijaté
plnenie za úverové zlep šenie (65 CU) postupne po čas obdobia,
časovo rozli šuje úrok z vykázaného aktíva pri pou žití metódy
efektívnej úrokovej miery a vykazuje akéko ľvek zní ženie
hodnoty vykazovaných úverových aktív. Ako príklad zní ženia
hodnoty predpokladajme, že v priebehu budúceho roka dôjde
k strate zo zní ženia hodnoty podkladových úverov vo vý ške
300 CU. Ú čtovná jednotka zní ži sumu vykazovaného aktíva
o 600 CU (300 CU sa týka ponechaného podielu a 300 CU sa
týka dodato čnej pokra čujúcej zainteresovanosti, ktorá vyplýva
z podriadenia ponechaného podielu vo vz ťahu k úverovým
stratám) a zní ž
i svoj vykazovaný záväzok o 300 CU. Čistým
výsledkom je ú čtovanie zní ženia hodnoty úverov vo vý ške 300
CU v hospodárskom výsledku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —369
▼B
Bežný nákup alebo predaj finan čného aktíva (odsek 38)
AG53. Be žný nákup alebo predaj finan čných aktív sa vykazuje bu ďpoužitím
účtovania dátumom uskuto čnenia obchodu, alebo ú čtovania dátumom
vysporiadania v súlade s ustanoveniami odsekov AG55a AG56. Pou žitá metóda sa konzistentne uplat ňuje na v šetky nákupy
a predaje finan čných aktív, ktoré patria do rovnakej kategórie finan č-
ných aktív, ako sú definované v odseku 9. Na tento ú čel aktíva, ktoré
sú dr žané na obchodovanie, tvoria samostatnú kategóriu odli šnú od
kategórie aktív ur čených ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok.
AG54. Zmluva, ktorá po žaduje alebo povo ľuječisté vysporiadanie zmeny
v hodnote zmluvy, sa nepova žuje za be žnú zmluvu. Namiesto toho
sa takáto zmluva ú čtuje ako derivát v období medzi dátumom usku-
točnenia obchodu a dátumom vysporiadania.
AG55. Dátum uskuto čnenia obchodu je dátumom, ku ktorému sa ú čtovná
jednotka zaväzuje kúpi ťalebo preda ťaktívum. Ú čtovanie dátumom
uskuto čnenia obchodu znamená a) vykázanie aktíva, ktoré sa má
prijať, a záväzku, ktorým sa má za ňzaplati ť, k dátumu uskuto čnenia
obchodu a b) ukon čenie vykazovania aktíva, ktoré bolo predané, vyká-
zanie akéhoko ľvek zisku alebo straty z vyradenia a vykázanie poh ľa-
dávky vo či kupujúcemu za platbu k dátumu uskuto č
nenia obchodu.
Vo v šeobecnosti sa úrok z aktíva a zodpovedajúceho záväzku neza-
čínačasovo rozli šovaťaždo dátumu vysporiadania, ke ďdôjde
k zmene vlastníctva.
AG56. Dátum vysporiadania je dátumom, ku ktorému sa aktívum dodá
účtovnej jednotke, alebo ku ktorému je aktívum dodané ú čtovnou
jednotkou. Ú čtovanie dátumom vysporiadania znamená a) vykázanie
aktíva k dátumu jeho prijatia ú čtovnou jednotkou a b) ukon čenie
vykazovania aktíva a vykázanie akéhoko ľvek zisku alebo straty
z vyradenia ku d ňu, ke ďdošlo k jeho dodaniu ú čtovnou jednotkou.
Ak sa pou žíva ú čtovanie dátumom vysporiadania, ú čtovná jednotka
účtuje akúko ľvek zmenu reálnej hodnoty aktíva, ktoré sa má prija ť,
v období od dátumu uskuto čnenia obchodu do dátumu vysporiadania
rovnakým spôsobom, ako sa ú čtuje pri nadobudnutom aktíve. Inými
slovami, zmena hodnoty sa nevykazuje pri aktívach ú čtovaných
v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote; pri aktívach
klasifikovaných ako finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok sa zmena hodnoty vykazujev hospodárskom výsledku; a pokia ľide o aktíva klasifikované ako
k dispozícii na predaj, zmena hodnoty sa vykazuje vo vlastnom imaní.
Ukon čenie vykazovania finan čného záväzku (odseky 39 a ž42)
AG57. Finan čný záväzok (alebo jeho časť) zaniká, ak dl žník bu ď:
a) vyrovná záväzok (alebo jeho časť) zaplatením verite ľovi, obvykle
peňažnými prostriedkami, inými finan čnými aktívami, tovarom
alebo slu žbami, alebo
b) je právne zbavený primárnej zodpovednosti za záväzok (alebo jeho
časť), a to bu ďprávnym procesom alebo verite ľom (táto
podmienka mô žeb yťsplnená, aj ke ďdlžník poskytne záruku).
AG58. Ak emitent dlhového nástroja spätne odkúpi tento nástroj, dlh zaniká,
aj ke ďje emitent tvorcom trhu (market maker) pre daný nástroj alebo
ho mieni v krátkom čase opätovne preda ť.
AG59. V prípade, žed lžník nebol právne zbavený svojho záväzku, platba
tretej strane, vrátane trustu (niekedy nazývaná „in-substance defea-
sance“), sama osebe nezbavuje dl žníka jeho primárneho záväzku
voči verite ľovi.
AG60. Ak dl žník zaplatí tretej strane, aby prevzala záväzok a oznámi verite-
ľovi, že jeho dlhový záväzok prevzala tretia strana, dl žník neukon čí
vykazovanie dlhového záväzku. Vykazovanie ukon čí iba vtedy, ak sa
splní podmienka uvedená v odseku AG57 písm. b). Ak dl žník zaplatí
tretej strane, aby prevzala záväzok, a je verite ľom právne zbavený
svojho záväzku, potom mu tento dlh zanikol. Ak v šak dl žník súhlasí,
že bude spláca ťdlh tretej strane alebo priamo pôvodnému verite ľovi,
vykazuje dl žník nový dlhový záväzok vo či tretej strane.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —370
▼B
AG61. Hoci právne zbavenie záväzku, čiužsúdom alebo verite ľom, vedie
k ukon čeniu vykazovania záväzku, ú čtovná jednotka mô že vykáza ť
nový záväzok, ak nie sú splnené podmienky v odsekoch 15 a ž37
na ukon čenie vykazovania prevedených finan čných aktív. Ak tieto
kritériá splnené nie sú, vykazovanie prevedených aktív sa neukon čí
aúčtovná jednotka vykazuje nový záväzok súvisiaci s prevedenými
aktívami.
AG62. Na ú čely odseku 40 sú podmienky podstatne odli šné, ak je diskonto-
vaná sú časná hodnota pe ňažných tokov pod ľa nových podmienok,
vrátane v šetkých platených poplatkov po odpo čítaní akýchko ľvek
prijatých poplatkov, diskontovaná pri pou žití pôvodnej efektívnej
úrokovej miery, minimálne o 10 % odli šná od diskontovanej sú časnej
hodnoty zostávajúcich pe ňažných tokov pôvodného finan čného
záväzku. Ak sa výmena dlhových nástrojov alebo zmena podmienokúčtuje ako zánik záväzku, v šetky vzniknuté náklady alebo poplatky sa
vykazujú ako sú časťzisku alebo straty súvisiacej so zánikom. Ak sa
takáto výmena alebo zmena neú čtuje ako zánik záväzku, potom v šetky
vzniknuté náklady alebo poplatky upravujú ú čtovnú hodnotu záväzku
a amortizujú sa po čas zostávajúceho obdobia modifikovaného
záväzku.
AG63. V niektorých prípadoch verite ľzbaví dl žníka jeho sú časného záväzku
realizova ťplatby, av šak dl ž
ník na seba preberá ru čiteľskú povinnos ť
zaplati ťv prípade, ak dôjde k zlyhaniu strany, ktorá na seba prevzala
primárnu zodpovednos ť. Za takýchto okolností dl žník:
a) vykazuje nový finan čný záväzok zalo žený na reálnej hodnote jeho
záväzku zo záruky a
b) vykazuje zisk alebo stratu na základe rozdielu medzi i) v šetkými
príjmami a ii) ú čtovnou hodnotou pôvodného finan čného záväzku
zníženou o reálnu hodnotu nového finan čného záväzku.
OCE ŇOVANIE (odseky 43 a ž70)
Prvotné ocenenie finan čných aktív a finan čných záväzkov (odsek
43)
AG64. Reálnou hodnotou finan čného nástroja pri prvotnom vykázaní je
obvykle transak čná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prija-
tého plnenia, pozri takisto odsek AG76). Ak v šak je časťzaplateného
alebo prijatého plnenia plnením za nie čo iné ako za finan čný nástroj,
odhaduje sa reálna hodnota finan čného nástroja pomocou techniky
oceňovania (pozri odseky AG74 a žAG79). Napríklad reálnu hodnotu
dlhodobého úveru alebo poh ľadávky, ktoré nenesú úrok, mo žno
odhadnú ťako sú časnú hodnotu v šetkých budúcich pe ňažných príjmov
diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby(sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z h ľadiska meny, podmienok,
typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým
ratingom. Akáko ľvek dodato čná po žičaná suma predstavuje náklad
alebo zní ž
enie výnosu, pokia ľnesplní podmienky na jej vykázanie
ako iného typu aktíva.
AG65. Ak ú čtovná jednotka poskytne úver s netrhovou úrokovou sadzbou
(napríklad vo vý ške 5 percent v prípade, ak je trhová sadzba pre
podobné úvery 8 percent) a ako kompenzáciu prijme vopred poplatok,
účtovná jednotka vykazuje úver v jeho reálnej hodnote, t. j. bez prija-
tého poplatku. Ú čtovná jednotka akumuluje diskont do hospodárskeho
výsledku pomocou metódy efektívnej úrokovej miery.
Následné oce ňovanie finan čných aktív (odseky 45 a 46)
AG66. Ak sa finan čný nástroj, ktorý sa predtým vykazoval ako finan čné
aktívum, oce ňuje v reálnej hodnote a jeho reálna hodnota klesne
pod nulu, tak ide o finan čný záväzok oce ňovaný v súlade
s odsekom 47.
AG67. Ďalej uvedený príklad je ilustráciou ú čtovania transak čných nákladov
pri prvotnom a následnom oce ňovaní finan čného aktíva k dispozícii na
predaj. Aktívum bolo nadobudnuté za hodnotu 100 CU plus nákupnáprovízia vo vý ške 2 CU. Prvotne sa aktívum vyká že v hodnote 102
CU. Ďalší dátum finan čného vykazovania nastane o jeden de ňneskôr,
keďje kótovaná trhová cena aktíva 100 CU. Ak by do šlo k predaju2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —371
▼B
aktíva, zaplatila by sa provízia vo vý ške 3 CU. K uvedenému dátumu
sa aktívum ocení vo vý ške 100 CU (bez oh ľadu na mo žnú províziu
z predaja) a strata vo vý ške 2 CU sa vyká že vo vlastnom imaní. Ak
má finan čné aktívum k dispozícii na predaj fixné alebo stanovite ľné
platby, transak čné náklady sa pomocou metódy efektívnej úrokovej
miery amortizujú do hospodárskeho výsledku. Ak finan čné aktívum
k dispozícii na predaj nemá fixné alebo stanovite ľné platby, trans-
akčné náklady sa vyká žu v hospodárskom výsledku v prípade, ke ď
sa ukon čí vykazovanie alebo sa zní ži hodnota tohto aktíva.
AG68. Nástroje klasifikované ako úvery a poh ľadávky sa oce ňujú
v amortizovanej hodnote bez oh ľadu na zámer ú čtovnej jednotky
držaťich do splatnosti.
Stanoviská k oce ňovaniu reálnou hodnotou (odseky 48 a ž49)
AG69. Podstatou definície reálnej hodnoty je predpoklad, žeúčtovná jednotka
predpokladá nepretr žitosťčinnosti bez zámeru alebo potreby ukon čiť
svoju činnos ť, významne zmen šiťrozsah svojich činností alebo usku-
točniťtransakciu za nepriaznivých podmienok. Reálna hodnota z tohto
dôvodu nepredstavuje sumu, ktorú by ú čtovná jednotka prijala alebo
platila v rámci vynútenej transakcie, pri nedobrovo ľnej likvidácii alebo
pri exeku čnom predaji. Reálna hodnota v šak odzrkad ľuje úverovú
kvalitu nástroja.
AG70. V tomto štandarde sa pou žívajú pojmy „cena ponuky “(bid price)
a„cena dopytu “(asking price) [niekedy ozna čovaná aj ako „súčasná
ponuková cena “(current offer price)] v kontexte kótovaných trhových
cien a pojem „pásmo ponuka –dopyt“pre zahrnutie iba transak čných
nákladov. Do pojmu „pásmo ponuka –dopyt“sa iné úpravy, pomocou
ktorých mo žno dospie ťk reálnej hodnote (napríklad úverové riziko
protistrany), nezah ŕňajú.
Aktívny trh: kótovaná cena
AG71. Finan čný nástroj sa pova žuje za nástroj kótovaný na aktívnom trhu, ak
sú kótované ceny ľahko a pravidelne dostupné z burzy, od dílera,
burzového makléra, priemyselného zdru ženia, oce ňovacej slu žby
alebo regula čnej agentúry a uvedené ceny predstavujú aktuálne
a pravidelne sa opakujúce trhové transakcie na nezávislom základe.
Reálna hodnota sa definuje ako cena dohodnutá medzi ochotným
kupujúcim a ochotným predávajúcim v nezávislej transakcii. Cie ľom
stanovenia reálnej hodnoty finan čného nástroja, s ktorým sa obchoduje
na aktívnom trhu, je dospie ťk cene, v ktorej by sa uskuto čnila
►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄ transakcia s týmto
nástrojom (t. j. bez modifikácie alebo opätovného re štrukturovania
nástroja) na najvýhodnej šom aktívnom trhu, na ktorý má ú čtovná
jednotka okam žitý prístup. Ú čtovná jednotka v šak upravuje cenu na
najvýhodnej šom trhu, aby odzrkad ľovala akéko ľvek rozdiely
v úverovom riziku protistrany, ktoré sú medzi nástrojmi obchodova-nými na tomto trhu a nástrojmi, ktoré sa práve oce ňujú. Najlep ší
dôkaz o reálnej hodnote predstavuje existencia zverej ňovaných ceno-
vých kotácií na aktívnom trhu a ak takéto kotácie existujú, pou žijú sa
na ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
AG72. Vhodnou kótovanou trhovou cenou pre dr žané aktívum alebo emito-
vaný záväzok je zvy čajne aktuálna cena ponuky (bid price) a pre
nadobúdané aktívum alebo dr žaný záväzok cena dopytu (asking
price). Ak má ú čtovná jednotka aktíva a záväzky so vzájomne
kompenzovanými trhovými rizikami, mô že pou žiťstredové trhové
ceny ako základ na stanovenie reálnych hodnôt vzájomne kompenzo-
vaných rizikových pozícií a pod ľa potreby pou žiťcenu ponuky alebo
cenu dopytu na čistú otvorenú pozíciu. Ak nie sú k dispozícii aktuálne
ceny ponuky ani ceny dopytu, cena poslednej transakcie poskytuje
dôkaz o aktuálnej reálnej hodnote za predpokladu, že sa od dátumu
transakcie nevyskytla významná zmena v ekonomických okolnostiach.Ak sa od dátumu transakcie zmenili podmienky (napríklad zmenabezrizikovej úrokovej miery po poslednej cenovej kotácii dlhopisu
spolo čnosti), reálna hodnota odzrkad ľuje zmenu v podmienkach so
zohľadnením aktuálnych cien alebo sadzieb pre podobné finan čné
nástroje, pod ľa vhodnosti. Podobne, ak ú čtovná jednotka mô že
preukáza ť,že cena poslednej transakcie nie je reálnou hodnotou
(napríklad preto ž
e odzrkad ľovala sumu, ktorú by ú čtovná jednotka
prijala alebo zaplatila v rámci vynútenej transakcie, pri nedobrovo ľnej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —372
▼B
likvidácii alebo pri exeku čnom predaji), táto cena sa upraví. Reálna
hodnota portfólia finan čných nástrojov je sú činom ur čitého po čtu
jednotiek nástroja a jeho kótovanej trhovej ceny. Ak na aktívnomtrhu neexistuje zverejnená cenová kotácia pre finan čný nástroj ako
celok, av šak existujú aktívne trhy pre jeho zlo žkové časti, reálna
hodnota sa stanovuje na základe relevantných trhových cien zlo žko-
vých častí.
AG73. Ak sa na aktívnom trhu kótuje sadzba (a nie cena), ú čtovná jednotka
takúto kótovanú trhovú sadzbu pou žije ako vstupnú veli činu pri tech-
nike oce ňovania na ú čely stanovenia reálnej hodnoty. Ak kótovaná
trhová sadzba nezah ŕňa úverové riziko alebo iné faktory, ktoré by
účastníci trhu zahrnuli do ocenenia nástroja, upraví ú čtovná jednotka
sadzby o tieto faktory.
Neaktívny trh: technika oce ňovania
AG74. Ak trh pre finan čný nástroj nie je aktívnym trhom, ú čtovná jednotka
stanoví reálnu hodnotu pou žitím techniky oce ňovania. Techniky
oceňovania zah ŕňajú pou žitie posledných známych nezávislých trho-
vých transakcií medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stra-
nami, ak sú k dispozícii, zoh ľadnenie aktuálnych reálnych hodnôt
iného nástroja, ktorý je v podstate rovnaký, ďalej pou žitie analýzy
diskontovaných pe ňažných tokov a pou žitie op čných oce ňovacích
modelov. Ak existuje technika oce ňovania, ktorú be žne pou žívajú
úč
astníci trhu na ocenenie nástroja, a táto technika preukázate ľne
poskytuje spo ľahlivé odhady cien získaných v rámci skuto čných trho-
vých transakcií, pou žije účtovná jednotka takúto techniku.
AG75. Cie ľom pou žitia techniky oce ňovania je ur čiť, aká by bola transak čná
cena v rámci nezávislej výmeny k dátumu ocenenia, na ktorú by sa
vzťahovali be žné obchodné kritériá. Reálna hodnota sa odhaduje na
základe výsledkov techniky oce ňovania, ktorá v maximálnej miere
využíva trhové vstupy a v čo najmen šej mo žnej miere sa spolieha
našpecifické vstupy ú čtovnej jednotky. Od techniky oce ňovania sa
očakáva, že vedie k realistickému odhadu reálnej hodnoty, ak
a) primerane zoh ľadňuje to, ako by sa mohlo o čakáva ťod trhu, že
ocení daný nástroj, a b) vstupné veli činy pou žité v technike oce ňo-
vania primerane reprezentujú trhové o čakávania a ocenenia faktorov
rizikovej výnosnosti obsiahnutých vo finan čnom nástroji.
AG76. Preto technika oce ňovania a) zah ŕňavšetky faktory, ktoré by pri stano-
vovaní ceny brali ú častníci trhu do úvahy a b) je konzistentná
s akceptovanými ekonomickými metodikami na oce ňovanie finan č-
ných nástrojov. Ú čtovná jednotka periodicky prehodnocuje techniku
oceňovania a vykonáva testovanie jej opodstatnenosti pou žitím cien
z aktuálnych pozorovate ľných trhových transakcií toho istého nástroja
(t. j. bez modifikácie alebo opätovného re štrukturovania) alebo na
základe dostupných pozorovate ľných údajov trhu. Ú čtovná jednotka
získava trhové údaje konzistentne z toho istého trhu, na ktorom nástroj
vznikol, alebo na ktorom do šlo ku kúpe nástroja. Najlep ším dôkazom
reálnej hodnoty finan čného nástroja pri prvotnom vykázaní je trans-
akčná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého plnenia),
pokia ľnie je mo žné reálnu hodnotu tohto nástroja dokáza ťporov-
naním s inými pozorovate ľnými aktuálnymi trhovými transakciami
s tým istým nástrojom (t. j. bez modifikácie alebo opätovného re štruk-
turovania) alebo na základe techniky oce ňovania, ktorej premenné
zahŕňajú výlu čne údaje z pozorovate ľných trhov.
AG76A. Následné ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
a následné vykazovanie ziskov alebo strát musí by ťkonzistentné
sp ožiadavkami tohto štandardu. Uplatnením odseku AG76 sa nesmie
spôsobi ť,že by sa pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku vykázal zisk alebo strata. V takom prípade sa
v IAS 39 po žaduje, aby sa po prvotnom vykázaní zisky alebo straty
vykazovali len do tej miery, ktorá vyplýva zo zmeny faktora (vrátane
času), ktorý by ú častníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny.
AG77. Prvotné nadobudnutie alebo vznik finan čného aktíva alebo vznik
finan čného záväzku predstavuje trhovú transakciu, ktorá tvorí základ
na odhadovanie reálnej hodnoty finan čného nástroja. Najmä ak je
finan čný nástroj dlhovým nástrojom (ako napríklad úver), jeho reálnu
hodnotu mo žno stanovi ťzohľadnením trhových podmienok, ktoré
existovali k dátumu jeho nadobudnutia, resp. vzniku, a zoh ľadnením
aktuálnych trhových podmienok alebo úrokových mier, ktoré ú čtovná2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —373
▼B
jednotka alebo iné subjekty aktuálne pou žívajú pri podobných dlho-
vých nástrojoch (t. j. s podobnou zostávajúcou splatnos ťou, charak-
terom pe ňažných tokov, menou, úverovým rizikom, zabezpe čením
a úrokovou základ ňou). Alternatívnym rie šením za predpokladu, že
následne po vzniku dlhového nástroja nedo šlo k žiadnej zmene
v úverovom riziku dl žníka a uplatnených úverových rozpätiach, je
odvodi ťodhad sú časnej trhovej úrokovej miery pou žitím referen čnej
(benchmark) úrokovej miery, ktorá odzrkad ľuje vy ššiu úverovú kvalitu
ako podkladový dlhový nástroj, pri čom úverové rozpätie zostane
konštantné a ú čtovná jednotka vykoná úpravu o zmenu referen čnej
úrokovej miery odo d ňa vzniku. Ak sa od poslednej trhovej transakcie
podmienky zmenili, zodpovedajúca zmena reálnej hodnoty finan čného
nástroja, ktorý sa oce ňuje, sa stanovuje so zoh ľadnením aktuálnych
cien alebo sadzieb podobných finan čných nástrojov, ktoré sa pod ľa
potreby upravia o v šetky rozdiely oproti oce ňovanému nástroju.
AG78. Rovnaké informácie nemusia by ťk dispozícii ku ka ždému dátumu
ocenenia. Napríklad k dátumu, ku ktorému ú čtovná jednotka poskytne
úver alebo nadobudne dlhový nástroj, s ktorým sa aktívne neobcho-
duje, má ú čtovná jednotka transak čnú cenu, ktorá je aj trhovou cenou.
Avšak k dátumu ďalšieho ocenenia nemusia by ťdostupné žiadne nové
informácie o transakcii a hoci ú čtovná jednotka mô že zisti ťvšeobecnú
úrove ňtrhových úrokových sadzieb, nemusí vedie ť, akú úrove ň
úverového alebo iného rizika by pri oce ňovaní nástroja k takémuto
dátumu brali do úvahy ú častníci trhu. Ú čtovná jednotka nemusí ma ť
informácie o posledných transakciách, aby stanovila vhodné úverové
rozpätie nad základnú úrokovú sadzbu, ktoré pou žije pri stanovovaní
diskontnej sadzby na výpo čet sú časnej hodnoty. Pri absencii dôkazov
o opaku by bolo vhodné predpoklada ť,že v rozpätí, ktoré existovalo
k dátumu poskytnutia úveru, nedo šlo kžiadnym zmenám. Od ú čtovnej
jednotky by sa v šak očakávala primeraná snaha, aby zistila, či existuje
dôkaz o zmene týchto faktorov. Ak existuje dôkaz o zmene, ú čtovná
jednotka zoh ľadňuje vplyvy zmeny pri ur čovaní reálnej hodnoty
finan čného nástroja.
AG79. Pri pou žití analýzy diskontovaných pe ňažných tokov pou žíva ú čtovná
jednotka jednu alebo viacero diskontných sadzieb rovnajúcich saprevládajúcim mieram návratnosti finan čných nástrojov, ktoré majú
v podstate rovnaké podmienky a vlastnosti, vrátane úverovej kvality
nástroja, zostávajúceho obdobia, po čas ktorého je zmluvná úroková
sadzba fixná, zostávajúceho obdobia splátok istiny a meny, v ktorejsa majú splátky realizova ť. Krátkodobé poh ľadávky a záväzky bez
stanovenej úrokovej miery mo žno oceni ťv pôvodnej fakturovanej
hodnote za predpokladu, že vplyv diskontovania nie je významný.
Neaktívny trh: nástroje vlastného imania
AG80. Reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú
kótovanú trhovú cenu na aktívnom trhu, a derivátov, ktoré sú na nenaviazané a musia by ťvysporiadané dodaním takéhoto nekótovaného
nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], je
mož
né spo ľahlivo ur čiť, ak a) premenlivos ťv rozpätí racionálnych
odhadov reálnej hodnoty nie je pre uvedený nástroj významná,alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozpätia mo žno
primerane posúdi ťa pou žiťpri odhadovaní reálnej hodnoty.
AG81. Existuje mnoho situácií, v rámci ktorých premenlivos ťv rozpätí racio-
nálnych odhadov reálnej hodnoty investícií do nástrojov vlastnéhoimania, ktoré nemajú kótovanú trhovú cenu, a na ne naviazaných
derivátov, ktorých vysporiadanie musí prebehnú ťformou dodania
takéhoto nekótovaného nástroja vlastného imania [pozri odsek 46písm. c) a odsek 47], pravdepodobne nebude významná. Be žne je
možné odhadnú ťreálnu hodnotu finan čného aktíva, ktoré ú čtovná
jednotka nadobudla od externej strany. Ak je v šak rozpätie racionál-
nych odhadov reálnej hodnoty významné a pravdepodobnosti rôznychodhadov nemo žno spo ľahlivo zhodnoti ť,účtovná jednotka neoce ňuje
nástroj v reálnej hodnote.
Vstupy k technikám oce ňovania
AG82. Vhodná technika na odhadnutie reálnej hodnoty konkrétneho finan č-
ného nástroja by mala zah ŕňaťpozorovate ľné trhové údaje o trhových
podmienkach a iných faktoroch, ktoré mô žu pravdepodobne ovplyvni ť
reálnu hodnotu nástroja. Reálna hodnota finan čného nástroja bude2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —374
▼B
vychádza ťz jedného alebo z viacerých týchto faktorov (a mo žno aj
z iných faktorov):
a)časová hodnota pe ňazí (t. j. úrok v základnej alebo bezrizikovej
sadzbe). Základné úrokové sadzby mo žno obvykle odvodi ť
z pozorovate ľných cien štátnych dlhopisov a sú často kótované
vo finan čných oznámeniach. Takéto sadzby sa obvykle menia
sočakávanými dátumami o čakávaných pe ňažných tokov pozd ĺž
výnosovej krivky úrokových sadzieb na rôzne časové obdobia.
Z praktických dôvodov mô žeúčtovná jednotka ako referen čnú
(benchmark) sadzbu pou žiťvšeobecne uznávanú a ľahko pozoro-
vateľnú v šeobecnú sadzbu, akou je napríklad LIBOR alebo
swapová sadzba. (Ke ďže sadzba ako LIBOR nie je bezrizikovou
úrokovou mierou, úprava úverového rizika prislúchajúca konkrét-nemu finan čnému nástroju sa stanovuje na základe jeho úverového
rizika vo vz ťahu k úverovému riziku tejto referen čnej
sadzby.) V niektorých krajinách mô žuštátne dlhopisy so sebou
niesťvýznamné úverové riziko a nemusia poskytova ťstabilnú refe-
renčnú základnú úrokovú mieru pre nástroje denominované v tejto
mene. Niektoré ú čtovné jednotky v týchto krajinách mô žum a ť
lepšie úverové postavenie a ni žšiu sadzbu na vypo žičiavanie si
ako vláda. V takom prípade sa mô ž
u základné úrokové miery
vhodnej šie stanovova ťzohľadnením úrokovej miery pre najvy ššie
hodnotené podnikové dlhopisy emitované v mene takej jurisdikcie;
b)úverové riziko. Vplyv úverového rizika na reálnu hodnotu
(t. j. prémia nad základnú úrokovú mieru z dôvodu úverového
rizika) mo žno odvodi ťz pozorovate ľných trhových cien obchodo-
vaných nástrojov rôznej úverovej kvality alebo z pozorovate ľných
úrokových mier uplat ňovaných verite ľmi na úvery s rôznymi
úverovými ratingmi;
c)ceny za výmenu cudzích mien. Aktívne trhy, na ktorých sa usku-
točňuje výmena cudzích mien, existujú pre vä čšinu významných
mien a ceny sú kótované denne vo finan čných oznámeniach;
d)ceny komodít . Pre mnoho komodít existujú pozorovate ľné trhové
ceny;
e)ceny akcií. Ceny (a cenové indexy) obchodovaných nástrojov vlast-
ného imania sú na niektorých trhoch ľahko dostupné. Na odhad-
nutie sú časnej trhovej ceny nástrojov vlastného imania, pre ktoré
nie sú ceny dostupné, sa mô žu pou žiťtechniky zalo žené na
súčasnej hodnote;
f)volatilita (t. j. ve ľkosťbudúcich zmien v cene finan čného nástroja
alebo inej polo žky).Úrovne volatility aktívne obchodovaných polo-
žiek mo žno primerane odhadnú ťna základe historických trhových
údajov alebo pomocou volatilít, ktoré sú zahrnuté v sú časných
trhových cenách;
g)riziko pred časného splatenia a riziko odstúpenia. Očakávané
prípady pred časného splácania finan čných aktív a odstupovania
od finan čných záväzkov je mo žné odhadnú ťna základe historic-
kých údajov. (Reálna hodnota finan čného záväzku, od ktorého
môže protistrana odstúpi ť, nemô žeb yťnižšia ako sú časná hodnota
sumy odstúpenia –pozri odsek 49.);
h)náklady na obsluhu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
Náklady na obsluhu mo žno odhadnú ťpomocou porovnaní
s aktuálnymi poplatkami uplat ňovanými inými ú častníkmi trhu.
Ak sú náklady na obsluhu finan čného aktíva alebo finan čného
záväzku významné a iní ú častníci trhu by zná šali porovnate ľné
náklady, emitent ich pri stanovení reálnej hodnoty takéhoto finan č-
ného aktíva alebo finan čného záväzku berie do úvahy. Je pravde-
podobné, že sa reálna hodnota pri vzniku zmluvného práva na
budúce poplatky rovná poplatkom zaplateným za ne pri prvotnom
obstaraní aktíva s výnimkou situácie, ak budúce poplatkya súvisiace náklady nie sú v súlade s trhovými poplatkamia nákladmi.
Zisky a straty (odseky 55 a ž57)
AG83. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 21 na finan čné aktíva a finan čné
záväzky, ktoré pod ľa IAS 21 predstavujú pe ňažné polo žky a sú deno-
minované v cudzej mene. Pod ľa IAS 21 sa v šetky kurzové zisky2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —375
▼B
a kurzové straty z pe ňažného majetku a pe ňažných záväzkov vykazujú
v hospodárskom výsledku. Výnimkou je pe ňažná polo žka, ktorá je
určená ako zabezpe čovací nástroj bu ďv rámci zabezpe čenia pe ňaž-
ných tokov (pozri odseky 95 a ž101), alebo zabezpe čenia čistej inve-
stície (pozri odsek 102). Na ú čely vykazovania kurzových ziskov
a kurzových strát v súlade s IAS 21 sa pe ňažné aktívum
k dispozícii na predaj posudzuje tak, ako keby sa ú čtovalo
v amortizovanej hodnote v cudzej mene. Preto sa pre takéto finan čné
aktívum kurzové rozdiely vyplývajúce zo zmien v amortizovanej
hodnote vykazujú v hospodárskom výsledku a iné zmeny v ú čtovnej
hodnote sa vykazujú v súlade s odsekom 55 písm. b). Pre finan čné
aktíva k dispozícii na predaj, ktoré pod ľa IAS 21 nepredstavujú
peňažné polo žky (napríklad nástroje vlastného imania), zisk alebo
strata, ktorá sa vykazuje priamo vo vlastnom imaní pod ľa odseku 55
písm. b), zah ŕňavšetky súvisiace kurzové zlo žky. Ak je medzi nede-
rivátovým pe ňažným aktívom a nederivátovým pe ňažným záväzkom
zabezpe čovací vz ťah, zmeny v kurzovej zlo žke takýchto finan čných
nástrojov sa vykazujú v hospodárskom výsledku.
Zníženie hodnoty a nevymo žiteľnosťfinan čných aktív (odseky 58
až70)
Finan čné aktíva ú čtované v amortizovanej hodnote (odseky 63 a ž65)
AG84. Zní ženie hodnoty finan čného aktíva ú čtovaného v amortizovanej
hodnote sa ur čuje pou žitím pôvodnej efektívnej úrokovej miery
finan čného nástroja, preto že diskontovaním aktuálnou trhovou
úrokovou sadzbou by sa zavádzali ú činky oce ňovania reálnou
hodnotou pre finan čné aktíva, ktoré sa inak oce ňujú v amortizovanej
hodnote. Ak sa v dôsledku finan čných problémov dl žníka alebo
emitenta opätovne prerokujú alebo inak modifikujú podmienky
úveru, poh ľadávky alebo investície dr žanej do splatnosti, zní ženie
hodnoty sa oce ňuje pomocou pôvodnej efektívnej úrokovej miery
pred zmenou podmienok. Pe ňažné toky súvisiace s krátkodobými
pohľadávkami sa nediskontujú, ak je efekt diskontovania nevýznamný.
Ak má úver, poh ľadávka alebo investícia dr žaná do splatnosti premen-
livú úrokovú mieru, diskontnou sadzbou na oce ňovanie akejko ľvek
straty zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 63 je sú časná efektívna
úroková miera (miery) stanovená pod ľa zmluvy. Ako praktickú
pomôcku mô že verite ľoceňovaťzníženie hodnoty finan čného aktíva
účtovaného v amortizovanej hodnote na základe reálnej hodnoty
nástroja pri pou žití pozorovate ľnej trhovej ceny. Výpo čet sú časnej
hodnoty o čakávaných budúcich pe ňažných tokov zabezpe čeného
finan čného aktíva odzrkad ľuje pe ňažné toky, ktoré mô žu vzniknú ť
realizáciou zálo žného práva mínus náklady na získanie a predaj zabez-
pečenia, a to bez oh ľadu na pravdepodobnos ťrealizácie.
AG85. V procese odhadovania zní ženia hodnoty sa zoh ľadňujú v šetky
úverové expozície, nielen tie s nízkou úverovou kvalitou. Ak ú čtovná
jednotka napríklad pou žíva interný úverový hodnotiaci systém, posu-
dzuje v šetky úverové stupne a nielen tie, ktoré odzrkad ľujú záva žné
úverové zhor šenie.
AG86. Výsledkom procesu odhadovania sumy straty zo zní ženia hodnoty
môžeb y ťjedna suma alebo škála mo žných súm. V druhom
z uvedených prípadov ú čtovná jednotka vyká že stratu zo zní ženia
hodnoty rovnajúcu sa najlep šiemu odhadu v rámci škály (1), pri čom
berie do úvahy v šetky relevantné informácie dostupné pred zverej-
nením ú čtovnej závierky o podmienkach existujúcich ►M5na
konci obdobia vykazovania ◄.
AG87. Na ú čely skupinového posudzovania zní ženia hodnoty sa finan čné
aktíva zoskupujú na základe podobných charakteristík úverovéhorizika, ktoré poukazujú na schopnos ťdlžníkov zaplati ťvšetky splatné
sumy v súlade so zmluvnými podmienkami (napríklad na základe
hodnotenia úverového rizika alebo hodnotiaceho procesu, ktorým sazohľadňuje druh aktíva, priemyselné odvetvie, geografické umiest-
nenie, typ zabezpe čenia, dobu po splatnosti a iné dôle žité faktory).
Zvolené charakteristiky sú dôle žité pri odhadovaní budúcich pe ňaž-
ných tokov pre skupiny takýchto aktív tým, že nazna čujú schopnos ť
dlžníkov splati ťvšetky splatné sumy v súlade so zmluvnými podmien-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —376
(1) IAS 37 odsek 39 obsahuje návod na stanovovanie najlep šieho odhadu v rámci škály
možných výstupov.
▼B
kami posudzovaného aktíva. No pravdepodobnosti strát a iné štatistiky
týkajúce sa strát sa lí šia na skupinovej úrovni medzi a) aktívami, ktoré
sa individuálne posudzovali z h ľadiska zní ženia hodnoty, a zistilo sa,
že nedo šlo k zní ženiu hodnoty a b) aktívami, ktoré neboli individuálne
posudzované z h ľadiska zní ženia hodnoty, s tým výsledkom, žem ô že
byťnutná rôzna suma zní ženia hodnoty. Ak ú čtovná jednotka nemá
skupinu aktív s podobnými rizikovými vlastnos ťami, nevykonáva
dodato čné hodnotenie.
AG88. Vykázanie strát zo zní ženia hodnoty na skupinovej úrovni predstavuje
medzikrok pred identifikáciou strát zo zní ženia hodnoty individuál-
nych aktív v rámci skupiny finan čných aktív, ktoré sa posudzujú
zhľadiska zní ženia hodnoty na skupinovom základe. Hne ď, ako sú
k dispozícii informácie, ktorými sa špecificky identifikujú straty zo
zníženia hodnoty individuálnych aktív v rámci skupiny, sa tieto aktíva
vylúčia zo skupiny.
AG89. Budúce pe ňažné toky v skupine finan čných aktív, ktoré sa posudzujú
zhľadiska zní ženia hodnoty na skupinovom základe, sa odhadujú na
základe skúsenosti s historickými stratami z aktív, ktoré majú podobné
charakteristiky úverového rizika ako tie, ktoré sú v rámci skupiny.Účtovné jednotky, ktoré nemajú vlastné špecifické skúsenosti so stra-
tami alebo ich skúsenosti sú nedostato čné, pou žijú skúsenosti získané
z porovnate ľných skupín finan čných aktív. Skúsenos ťs historickými
stratami sa upravuje na základe sú časných dostupných údajov
s cie ľom zoh ľ
adnenia ú činkov sú časných podmienok, ktoré nemali
vplyv na obdobie, z ktorého vychádza skúsenos ťs historickými stra-
tami, ako aj s cie ľom odstránenia ú činkov podmienok v historickom
období, ktoré v sú časnosti neexistujú. Odhady zmien v budúcich
peňažných tokoch odzrkad ľujú a sú v priamom súlade so zmenami
v súvisiacich dostupných údajoch z obdobia na obdobie (akými sú
zmeny v miere nezamestnanosti, v cenách nehnute ľností, cenách
komodít, v platobnej situácii alebo v iných faktoroch, ktoré nazna čujú
vznik strát v skupine a ich záva žnosť). Metodika a predpoklady
použité na odhadovanie budúcich pe ňažných tokov sa pravidelne
prehodnocujú, aby sa zabránilo vzniku akýchko ľvek rozdielov medzi
odhadmi strát a skúsenos ťami so sú časnými stratami.
AG90. Ako príklad uplat ňovania odseku AG89 mô žeúčtovná jednotka ur čiť
na základe historickej skúsenosti, že jednou z hlavných prí čin nespla-
tenia úverov vyplývajúcich z kreditných kariet je úmrtie dl žníka.
Účtovná jednotka si mô ževšimnú ť,že miera úmrtnosti sa z jedného
roku na druhý nemení. Napriek tomu v šak niektorí dl žníci v rámci
skupiny úverov vyplývajúcich z kreditných kariet ú čtovnej jednotky
mohli v priebehu roka zomrie ť,čo nazna čuje,žed ošlo k strate zo
zníženia hodnoty takýchto úverov, a to aj napriek tomu, žeúčtovná
jednotka ku koncu roka e šte nemá informácie o tom, ktorí konkrétni
dlžníci zomreli. Vzh ľadom na takéto „vzniknuté, ale nevykázané “
straty by bolo vhodné vykáza ťstratu zo zní ženia hodnoty. Nie je
však vhodné vykazova ťstratu zo zní ženia hodnoty súvisiacu
s úmrtiami, ktoré sa o čakávajú v budúcom období, preto že
k výskytu nevyhnutnej stratovej udalosti (smr ťdlžníka) zatia ľnedošlo.
AG91. Ak sa pri odhade budúcich pe ňažných tokov pou žijú miery historickej
stratovosti, je dôle žité, aby sa informácie o mierach historickej strato-
vosti aplikovali na skupiny, ktoré sú definované spôsobom konzi-stentným so skupinami, v rámci ktorých boli tieto miery historickej
stratovosti pozorované. Preto by pou žitá metóda mala umo žňovať
priradenie ka ždej skupiny k informáciám o skúsenostiach
s minulými stratami v skupinách aktív s podobnými charakteristikamiúverového rizika a k relevantným dostupným údajom, ktoré zoh ľad-
ňujú aktuálne podmienky.
AG92. Prístupy zalo žené na vzorcoch alebo štatistické metódy mo žno pou žiť
na stanovenie strát zo zní ženia hodnoty v rámci skupiny finan čných
aktív (napríklad pre úvery s ni žším zostatkom) za predpokladu, žes ú
konzistentné s po žiadavkami uvedenými v odsekoch 63 a ž65 a AG87
ažAG91. Akýko ľvek pou žitý model by mal zah ŕňať
vplyv časovej
hodnoty pe ňazí, bra ťdo úvahy pe ňažné toky po čas celej zostávajúcej
doby životnosti aktíva (nielen nasledujúci rok), zva žovaťvek úverov
v rámci portfólia a nesmie ma ťza následok stratu zo zní ženia hodnoty
pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —377
▼B
Úrokové výnosy po vykázaní zní ženia hodnoty
AG93. Ak v dôsledku straty zo zní ženia hodnoty do šlo k zní ženiu hodnoty
finan čného aktíva alebo skupiny podobných finan čných aktív, úrokové
výnosy sa potom vykazujú pou žitím úrokovej sadzby, ktorá sa
používa na diskontovanie budúcich pe ňažných tokov na ú čely ur čenia
straty zo zní ženia hodnoty.
ZABEZPE ČENIE (odseky 71 a ž102)
Zabezpe čovacie nástroje (odseky 72 a ž77)
Nástroje sp ĺňajúce kritériá (odseky 72 a 73)
AG94. Potenciálna strata z opcie, ktorú ú čtovná jednotka vypí še, by mohla
byťpodstatne vä čšia ako potenciálny zisk z hodnoty súvisiacej zabez-
pečenej polo žky. Inými slovami, upísaná opcia nie je efektívnym
prostriedkom na zní ženie rizika zmien zisku alebo straty, ktorému je
zabezpe čená polo žka vystavená. Z tohto dôvodu upísaná opcia nesp ĺňa
podmienky zabezpe čovacieho nástroja s výnimkou prípadu, ke ďje
určená ako kompenzácia nakúpenej opcie vrátane tej, ktorá je vlo žená
do iného finan čného nástroja (napríklad upísaná kúpna opcia pou žitá
na zabezpe čenie záväzku s kúpnou opciou emitenta). Naproti tomu má
nakúpená opcia potenciálne zisky rovnaké alebo vä čšie ako straty,
a preto má potenciál zní žiťriziko zmien zisku alebo riziko straty
vyplývajúcich zo zmien reálnej hodnoty alebo pe ňažných tokov.
V dôsledku toho sa mô že kvalifikova ťako zabezpe čovací nástroj.
AG95. Investíciu dr žanú do splatnosti, ktorá sa ú čtuje v amortizovanej
hodnote, mo žno ur čiťako zabezpe čovací nástroj pri zabezpe čení
kurzového rizika.
AG96. Investícia do nekótovaného nástroja vlastného imania, ktorý sa neú č-
tuje v reálnej hodnote, preto že jeho reálnu hodnotu nemo žno spo ľa-
hlivo ur čiť, alebo derivát naviazaný na takýto nekótovaný nástroj
vlastného imania, ktorý sa musí vysporiada ťdodaním takéhoto nekó-
tovaného nástroja vlastného imania (pozri odsek 46 písm. c) a odsek
47), nemô žub yťurčené ako zabezpe čovacie nástroje.
AG97. Vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky nie sú finan čnými
aktívami alebo finan čnými záväzkami ú čtovnej jednotky, a preto ich
nemo žno ur čiťako zabezpe čovacie nástroje.
Zabezpe čené polo žky (odseky 78 a ž84)
Polo žky sp ĺňajúce kritériá (odseky 78 a ž80)
AG98. Záväzná povinnos ťtýkajúca sa nadobudnutia podniku v rámci podni-
kovej kombinácie nemô žeb yťzabezpe čenou polo žkou s výnimkou
kurzového rizika, preto že ostatné zabezpe čované riziká sa nemô žu
špecificky identifikova ťa oceni ť. Takéto ostatné riziká sú v šeobec-
nými obchodnými rizikami.
AG99. Investícia vykazovaná metódou vlastného imania nemô žeb yťzabez-
pečenou polo žkou pri zabezpe čení reálnej hodnoty, preto že metódou
vlastného imania sa v hospodárskom výsledku vykazuje podiel inve-stora na zisku alebo strate pridru ženého podniku a nie zmeny reálnej
hodnoty investície. Z podobných dôvodov nemô žeb yťinvestícia do
konsolidovanej dcérskej spolo čnosti zabezpe čenou polo žkou pri zabez-
pečení reálnej hodnoty, preto že v rámci konsolidácie sa
v hospodárskom výsledku vykazuje zisk alebo strata dcérskej spolo č-
nosti a nie zmeny reálnej hodnoty investície. Zabezpe čenie čistej inve-
stície do zahrani čnej prevádzky je odli šné, preto že ide o zabezpe čenie
kurzového rizika a nie o zabezpe čenie reálnej hodnoty súvisiacej so
zmenou v hodnote investície.
AG99A. V odseku sa 80 uvádza, že v konsolidovanej ú čtovnej závierke
kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej o čakávanej vnútroskupinovej
transakcie mô žes pĺňaťpodmienky na zaradenie do kategórie zabez-
pečenej polo žky na zabezpe čenie pe ňažných tokov za predpokladu, že
transakcia je denominovaná v inej mene, ako je funk čná mena
účtovnej jednotky vstupujúcej do transakcie a kurzové riziko bude
maťvplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok. Na tento ú čel
môžeb yťúčtovná jednotka materskou spolo čnosťou, dcérskou spolo č-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —378
▼B
nosťou, pridru ženým podnikom, spolo čným podnikom alebo
pobo čkou. Ak kurzové riziko o čakávanej vnútroskupinovej transakcie
nemá vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok, potom vnútro-skupinová transakcia nemô žes pĺňaťpodmienky na ur čenie ako zabez-
pečenej polo žky. Takáto situácia zvy čajne nastane pri platbách tantiém,
platbách úrokov alebo mana žérskych poplatkoch medzi členmi jednej
a tej istej skupiny, pokia ľneexistuje súvisiaca externá transakcia. Ak
však kurzové riziko o čakávanej vnútroskupinovej transakcie má vplyv
na konsolidovaný hospodársky výsledok, potom vnútroskupinová trans-
akcia mô žes pĺňaťpodmienky na ur čenie ako zabezpe čená polo žka.
Príkladom sú o čakávané predaje alebo nákupy zásob medzi členmi
jednej a tej istej skupiny, ak sa zárove ňrealizuje následný predaj týchto
zásob externej strane mimo skupinu. Podobne, o čakávaný vnútroskupi-
nový predaj strojov a zariadení z ú čtovnej jednotky v skupine, ktorá ich
vyrobila, ú čtovnej jednotke v skupine, ktorá bude stroje a zariadenia
používaťpri svojej činnosti, mô žem aťvplyv na konsolidovaný hospo-
dársky výsledok. Toto by mohlo napríklad nasta ť, preto že stroje
a zariadenia budú odpisované nakupujúcou ú čtovnou jednotkou
a suma prvotne vykázaná pre stroje a zariadenia sa mô že zmeni ť,a kj e
očakávaná vnútroskupinová transakcia denominovaná v mene inej, ako
je funk č
ná mena nakupujúcej ú čtovnej jednotky.
▼M5
AG99B. Ak zabezpe čenie o čakávanej vnútroskupinovej transakcie sp ĺňa
podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, akýko ľvek zisk alebo strata,
ktoré sú vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku
v súlade s odsekom 95 písm. a), sa reklasifikuje z vlastného imaniado hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava v rovnakom
období alebo obdobiach, po čas ktorých menové riziko zabezpe čenej
transakcie má vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok.
▼B
Určenie finan čných polo žiek ako zabezpe čené polo žky (odseky 81
a 81A)
AG99C. [ …]Účtovná jednotka v šak mô že ako zabezpe čenú polo žku ur čiťvšetky
peňažné toky celého finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
a zabezpe čovaťich len vo či jednému konkrétnemu riziku (napríklad
len vo či zmenám, ktoré súvisia so zmenami sadzby LIBOR). Napríklad
v prípade finan čného záväzku, ktorého efektívna úroková miera je 100
bázických bodov pod sadzbou LIBOR, mô žeúčtovná jednotka ur čiťako
zabezpe čenú polo žku celý záväzok (t. j. istina plus úrok na úrovni
LIBOR mínus 100 bázických bodov) a zabezpe čiťzmenu reálnej
hodnoty alebo pe ňažných tokov celého záväzku, ktorá súvisí so
zmenami sadzby LIBOR. Ú čtovná jednotka si takisto mô že zvoli ťzabez-
pečovací pomer, ktorý je iný ako 1: 1, aby sa zlep šila efektívnos ťzabez-
pečenia tak, ako sa uvádza v odseku AG100.
AG99D. Okrem toho, ak sa finan čný nástroj s fixnou sadzbou zabezpe čuje a ž
po uplynutí ur čitého času od jeho vzniku a medzi časom do šlo
k zmene úrokových sadzieb, mô žeúčtovná jednotka ur čiťako zabez-
pečenú polo žku podiel rovný referen čnej (benchmark) sadzbe [ …].
Predpokladajme napríklad, žeúčtovná jednotka emituje finan čné
aktívum s fixnou sadzbou v hodnote 100 CU, ktoré má efektívnuúrokovú mieru 6 percent v čase, ke ďsa sadzba LIBOR nachádza na
úrovni 4 percentá. Ú čtovná jednotka za čne zabezpe čovaťuvedené
aktívum neskôr, ke ďsa sadzba LIBOR zvý ši na 8 percent a reálna
hodnota aktíva sa zní ži na 90 CU. Ú čtovná jednotka vypo číta,žea k
by kúpila aktívum v de ň,k eďho prvýkrát ur čila ako zabezpe čenú
položku v jeho vtedaj šej reálnej hodnote 90 CU, efektívny výnos by
predstavoval 9,5 percenta. [ …]. Účtovná jednotka mô žeu rčiťpodiel
sadzby LIBOR vo vý ške 8 percent, ktorý pozostáva čiastočne zo
zmluvných úrokových pe ňažných tokov a čiastoč
ne z rozdielu medzi
súčasnou reálnou hodnotou (t. j. 90 CU) a sumou splatnou k dátumu
splatnosti (t. j. 100 CU).
Určenie nefinan čných polo žiek ako zabezpe čené polo žky (odsek 82)
AG100. Zmeny v cene zlo žky alebo komponentu nefinan čného aktíva alebo
nefinan čného záväzku vo v šeobecnosti nemajú predvídate ľný, samo-
statne merate ľný vplyv na cenu polo žky, ktorý je porovnate ľný
s vplyvom, aký majú napríklad zmeny v trhových úrokových sadzbách
na ceny dlhopisu. Preto je nefinan čné aktívum alebo nefinan čný2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —379
▼B
záväzok zabezpe čenou polo žkou len ako celok alebo vo vz ťahu ku
kurzovému riziku. Ak existuje rozdiel medzi podmienkami zabezpe-
čovacieho nástroja a zabezpe čenou polo žkou (ako napríklad pri zabez-
pečení predpokladaného nákupu brazílskej kávy pou žitím forwardovej
zmluvy na nákup kolumbijskej kávy za inak podobných podmienok),
môže zabezpe čovací vz ťah aj tak sp ĺňaťpodmienky klasifikácie
zabezpe čovacieho vz ťahu za predpokladu, že boli splnené v šetky
podmienky uvedené v odseku 88 vrátane toho, žes ao čakáva vysoká
efektívnos ťzabezpe čenia. Na tento ú čel mô žeb yťsuma zabezpe čo-
vacieho nástroja vy ššia alebo ni žšia ako suma zabezpe čenej polo žky,
ak sa tým zlep šuje efektívnos ťzabezpe čovacieho vz ťahu. Je napríklad
možné vykona ťregresnú analýzu, aby sa stanovil štatistický vz ťah
medzi zabezpe čenou polo žkou (napríklad transakcia s brazílskou
kávou) a zabezpe čovacím nástrojom (napríklad transakcia
s kolumbijskou kávou). Ak medzi dvoma premennými existuje reálnyštatistický vz ťah (t. j. medzi jednotkovými cenami brazílskej
a kolumbijskej kávy), sklon regresnej krivky mo žno pou ž
iťpri stano-
vovaní zabezpe čovacieho pomeru, ktorým sa maximalizuje o čakávaná
efektívnos ť. Ak je sklon regresnej krivky napríklad 1,02, zabezpe čo-
vacím pomerom zalo ženým na 0,98 mno žstvových jednotiek zabezpe-
čených polo žiek k 1,00 mno žstvových jednotiek zabezpe čovacieho
nástroja sa maximalizuje o čakávaná efektívnos ť. Zabezpe čovací
vzťah však mô že vies ťk neefektívnosti, ktorá sa po čas trvania zabez-
pečovacieho vz ťahu vykazuje v hospodárskom výsledku.
Určenie skupín polo žiek ako zabezpe čené polo žky (odseky 83 a 84)
AG101. Zabezpe čenie celkovej čistej pozície (napríklad výsledná čistá suma
všetkých aktív s fixnou sadzbou a záväzkov s fixnou sadzbou
s podobnou splatnos ťou), a nie špecifickej zabezpe čenej polo žky,
nespĺňa podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, av šak takmer taký
istý vplyv na hospodársky výsledok pri ú čtovaní zabezpe čenia tohto
typu zabezpe čovacieho vz ťahu mo žno dosiahnu ť,k eďsa ako zabez-
pečená polo žka ur číčasťpodkladových polo žiek. Ak má banka naprí-
klad aktíva vo vý ške 100 CU a záväzky vo vý ške 90 CU s rizikami
a podmienkami podobného charakteru a zabezpe čuječistú expozíciu
10 CU, mô žeu rčiťako zabezpe čenú polo žku 10 CU z týchto aktív.
Toto ur čenie je mo žné pou žiť, ak sú takéto aktíva a záväzky nástrojmi
s fixnou sadzbou, vtedy ide o zabezpe čenie reálnej hodnoty, alebo ak
sú nástrojmi s premenlivou sadzbou, vtedy ide o zabezpe čenie pe ňaž-
ných tokov. Podobne, ak má ú čtovná jednotka záväznú povinnos ť
uskuto čniťnákup v cudzej mene v hodnote 100 CU a záväznú povin-
nosťuskuto čniťpredaj v cudzej mene v hodnote 90 CU, mô že zabez-
pečiťčistú sumu vo vý ške 10 CU nadobudnutím derivátu a jeho
určením ako zabezpe čovacieho nástroja na sumu 10 CU zo záväznej
nákupnej povinnosti v hodnote 100 CU.
Účtovanie zabezpe čenia (odseky 85 a ž102)
AG102. Príkladom zabezpe čenia reálnej hodnoty je zabezpe čenie vo či riziku
zmien reálnej hodnoty dlhových nástrojov s fixnou sadzbou ako
dôsledku zmien v úrokových sadzbách. Do takéhoto zabezpe čenia
by mohol vstúpi ťbuďemitent alebo dr žiteľ.
AG103. Príkladom zabezpe čenia pe ňažných tokov je pou žitie swapu, aby sa
zmenil dlh s premenlivou sadzbou na dlh s fixnou sadzbou
(t. j. zabezpe čenie budúcej transakcie, v rámci ktorej budúce úrokové
platby predstavujú zabezpe čené budúce pe ňažné toky).
AG104. Zabezpe čenie záväznej povinnosti (napríklad zabezpe čenie vo či zmene
v cene paliva, ktoré sa týka nevykázaného zmluvného záväzku elek-trárni nakúpi ťpalivo za pevnú cenu) je zabezpe čením vo či riziku
zmeny reálnej hodnoty. Preto je takéto zabezpe čenie zabezpe čením
reálnej hodnoty, av šak v súlade s odsekom 87 by sa zabezpe čenie
voči kurzovému riziku vyplývajúce zo záväznej povinnosti mohlo
alternatívne ú čtovaťaj ako zabezpe čenie pe ňažných tokov.
Posúdenie efektívnosti zabezpe čenia
AG105. Zabezpe čenie sa pova žuje za vysoko efektívne len v prípade, ak sú
splnené obidve tieto podmienky:
a) na za čiatku zabezpe čenia a v nasledujúcich obdobiach sa o čakáva
vysoká efektívnos ťzabezpe čenia dosahovaním kompenzácie2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —380
▼B
v zmenách reálnej hodnoty alebo pe ňažných tokov priradite ľných
zabezpe čovanému riziku po čas obdobia, na ktoré bolo zabezpe-
čenie ur čené. Takéto o čakávanie mo žno preukáza ťviacerými
spôsobmi, vrátane porovnania minulých zmien reálnej hodnotyalebo pe ňažných tokov zabezpe čenej polo žky, ktoré súvisia so
zabezpe čeným rizikom, s minulými zmenami reálnej hodnoty
alebo pe ňažných tokov zabezpe čovacieho nástroja, alebo preuká-
zaním významnej štatistickej korelácie medzi reálnou hodnotou
alebo pe ňažnými tokmi zabezpe čenej polo žky
a zabezpe čovacieho nástroja. Ú čtovná jednotka si mô že zvoli ť
zabezpe čovací pomer, ktorý je iný ako 1: 1, aby zlep šila efektív-
nosťzabezpe čenia pod ľa ustanovenia odseku AG100;
b) aktuálne výsledky zabezpe čenia sú v rozpätí 80 a ž125 percent. Ak
sú aktuálne výsledky napríklad také, že strata zo zabezpe čovacieho
nástroja je vo vý ške 120 CU a zisk z pe ňažného nástroja je vo
výške 100 CU, kompenzáciu mo žno mera ťako 120/100, čo je 120
percent, alebo ako 100/120, č
o je 83 percent. V tomto príklade, za
predpokladu, že zabezpe čenie sp ĺňa podmienku uvedenú
v písmene a), by ú čtovná jednotka kon štatovala, že zabezpe čenie
bolo vysoko efektívne.
AG106. Efektívnos ťsa posudzuje minimálne v čase, ke ďúčtovná jednotka
zostavuje svoju ro čnú ú čtovnú závierku alebo ú čtovnú závierku
v priebehu ú čtovného roka.
AG107. V tomto štandarde sa ne špecifikuje jediná metóda na posúdenie efek-
tívnosti zabezpe čenia. Metóda, ktorú ú čtovná jednotka uplat ňuje pri
posudzovaní efektívnosti zabezpe čenia, závisí od jej stratégie riadenia
rizika. Ak sa stratégia riadenia rizika ú čtovnej jednotky zameriava
napríklad na periodickú úpravu sumy zabezpe čovacieho nástroja na
účely zoh ľadnenia zmien v zabezpe čovanej pozícii, musí ú čtovná
jednotka preukáza ť,žeočakáva vysokú efektívnos ťzabezpe čenia len
do doby, kým nedôjde k ďalšej úprave sumy nástroja zabezpe čenia.
V niektorých prípadoch aplikuje ú čtovná jednotka rôzne metódy na
rôzne typy zabezpe čenia. Dokumentácia ú čtovnej jednotky o jej stra-
tégii zabezpe čenia zah ŕňa postupy na posudzovanie efektívnosti.
V týchto postupoch sa ur čuje,či posudzovanie zah ŕňavšetky zisky
alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja alebo či sa vylu čuječasová
hodnota nástroja.
AG107A. [ …].
AG108. Ak sú základné podmienky zabezpe čovacieho nástroja
a zabezpe čeného aktíva, záväzku, záväznej povinnosti alebo vysoko
pravdepodobnej o čakávanej transakcie rovnaké, zmeny v reálnej
hodnote a v pe ňažných tokoch priradite ľné k zabezpe čenému riziku
sa pravdepodobne budú vzájomne úplne kompenzova ťpri vstupe do
zabezpe čenia, ako aj neskôr. Napríklad úrokový swap je pravdepo-
dobne efektívnym zabezpe čením, ak nominálna hodnota, suma istiny,
podmienky, dátumy precenenia, dátumy prijatia a platieb úrokova istiny a základ ňa na stanovenie úrokových sadzieb sú rovnaké pre
zabezpe čovací nástroj aj pre zabezpe čenú polo žku. Okrem uvedeného
je zabezpe čenie vysoko pravdepodobného o čakávaného nákupu komo-
dity forwardovou zmluvou pravdepodobne vysoko efektívne, ak:
a) sa forwardová zmluva uzatvorila na nákup rovnakého mno žstva
rovnakej komodity v rovnakom čase a oblasti ako zabezpe čený
očakávaný nákup;
b) reálna hodnota forwardovej zmluvy na za čiatku je nulová a
c) bu ďzmena v diskonte, alebo prémii k forwardovej zmluve je
vylúčená z posúdenia efektívnosti a vykázaná v hospodárskom
výsledku alebo je zmena v o čakávaných pe ňažných tokoch vysoko
pravdepodobnej o čakávanej transakcie zalo žená na forwardovej
cene komodity.
AG109. Zabezpe čovacím nástrojom sa niekedy kompenzuje len časť
zabezpe-
čeného rizika. Napríklad zabezpe čenie by nebolo úplne efektívne, ak
sú zabezpe čovací nástroj a zabezpe čená polo žka denominované
v odli šných menách a tieto by sa nepohybovali spolo čne. Takisto
zabezpe čenie úrokového rizika pou žitím derivátu by nebolo úplne
efektívne, ak je časťzmeny v reálnej hodnote derivátu zaprí činená
úverovým rizikom protistrany.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —381
▼B
AG110. Aby sa splnili podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, musí zabezpe-
čenie súvisie ťsošpecificky identifikovaným a ur čeným rizikom
a nielen so v šeobecnými podnikate ľskými rizikami ú čtovnej jednotky
a musí v kone čnom dôsledku ovplyvni ťhospodársky výsledok
účtovnej jednotky. Zabezpe čenie rizika zastarania fyzického majetku
alebo rizika vyvlastnenia majetku štátom nevyhovuje podmienkam na
účtovanie zabezpe čenia; efektivitu nemo žno mera ť,k eďže tieto riziká
nie sú spo ľahlivo zmerate ľné.
AG111. V prípade úrokového rizika sa efektívnos ťzabezpe čenia mô že posúdi ť
zostavením harmonogramu splatností finan čných aktív a finan čných
záväzkov, ktorý zobrazuje čisté úrokové riziko pre ka ždéčasové
obdobie, za predpokladu, žečistá expozícia súvisí so špecifickým
aktívom alebo záväzkom (alebo špecifickou skupinou aktív alebo
záväzkov alebo špecifickým podielom z nich) a spôsobuje tak čistú
expozíciu, pri čom efektívnos ťzabezpe čenia sa hodnotí vo vz ťahu
k takémuto aktívu alebo záväzku.
AG112. Pri posudzovaní efektívnosti zabezpe čenia berie ú čtovná jednotka
zvyčajne do úvahy časovú hodnotu pe ňazí. Fixná úroková sadzba
zabezpe čenej polo žky nemusí presne zodpoveda ťfixnej úrokovej
sadzbe swapu ur čeného ako zabezpe čenie reálnej hodnoty. Premenlivá
úroková sadzba úro čeného aktíva alebo záväzku takisto nemusí by ť
rovnaká ako premenlivá úroková sadzba swapu ur čeného ako zabez-
pečenie pe ňažných tokov. Reálna hodnota swapu vychádza z jeho
čistých vysporiadaní. Fixné a variabilné sadzby swapu mo žno meni ť
bez vplyvu na čisté vysporiadanie, ak sú obe sadzby zmenené o tú istú
sumu.
AG113. Ak ú čtovná jednotka nesp ĺňa kritériá efektívnosti zabezpe čenia, ukon čí
účtovanie zabezpe čenia od posledného dátumu, ku ktorému bolo
preukázané splnenie podmienok na efektívnos ťzabezpe čenia. Ak
však ú čtovná jednotka identifikuje udalos ťalebo zmenu
v okolnostiach, ktoré spôsobili, že zabezpe čovací vz ťah prestal sp ĺňať
kritéria efektívnosti a sú časne preuká že,že pred výskytom takejto
udalosti alebo zmeny v okolnostiach bolo zabezpe čenie efektívne,
účtovná jednotka ukon číúčtovanie zabezpe čenia od dátumu uvedenej
udalosti alebo zmeny v okolnostiach.
Účtovanie zabezpe čenia reálnej hodnoty na zabezpe čenie úrokového
rizika portfólia
AG114. Pokia ľide o zabezpe čenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvisia-
ceho s portfóliom finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, sp ĺňa
účtovná jednotka po žiadavky tohto štandardu, ak je v súlade
s postupmi uvedenými v písmenách a) a ži) a v ďalej uvedených
odsekoch AG115 a žAG132:
a) ako sú časťprocesu riadenia rizika identifikuje ú čtovná jednotka
portfólio polo žiek, ktorého úrokové riziko chce zabezpe čiť.
Portfólio mô že obsahova ťlen aktíva, len záväzky alebo aj aktíva
aj záväzky. Ú čtovná jednotka mô že identifikova ťdve alebo viacero
portfólií (napríklad ú čtovná jednotka mô že zoskupi ťsvoje aktíva
k dispozícii na predaj do oddeleného portfólia), pri čom v takom
prípade uplat ňuje ďalej uvedený postup osobitne na ka ždé
portfólio;
b) účtovná jednotka analyzuje portfólio rozdelením do časových
období precenenia, ktoré vychádzajú skôr z o čakávaných ako
zmluvných dátumov precenenia. Analýzu časových období prece-
nenia mo žno vykona ťrôznymi spôsobmi, vrátane rozvrhnutia
peňažných tokov do období, v ktorých sa o čakáva ich výskyt,
alebo rozvrhnutím nominálnych súm istiny do v šetkých období
aždo očakávaného dátumu precenenia;
c) na základe tejto analýzy sa ú čtovná jednotka rozhodne, akú sumu
chce zabezpe čiť.Účtovná jednotka ur čí za zabezpe čenú polo žku
sumu aktív alebo záväzkov (ale nie čistú sumu) z identifikovaného
portfólia rovnajúcu sa sume, ktorú chce ur čiťako zabezpe čenú
sumu [ …];
d) účtovná jednotka ur čí úrokové riziko, ktoré zabezpe čuje. Týmto
rizikom mô žeb y ťpodiel úrokového rizika v ka ždej z polo žiek
v zabezpe čenej pozícii, akým je napríklad referen čná (benchmark)
úroková sadzba (napríklad LIBOR);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —382
▼B
e) účtovná jednotka ur čí jeden alebo viacero zabezpe čovacích
nástrojov pre ka ždé obdobie precenenia;
f) prostredníctvom ur čení uvedených v písmenách c) a že) účtovná
jednotka posudzuje na za čiatku a v nasledujúcich obdobiach, či
očakáva vysokú efektívnos ťzabezpe čenia po čas obdobia, na
ktoré je zabezpe čenie ur čené;
g) účtovná jednotka pravidelne zis ťuje zmenu reálnej hodnoty zabez-
pečenej polo žky [ako je ur čená v písmene c)], ktorá je priradite ľná
zabezpe čovanému riziku [ako je ur čené v písmene d)] [ …]. Za
predpokladu, že zabezpe čenie sa aktuálne ur čilo za vysoko efek-
tívne pri posudzovaní pod ľa zdokumentovanej metódy ú čtovnej
jednotky pre hodnotenie efektívnosti, ú čtovná jednotka vyká že
zmenu reálnej hodnoty zabezpe čenej polo žky ako zisk alebo stratu
v hospodárskom výsledku a v jednej z dvoch riadkových polo žiek
súvahy v súlade s odsekom 89A. Zmenu reálnej hodnoty nie jepotrebné rozvrhnú ťna jednotlivé aktíva alebo záväzky;
h) účtovná jednotka zis ťuje zmenu reálnej hodnoty zabezpe čovacieho
nástroja (nástrojov) [ako je ur čené v písmene e)] a vykazuje ju ako
zisk alebo stratu v hospodárskom výsledku. Reálna hodnota zabez-
pečovacieho nástroja (nástrojov) sa vykazuje v súvahe ako aktívum
alebo záväzok;
i) akáko
ľvek neefektívnos ť(1) sa vyká že v hospodárskom výsledku
ako rozdiel medzi zmenou reálnej hodnoty uvedenou
v písmene g) a zmenou reálnej hodnoty uvedenou v písmene h).
AG115. Podrobnosti o tomto prístupe sú uvedené ďalej. Tento prístup sa uplat-
ňuje len na zabezpe čenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvisiaceho
s portfóliom finan čných aktív alebo finan čných záväzkov.
AG116. Portfólio uvedené v odseku AG114 písm. a) mô že obsahova ťaktíva
a záväzky, alebo portfólio mô že obsahova ťlen aktíva alebo len
záväzky. Portfólio sa pou žije na stanovenie sumy aktív alebo
záväzkov, ktoré chce ú čtovná jednotka zabezpe čiť. Portfólio v šak
samo osebe nie je ur čené ako zabezpe čená polo žka.
AG117. Pri uplat ňovaní odseku AG114 písm. b) si ú čtovná jednotka stanovuje
očakávaný dátum precenenia polo žky ako skor ší spomedzi dátumov
očakávanej splatnosti polo žky alebo precenenia na trhové sadzby.
Očakávané dátumy precenenia sa odhadujú na za čiatku zabezpe čenia
ap očas celého trvania zabezpe čenia na základe historických skúseností
a iných dostupných informácií, vrátane informácií a o čakávaní o mierach
predčasných splácaní, o úrokových sadzbách a ich vzájomnom pôsobení.
Účtovné jednotky, ktoré nemajú vlastné špecifické skúsenosti alebo sú
ich skúsenosti nedostato čné, pou žijú skúsenosti porovnate ľných ú čtov-
ných jednotiek s porovnate ľnými finan čnými nástrojmi. Tieto odhady sa
pravidelne prehodnocujú a aktualizujú na základe skúseností. V prípade
položky s fixnou sadzbou, ktorú je mo žné pred časne splati ť,j eo čaká-
vaným dátumom precenenia dátum, ku ktorému sa o čakáva pred časné
splatenie, pokia ľnedochádza k preceneniu na trhové sadzby k skor šiemu
dátumu. Pokia ľide o skupinu podobných polo žiek, analýza do časových
období, ktorá vychádza z o čakávaných dátumov precenenia, mô žem ať
formu alokovania percentuálneho podielu skupiny, nie jednotlivých
položiek, do ka ždého časového obdobia. Na takéto ú čely alokovania
môžeúčtovná jednotka pou žiťaj iné metodiky. Ú čtovná jednotka
môže pou žiťnapríklad multiplikátor mier pred časných splácaní na
alokovanie amortizovaných úverov do časových úsekov, ktoré vychá-
dzajú z o čakávaných dátumov precenenia. Metodika takéhoto aloko-
vania v šak musí by ťv súlade s cie ľmi a postupmi pre riadenie rizika
účtovnej jednotky.
AG118. Príkladom ur čenia uvedeného v odseku AG114 písm. c) je prípad, ak
v konkrétnom časovom období precenenia ú čtovná jednotka odhaduje,
že disponuje aktívami s fixnou sadzbou v hodnote 100 CU
a záväzkami s fixnou sadzbou v hodnote 80 CU, a rozhodne sa
zabezpe čiťcelúčistú pozíciu v hodnote 20 CU, potom ur čí ako zabez-
pečenú polo žku aktíva v hodnote 20 CU ( časťaktív) (2). Ur čenie sa
vyjadrí ako „suma meny “(napríklad suma dolárov, EUR, libier alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —383
(1) V tomto kontexte sa uplat ňujú rovnaké úvahy o významnosti ako v rámci IFRS.
(2) Tento štandard umo žňuje ú čtovnej jednotke ozna čiťakúko ľvek sumu dostupných
podmienky sp ĺňajúcich aktív alebo záväzkov, t. j. v tomto prípade akúko ľvek sumu
aktív medzi 0 CU a 100 CU.
▼B
randov), a nie ako jednotlivé aktíva. Z toho vyplýva, ževšetky aktíva
(alebo záväzky), z ktorých sa zabezpe čená suma čerpá–t. j. celých
100 CU aktív vo vy ššie uvedenom príklade –musí by ťpoložkami,
ktorých reálna hodnota sa mení v závislosti od zmien zabezpe čovanej
úrokovej miery [ …].
AG119. Ú čtovná jednotka tie žplní iné po žiadavky na ur čenie a dokumentáciu
uvedené v odseku 88 písm. a). Pokia ľide o zabezpe čenie úrokového
rizika portfólia, v tomto ur čení a dokumentácii sa špecifikuje postoj
účtovnej jednotky k v šetkým premenným, ktoré sa pou žívajú pri iden-
tifikácii zabezpe čenej sumy, a k spôsobu merania efektívnosti, vrátane
týchto údajov:
a) ktoré aktíva a záväzky sa majú zahrnú ťdo zabezpe čenia portfólia
a na akom základe sa vyradia z portfólia;
b) ako ú čtovná jednotka odhaduje dátumy precenenia, vrátane toho,
aké predpoklady úrokovej miery predstavujú základ odhadov mier
predčasných splácaní a základ na zmenu týchto odhadov. Rovnaká
metóda sa pou žíva aj pre prvotné odhady realizované v čase
zahrnutia aktíva alebo záväzku do zabezpe čeného portfólia, ako
aj pre neskor šie revízie uvedených odhadov;
c) po čet a trvanie časových období precenenia;
d) ako často ú čtovná jednotka testuje efektívnos ť[…];
e) metodika, ktorú pou žíva ú čtovná jednotka na stanovenie sumy
aktív alebo záväzkov ur čenej ako zabezpe čená polo žka […];
f) […]čiúčtovná jednotka bude testova ťefektívnos ťpre ka ždé
časové obdobie precenenia jednotlivo alebo pre v šetky časové
obdobia spolo čne, alebo bude pou žívaťurčitú kombináciu týchto
dvoch spôsobov.
Politika uvedená v rámci ur čovania a dokumentovania zabezpe čova-
cieho vz ťahu musí by ťv súlade s cie ľmi a postupmi pre riadenie
rizika ú čtovnej jednotky. Zmeny v politike sa nesmú vykonáva ťľubo-
voľne. Zmeny musia by ťopodstatnené na základe zmien trhových
podmienok a iných faktorov a zalo žené na cie ľoch a postupoch
riadenia rizika ú čtovnej jednotky a konzistentné s nimi.
AG120. Zabezpe čovací nástroj uvedený v odseku AG114 písm. e) mô žeb yť
jednotlivým derivátom alebo portfóliom derivátov, z ktorých v šetky sú
vystavené zabezpe čenému úrokovému riziku pod ľau rčenia v odseku
AG114 písm. d) (napríklad portfólio úrokových swapov, z ktorých
všetky sú vystavené sadzbe LIBOR). Takéto portfólio derivátov
môže obsahova ťvzájomne sa kompenzujúce rizikové pozície. Nemô že
však obsahova ťupísané opcie alebo čisté upísané opcie, preto že tento
štandard (1) neumo žňuje ur čiťtakéto opcie ako zabezpe čovacie
nástroje (s výnimkou situácie, ke ďsa upísaná opcia ur čí ako kompen-
zácia k nakúpenej opcii). Ak sa zabezpe čovacím nástrojom zabezpe-
čuje suma ur čená v odseku AG114 písm. c) dlh šie ako jedno časové
obdobie precenenia, je táto suma rozvrhnutá na v šetky časové
obdobia, ktoré sa nástrojom zabezpe čujú. Je v šak nutné rozvrhnú ť
celý zabezpe čovací nástroj na tieto časové obdobia precenenia, preto že
štandard (2) neumo žňuje ur čiťzabezpe čovací vz ťah len na časťčaso-
vého obdobia, po čas ktorého zabezpe čovací nástroj ostáva nesplatený.
AG121. Ak ú čtovná jednotka ur čuje zmenu reálnej hodnoty polo žky
sm o žnosťou pred časného splatenia v súlade s odsekom AG114
písm. g), zmena úrokových sadzieb ovplyv ňuje reálnu hodnotu
položky s mo žnosťou pred časného splatenia dvoma spôsobmi: ovplyv-
ňuje reálnu hodnotu zmluvných pe ňažných tokov a reálnu hodnotu
opcie na pred časné splatenie, ktorá je obsiahnutá v polo žke
sm o žnosťou pred časného splatenia. V odseku 81 tohto štandardu sa
účtovnej jednotke umo žňuje ur čiťpodiel finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku, ktorý má spolo čnú expozíciu vo či riziku, ako
zabezpe čenú polo žku za predpokladu, že sa dá efektívnos ťmera ť.
[…].
AG122. V štandarde sa nekonkretizujú techniky pou žívané na stanovenie sumy
uvedenej v odseku AG114 písm. g), a to zmeny reálnej hodnotyzabezpe čenej polo žky, ktorú mo žno priradi ťzabezpe čenému riziku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —384
(1) Pozri odseky 77 a AG94.
(2) Pozri odsek 75.
▼B
[…]. Nie je vhodné predpoklada ť,že sa zmeny reálnej hodnoty zabez-
pečenej polo žky rovnajú zmenám hodnoty zabezpe čovacieho nástroja.
AG123. V odseku 89A sa po žaduje, aby sa v prípade, ke ďzabezpe čená
položka pre konkrétne časové obdobie precenenia predstavuje
aktívum, zmena jeho hodnoty vykazovala na samostatnej riadkovej
položke v rámci aktív. Opa čne v prípade, ke ďzabezpe čená polo žka
pre konkrétne časové obdobie precenenia predstavuje záväzok, zmena
jeho hodnoty sa vykazuje na samostatnej riadkovej polo žke v rámci
záväzkov. Ide o samostatné riadkové polo žky uvedené v odseku
AG114 písm. g). Špecifická alokácia na jednotlivé aktíva (alebo
záväzky) sa nevy žaduje.
AG124. V odseku AG114 písm. i) sa uvádza, že k neefektívnosti dochádza do
tej miery, do akej sa zmena reálnej hodnoty zabezpe čenej polo žky,
ktorá je priradite ľná k zabezpe čenému riziku, odli šuje od zmeny
reálnej hodnoty zabezpe čovacieho derivátu. Takýto rozdiel mô že
vzniknú ťv dôsledku mno žstva prí čin, vrátane:
a) […];
b) dochádza k zní ženiu hodnoty polo žiek v zabezpe čenom portfóliu
alebo k ukon čeniu ich vykazovania;
c) dátumy platieb zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej polo žky
sú odli šné a
d) iné prí činy […].
Takáto neefektívnos ť(1) sa identifikuje a vykazuje v hospodárskom
výsledku.
AG125. Efektívnos ťzabezpe čenia sa vo v šeobecnosti zlep ší:
a) ak ú čtovná jednotka rozvrhne polo žky s rôznymi charakteristikami
predčasného splatenia spôsobom, ktorým sa zoh ľadňujú rozdiely
v správaní sa pri pred časnom splácaní;
b) ak sa v portfóliu nachádza vä čšie mno žstvo polo žiek. Ak portfólio
obsahuje len nieko ľko polo žiek, je pravdepodobná relatívne vysoká
neefektívnos ť, ak dôjde k skor šiemu alebo neskor šiemu splateniu
jednej z polo žiek, ako sa o čakáva. Naopak, ak portfólio obsahuje
mnoho polo žiek, správanie sa v pred časnom splácaní mo žno pred-
vídaťomnoho presnej šie;
c) ak sú pou žívané časové obdobia precenenia krat šie (napríklad 1-
mesa čné obdobie precenenia na rozdiel od 3-mesa čného). Krat šími
časovými obdobiami precenenia sa zmier ňuje vplyv akéhoko ľvek
nesúladu medzi dátumami precenenia a splátok (v rámci časového
obdobia precenenia) zabezpe čenej polo žky a zabezpe čovacieho
nástroja;
d) vä čšou frekvenciou, úprav sumy zabezpe čovacieho nástroj, aby
odzrkad ľovala zmeny v zabezpe čenej polo žke (napríklad
z dôvodu zmien v o čakávaniach pred časného splatenia).
AG126. Ú čtovná jednotka pravidelne testuje efektívnos ť.[…].
AG127. Pri meraní efektívnosti rozli šuje ú čtovná jednotka revízie odhadova-
ných dátumov precenenia existujúcich aktív (alebo záväzkov) od
vzniku nových aktív (alebo záväzkov), pri čom len prvá uvedená
skupina zaprí čiňuje neefektívnos ť.[…]. Po vykázaní neefektívnosti
v súlade s uvedeným postupom stanoví ú čtovná jednotka nový
odhad celkových aktív (alebo záväzkov) v ka ždom období precenenia
vrátane nových aktív (alebo záväzkov), ktoré vznikli od dátumu, ke ď
účtovná jednotka poslednýkrát testovala efektívnos ť,as ú časne
účtovná jednotka ur čí novú sumu ako zabezpe čenú polo žku a nový
percentuálny podiel ako zabezpe čený percentuálny podiel. [ …].
AG128. Vykazovanie polo žiek, ktoré boli pôvodne zahrnuté do obdobia prece-
nenia, sa mô že ukon čiťz dôvodu skor šieho ako o čakávaného pred-
časného splatenia alebo odpísania v dôsledku zní ženia hodnoty alebo
predaja. Ke ďdôjde k takejto situácii, vý ška zmeny reálnej hodnoty
zahrnutá na samostatnej riadkovej polo žke tak, ako je uvedené
v odseku AG114 písm. g), ktorá súvisí s polo žkou, ktorej vykazovanie
sa ukon čilo, sa vyradí zo súvahy a zahrnie sa do zisku alebo straty,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —385
(1) V tomto kontexte sa uplat ňujú rovnaké úvahy o významnosti ako v rámci IFRS.
▼B
ktorá vyplýva z ukon čenia vykazovania tejto polo žky. Na tento ú čel je
potrebné pozna ťčasové obdobie (obdobia) precenenia, do ktorého
bola zahrnutá polo žka, ktorej vykazovanie sa ukon čilo, preto že
týmto sa ur čuječasové obdobie (obdobia) precenenia, z ktorého sa
položka vyradí, a teda aj suma, ktorá sa musí vyradi ťzo samostatnej
riadkovej polo žky, na ktorú odkazuje odsek AG114 písm. g). Ke ďsa
ukon čí vykazovanie polo žky a ak je mo žné stanovi ť, do akého časo-
vého obdobia bola táto polo žka zahrnutá, z takéhoto obdobia sa táto
položka vyradí. Ak nie, polo žka sa vyradí z najskor šieho obdobia, ak
k ukon čeniu vykazovania do šlo z dôvodu vy šších ne žočakávaných
predčasných splátok, alebo v prípade, ak do šlo k predaju alebo
zníženiu hodnoty polo žky, je vyradenie rozvrhnuté na v šetky obdobia
obsahujúce polo žku, ktorej vykazovanie sa ukon čilo, a to na systema-
tickom a logickom základe.
AG129. Okrem toho akáko ľvek suma týkajúca sa konkrétneho obdobia, ktorej
vykazovanie sa neukon čilo po uplynutí tohto obdobia, sa vykazuje
k danému dátumu v hospodárskom výsledku (pozri odsek 89A). [ …]..
AG130. [ …].
AG131. Ak sa zabezpe čená suma pripadajúca na obdobie precenenia zní ži bez
toho, aby do šlo k ukon čeniu vykazovania súvisiacich aktív (alebo
záväzkov), suma na samostatnej riadkovej polo žke, na ktorú odkazuje
odsek AG114 písm. g), ktorá sa týka zní ženia, sa amortizuje v súlade
s odsekom 92.
AG132. Ú čtovná jednotka mô že chcie ťuplat ňovaťprístup uvedený v odsekoch
AG114 a žAG131 v rámci zabezpe čenia portfólia, ktoré sa predtým
účtovalo ako zabezpe čenie pe ňažných tokov v súlade s IAS 39. Takáto
účtovná jednotka zru ší predchádzajúce ur čenie ako zabezpe čenie
peňažných tokov v súlade s odsekom 101 písm. d) a uplatní po žia-
davky ustanovené v tomto odseku. Ú čtovná jednotka takisto zmení
určenie zabezpe čenia na zabezpe čenie reálnej hodnoty a uplatní
prístup uvedený v odsekoch AG114 a žAG131 prospektívne na nasle-
dujúce ú čtovné obdobia.
PRECHODNÉ USTANOVENIA (odseky 103 a ž108b)
AG133. Ú čtovná jednotka mohla ur čiťočakávanú vnútroskupinovú transakciu
ako zabezpe čenú polo žku na za čiatku ro čného obdobia za čínajúceho
sa 1. januára 2005 alebo neskôr (alebo, na ú čely úpravy porovnáva-
cích informácií, za čiatok skor šieho porovnávacieho obdobia) v rámci
zabezpe čenia, ktoré by sp ĺňalo podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia
v súlade s týmto štandardom (v znení zmeny a doplnenia poslednej
vety odseku 80). Takáto ú čtovná jednotka mô že pou žiťtakéto ur čenie
pri uplat ňovaní ú čtovania zabezpe čenia v konsolidovanej ú čtovnej
závierke od za čiatku ro čného obdobia za čínajúceho sa 1. januára
2005 alebo neskôr (alebo od za čiatku skor šieho porovnávacieho
obdobia). Takáto ú čtovná jednotka tie župlatní odseky AG99A
a AG99B od za čiatku ro čného obdobia za čínajúceho sa 1. januára
2005 alebo neskôr. V súlade s odsekom 108B v šak nie je potrebné
uplat ňovaťodsek AG99B na porovnávacie informácie skor ších
období.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —386
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 40
Investi čný nehnute ľný majetok
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťpostup ú čtovania investi čného
nehnute ľného majetku a súvisiacich po žiadaviek na zverejnenie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri vykazovaní, oce ňovaní a zverej ňovaní
investi čného nehnute ľného majetku.
3. Tento štandard sa okrem iného vz ťahuje na oce ňovanie podielov na
investi čnom nehnute ľnom majetku, dr žaných nájomcom na základe
lízingu ú čtovaného ako finan čný lízing, v ú čtovnej závierke nájomcu,
a na oce ňovanie investi čného nehnute ľného majetku poskytovaného
nájomcovi na základe operatívneho lízingu, v ú čtovnej závierke prena-
jímate ľa. Tento štandard sa nezaoberá otázkami upravenými v IAS 17
Lízingy , a to ani:
a) klasifikáciami lízingov ako finan čných lízingov alebo operatívnych
lízingov;
b) vykazovaniami výnosov z lízingu investi čného nehnute ľného
majetku (pozri aj IAS 18 Výnosy );
c) oce ňovaniami podielov na nehnute ľnosti, dr žanej v rámci lízingu
účtovaného ako operatívny lízing, v ú čtovných závierkach
nájomcu;
d) oce ňovaniami čistej investície do finan čného lízingu v ú čtovných
závierkach prenajímate ľa;
e) účtovaniami transakcií predaja a spätného lízingu a
f) zverej ňovaniami, vz ťahujúcimi sa na finan čný a operatívny lízing.
4. Tento štandard sa nevz ťahuje ani na:
a) biologické aktíva týkajúce sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri
IAS 41 Poľnohospodárstvo )a
b)ťažobné práva a zdroje nerastných surovín, ako napríklad ropa,
zemný plyn a podobné neobnovite ľné zdroje.
DEFINÍCIE
5. Ďalej uvedené termíny sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe.
Obstarávacia cena je suma uhradená v pe ňažnej hotovosti alebo
vp e ňažných ekvivalentoch alebo reálna hodnota inej protihodnoty
vynalo ženej s cie ľom nadobudnú ťmajetok v čase jeho akvizície
alebo zhotovenia, alebo prípadne suma priradená tomuto majetku priprvotnom vykázaní v súlade s konkrétnymi po žiadavkami iných IFRS,
napríklad IFRS 2 Platby na základe podielov .
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi
stranami.
Investi čný nehnute ľ
ný majetok je nehnute ľnosť(pozemky alebo
budovy –alebo časti budov –alebo oboje) dr žaná (vlastníkom alebo
nájomcom v rámci finan čného lízingu) skôr s cie ľom získa ťnájomné
alebo kapitálové ocenenie alebo oboje, ako na ú čely:
a) pou žitia pri výrobe alebo dodávkach tovaru alebo slu žieb, prípadne
na administratívne ú čely, alebo
b) predaja v rámci be žného podnikania.
Nehnute ľnosťužívaná vlastníkom je nehnute ľnosťdržaná (vlastníkom
alebo nájomcom v rámci finan čného lízingu) na ú čely pou žitia pri2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —387
▼B
výrobe alebo dodávkach tovaru alebo slu žieb, prípadne na administra-
tívne ú čely.
6. Podiel na nehnute ľnosti dr žaný nájomcom na základe operatívneho
lízingu sa mô že klasifikova ťaúčtovaťako investi čný nehnute ľný
majetok vtedy a len vtedy, ak by nehnute ľnosťinak vyhovovala defi-
nícii investi čného nehnute ľného majetku a nájomca by pre vykazo-
vaný majetok pou žíval model ocenenia reálnou hodnotou uvedený
v odsekoch 33 a ž55. Túto alternatívu klasifikácie mo žno pou žiť
podľa charakteru nehnute ľností posudzovaných od prípadu
k prípadu. Ak sa v šak takáto alternatíva klasifikácie zvolí pre jeden
takýto podiel na nehnute ľnosti dr žaný v rámci operatívneho lízingu,
všetky nehnute ľnosti klasifikované ako investi čný nehnute ľný majetok
sa účtujú s pou žitím modelu ocenenia reálnou hodnotou. Ak sa zvolí
táto alternatíva klasifikácie, ka ždý takto klasifikovaný podiel sa
zahrnie do zverejnení po žadovaných odsekmi 74 a ž78.
7. Ú čelom dr žby investi čného nehnute ľného majetku je získa ťnájomné
alebo kapitálové zhodnotenie, alebo oboje. Preto investi čný nehnu-
teľný majetok vytvára pe ňažné toky zna čne nezávisle od ostatného
majetku dr žaného ú čtovnou jednotkou. Toto odli šuje investi čný
nehnute ľný majetok od nehnute ľností u žívaných vlastníkom. Výroba
alebo dodávanie tovarov alebo slu žieb (alebo pou žívanie nehnute ľnosti
na administratívne ú čely) vytvára pe ňažné toky, ktoré sú priradite ľné
nielen k nehnute ľnosti, ale takisto k ostatnému majetku pou žívanému
vo výrobnom alebo v dodávate ľskom procese. IAS 16 Nehnute ľnosti,
stroje a zariadenia sa uplat ňuje na nehnute ľnosti u žívané vlastníkom.
8. Investi čným nehnute ľným majetkom sú napríklad:
a) pozemok dr žaný skôr na dlhodobé kapitálové zhodnotenie, ako na
krátkodobý predaj v rámci be žného podnikania;
b) pozemok dr žaný na zatia ľneurčené budúce pou žitie (pokia ľ
účtovná jednotka neur čila,či sa pozemok pou žije ako nehnute ľnosť
užívaná vlastníkom alebo na krátkodobý predaj v rámci be žného
podnikania, pozemok sa pova žuje za dr žaný na ú čel kapitálového
zhodnotenia);
c) budova vlastnená ú čtovnou jednotkou (alebo dr žaná ú čtovnou
jednotkou na základe finan čného lízingu) a prenajímaná na základe
jedného alebo viacerých operatívnych lízingov;
d) budova, ktorá je neobsadená, ale je dr žaná na ú čely prenájmu na
základe jedného alebo viacerých operatívnych lízingov.
9. Polo žkami, ktoré nie sú investi čným nehnute ľným majetkom, a preto
nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, sú napríklad tieto:
a) nehnute ľnosťurčená na predaj v rámci be žného podnikania alebo
v procese zhotovenia alebo projektovania a výstavby na ú čely
takého predaja (pozri IAS 2 Zásoby ), napríklad nehnute ľnosť,
ktorá bola nadobudnutá výlu čne s úmyslom následného scudzenia
v blízkej budúcnosti alebo na naprojektovanie a výstavbu
a opätovný predaj;
b) nehnute ľnosť, ktorá sa zhotovuje alebo projektuje a stavia
v prospech tretej strany (pozri IAS 11 Zmluvy o zhotovení );
c) nehnute ľnosťužívaná vlastníkom (pozri IAS 16) vrátane (okrem
iného) nehnute ľnosti dr žanej na ú čely budúceho pou žívania ako
nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom, nehnute ľnosti dr žanej na
účely budúceho projektovania a výstavby a následného pou žívania
ako nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom, nehnute ľnosti u žívanej
zamestnancami (bez oh ľadu na to, či zamestnanci platia nájomné
v trhových sadzbách) a nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom, pri
ktorej sa o čakáva vyradenie;
d) nehnute ľnosť, ktorá sa zhotovuje alebo projektuje a stavia na
budúce vyu žitie ako investi čný nehnute ľný majetok. Na takúto
nehnute ľnosťsa uplat ňuje IAS 16 a ždo zhotovenia alebo ukon-
čenia projektovania a výstavby, ke ďsa nehnute ľnosťstáva inve-
stičným nehnute ľným majetkom a uplat ňuje sa na ňu tento štan-
dard. Tento štandard sa v šak vz ťahuje na existujúci investi čný
nehnute ľný majetok, ktorý sa modernizuje na ú čely pokra čujúceho
budúceho vyu žitia ako investi čného nehnute ľného majetku (pozri
odsek 58);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —388
▼B
e) nehnute ľnosť, ktorá sa v rámci finan čného lízingu prenajíma inej
účtovnej jednotke.
10. Niektoré nehnute ľnosti v sebe zah ŕňajúčasť, ktorá je dr žaná s cie ľom
dosiahnu ťvýnosy z prenájmu alebo kapitálového zhodnotenia,
aďalšiučasť, ktorá je dr žaná na ú čely vyu žitia pri výrobe alebo
dodávkach tovaru alebo slu žieb, prípadne na administratívne ú čely.
Ak by bolo mo žné tieto časti samostatne preda ť(alebo samostatne
prenaja ťv rámci finan čného lízingu), ú čtovná jednotka ú čtuje tieto
časti samostatne. Ak by nebolo mo žné tieto časti samostatne preda ť,
nehnute ľnosťje investi čným nehnute ľným majetkom len vtedy, ak na
účely vyu žitia pri výrobe alebo dodávkach tovaru alebo slu žieb,
prípadne na administratívne ú čely, je dr žaná iba jej nevýznamná časť.
11. V niektorých prípadoch poskytuje ú čtovná jednotka u žívateľom
nehnute ľnosti, ktorú má vo svojej dr žbe, ved ľajšie slu žby. Ú čtovná
jednotka pristupuje k takejto nehnute ľnosti ako k investi čnému nehnu-
teľnému majetku, ak tieto slu žby sú pre celkovú dohodu nevýznamné.
Príkladom je situácia, ke ďvlastník kancelárskej budovy poskytuje
bezpe čnostné a údr žbárske slu žby nájomcom, ktorí budovu u žívajú.
12. V iných prípadoch sa poskytované slu žby pova žujú za významné. Ak
účtovná jednotka napríklad vlastní a riadi hotel, slu žby poskytované
hosťom sú významnou sú časťou celkovej dohody. Preto sa hotel
riadený vlastníkom pova žuje za nehnute ľnosťužívanú vlastníkom,
a nie za investi čný nehnute ľný majetok.
13. Ur čiť,či ved ľajšie slu žby sú také významné, že nehnute ľnosťnespĺňa
kritériá týkajúce sa investi čného nehnute ľného majetku, mô žeb y ť
náročné. Napríklad vlastník hotela niekedy prevedie ur čité zodpoved-
nosti na tretie osoby na základe zmluvy o správe. Podmienky takýchto
zmlúv o správe sú ve ľmi rôznorodé. Na jednej strane spektra mô že
maťmajite ľv podstate pozíciu pasívneho investora. Na druhej strane
spektra mô že vlastník obstaráva ťkaždodenné funkcie jednoducho
externe, ale zostáva významne vystavený odchýlkam v pe ňažných
tokoch vytváraných činnos ťami hotela.
14. Na ur čenie, či nehnute ľnosťspĺňa kritériá týkajúce sa investi čného
nehnute ľného majetku, je potrebný úsudok. Ú čtovná jednotka si
vytvára kritériá tak, aby mohla urobi ťtento úsudok konzistentne
a v súlade s definíciou investi čného nehnute ľného majetku a so súvi-
siacim návodom v odsekoch 7 a ž13. V odseku 75 písm. c) sa po ža-
duje, aby ú čtovná jednotka v prípade náro čnej klasifikácie tieto
kritériá zverejnila.
15. Ú čtovná jednotka v niektorých prípadoch vlastní nehnute ľnosť, ktorú
prenajíma, alebo ktorú u žíva jej materská spolo čnosťalebo iná dcérska
spolo čnosť. Táto nehnute ľnosťnespĺňa kritériá týkajúce sa investi č-
ného nehnute ľného majetku v konsolidovanej ú čtovnej závierke,
preto že z poh ľadu skupiny ide o nehnute ľnosťužívanú vlastníkom.
Z poh ľadu ú čtovnej jednotky vlastniacej nehnute ľnosťje však nehnu-
teľnosťinvesti čným nehnute ľným majetkom v prípade, ke ďvyhovuje
definícii uvedenej v odseku 5. Preto prenajímate ľvo svojej individu-
álnej ú čtovnej závierke pristupuje k nehnute ľnosti ako k investi čnému
nehnute ľnému majetku.
VYKAZOVANIE
16. Investi čný nehnute ľný majetok sa vykazuje ako majetok iba vtedy, ak:
a) je pravdepodobné, že budúce ekonomické ú žitky, ktoré sú spojené
s investi čným nehnute ľným majetkom, budú plynú ťdo ú čtovnej
jednotky, a
b) obstarávaciu cenu investi čného nehnute ľného majetku je mo žné
spoľahlivo stanovi ť.
17. Ú čtovná jednotka v súlade s uvedenou zásadou vykazovania vyhod-
notí v šetky náklady na investi čný nehnute ľný majetok v čase ich
vzniku. Medzi takéto náklady patria náklady, ktoré boli pôvodnevynalo žené v súvislosti s nadobudnutím investi čného nehnute ľného
majetku a náklady vynalo žené následne na roz šírenie, výmenu časti
alebo údr žbu nehnute ľného majetku.
18. V súlade so zásadou vykazovania v odseku 16 ú čtovná jednotka
nevykazuje v rámci ú čtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —389
▼B
majetku náklady súvisiace s ka ždodennou údr žbou tejto nehnute ľnosti.
Namiesto toho sa takéto náklady vykazujú vo výsledku hospodárenia
včase ich vzniku. Náklady na ka ždodennú údr žbu sú najmä mzdové
náklady a náklady na výkonovú spotrebu a mô žu takisto zah ŕňať
náklady na men šiečasti. Ú čel týchto výdavkov sa často opisuje ako
„opravy a údr žba“nehnute ľnosti.
19. Časti investi čného nehnute ľného majetku mohli by ťobstarané
prostredníctvom náhrady. Napríklad vnútorné steny mô žub y ť
náhradou pôvodných stien. V súlade s touto zásadou vykazovania
účtovná jednotka v ú čtovnej hodnote investi čného nehnute ľného
majetku vykazuje náklady na náhradu časti existujúceho investi čného
nehnute ľného majetku v čase ich vzniku v prípade, ke ďsú splnené
kritériá vykazovania. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto vymene-
ných častí sa dokon čí v súlade s ustanoveniami o ukon čení vykazo-
vania uvedenými v tomto štandarde.
OCENENIE PRI VYKÁZANÍ
20. Investi čný nehnute ľný majetok sa prvotne oce ňuje v jeho obstarávacej
cene. Transak čné náklady sa zahrnú do prvotného ocenenia.
21. Obstarávacia cena nakúpeného investi čného nehnute ľného majetku
pozostáva z jeho nákupnej ceny a ostatných priamo priradite ľných
výdavkov. Medzi priamo priradite ľné výdavky patria napríklad
poplatky za odborné právne slu žby, dane z prevodu nehnute ľností
a iné transak čné náklady.
22. Obstarávacou cenou investi čného nehnute ľného majetku zhotoveného
vlastnou činnos ťou sú náklady vynalo žené k dátumu dokon čenia
zhotovenia alebo projektovania a výstavby nehnute ľnosti. Do tohto
dátumu ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 16. K tomuto dátumu sa
nehnute ľnosťstáva investi čným nehnute ľným majetkom a uplat ňuje
sa tento štandard [pozri odsek 57 písm. e) a odsek 65].
23. Obstarávaciu cenu investi čného nehnute ľného majetku nezvy šujú:
a) zria ďovacie náklady (ak takéto náklady nie sú nevyhnutné na
uvedenie nehnute ľnosti do stavu, v ktorom je schopná prevádzky,
ktorej spôsob ur čil mana žment);
b) prevádzkové straty, k vzniku ktorých do šlo pred tým, ako inve-
stičný nehnute ľný majetok dosiahne plánovanú úrove ňpoužitia,
alebo
c) nadmerná hodnota odpadového materiálu, mzdových nákladov
a iných zdrojov vzniknutých pri zhotovení alebo projektovaní
a výstavbe nehnute ľnosti.
24. Ak je platba za investi čný nehnute ľný majetok odlo žená, jeho obsta-
rávacia cena je ekvivalentom ceny v hotovosti. Rozdiel medzi touto
sumou a celkovými platbami sa vykazuje ako úrokový náklad po čas
obdobia úveru.
25. Prvotné náklady podielu na nehnute ľnosti dr žaného v rámci lízingu
a klasifikovaného ako investi čný nehnute ľný majetok budú tie, ktoré
sú predpísané pre finan čný lízing v odseku 20 IAS 17, t. j. majetok sa
vykazuje v reálnej hodnote nehnute ľnosti alebo v sú časnej hodnote
minimálnych lízingových splátok, ak je ni žšia. Ekvivalentná suma sa
vykazuje v súlade s uvedeným odsekom ako záväzok.
26. V šetky prémie zaplatené za lízing sa na tieto ú čely pova žujú za
súčasťminimálnych lízingových splátok a preto sa zah ŕňajú do obsta-
rávacej ceny majetku, ale sú vylú čené zo záväzkov. Ak sa podiel na
nehnute ľnosti dr žanej v rámci lízingu klasifikuje ako investi čný
nehnute ľný majetok, polo žkou, ktorá sa ú čtuje v reálnej hodnote, je
tento podiel a nie súvisiaca nehnute ľnosť. Návod na ur čovanie reálnej
hodnoty podielu na nehnute ľnosti je na ú čel modelu ocenenia reálnou
hodnotou uvedený v odsekoch 33 a ž52. Tento návod je takisto
vhodný na ur čovanie reálnej hodnoty v prípade, ke ďsa reálna hodnota
používa ako obstarávacia cena na ú čely prvotného vykázania.
27. Jeden investi čný nehnute ľný majetok alebo viacero investi čných
nehnute ľných majetkov mo žno obstara ťvýmenou za nepe ňažné
aktívum alebo aktíva, alebo kombináciu pe ňažných a nepe ňažných
aktív. Ďalší text sa týka výmeny jedného nepe ňažného aktíva za iné,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —390
▼B
avšak uplat ňuje sa aj na v šetky výmeny uvedené v predchádzajúcej
vete. Obstarávacia cena takéhoto investi čného nehnute ľného majetku
sa oce ňuje v reálnej hodnote okrem prípadov, ak a) výmennej trans-
akcii chýba obchodná podstata alebo b) nemo žno spo ľahlivo ur čiť
reálnu hodnotu tak prijatého, ale ani odovzdaného majetku. Obstaraný
majetok sa oce ňuje týmto spôsobom aj v prípade, ke ďúčtovná
jednotka nemô že okam žite ukon čiťvykazovanie odovzdaného
majetku. Ak sa získaný majetok neoce ňuje v reálnej hodnote, jeho
obstarávacia cena sa stanoví v ú čtovnej hodnote odovzdaného
majetku.
28. Ú čtovná jednotka ur čí,či má výmenná transakcia obchodnú podstatu
so zrete ľom na rozsah, do akého sa v dôsledku transakcie o čakáva
výskyt zmien budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má
obchodnú podstatu, ak:
a)štruktúra pe ňažných tokov (riziko, časový priebeh a sumy) prija-
tého majetku sa lí šio d štruktúry pe ňažných tokov prevedeného
majetku alebo
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty časti
činností ú čtovnej jednotky ovplyvnených transakciou a
c) rozdiel uvedený v písmenách a) alebo b) je významný vzh ľadom
na reálnu hodnotu vymenených aktív.
Na ur čenie toho, či má výmenná transakcia obchodnú podstatu, špeci-
fická hodnota časti aktivít ú čtovnej jednotky ovplyvnených transak-
ciou odzrkad ľuje pe ňažné toky po zdanení. Výsledok týchto analýz
môžeb y ťjednozna čný bez toho, aby ú čtovná jednotka musela
vykona ťpodrobné výpo čty.
29. Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú porovnate ľné trhové
transakcie, je mo žné spo ľahlivo ur čiť, ak a) variabilita v rozsahu
vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tentomajetok alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahu
sa mô žu spo ľahlivo posúdi ťa pou žívaťpri odhadovaní reálnej
hodnoty. Ak ú čtovná jednotka mô že spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu
čiužprijatého alebo odovzdaného majetku, pou žije sa na stanovenie
obstarávacej ceny prijatého majetku reálna hodnota odovzdaného
majetku, pokia ľnie je reálna hodnota prijatého majetku zrete ľnejšie
preukázate ľná.
OCE ŇOVANIE PO VYKÁZANÍ
Účtovná politika
30. Ú čtovná jednotka si okrem výnimiek uvedených v odsekoch 32A a 34
za svoju ú čtovnú politiku vyberie bu ďmodel ocenenia reálnou
hodnotou pod ľa odsekov 33 a ž55, alebo model ocenenia obstarávacou
cenou pod
ľa odseku 56 a túto politiku uplatní na v šetok svoj inve-
stičný nehnute ľný majetok.
31. V IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby sa
uvádza, že dobrovo ľnú zmenu ú čtovnej politiky mo žno uskuto čniťlen
v prípade, ak bude výsledkom takejto zmeny vhodnej šia prezentácia
transakcií, iných udalostí alebo podmienok v ú čtovnej závierke
účtovnej jednotky. Je ve ľmi nepravdepodobné, že výsledkom zmeny
modelu ocenenia reálnou hodnotou na model ocenenia obstarávacoucenou bude vhodnej šia prezentácia.
32. V tomto štandarde sa vy žaduje, aby v šetky ú čtovné jednotky ur čovali
reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku bu ďna ú čely
oceňovania (ak ú čtovná jednotka pou žíva model oce ňovania reálnou
hodnotou), alebo zverejnenia (ak sa pou žíva model ocenenia obstará-
vacou cenou). Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale nevy žaduje sa od
nej, aby ur čovala reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku
na základe ocenenia nezávislým znalcom, ktorý má zodpovedajúcua uznávanú odbornú spôsobilos ťa má predchádzajúce skúsenosti
v oce ňovaní nehnute ľností rovnakého druhu a v rovnakej lokalite,
ako je kategória investi č
ného nehnute ľného majetku, ktorý sa oce ňuje.
32A. Ú čtovná jednotka si mô že:
a) zvoli ťbuďmodel ocenenia reálnou hodnotou, alebo model
ocenenia obstarávacou cenou pre v šetky záväzky súvisiace so2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —391
▼B
zabezpe čením investi čného nehnute ľného majetku, ktorý vytvára
výnos priamo prepojený s reálnou hodnotou, alebo výnos zo špeci-
fikovaného majetku zah ŕňajúceho takýto investi čný nehnute ľný
majetok, a
b) zvoli ťbuďmodel ocenenia reálnou hodnotou, alebo model
ocenenia obstarávacou cenou pre v šetok ostatný investi čný nehnu-
teľný majetok bez oh ľadu na výber pod ľa písmena a).
32B. Niektorí pois ťovatelia a iné ú čtovné jednotky prevádzkujú interný
majetkový fond, ktorý emituje nominálne jednotky, pri čom časť
jednotiek majú v dr žbe investori v rámci zdru žených zmlúv
a zvy šok má v dr žbe účtovná jednotka. V odseku 32A sa ú čtovnej
jednotke neumo žňuje oce ňovaťnehnute ľnosti v dr žbe fondu čiastočne
v obstarávacej cene a čiastočne v reálnej hodnote.
32C. Ak si ú čtovná jednotka zvolí rozli čné modely pre dve kategórie
uvedené v odseku 32A, predaj investi čného nehnute ľného majetku
medzi súbormi majetku ocenenými rôznymi modelmi sa vykazuje
v reálnej hodnote a kumulatívna zmena v reálnej hodnote sa vyká že
vo výsledku hospodárenia. Ak dôjde v tomto zmysle k predaju inve-stičného nehnute ľného majetku zo súboru, v rámci ktorého sa pou žíva
model ocenenia reálnou hodnotou do súboru, v ktorom sa pou žíva
model ocenenia obstarávacou cenou, reálna hodnota nehnute ľnosti sa
k dátumu predaja stáva jej domnelou obstarávacou cenou.
Model ocenenia reálnou hodnotou
33. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka, ktorá si vyberie model
oceňovania reálnou hodnotou, oce ňuje v šetok svoj investi čný nehnu-
teľný majetok v jeho reálnej hodnote s výnimkou prípadov opísaných
v odseku 53.
34. Ak sa podiel na nehnute ľnosti dr žanej nájomcom v rámci operatív-
neho lízingu klasifikuje ako investi čný nehnute ľný majetok pod ľa
odseku 6, neplatí mo žnosťvoľby pod ľa odseku 30; uplatní sa
model ocenenia reálnou hodnotou.
35. Zisk alebo strata vznikajúca zo zmeny reálnej hodnoty investi čného
nehnute ľného majetku sa vykazuje vo výsledku hospodárenia za
obdobie, v ktorom vznikne.
36. Reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku je cena, za ktorú
by mohla by ťnehnute ľnosťvymenená v nezávislej transakcii medzi
informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami (pozri odsek 5).
Reálna hodnota výslovne vylu čuje odhadnutú cenu nadhodnotenú
alebo podhodnotenú špecifickými podmienkami alebo okolnos ťami,
akými sú atypické financovanie, dohody o predaji a spätnom lízingu,
osobitné odmeny alebo ú ľavy poskytované kýmko ľvek, kto je spojený
s predajom.
37. Ú čtovná jednotka ur čuje reálnu hodnotu bez odpo čítania transak čných
nákladov, ktoré by mohla vynalo žiťpri predaji alebo inom vyradení.
38. Do reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa premietajú
trhové podmienky ►M5na konci obdobia vykazovania ◄.
39. Reálna hodnota je časovo závislá vzh ľadom na konkrétny dátum.
Keďže trhové podmienky sa mô žu meni ť, suma vykázaná ako reálna
hodnota mô žeb y ťnesprávna alebo nevhodná, ak sa odhaduje vo
vzťahu k inému dátumu. Vo vymedzení pojmu reálna hodnota sa
takisto predpokladá simultánna výmena a dokon čenie zmluvného
predaja bez akejko ľvek odchýlky od ceny, ktorá by sa mohla
dohodnú ťv nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne
súhlasiacimi stranami, keby výmena a splnenie kúpnej zmluvy neboli
simultánne.
40. Do reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa premietajú
okrem iného výnosy z prenájmu z be žných lízingov a primerané
a overite ľné predpoklady, ku ktorým by dospeli informované, dobro-
voľne súhlasiace strany, o tr žbách z prenájmu z budúcich lízingov,
v zmysle sú časných podmienok. Na podobnom základe takisto odzr-
kadľuje prípadné úbytky pe ňazí (vrátane platieb nájomného a iných
úbytkov), ktoré mo žno očakáva ťvzhľadom na nehnute ľnosť. Niektoré
z týchto úbytkov sa odzrkad ľujú v záväzkoch, zatia ľčo iné sa týkajú
úbytkov, ktoré sa a ždo neskor šieho dátumu v ú čtovnej závierke2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —392
▼B
nevykazujú (napríklad pravidelné platby, ako napríklad podmienené
nájomné).
41. V odseku 25 sa stanovuje základ pre prvotné vykázanie obstarávacej
ceny podielu na prenajatej nehnute ľnosti. V odseku 33 sa po žaduje,
aby sa v prípade potreby uskuto čnilo precenenie podielu na prenajatej
nehnute ľnosti na reálnu hodnotu. V rámci lízingu uzatvoreného
v trhových sadzbách by reálna hodnota podielu v prenajatej nehnute ľ-
nosti po odpo čítaní v šetkých o čakávaných lízingových splátok
(vrátane splátok týkajúcich sa vykazovaných záväzkov) k dátumu
obstarania mala ma ťnulovú hodnotu. Táto reálna hodnota sa nemení,
a to bez oh ľadu na to, čis an aú čely ú čtovníctva v súlade s odsekom
20 IAS 17 vykazuje prenajatý majetok a záväzok v reálnej hodnotealebo v sú časnej hodnote minimálnych lízingových splátok. Preto by
na základe precenenia prenajatého majetku z obstarávacej ceny
v súlade s odsekom 25 na reálnu hodnotu v súlade s odsekom 33nemal vzniknú ťprvotný zisk alebo strata, ak sa reálna hodnota neoce-
ňuje k rozdielnym dátumom. K takejto situácii mô že dôjs ťv prípade,
keďsa uplat ňovanie modelu ocenenia reálnou hodnotou zvolí po
prvotnom vykázaní.
42. Vymedzenie pojmu reálna hodnota obsahuje odkaz na „informované,
dobrovo ľne súhlasiace strany “. Výraz „informované “v tomto kontexte
znamená, že tak dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci, ako aj dobrovo ľne
súhlasiaci predávajúci sú primerane informovaní o charakterea vlastnostiach investi čného nehnute ľného majetku, jeho aktuálnom
a potenciálnom pou žívaní a trhových podmienkach ►
M5na konci
obdobia vykazovania ◄. Dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci je motivo-
vaný, ale nie nútený kúpi ť. Tento kupujúci nekoná príli šhorlivo, ani
nie je rozhodnutý kúpi ťza akúko ľvek cenu. Predpokladaný kupujúci
by nezaplatil vy ššiu cenu, ne žakú by po žadoval trh pozostávajúci
z informovaných, dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich
a predávajúcich.
43. Dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci nekoná príli šhorlivo, ani nie je
nútený preda ťza akúko ľvek cenu, ani nie je pripravený trva ťna
cene, ktorá sa nepova žuje za primeranú so zrete ľom na aktuálne
trhové podmienky. Dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci je motivovaný
preda ťinvesti čný nehnute ľný majetok za trhových podmienok a za
najlep šiu získate ľnú cenu. Skuto čné okolnosti týkajúce sa aktuálneho
majite ľa investi čného nehnute ľného majetku nie sú sú časťou tejto
úvahy, preto že dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci je hypotetickým
majite ľom (napríklad dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci by nebral
do úvahy konkrétne da ňové okolnosti skuto čného vlastníka investi č-
ného nehnute ľného majetku).
44. Vymedzenie pojmu reálna hodnota sa vz ťahuje na nezávislú trans-
akciu. Nezávislá transakcia je transakcia, ku ktorej do šlo medzi stra-
nami, ktoré medzi sebou nemajú konkrétny alebo osobitný vzájomný
vzťah, v dôsledku ktorého sa ceny transakcií stávajú necharakteristic-
kými pre trhové podmienky. Predpokladá sa, že transakcia sa usku-
točňuje medzi nespriaznenými stranami, z ktorých ka ždá koná nezá-
visle.
45. Najlep ší dôkaz reálnej hodnoty poskytujú be žné ceny na aktívnom
trhu pri podobnej nehnute ľnosti v rovnakej lokalite a rovnakom
stave, ktorá je predmetom podobných lízingových alebo inýmzmlúv. Ú čtovná jednotka musí dôkladne identifikova ťprípadné
rozdiely v charaktere, lokalite alebo stave nehnute ľnosti, prípadne
v zmluvných podmienkach lízingov a iných zmlúv súvisiacichs touto nehnute ľnosťou.
46. Pri absencii aktuálnych cien na aktívnom trhu toho druhu, ktorý je
opísaný v odseku 45, ú čtovná jednotka vezme do úvahy informácie
z rôznych zdrojov, a to vrátane:
a) aktuálnych cien na aktívnom trhu s nehnute ľnosťami odli šného
charakteru, stavu alebo v odli šnej lokalite (alebo ktoré sú pred-
metom rozdielnych lízingových alebo iných zmlúv), upravených
tak, aby zoh ľadňovali tieto odli šnosti;
b) cien nehnute ľností s podobnými vlastnos ťami dosiahnutých na
menej aktívnych trhoch tak, aby sa zoh ľadnili v šetky zmeny
ekonomických podmienok, ku ktorým do šlo od dátumu transakcií
uskuto čnených za tieto ceny, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —393
▼B
c) projekcií diskontovaných pe ňažných tokov zalo žených na spo ľahli-
vých odhadoch budúcich pe ňažných tokov podporených podmien-
kami prípadných existujúcich lízingových a iných zmlúv a (ak je tomožné) externým dôkazom, ako napríklad aktuálne trhové nájomné
z podobnej nehnute ľnosti v rovnakej lokalite a rovnakom stave,
a pri pou žití diskontných sadzieb, ktoré odzrkad ľujú aktuálne
trhové posúdenia neistoty vo vý ške sumy a v na časovaní pe ňaž-
ných tokov.
47. V niektorých prípadoch mô žu rozdielne zdroje uvedené
v predchádzajúcom odseku vies ťk rozdielnym záverom o reálnej
hodnote investi čného nehnute ľného majetku. Ú čtovná jednotka zvá ži
príčiny týchto rozdielov s cie ľom dospie ťv rámci rozsahu primera-
ných odhadov reálnej hodnoty k najspo ľahlivej šiemu odhadu reálnej
hodnoty.
48. Vo výnimo čných prípadoch je jasne preukázate ľné,že v prípade, ke ď
účtovná jednotka najprv nadobudne investi čný nehnute ľný majetok
(alebo, ak sa existujúca nehnute ľnosťstane najprv investi čným nehnu-
teľným majetkom následne po zhotovení alebo dokon čení projekto-
vania a výstavby alebo po zmene pou žitia), variabilita v rozsahu
primeraných odhadov reálnej hodnoty bude taká ve ľká
a pravdepodobnos ťrozličných výsledkov bude také
ťažké posúdi ť,
že je vylú čená u žitočnosťjediného odhadu reálnej hodnoty. Tieto
skuto čnosti mô žu nazna čovať,že reálnu hodnotu nehnute ľností
nebude mo žné ur čiťspoľahlivo na trvalom základe (pozri odsek 53).
49. Reálna hodnota sa odli šuje od hodnoty z pou žívania, ako je defino-
vaná v IAS 36 Zníženie hodnoty majetku . Reálna hodnota odzrkad ľuje
znalosti a odhady informovaných, dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich
a predávajúcich. Naproti tomu hodnota z pou žívania odzrkad ľuje
odhady ú čtovnej jednotky vrátane vplyvu faktorov, ktoré mô žub y ť
vo vz ťahu k ú čtovnej jednotke špecifické a nemusia by ťvo všeobec-
nosti uplatnite ľné všetkými ú čtovnými jednotkami. Do reálnej hodnoty
sa napríklad nepremieta žiaden z ďalej uvedených faktorov za pred-
pokladu, že by neboli v šeobecne dostupné pre informovaných
a dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich a predávajúcich:
a) dodato čná hodnota odvodená z vytvorenia portfólia nehnute ľností
s rôznym umiestnením;
b) synergie medzi investi čným nehnute ľným majetkom a ostatným
majetkom;
c) zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len
pre sú časného vlastníka, a
d) da ňové výhody alebo da ňové za ťaženia, ktoré sú špecifické pre
súčasného vlastníka.
50. Pri ur čovaní reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku
účtovná jednotka nezapo čítava duplicitne majetok alebo záväzky,
ktoré sa v súvahe vykazujú ako samostatný majetok alebo záväzky.
Napríklad:
a) zariadenia, ako sú vý ťahy alebo klimatizácia, sú často neoddeli-
teľnou časťou budovy a spravidla sa skôr zah ŕňajú do reálnej
hodnoty investi čného nehnute ľného majetku, ako aby sa vykazo-
vali samostatne ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia;
b) ak sa prenajíma zariadená kancelária, reálna hodnota kancelárie spra-
vidla zah ŕňa reálnu hodnotu nábytku, preto že výnosy z prenájmu
súvisia so zariadenou kanceláriou. Ak sa do reálnej hodnoty inve-stičného nehnute ľného majetku zah ŕňa nábytok, ú čtovná jednotka
tento nábytok nevykazuje ako samostatný majetok;
c) reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku nezah ŕňa zálo-
hové alebo časovo rozlí šené nájomné z operatívneho lízingu, ke ďže
ich ú čtovná jednotka vykazuje ako samostatný záväzok alebo
majetok;
d) reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku dr
žaného
v rámci lízingu odzrkad ľuje o čakávané pe ňažné toky (vrátane
podmieneného nájomného, ktorého platba sa o čakáva). To
znamená, že v prípade, ke ďzískané ocenenie nehnute ľnosti neza-
hŕňa hodnotu v šetkých o čakávaných platieb, bude nevyhnutné
pripo čítaťspäťvšetky vykázané lízingové záväzky, aby sa na2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —394
▼B
účtovné ú čely dosiahla reálna hodnota investi čného nehnute ľného
majetku.
51. Reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku neodzrkad ľuje
budúce kapitálové výdavky, ktoré zdokonalia alebo roz šíria ú žitkové
vlastnosti nehnute ľností a neodzrkad ľuje súvisiace budúce ú žitky
z týchto budúcich výdavkov.
52. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka o čakáva, žes účasná hodnota
jej platieb súvisiacich s investi čným nehnute ľným majetkom (iných
ako platieb súvisiacich s vykazovanými záväzkami) presiahne sú časnú
hodnotu súvisiacich pe ňažných príjmov. S cie ľom ur čiť,či vykazova ť
záväzok a ako ho prípadne oceni ť,účtovná jednotka pou žije IAS 37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva .
Nemo žnosťspoľahlivo ur čiťreálnu hodnotu
53. Existuje vyvrátite ľný predpoklad, žeúčtovná jednotka doká žes p o ľahlivo
určiťreálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku na trvalom
základe. Vo výnimo čných prípadoch v šak existuje jasný dôkaz toho, že
ak účtovná jednotka prvotne nadobudne investi čný nehnute ľný majetok
(alebo ak sa existujúca nehnute ľnosťstane najprv investi čným nehnu-
teľným majetkom následne na základe zhotovenia alebo dokon čenia
projektovania a výstavby alebo z dôvodu zmeny spôsobu pou žitia), nie
je mo žné spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu investi čného nehnute ľného
majetku na trvalom základe. K takejto situácii dochádza výlu čne vtedy
a len vtedy, ke ďporovnate ľné trhové transakcie nie sú časté a alternatívne
spoľahlivé odhady reálnej hodnoty (napríklad zalo žené na projekciách
diskontovaných pe ňažných tokov) nie sú dostupné. V takýchto prípadoch
účtovná jednotka ocení takýto investi čný nehnute ľný majetok s pou žitím
modelu ocenenia obstarávacou cenou uvedeného v IAS 16. Predpokladá
sa,že reziduálna hodnota tohto investi čného nehnute ľného majetku je
nulová. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 16 a ždo vyradenia investi čného
nehnute ľného majetku.
54. Vo výnimo čných prípadoch, ke ďúčtovná jednotka musí z dôvodov
uvedených v predchádzajúcom odseku oce ňovaťinvesti čný nehnu-
teľný majetok s pou žitím modelu ocenenia obstarávacou cenou
v súlade s IAS 16, oce ňuje v šetok svoj ostatný investi čný nehnute ľný
majetok v reálnej hodnote. Hoci v takýchto prípadoch ú čtovná
jednotka mô žev ov z ťahu k jednému investi čnému nehnute ľnému
majetku pou žiťmodel ocenenia obstarávacou cenou, táto jednotka
pokra čuje v ú čtovaní ka ždej zostávajúcej nehnute ľnosti s pou žitím
modelu ocenenia reálnou hodnotou.
55. Ak ú čtovná jednotka predtým oce ňovala investi čný nehnute ľný
majetok v reálnej hodnote, v oce ňovaní nehnute ľností v reálnej
hodnote by mala pokra čovaťaždo vyradenia (alebo pokia ľsa nehnu-
teľnosťnestane nehnute ľnosťou u žívanou vlastníkom alebo ú čtovná
jednotka neza čne zhodnocova ťnehnute ľnosťna ú čely následného
predaja v rámci be žnej podnikate ľskej činnosti) a to aj v prípade, že
porovnate ľné trhové transakcie budú menej časté alebo trhové ceny sa
stanú ťažšie dostupnými.
Model oce ňovania obstarávacou cenou
56. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka, ktorá si vyberie model oce ňo-
vania obstarávacou cenou, oce ňuje v šetok svoj svoje investi čný nehnu-
teľný majetok v súlade s po žiadavkami IAS 16 platnými pre tento model,
s výnimkou nehnute ľností, ktoré sp ĺňajú kritériá klasifikácie majetku
držaného na predaj (alebo sú zaradené do skupiny na vyradenie, ktorá
je klasifikovaná ako dr žaná na predaj) v súlade s IFRS 5 Dlhodobý
majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti . Investi čný nehnute ľný
majetok, ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie majetku dr žaného na predaj
(alebo je zaradený do vyra ďovanej skupiny, ktorá je klasifikovaná ako
držaná na predaj), sa oce ňujú v súlade s IFRS 5.
PREVODY
57. Prevody do investi čného nehnute ľného majetku alebo z neho sa vyko-
návajú iba vtedy, ke ďexistuje zmena v pou žití, ktorá je preukázaná:
a) za čiatkom u žívania vlastníkom v prípade prevodu z investi čného
nehnute ľného majetku do nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —395
▼B
b) za čiatkom úpravy s výh ľadom na predaj v prípade prevodu
z investi čného nehnute ľného majetku do zásob;
c) ukon čením u žívania vlastníkom v prípade prevodu z nehnute ľnosti
užívanej vlastníkom do investi čného nehnute ľného majetku;
d) za čiatkom operatívneho lízingu poskytovaného inej strane
v prípade prevodu zo zásob do investi čného nehnute ľného majetku
alebo
e) zhotovením alebo dokon čením projektovania a výstavby v prípade
prevodu z nehnute ľnosti vo fáze zhotovenia alebo projektovania
a výstavby (upravených v IAS 16) do investi čného nehnute ľného
majetku.
58. V odseku 57 písm. b) sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka previedla
nehnute ľnosťz investi čného nehnute ľného majetku do zásob iba
vtedy, ak existuje zmena v pou žití, ktorá je preukázaná za čatím
projektovania a výstavby na ú čel predaja. Ak sa ú čtovná jednotka
rozhodne vyradi ťinvesti čný nehnute ľný majetok bez projektovania
a výstavby, pokra čuje v pristupovaní k nehnute ľnosti ako
k investi čnému nehnute ľnému majetku dovtedy, kým sa neukon čí
jeho vykazovanie (vylú či sa zo súvahy) a kým k nemu neza čne pristu-
povaťako k zásobám. Podobne v prípade, ke ďúčtovná jednotka za čne
modernizova ťexistujúci nehnute ľný majetok na ú čel pokra čovania
v jeho budúcom vyu žívaní ako investi čného nehnute ľného majetku,
nehnute ľnosťzostane investi čným nehnute ľným majetkom a po čas
modernizácie sa nereklasifikuje na nehnute ľnosťužívanú vlastníkom.
59. Odseky 60 a ž65 sa uplat ňujú pri problémoch týkajúcich sa vykazo-
vania a oce ňovania, k vzniku ktorých dochádza, ak ú čtovná jednotka
používa pre investi čný nehnute ľný majetok model ocenenia reálnou
hodnotou. Ak ú čtovná jednotka pou žíva model ocenenia obstarávacou
cenou, nemení sa v dôsledku prevodov medzi investi čným nehnu-
teľným majetkom, nehnute ľnosťami u žívanými vlastníkom
a zásobami ú čtovná hodnota prevedenej nehnute ľnosti a nemení sa
ani obstarávacia cenu nehnute ľnosti na ú čely oce ňovania alebo zverej-
ňovania.
60. Pokia ľide o prevod z investi čného nehnute ľného majetku, ktorý je
účtovaný v reálnej hodnote, do nehnute ľností u žívaných vlastníkom
alebo do zásob, domnelou cenou nehnute ľností pri následnom ú čto-
vaní pod ľa IAS 16 alebo IAS 2 je ich reálna hodnota k dátumu zmeny
použitia.
61. Ak sa vlastníkom u žívané nehnute ľnosti stanú investi čným nehnu-
teľným majetkom ú čtovaným v reálnej hodnote, ú čtovná jednotka
uplat ňuje a ždo dátumu zmeny pou žitia IAS 16. Ú čtovná jednotka
k akémuko ľvek rozdielu, ktorý k uvedenému dátumu vznikne medzi
účtovnou hodnotou nehnute ľnosti pod ľa IAS 16 a jej reálnou
hodnotou, pristupuje rovnakým spôsobom ako k preceneniu pod ľa
IAS 16.
62. Do dátumu, ke ďsa nehnute ľnosťužívaná vlastníkom stáva inve-
stičným nehnute ľným majetkom ú čtovaným v reálnej hodnote,
účtovná jednotka odpisuje nehnute ľnosťa vykazuje v šetky straty zo
zníženia hodnoty, ktoré nastali. Ú čtovná jednotka k prípadným
rozdielom, ktoré vzniknú k uvedenému dátumu medzi ú čtovnou
hodnotou nehnute ľnosti pod ľa IAS 16 a jej reálnou hodnotou, pristu-
puje rovnakým spôsobom ako pri precenení pod ľa IAS 16. Inými
slovami:
▼M5
a) akéko ľvek výsledné zní ženie ú čtovnej hodnoty nehnute ľnosti sa
vykazuje vo výsledku hospodárenia. Do rozsahu, v akom jesuma zahrnutá do prebytku z precenenia tejto nehnute ľnosti, sa
však zní ženie vykazuje v ostatných sú častiach komplexného
výsledku;
▼B
b) k prípadnému výslednému zvý šeniu ú čtovnej hodnoty sa pristupuje
týmto spôsobom:
i) do rozsahu, v akom zvý šenie ru ší predchádzajúcu stratu zo
zníženia hodnoty nehnute ľnosti, sa zvý šenie vykazuje vo
výsledku hospodárenia. Suma vykázaná vo výsledku hospodá-
renia nepresahuje sumu potrebnú na obnovenie ú čtovnej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —396
▼B
hodnoty, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní odpisov) v prípade,
ak by sa nevykazovala žiadna strata zo zní ženia hodnoty;
►M5ii) ka ždá zostávajúca časťzvýšenia sa vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvy šuje
prebytok z precenenia vo vlastnom imaní. ◄Pri následnom
vyradení investi čného nehnute ľného majetku sa mô že prebytok
z precenenia zahrnutý do vlastného imania previes ťdo neroz-
deleného zisku. Prevod prebytku z precenenia do nerozdelenéhozisku sa neuskuto čňuje cez výsledok hospodárenia.
63. V prípade prevodu zo zásob do investi čného nehnute ľného
majetku, ktorý sa bude ú čtovaťv reálnej hodnote, akýko ľvek rozdiel
medzi reálnou hodnotou nehnute ľnosti k tomuto dátumu a jej pred-
chádzajúcou ú čtovnou hodnotou sa vykazuje vo výsledku hospodá-
renia.
64. K prevodom zo zásob do investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa
bude ú čtovaťv reálnej hodnote, sa pristupuje rovnako ako k predaju
zásob.
65. Ak ú čtovná jednotka zhotoví alebo dokon čí projektovanie
a výstavbu investi čného nehnute ľného majetku vytvoreného vlastnou
činnos ťou, ktorý sa bude ú čtovaťv reálnej hodnote, prípadný rozdiel
medzi reálnou hodnotou nehnute ľnosti k tomuto dátumu a ich pred-
chádzajúcou ú čtovnou hodnotou sa vykazuje vo výsledku hospodá-
renia.
VYRADENIA
66. Vykazovanie investi čného nehnute ľného majetku sa ukon čí (vylú čiz o
súvahy) pri jeho vyradení, alebo ak je investi čný nehnute ľný majetok
trvalo vylú čený z pou žívania a z jeho vyradenia sa neo čakávajú
budúce ekonomické ú žitky.
67. Vyradenie investi čného nehnute ľného majetku sa mô že uskuto čniť
predajom alebo uzatvorením finan čného lízingu. Na ur čenie dátumu
vyradenia polo žky účtovná jednotka uplat ňuje kritériá na vykazovanie
zisku z predaja tovaru v IAS 18 a zvá ži súvisiaci návod uvedený
v dodatku k IAS 18. Na vyradenie uskuto čnené formou finan čného
lízingu a na predaj a spätný lízing sa vz ťahuje IAS 17.
68. Ak ú čtovná jednotka pod ľa zásady vykazovania v odseku 16 vykazuje
obstarávaciu cenu časti, ktorou sa nahrádza časťinvesti čný nehnute ľný
majetok v rámci ú čtovnej hodnoty tohto majetku, ukon čí vykazovanie
účtovnej hodnoty nahradených častí. Pokia ľide o investi čný nehnu-
teľný majetok ú čtovaný pomocou modelu ocenenia obstarávacou
cenou, vymenenou časťou nemô žeb yťčasť, ktorá bola samostatne
odpisovaná. Ak ú čtovná jednotka nemô žeu rčiťúčtovnú hodnotu
nahradenej časti, mô že pou žiťobstarávaciu cenu náhradnej časti ako
indikátor toho, aká bola obstarávacia cena nahradenej časti v čase, ke ď
bola obstaraná alebo zhotovená. V rámci modelu ocenenia reálnouhodnotou mô žeužreálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku
odzrkad ľovaťskuto čnosť,žečasť, ktorá sa má vymeni ť, stratila svoju
hodnotu. V iných prípadoch mô žeb yťťažké rozpozna ť,ok o ľko sa
má vo vz ťahu k vymie ňanej časti zní žiťreálna hodnota. Ak vzh ľadom
na vymie ňanúčasťnie je mo žné zní žiťreálnu hodnotu, je vhodné do
účtovnej hodnoty majetku zahrnú ťobstarávaciu cenu náhradnej časti
a následne opätovne posúdi ťreálnu hodnotu, ako by sa po žadovalo
v prípade prírastkov, ktoré nezah ŕňajú výmenu.
69. Zisky alebo straty vznikajúce z ukon čenia pou žívania alebo
z vyradenia investi č
ného nehnute ľného majetku sa zis ťujú ako rozdiel
medzi čistými príjmami z vyradenia a ú čtovnou hodnotou majetku
a vykazujú sa vo výsledku hospodárenia (pokia ľIAS 17 pre predaj
a spätný lízing nevy žaduje inak).
70. Protihodnota splatná pri vyradení investi čného nehnute ľného majetku
sa prvotne vykazuje v reálnej hodnote. Konkrétne v prípade, ke ďje
úhrada za investi čný nehnute ľný majetok odlo žená, prijatá protihod-
nota sa prvotne vyká žev ov ý ške ekvivalentu ceny v hotovosti.
Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protihodnoty a ekvivalentom
ceny v hotovosti sa vykazuje ako úrokový výnos v súlade s IAS 18
s pou žitím metódy efektívnej úrokovej miery.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —397
▼B
71. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 37 alebo prípadne iné štandardy na
všetky záväzky, ktoré si ponechá po vyradení investi čného nehnute ľ-
ného majetku.
72. Od škodnenie od tretích osôb za zní ženie hodnoty, stratu alebo odovz-
danie investi čného nehnute ľného majetku sa zahrnie do výsledku
hospodárenia ku d ňu, ke ďsa vyká žu poh ľadávky z tohto od škodnenia.
73. Zní ženia hodnoty alebo strata investi čného nehnute ľného majetku,
súvisiace nároky na od škodnenie vo či tretím osobám alebo platby
odškodnenia tretími osobami prípadné následné obstaranie alebo
zhotovenie náhradného majetku sú samostatné ekonomické udalostiaúčtujú sa samostatne týmto spôsobom:
a) zní ženie hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa vykazuje
v súlade s IAS 36,
b) ukon čenie pou žívania alebo vyradenie investi čného nehnute ľného
majetku sa vykazuje v súlade s odsekmi 66 a ž71 tohto štandardu,
c) od škodnenie od tretích osôb za zní ženie hodnoty, stratu alebo
odovzdanie investi čného nehnute ľného majetku sa vykazuje vo
výsledku hospodárenia, ke ďsa stane poh ľadávkou a
d) obstarávacia cena majetku obnoveného, obstaraného alebo zhoto-
veného ako náhrada za daný majetok sa ur čujú v súlade s odsekmi
20 až29 tohto štandardu.
ZVEREJ
ŇOVANIE
Model ocenenia reálnou hodnotou a model ocenenia obstarávacou
cenou
74. Ďalej uvedené zverejnenia platia spolu so zverejneniami uvedenými
v IAS 17. V súlade s IAS 17 uvádza majite ľinvesti čného nehnute ľ-
ného majetku zverejnenia prenajímate ľa o lízingoch, ktoré uzatvoril.
Účtovná jednotka, ktorá má v dr žbe investi čný nehnute ľný majetok na
základe finan čného alebo operatívneho lízingu, uvádza zverejnenia
nájomcu týkajúce sa finan čných lízingov a zverejnenia prenajímate ľa
týkajúce sa prípadných operatívnych lízingov, ktoré uzatvoril.
75. Ú čtovná jednotka zverejní:
a)či pou žíva model ocenenia reálnou hodnotou alebo model ocenenia
obstarávacou cenou;
b) ak pou žíva model ocenenia reálnou hodnotou, či a za akých okol-
ností sa podiely na nehnute ľnostiach dr žaných na základe opera-
tívnych lízingov klasifikujú a ú čtujú ako investi čný nehnute ľný
majetok;
c) v prípadoch, ke ďjeťažké klasifikova ťnehnute ľnosť(pozri odsek
14), kritériá pou žívané na odlí šenie investi čného nehnute ľného
majetku od nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom a nehnute ľnosti
držanej na predaj v rámci be žnej podnikate ľskej činnosti;
d) metódy a významné predpoklady pou žité pri ur čovaní reálnej
hodnoty investi čného nehnute ľného majetku vrátane vyhlásenia,
či bolo ur čenie reálnej hodnoty podporené trhovým dôkazom
alebo výraznej šie vychádzalo z iných faktorov (ktoré ú čtovná
jednotka zverejní) z dôvodu charakteru nehnute ľnosti
a nedostatku porovnate ľných trhových údajov;
e) rozsah, do akého je reálna hodnota investi čného nehnute ľného
majetku (v súlade s jeho ocenením a zverejnením v ú čtovnej
závierke) zalo žená na ocenení vykonanom nezávislým znalcom,
ktorý má uznávanú a zodpovedajúcu odbornú spôsobilos ť
a predchádzajúce skúsenosti v oce ňovaní nehnute ľností rovnakej
kategórie a v rovnakej lokalite, ako je oce ňovaný investi čný nehnu-
teľný majetok. Ak sa takéto ocenenie neuskuto čnilo, táto skuto č-
nosťsa musí zverejni ť;
f) sumy vykazované vo výsledku hospodárenia týkajúce sa:
i) výnosov z prenájmu investi čného nehnute ľného majetku;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —398
▼B
ii) priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údr žby)
vznikajúcich z investi čného nehnute ľného majetku, ktorý
počas obdobia vytváral výnosy z prenájmu, a
iii) priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údr žby)
vznikajúcich z investi čného nehnute ľného majetku, po čas
obdobia ktorý nevytváral výnosy z prenájmu;
iv) kumulatívnej zmeny reálnej hodnoty, vykazovanej vo výsledku
hospodárenia, z predaja investi čného nehnute ľného majetku zo
súboru majetku, v rámci ktorého sa pou žíva model ocenenia
obstarávacou cenou do súboru, v ktorom sa pou žíva model
ocenenia reálnou hodnotou (pozri odsek 32C);
g) existenciu a sumy obmedzení realizovate ľnosti investi čného nehnu-
teľného majetku alebo úhradu výnosov a príjmov z vyradenia;
h) zmluvné povinnosti na obstaranie, zhotovenie alebo projektovanie
a výstavbu investi čného nehnute ľného majetku alebo na opravy,
údržbu alebo roz šírenie ú žitkových vlastností.
Model ocenenia reálnou hodnotou
76. Na doplnenie k zverejneniam po žadovaným odsekom 75 ú čtovná
jednotka, ktorá uplat ňuje model ocenenia reálnou hodnotou uvedený
v odsekoch 33 a ž55, zverejní porovnanie ú čtovnej hodnoty investi č-
ného nehnute ľného majetku na za čiatku a na konci obdobia, pri čom
zobrazí tieto informácie:
a) prírastky, samostatne zverej ňujúc tie prírastky, ktoré sú výsledkom
obstaraní, a tie, ktoré sú výsledkom následných výdavkov vykazo-
vaných v ú čtovnej hodnote majetku;
b) prírastky vyplývajúce z akvizícií cez podnikové kombinácie;
c) majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj alebo zahrnutý do
skupiny na vyradenie klasifikovanej ako dr žaná na predaj
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
d)čisté zisky alebo straty z úprav reálnej hodnoty;
e)čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej závierky
z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny a pri prepo čte zahra-
ničnej prevádzky do prezenta čnej meny vykazujúcej ú čtovnej
jednotky;
f) prevody do alebo zo zásob a nehnute ľností u žívaných vlastníkom a
g) ostatné zmeny.
77. Ak na ú čely ú čtovnej závierky dôjde k významnej úprave získaného
ocenenia investi čného nehnute ľného majetku, napríklad na ú čely
zabránenia duplicitnému zapo čítaniu majetku alebo záväzkov vykazo-
vaných v súlade s odsekom 50 ako samostatný majetok a záväzky,účtovná jednotka zverejní porovnanie medzi získaným ocenením
a upraveným ocenením obsiahnutým v ú čtovnej závierke, zobrazujúc
samostatne súhrnnú sumu prípadných vykazovaných lízingovýchzáväzkov, ktoré sa spätne pripo čítali a v šetkých ostatných význam-
ných úprav.
78. Vo výnimo čných prípadoch uvedených v odseku 53, ak ú čtovná
jednotka ocení investi čný nehnute ľný majetok pomocou modelu
ocenenia obstarávacou cenou v IAS 16, v zosúhlasení vy žadovanom
odsekom 76 sa zverejnia sumy týkajúce sa tohto investi čného nehnu-
teľného majetku, osobitne od súm týkajúcich sa iného investi čného
nehnute ľného majetku. Ú čtovná jednotka okrem toho zverejní:
a) opis investi čného nehnute ľného majetku;
b) vysvetlenie, pre čo nie je mo žné spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu;
c) ak je to mo žné, rozsah odhadov, v rozmedzí ktorých sa s ve ľkou
pravdepodobnos ť
ou nachádza reálna hodnota, a
d) pri vyradení investi čného nehnute ľného majetku neú čtovaného
v reálnej hodnote:
i) skuto čnosť,žeúčtovná jednotka vyradila investi čný nehnu-
teľný majetok, ktorý sa neú čtuje v reálnej hodnote;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —399
▼B
ii) účtovnú hodnotu investi čného nehnute ľného majetku v čase
predaja a
iii) sumu vykázaných ziskov a strát.
Model ocenenia obstarávacou cenou
79. Na doplnenie k zverejneniam po žadovaným odsekom 75 ú čtovná
jednotka, ktorá pou žíva model ocenenia obstarávacou cenou uvedený
v odseku 56, zverejní:
a) pou žité metódy odpisovania;
b) doby pou žiteľnosti alebo pou žité odpisové sadzby;
c) brutto ú čtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrnne
s akumulovanými stratami zo zní ženia hodnoty) k za čiatku a ku
koncu obdobia;
d) porovnanie ú čtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku
na za čiatku a na konci daného obdobia, pri čom sa uvedú tieto
informácie:
i) prírastky, samostatne zverej ňujúc tie prírastky, ktoré sú
výsledkom obstaraní, a tie, ktoré sú výsledkom následnýchvýdavkov vykazovaných ako majetok;
ii) prírastky vyplývajúce z akvizícií cez podnikové kombinácie;
iii) majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj alebo zahrnutý do
skupiny na vyradenie klasifikovanej ako dr žaná na predaj
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
iv) odpisy;
v) sumu vykázaných strát zo zní ženia hodnoty a sumu zru šených
strát zo zní ženia hodnoty po čas obdobia, v súlade s IAS 36;
vi)čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte ú čtovnej
závierky z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny a pri
prepo čte zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky;
vii) prevody do alebo zo zásob a nehnute ľností u
žívaných vlast-
níkom a
viii) ostatné zmeny a
e) reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku. Vo výnimo č-
ných prípadoch opísaných v odseku 53, ak ú čtovná jednotka
nemô že spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu investi čného nehnute ľ-
ného majetku, zverejní:
i) opis investi čného nehnute ľného majetku;
ii) vysvetlenie, pre čo nie je mo žné spo ľahlivo ur čiťreálnu
hodnotu, a
iii) ak je to mo žné, rozsah odhadov, v rozmedzí ktorých sa
sv eľkou pravdepodobnos ťou nachádza reálna hodnota.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
Model ocenenia reálnou hodnotou
80. Ú čtovná jednotka, ktorá predtým uplat ňovala IAS 40 (z roku 2000)
a ktorá si prvýkrát zvolila mo žnosťklasifikova ťaúčtovaťniektoré
alebo v šetky podiely na nehnute ľnostiach sp ĺňajúcich kritériá, ktoré
má v dr žbe v rámci operatívnych lízingov ako investi čný nehnute ľný
majetok, vyká že vplyv tejto vo ľby ako úpravu po čiatočného stavu
nerozdeleného zisku za obdobie, v ktorom sa táto vo ľba uskuto čnila
prvýkrát. Okrem toho:
a) ak ú čtovná jednotka predtým zverejnila (v ú čtovnej závierke alebo
inak) reálnu hodnotu týchto podielov na investi čnom nehnute ľnom
majetku v skor ších obdobiach (stanovenú na základe, ktorý2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —400
▼B
vyhovuje definícii reálnej hodnoty v odseku 5 a návodu
v odsekoch 36 a ž52), tejto jednotke sa odporú ča, ale nie je
povinná:
i) upravi ťzačiatočný zostatok nerozdeleného zisku za obdobie
prezentované najskôr, za ktoré bola takáto reálna hodnotazverejnená, a
ii) prepo čítaťporovnate ľné informácie pre tieto obdobia a
b) ak ú čtovná jednotka predtým nezverejnila informácie opísané
v písmene a), neprepo čítava porovnate ľné informácie a zverejní
túto skuto čnosť.
81. Tento štandard po žaduje prístup odli šný od prístupu sa po žaduje
v IAS 8. V IAS 8 sa po žaduje prepo čet porovnate ľných informácií
s výnimkou situácie, ke ďby takýto prepo čet bol nevykonate ľný.
82. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard prvýkrát, úprava po čia-
točného stavu nerozdeleného zisku zah ŕňa opätovnú klasifikáciu akej-
koľvek sumy dr žanej v prebytku z precenenia investi čného nehnute ľ-
ného majetku.
Model ocenenia obstarávacou cenou
83. IAS 8 platí pre v šetky zmeny v ú čtovných zásadách, ktoré sa usku-
točnia, ke ďúčtovná jednotka prvýkrát uplatní tento štandard a zvolí si
používanie modelu ocenenia obstarávacou cenou. Vplyv zmeny
vú
čtovných zásadách zah ŕňa reklasifikáciu akejko ľvek sumy dr žanej
v prebytku z precenenia investi čného nehnute ľného majetku.
84. Po žiadavky uvedené v odsekoch 27 a ž29, ktoré sa týkajú prvotného
ocenenia investi čného nehnute ľného majetku obstaraného v transakcii
výmeny za iný majetok, sa uplat ňujú prospektívne len na budúce
transakcie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
85. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začína 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
85A. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho sa ním
zmenil a doplnil odsek 62. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 40 (2000)
86. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 40 Investície do nehnute ľností
(vydaný v roku 2000).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —401
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 41
Poľnohospodárstvo
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísa ťspôsob ú čtovania a zverejnenia súvisiaci
sp oľnohospodárskou činnos ťou.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplatní pri vykazovaní ďalej uvedených polo žiek, ak
súvisia s po ľnohospodárskou činnos ťou:
a) biologický majetok;
b) po ľnohospodárska produkcia v čase zberu produktov a
c)štátne dotácie, na ktoré sa vz ťahujú odseky 34 a ž35.
2. Tento štandard sa nevz ťahuje na:
a) pozemky súvisiace s po ľnohospodárskou činnos ťou (pozri štandard
IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia a IAS 40 Investi čný
nehnute ľný majetok )a
b) nehmotný majetok súvisiaci s po ľnohospodárskou činnos ťou (pozri
štandard IAS 38 Nehmotný majetok ).
3. Tento štandard sa uplat ňuje na po ľnohospodársku výrobu, ktorá pred-
stavuje zozbieranú úrodu produktov biologického majetku ú čtovnej
jednotky, a to len v okamihu zozbierania. Následne sa uplat ňuještan-
dard IAS 2 Zásoby , alebo iný pou žiteľnýštandard. Z toho vyplýva, že
tento štandard sa nezaoberá spracovaním po ľnohospodárskej
produkcie po zbere úrody; napríklad spracovaním hrozna na víno vovinárskom podniku, ktorý toto hrozno vypestoval. Ke ďže takéto spra-
covanie mô žeb yťlogickým a prirodzeným roz šírením po ľnohospo-
dárskej činnosti a prebiehajúce procesy mô žum a ťurčitú podobnos ť
s biologickou premenou, takéto spracovanie nie je zahrnuté do defi-
nície po ľnohospodárskej činnosti v tomto štandarde.
4. Ďalej uvedená tabu ľka obsahuje príklady biologického majetku,
poľnohospodárskej produkcie a produktov, ktoré sú výsledkom spra-
covania po zbere úrody:
Biologický majetok Po ľnohospodárska produkciaProdukty, ktoré sú výsledkom spra-
covania po zbere úrody
Ovce Vlna Priadza, koberce
Stromy v pestovanom lesnom
porasteGuľatina Rezivo
Rastliny Bavlna Vlákna, odevy
Zozbieraná úroda trstiny Cukor
Dojnice Mlieko SyrOšípané Jato čné telá Klobásy, údená šunka
Kríky Listy Čaj, su šený tabak
Vinič Hrozno Víno
Ovocné stromy Pozberané ovocie Spracované ovocie
DEFINÍCIE
Definície súvisiace s po ľnohospodárstvom
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —402
▼B
Poľnohospodárska činnos ťje účtovnou jednotkou riadená biologická
premena biologického majetku na predaj, na po ľnohospodársku
produkciu alebo na ďalší biologický majetok.
Poľnohospodárska produkcia je zozbieraná úroda produktu
z biologického majetku ú čtovnej jednotky.
Biologický majetok ježivé zviera alebo rastlina.
Biologická premena zahŕňa procesy rastu, degenerácie, produkcie
a rozmno žovania, ktoré sú prí činou kvalitatívnych alebo kvantitatív-
nych zmien biologického majetku.
Trieda biologického majetku je zoskupenie podobných živých zvierat
alebo rastlín.
Zber úrody je oddelenie produktu od biologického majetku alebo
preru šenie životných procesov biologického majetku.
6. Po ľnohospodárska činnos ťsa vz ťahuje na rozmanitý rozsah činností;
napríklad chov dobytka, lesníctvo, ro čné alebo celoro čné pestovanie,
obrábanie ovocných sadov a plantá ží, pestovanie kvetín a vodné
hospodárstvo (vrátane chovu rýb). V rámci tejto rozmanitosti existujúurčité spolo čnéčrty:
a)Schopnos ťmeni ťsa.Živé zvieratá a rastliny sú schopné biologickej
premeny;
b)Riadenie zmeny . Riadenie u ľahčuje biologickú premenu zlep šením
alebo aspo ňstabilizáciou podmienok nevyhnutných na uskuto č-
nenie daného procesu (napríklad úrov
ňou vý živy, vlhkos ťou,
teplotou, plodnos ťou a svetlom). Takéto riadenie odli šuje po ľnoho-
spodársku činnos ťod ostatných činností. Napríklad zbieranie úrody
z neriadených zdrojov (ako je morský rybolov a odles ňovanie) nie
je po ľnohospodárskou činnos ťou a
c)Oceňovanie zmeny . Zmena kvality (napríklad genetická vlastnos ť,
hustota, zrelos ť, tuková vrstva, obsah bielkovín a sila vlákna) alebo
kvantity (napríklad potomstvo, hmotnos ť, kubické metre, d ĺžka
alebo priemer vlákna a po čet pú čikov) spôsobená biologickou
premenou sa oce ňuje a sleduje ako sú časťbežnej funkcie riadenia.
7. Biologická premena má za následok tieto druhy výsledkov:
a) zmeny majetku prostredníctvom i) rastu (zvý šenie kvantity alebo
zlepšenie kvality zviera ťa alebo rastliny), ii) degenerácie (zní ženie
kvantity alebo zhor šenie kvality zviera ťa alebo rastliny), alebo iii)
rozmno žovania (produkcia ďalšíchživých zvierat alebo rastlín),
alebo
b) výroba po ľnohospodárskych produktov, napríklad latex, čajové
listy, vlna a mlieko.
Všeobecné definície
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto bli žšie
určených významoch:
Aktívny trh je trh, na ktorom existujú v šetky tieto podmienky:
a) polo žky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;
b) v akomko ľvekčase je mo žné nájs ťdobrovo ľne súhlasiacich kupu-
júcich a predávajúcich a
c) ceny sú prístupné verejnosti.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe.
Reálna hodnota je suma, za ktorú mohol by ťmajetok vymenený alebo
záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informovanými,
dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
Štátne dotácie sú dotácie, ktoré sú vymedzené v štandarde IAS 20
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci .
9. Reálna hodnota majetku vychádza z jeho sú časného umiestnenia
a stavu. Z toho napríklad vyplýva, že reálna hodnota dobytka na
farme je cenou dobytka na relevantnom trhu, ktorá je zní žená
o prepravné a iné náklady súvisiace s privedením dobytka na trh.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —403
▼B
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
10. Ú čtovná jednotka vyká že biologický majetok alebo po ľnohospodársku
produkciu vtedy a len vtedy, ak:
a) účtovná jednotka ovláda majetok v dôsledku minulých udalostí;
b) je pravdepodobné, že budúce ekonomické ú žitky súvisiace
s majetkom budú plynú ťúčtovnej jednotke, a
c) reálnu hodnotu alebo obstarávaciu cenu majetku je mo žné spo ľa-
hlivo oceni ť.
11. V po ľnohospodárskej činnosti sa ovládanie mô že preukáza ťnapríklad
právnym vlastníctvom dobytka a zna čkovaním alebo iným ozna čením
dobytka pri nadobudnutí, narodení alebo skon čení pridájania. Budúce
úžitky sa zvy čajne stanovia ocenením významných fyzických vlast-
ností.
12. Biologický majetok sa ocení pri prvotnom vykázaní a v ždy k dátumu,
ku ktorému sa zostavuje ►M5výkaz o finan čnej situácii ◄, reálnou
hodnotou zní ženou o odhadované náklady súvisiace s predajom
s výnimkou prípadu, ktorý je uvedený v odseku 30, ke ďsa reálna
hodnota nemô že spo ľahlivo oceni ť.
13. Po ľnohospodárska produkcia zozbieraná z biologického majetku
účtovnej jednotky sa ocení reálnou hodnotou zní ženou
o odhadované náklady súvisiace s predajom v okamihu zberu úrody.
Takéto ocenenie predstavuje obstarávaciu cenu k tomuto dátumu, ke ď
sa uplat ňuještandard IAS 2 Zásoby alebo iný pou žiteľnýštandard.
14. Do nákladov súvisiacich s predajom sa zah ŕňajú provízie maklérom
a sprostredkovate ľom, poplatky regula čným orgánom a komoditným
burzám, dane z prevodu a clá. Medzi náklady súvisiace s predajom
nepatria prepravné a ostatné náklady nevyhnutné na umiestnenie aktívna trh.
15. Zistenie reálnej hodnoty biologického majetku alebo po ľnohospodár-
skej produkcie je mo žné uľahčiťzoskupením biologického majetku
alebo po ľnohospodárskej produkcie pod ľa významných vlastností;
napríklad pod ľa veku alebo kvality. Ú čtovná jednotka si vyberá vlast-
nosti zodpovedajúce vlastnostiam pou žitým na trhu ako základ pre
cenotvorbu.
16. Ú čtovné jednotky často uzatvárajú zmluvy na predaj svojho biologic-
kého majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie k budúcemu
dátumu. Zmluvné ceny nie sú nevyhnutne dôle žité pri ur čení reálnej
hodnoty, do preto že reálnej hodnoty sa premieta existujúci trh, na
ktorom by dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci a predávajúci mohli
uzavrie ťtransakciu. Následkom toho sa reálna hodnota biologického
majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie neupravuje z dôvodu
existencie zmluvy. V niektorých prípadoch mô žeb y ťzmluva
o predaji biologického majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie
nevýhodnou zmluvou pod ľa definície v štandarde IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva . Pre nevýhodné zmluvy
platí štandard IAS 37.
17. Ak existuje aktívny trh pre niektorý biologický majetok alebo po ľno-
hospodársku výrobu, kótovaná trhová cena na tomto trhu je vhodnýmzákladom na ur čenie reálnej hodnoty tohto majetku. Ak má ú čtovná
jednotka prístup na rôzne aktívne trhy, pou žije cenu existujúcu najre-
levantnej šom z nich. Napríklad v prípade ke ďúčtovná jednotka má
prístup na dva aktívne trhy, pou žije cenu existujúcu na tom trhu,
ktorého vyu žitie sa o čakáva.
18. Ak aktívny trh neexistuje, ú čtovná jednotka pri stanovení reálnej
hodnoty pou žije jednu alebo nieko ľko z týchto mo žností, ak sú
dostupné:
a) posledná transak čná cena na trhu, ak sa nevyskytla významná
zmena ekonomických okolností medzi dátumom transakciea dátumom, ku ktorému sa zostavuje ►
M5výkaz o finan čnej
situácii◄;
b) trhové ceny pre podobný majetok s úpravou, ktorá odzrkad ľuje
rozdiely, a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —404
▼B
c) sektorové kritériá, ako napríklad hodnota ovocného sadu vyjadrená
v týchto jednotkách: na vývoznú prepravku, bu šel (v litroch) alebo
hektárovú rozlohu a hodnota dobytka vyjadrená na kilogram mäsa.
19. V niektorých prípadoch mô žu z informa čných zdrojov uvedených
v odseku 18 vyplýva ťrozdielne sumy reálnej hodnoty biologického
majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie. Ú čtovná jednotka zvá ži
príčiny týchto rozdielov s cie ľom dosiahnu ťnajspo ľahlivej ší odhad
reálnej hodnoty v rámci relatívne malého rozsahu prijate ľných
odhadov.
20. Ceny alebo hodnoty ur čené trhom za ur čitých okolností nemusia by ť
pre biologický majetok v jeho sú časnom stave dostupné. V takejto
situácii ú čtovná jednotka na ur čenie reálnej hodnoty pou žije sú časnú
hodnotu o čakávaných čistých pe ňažných tokov z majetku, diskonto-
vaných sú časnou trhom ur čenou sadzbou pred zdanením.
21. Cie ľom výpo čtu sú časnej hodnoty o čakávaných čistých pe ňažných
tokov je stanovi ťreálnu hodnotu biologického majetku pri jeho
súčasnom umiestnení a stave. Ú čtovná jednotka tieto podmienky
zváži pri ur čovaní vhodnej diskontnej sadzby, ktorá sa má pou žiť
a pri odhade o čakávaných čistých pe ňažných tokov. Sú časný stav
biologického majetku vylu čuje akéko ľvek zvý šenia hodnoty
z dodato čnej biologickej premeny a budúcich činností ú čtovnej
jednotky, ako napríklad tie, ktoré súvisia so skvalitnením budúcejbiologickej premeny, zberu úrody alebo predaja.
22. Ú čtovná jednotka do tohto výpo čtu nezahrnie pe ňažné toky
z financovania majetku, zdanenia alebo z obnovy pôvodného biolo-
gického majetku po zbere úrody (napríklad náklady na znovuvysa-
denie stromov v lesnom poraste po ťažbe).
23. Pri odsúhlasovaní ceny v nezávislej transakcii informovaní, dobro-
voľne súhlasiaci kupujúci a predávajúci zvá žia mo žnosťodchýlok
vp e ňažných tokoch. Z toho vyplýva, že do reálnej hodnoty sa
premieta mo žnosťtakýchto odchýlok. Ú čtovná jednotka teda
príslu šným spôsobom zapracuje o čakávania o mo žných odchýlkach
vp e ňažných tokoch bu ďdo o čakávaných pe ňažných tokov, alebo
diskontnej sadzby, alebo do nejakej kombinácie týchto dvoch polo-
žiek. Pri ur čovaní diskontnej sadzby ú čtovná jednotka pou žije pred-
poklady konzistentné s tými, ktoré boli pou žité pri odhadovaní o čaká-
vaných pe ňaž
ných tokov, aby sa odstránil vplyv niektorých predpo-
kladov zapo čítaných dvojnásobne alebo ignorovaných.
24. Obstarávacia cena sa mô že niekedy pribli žovaťreálnej hodnote, najmä
keď:
a) od vzniku po čiatočnej obstarávacej ceny sa uskuto čnila malá biolo-
gická premena (napríklad v prípade sadeníc ovocných stromovvysadených okam žite pred dátumom, ku ktorému sa zostavuje
►
M5výkaz o finan čnej situácii ◄), alebo
b) neo čakáva sa významný vplyv biologickej premeny na cenu (naprí-
klad v prípade za čiatočných štádií rastu borovice pestovanej v 30-
ročnom produk čnom cykle).
25. Biologický majetok je často fyzicky spojený s pozemkom (napríklad
stromy v pestovanom lese). Pre biologický majetok spojený
s pozemkom nemusí existova ťsamostatný trh, ale aktívny trh mô že
existova ťpre kombinovaný majetok, napríklad pre súbor, ktorý pozo-
stáva z biologického majetku, nekultivovanej pôdy a meliorácií.Účtovná jednotka pre stanovenie reálnej hodnoty biologického
majetku mô že pou žiťinformácie týkajúce sa kombinovaného majetku.
Napríklad, pre zistenie reálnej hodnoty biologického majetku sa mô že
od reálnej hodnoty kombinovaného majetku odpo čítaťreálna hodnota
neobrobenej pôdy a zlep šení kvality pôdy.
Zisky a straty
26. Zisk alebo strata, vznikajúce pri prvotnom vykazovaní biologického
majetku v reálnej hodnote zní ženej o odhadované náklady súvisiace
s predajom a zo zmeny reálnej hodnoty zní ženej o odhadované
náklady súvisiace s predajom biologického majetku, sa do výsledku
hospodárenia zahrnú do obdobia, v ktorom vznikli.
27. Strata mô že vzniknú ťpri prvotnom vykázaní biologického majetku,
preto že odhadované náklady súvisiace s predajom sa odpo čítajú pri2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —405
▼B
určovaní reálnej hodnoty zní ženej o odhadované náklady súvisiace
s predajom biologického majetku. Zisk mô že vzniknú ťpri prvotnom
vykázaní biologického majetku, napríklad, ke ďsa narodí mlá ďa.
28. Zisk alebo strata, vzniknuté pri prvotnom vykázaní po ľnohospodárskej
produkcie v reálnej hodnote zní ženej o odhadované náklady súvisiace
s predajom, sa zahrnú do výsledku hospodárenia obdobia, v ktorom
vznikli.
29. Zisk alebo strata mô že pri prvotnom vykázaní po ľnohospodárskej
produkcie vzniknú ťako výsledok zberu úrody.
Nemo žnosťspoľahlivo oceni ťreálnu hodnotu
30. Predpokladá sa, že reálnu hodnotu biologického majetku je mo žné
spoľahlivo oceni ť. Tento predpoklad je v šak mo žné vyvráti ťlen pri
prvotnom vykázaní biologického majetku, pre ktorý nie sú dostupnétrhovo ur čené ceny alebo hodnoty a pre ktorý sú alternatívne odhady
reálnej hodnoty ozna čené ako jednozna čne nespo ľahlivé. V takom
prípade sa tento biologický majetok ocení jeho obstarávacou cenou
zníženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky akumulované straty
zo zní ženia hodnoty. Len čoj em o žné reálnu hodnotu takéhoto biolo-
gického majetku spo ľahlivo stanovi ť,účtovná jednotka ho bude
oceňovaťv reálnej hodnote zní ženej o odhadované náklady súvisiace
s predajom. Ak dlhodobý biologický majetok splní kritérium na jehoklasifikáciu ako majetok dr žaný na predaj (alebo bol zaradený do
skupiny na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na predaj)
v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj
a ukon čené činnosti , predpokladá sa, že jeho reálnu hodnotu mo žno
spoľahlivo oceni ť.
31. Predpoklad uvedený v odseku 30 je mo žné vyvráti ťlen pri prvotnom
vykazovaní. Ú čtovná jednotka, ktorá pôvodne ocenila biologický
majetok jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady súvi-
siace s predajom, bude pokra čovaťv tomto oce ňovaní biologického
majetku jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady súvi-
siace s predajom a ždo vyradenia.
32. Po ľnohospodársku výrobu oce ňuje ú čtovná jednotka v ka ždom
prípade v čase zberu úrody jej reálnou hodnotou zní ženou
o odhadované náklady súvisiace s predajom. Tento štandard odzrka-
dľuje názor, že reálnu hodnotu po ľnohospodárskej produkcie v čase
zberu úrody je mo žné vždy spo ľahlivo stanovi ť.
33. Pri ur čovaní obstarávacej ceny, akumulovaných odpisov
a akumulovaných strát zo zní ženia hodnoty ú čtovná jednotka zoh ľadní
štandardy IAS 2 Zásoby , IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
a IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
ŠTÁTNE DOTÁCIE
34. Nepodmienená štátna dotácia súvisiaca s biologickým majetkom
oceneným jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady
súvisiace s predajom sa vyká že ako výnos vtedy a len vtedy, ke ď
sa táto štátna dotácia stane poh ľadávkou.
35. Ak je štátna dotácia, ktorá súvisí s biologickým majetkom oceneným
jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady súvisiace
s predajom podmienená, vrátane prípadov, ke ďštátna dotácia vy ža-
duje, aby ú čtovná jednotka nevykonávala presne ur čenú po ľnohospo-
dársku činnos ť,účtovná jednotka vyká žeštátnu dotáciu ako výnos
vtedy a len vtedy, ak sú podmienky spojené s dotáciou splnené.
36. Podmienky štátnych dotácií sú rôzne. Podmienky štátnej dotácie mô žu
napríklad vy žadova ť, aby ú čtovná jednotka hospodárila v ur čitej loka-
lite pä ťrokov a ak bude hospodári ťmenej ako pä ťrokov, musí celú
štátnu dotáciu vráti ť. V tomto prípade sa štátna dotácia nevyká že ako
výnos, a ždokým neuplynie pä ťrokov. Ak v šakštátna dotácia umo ž-
ňuje, aby časťštátnej dotácie bola ponechaná vo vý ške v závislosti od
uplynutého času, ú čtovná jednotka vyká žeštátnu dotáciu ako výnos
v pomernej vý ške pripadajúcej na uplynuté časové obdobie.
37. Ak sa štátna dotácia týka biologického majetku oce ňovaného jeho
obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky
akumulované straty zo zní ženia hodnoty (pozri odsek 30), uplat ňuje sa2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —406
▼B
štandard IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej
pomoci .
38. Tento štandard vy žaduje postup, ktorý je odli šný od štandardu IAS 20,
ak sa štátna dotácia týka biologického majetku oce ňovaného jeho
reálnou hodnotou zní ženou o náklady súvisiace s predajom, alebo
ak podmienky štátnej dotácie vy žadujú, aby ú čtovná jednotka nevy-
konávala presne ur čenú po ľnohospodársku činnos ť.Štandard IAS 20
sa uplat ňuje iba na štátne dotácie týkajúce sa biologického majetku
oceňovaného jeho obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulo-
vané odpisy a v šetky akumulované straty zo zní ženia hodnoty.
ZVEREJ ŇOVANIE
39. [Vypú šťa sa.]
Všeobecne
40. Ú čtovná jednotka zverej ňuje súhrnný zisk alebo stratu vznikajúce
počas be žného obdobia pri prvotnom vykazovaní biologického
majetku a po ľnohospodárskej produkcie a zo zmeny reálnej hodnoty
zníženej o odhadované náklady spojené s predajom biologického
majetku.
41. Ú čtovná jednotka poskytne opis ka ždej triedy biologického majetku.
42. Zverejnenie po žadované odsekom 41 mô žeb yťv podobe slovného
alebo kvantifikovaného opisu.
43. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča poskytnú ťkvantifikovaný opis ka ždej
triedy biologického majetku, pri čom v prípade potreby rozlí ši biolo-
gický majetok ur čený na spotrebu a biologický majetok plodiaci alebo
zrelý a nezrelý biologický majetok. Ú čtovná jednotka mô že napríklad
zverejni ťúčtovné hodnoty biologického majetku ur čeného na spotrebu
a plodiaceho biologického majetku pod ľa tried. Ú čtovná jednotka
môžeďalej rozdeli ťtieto ú čtovné hodnoty pod ľa zrelého
a nezrelého majetku. Toto rozli šovanie poskytne informácie, ktoré
môžu pomôc ťpri posúdení na časovania budúcich pe ňažných tokov.
Účtovná jednotka zverejní východiskový základ pre takéto rozlí šenie.
44. Biologický majetok ur čený na spotrebu je ten, ktorého úroda sa zbiera
ako po ľnohospodárske produkty alebo predáva ako biologický
majetok. Príkladom biologického majetku ur čeného na spotrebu sú
dobytok ur čený na produkciu mäsa, dobytok chovaný na predaj,
ryby z chovu, plodiny, ako napríklad kukurica a p šenica a stromy
pestované na rezivo. Plodiaci biologický majetok je majetok odli šný
od biologického majetku ur čeného na spotrebu; napríklad dobytok,
ktorý produkuje mlieko, vinná réva, ovocné stromy, stromy ur čené
na palivové drevo, pri čom tieto stromy zostávajú zachované. Plodiaci
biologický majetok nepredstavuje po ľnohospodársku produkciu, ale
má skôr vlastnos ťsebaobnovovania.
45. Biologický majetok sa mô že zatrie ďovaťbuďako zrelý alebo ako
nezrelý biologický majetok. Zrelý biologický majetok je majetok,ktorý dosiahol vlastnosti potrebné na zber (v prípade biologickéhomajetku ur čeného na spotrebu) alebo ktorý je schopný unies ťpravi-
delný zber úrody (v prípade plodiaceho biologického majetku).
46. Ak ú čtovná jednotka niekde inde nezverej ňuje informácie uverejnené
spolu s ú čtovnou závierkou, mala by opísa ť:
a) charakter svojich činností, vrátane ka ždej triedy biologického
majetku, a
b) nefinan čnú hodnotu alebo odhad fyzického mno žstva:
i) ka ždej triedy biologického majetku ú čtovnej jednotky ku koncu
obdobia a
ii) výstupu po ľnohospodárskej produkcie za toto obdobie.
47. Ú čtovná jednotka zverejní metódy a významné predpoklady pou žité
pri stanovení reálnej hodnoty ka ždej triedy po ľnohospodárskej
produkcie v čase zberu úrody a ka ždej triedy biologického majetku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —407
▼B
48. Ú čtovná jednotka zverejní reálnu hodnotu po ľnohospodárskej
produkcie zozbieranej po čas daného obdobia zní ženú o náklady súvi-
siace s predajom, ktorá bola ur čená v čase zberu úrody.
49. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) existenciu a ú čtovné hodnoty biologického majetku, ktorého vlast-
nícke právo je obmedzené a ú čtovné hodnoty biologického majetku
použitého ako záruka za záväzky;
b) hodnotu záväzkov na rozvoj alebo získanie biologického majetku a
c) stratégie riadenia finan čného rizika, ktoré súvisia
sp oľnohospodárskou činnos ťou.
50. Ú čtovná jednotka predlo ží zosúhlasenie zmien v ú čtovnej hodnote
biologického majetku medzi za čiatkom a koncom be žného obdobia.
Toto zosúhlasenie obsahuje tieto polo žky:
a) zisk alebo strata, ktoré vyplývajú zo zmien v reálnej hodnote
zníženej o odhadované náklady súvisiace s predajom;
b) zvý šenie spôsobené nákupmi;
c) zní ženie súvisiace s predajom a biologickým majetkom klasifiko-
vaným ako majetok dr žaný na predaj (alebo zaradeným do skupiny
na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na predaj) v súlade
soštandardom IFRS 5;
d) zní ženie spôsobené zberom úrody;
e) zvý šenie vyplývajúce z podnikových kombinácií;
f)čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej závierky do
inej prezenta čnej meny a pri prepo čte prevádzky v zahrani číd o
prezenta čnej meny vykazujúcej ú čtovnej jednotky a
g) ostatné zmeny.
51. Reálna hodnota zní žená o odhadované náklady súvisiace s predajom
biologického majetku sa mô že zmeni ťtak v dôsledku fyzických
zmien, ako aj cenových zmien na trhu. Oddelené zverejnenie fyzic-
kých a cenových zmien je vhodné na vyhodnotenie výnosnosti
bežného obdobia a budúcich predpovedí, najmä vtedy, ke ďproduk čný
cyklus trvá viac ako jeden rok. V takýchto prípadoch sa ú čtovnej
jednotke odporú ča zverejni ť, pod ľa tried alebo iným spôsobom,
objem zmeny reálnej hodnoty zní ženej o odhadované náklady súvi-
siace s predajom, zahrnutý do čistého zisku a straty v dôsledku fyzic-
kých zmien a v dôsledku cenových zmien. Tieto informácie sú vovšeobecnosti menej u žitočné, ak produk čný cyklus trvá menej ako
jeden rok (napríklad pri chove kur čiat alebo pestovaní obilnín).
52. Biologická premena má za následok nieko ľko druhov fyzickej zmeny
–rast, degenerácia, produkcia a rozmno žovanie, z ktorých ka ždá je
pozorovate ľná a merate ľná. Ka ždá z týchto fyzických zmien má
priamo súvisí s budúcimi ekonomickými ú žitkami. Zmena reálnej
hodnoty biologického majetku spôsobená zberom úrody je takisto
zmenou fyzickou.
53. Po ľnohospodárska činnos ťječasto vystavená poveternostným, náka-
zovým a ostatným prírodným rizikám. Ak dôjde k udalosti, ktorejdôsledkom je vznik významnej polo žky nákladov alebo výnosov,
v zmysle štandardu IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky sa zverejní
charakter a suma tejto polo žky. Príkladmi takejto udalosti sú vypuk-
nutie vírusového ochorenia, povode ň,v eľké sucho alebo silný mráz
a napadnutie hmyzom.
Dodato čné zverejnenie biologického majetku, pri ktorom nie je
možné spo ľahlivo oceni ťreálnu hodnotu
54. Ak ú čtovná jednotka oce ňuje biologický majetok jeho obstarávacou
cenou zní ženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky akumulované
straty zo zní ženia hodnoty (pozri odsek 30) na konci obdobia, pre
tento biologický majetok musí zverejni ť:
a) opis tohto biologického majetku;
b) vysvetlenie, pre čo sa nemô že reálna hodnota spo ľahlivo oceni ť;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —408
▼B
c) ak je to mo žné, interval odhadov, v rámci ktorého sa reálna
hodnota ve ľmi pravdepodobne vyskytuje;
d) pou žitú metódu odpisovania;
e) doby pou žiteľnosti alebo pou žité odpisové sadzby a
f) hrubú ú čtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrnne
s akumulovanými stratami zo zní ženia hodnoty) k za čiatku a ku
koncu obdobia.
55. Ak po čas be žného obdobia ú čtovná jednotka oce ňuje biologický
majetok jeho obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulované
odpisy a v šetky akumulované straty zo zní ženia hodnoty (pozri
odsek 30), zverejní v šetok zisk alebo stratu vykázanú pri vyradení
takéhoto biologického majetku a v zosúhlasení po žadovanom
v odseku 50 zverejní sumy týkajúce sa takéhoto biologického majetku
oddelene. Okrem toho toto zosúhlasenie obsahuje nasledujúce sumyzahrnuté do výsledku hospodárenia súvisiace s uvedeným biologickýmmajetkom:
a) straty zo zní ženia hodnoty;
b) zru šenie strát zo zní ženia hodnoty a
c) odpisy.
56. Ak sa reálna hodnota biologického majetku pôvodne oceneného jeho
obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky
akumulované straty zo zní ženia hodnoty stane spo ľahlivo stanovi-
teľnou po čas be žného obdobia, ú čtovná jednotka pri takomto biolo-
gickom majetku zverejní:
a) opis tohto biologického majetku;
b) vysvetlenie, pre čo sa reálna hodnota stala spo ľahlivo stanovite ľnou,
a
c) vplyv tejto zmeny.
Štátne dotácie
57. Ú čtovná jednotka v súvislosti s po ľnohospodárskou
činnos ťou obsiah-
nutou v tomto štandarde zverejní tieto informácie:
a) charakter a rozsah štátnych dotácií vykázaných v ú čtovnej
závierke;
b) nesplnené podmienky a ostatné podmienené skuto čnosti spojené so
štátnymi dotáciami a
c) významné zní ženia o čakávanej úrovne štátnych dotácií.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODU
58. Tento štandard sa stáva ú činným pre ro čné účtovné závierky zostavené
za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2003 alebo neskôr. Odporú ča
sa aj skor šie uplat ňovanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štan-
dard na obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. januárom 2003, zverejní
túto skuto čnosť.
59. V tomto štandarde sa neustanovujú bli žšie určené prechodné ustano-
venia. Prijatie tohto štandardu je vykázané v súlade so štandardom
IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —409
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 1
Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je zabezpe čiť, aby prvá ú čtovná závierka
podľa IFRS účtovnej jednotky, ako aj jej finan čné výkazy
v priebehu ú čtovného roka, na ktoré sa ú čtovná závierka vz ťahuje,
obsahovali kvalitné informácie, ktoré:
a) sú transparentné pre pou žívateľov a porovnate ľné za v šetky prezen-
tované obdobia;
b) poskytujú vhodný východiskový bod na ú čtovanie pod ľaMedzi-
národných štandardov finan čného výkazníctva (IFRS) a
c) je mo žné vyhotovi ťza náklady, ktoré neprevy šujú ú žitok pre
používateľov.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard:
a) vo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS a
b) v ka ždej ú čtovnej závierke zostavenej v priebehu ú čtovného roka,
ak sa takáto zostavuje, ktorá sa prezentuje pod ľa IAS 34 Finan čné
vykazovanie v priebehu ú čtovného roka začasťobdobia, na ktoré
sa vz ťahuje prvá ú čtovná závierka pod ľa IFRS.
3. Prvá ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky pod ľa IFRS je jej prvá ro čná
účtovná závierka, v ktorej ú čtovná jednotka prvýkrát pou žije IFRS na
základe výslovného a neobmedzeného vyhlásenia o tom, že táto
účtovná závierka je v súlade so štandardmi IFRS. Ú čtovná závierka
podľa IFRS je prvá ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky pod ľa IFRS,
ak účtovná jednotka napríklad:
a) prezentovala svoju poslednú ú čtovnú závierku:
i) pod ľa národných po žiadaviek, ktoré nie sú konzistentné so
štandardmi IFRS vo v šetkých oh ľadoch;
ii) v súlade so štandardmi IFRS vo v šetkých oh ľadoch, okrem
toho, žeú čtovná závierka neobsahovala výslovné
a neobmedzené vyhlásenie o súlade so štandardmi IFRS;
iii) obsahujúcu výslovné vyhlásenie o súlade s niektorými, ale nie
so všetkými štandardmi IFRS;
iv) pod ľa národných po žiadaviek, ktoré nezodpovedajú IRFS, a pri
použití niektorých jednotlivých štandardov IFRS na ú čtovanie
položiek, pre ktoré neexistujú národné po žiadavky, alebo
v) pod ľa národných po žiadaviek, so zosúhlasením niektorých súm
na sumy stanovené pod ľa IFRS;
b) pripravila ú čtovnú závierku pod ľa IFRS len na interné pou žitie bez
toho, aby bol sprístupnená vlastníkom ú čtovnej jednotky alebo
iným externým pou žívateľom;
c) pripravila balík výkazov pod ľa IFRS na ú čely konsolidácie bez
toho, aby sa zostavila ú čtovná závierka v úplnej štruktúre tak,
ako je definovaná v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky, alebo
d) neprezentovala ú čtovnú závierku za predchádzajúce obdobia.
4. Tento štandard sa uplatní vtedy, ak ú čtovná jednotka pou žiještan-
dardy IFRS prvýkrát. Štandard sa neuplatní napríklad v prípade, že
účtovná jednotka:
a) ukon číp r e z e n t á c i uú čtovnej závierky pod ľa národných po žiadaviek,
ak v minulosti prezentovala okrem nej aj ďalšiu účtovnú závierku,
ktorá obsahovala výslovné a neobmedzené vyhlásenie o súlade s IFRS;
b) prezentovala ú čtovnú závierku v minulom roku pod ľa národných
požiadaviek a táto ú čtovná závierka obsahovala výslovné
a neobmedzené vyhlásenie o súlade s IFRS alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —410
▼B
c) prezentovala ú čtovnú závierku v minulom roku pod ľa národných
požiadaviek a táto ú čtovná závierka obsahovala výslovné
a neobmedzené vyhlásenie o súlade s IFRS, aj ke ďaudítori na
túto ú čtovnú závierku vydali výrok s výhradou.
5. Tento štandard sa neuplat ňuje na zmeny v ú čtovnej politike vykonané
účtovnou jednotkou, ktorá u žpoužíva IFRS. Takéto zmeny sú pred-
metom:
a) po žiadaviek na zmeny v ú čtovnej politike v IAS 8 Účtovné poli-
tiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby a
b)špecifických prechodných po žiadaviek v iných IFRS.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Otváraci í IFRS ►M5 výkaz o finan čnej situácii ◄
▼M5
6. Ú čtovná jednotka pripraví otvárací výkaz o finan čnej situácii pod ľa
IFRS kdátumu prechodu na IFRS . Toto je východiskový bod na jej
účtovanie pod ľa IFRS.
▼B
Účtovná politika
7. Ú čtovná jednotka pou žije rovnakú ú čtovnú politiku vo svojej otváracej
IFRS súvahe a po čas všetkých období prezentovaných v jej prvej
účtovnej závierke pod ľa IFRS. ►M5Tieto ú čtovné politiky musia
byťv súlade s ka ždým IFRS ú činným ku koncu jej prvého obdobia
vykazovania pod ľa IFRS, s výnimkou prípadov bli žšie uvedených
v odsekoch 13 a ž34B a 37. ◄
8. Ú čtovná jednotka neuplat ňuje rozdielne verzie štandardov IFRS, ktoré
boli ú činné k skor ším dátumom. Ú čtovná jednotka mô že uplatni ťnový
IFRS, ktorý e šte nie je povinný, ak je v ňom povolená skor šia apli-
kácia.
Príklad: Konzistentné uplat ňovanie najnov šej verzie IFRS
►M5 Východiská
Koniec prvého obdobia vykazovania ú čtovnej jednotky A pod ľa
IFRS je 31. december 20X5. Ú čtovná jednotka A sa rozhodne
prezentova ťv tejto ú čtovnej závierke porovnávacie informácie
len za jeden rok (pozri odsek 36). ◄To znamená, že jej
dátumom prechodu na IFRS je za čiatok obchodného roku
1. januára 2004 (alebo rovnako ukon čenie obchodného roku
31. decembra 2003). Ú čtovná jednotka A prezentovala ú čtovnú
závierku pod ľa svojich predchádzajúcich GAAP doteraz ka ždý
rok k 31. decembru a ždo 31. decembra 2004 vrátane.
Uplat ňovanie po žiadaviek
Od ú čtovnej jednotky A sa po žaduje uplat ňovaťštandardy IFRS
účinné pre obdobia kon čiace sa 31. decembra 2005 pri:
▼M5
a) príprave a prezentovaní otváracieho výkazu o finan čnej situ-
ácii pod ľa IFRS 1. januára 20X4, a
▼B
b) zostavovaní a prezentácii súvahy k 31. decembru 2005
(vrátane porovnávacích údajov za rok 2004), výkazu
►M5komplexného výsledku ◄, výkazu zmien vlastného
imania a výkazu pe ňažných tokov za rok k 31. decembru
2005 (vrátane porovnávacích údajov za rok 2004)
a zverejnení (vrátane porovnávacích informácií za rok 2004).
Ak nový štandard e šte nie je povinný, povo ľuje sa v šak jeho
skoršia aplikácia, ú čtovná jednotka A ho mô že, ale nemusí,
použiťvo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —411
▼M1
9. Prechodné ustanovenia v ostatných IFRS sa vz ťahujú na zmeny
vúčtovných zásadách vytvorených ú čtovnou jednotkou, ktorá u ž
používa IFRS; nevz ťahujú sa na prechod prvopou žívate ľana IFRS,
s výnimkou prípadov uvedených v odsekoch 25D, 25H, 25I, 34A
a 34B.
▼M5
10 S výnimkou ustanovení odsekov 13 a ž34B ú čtovná jednotka vo
svojom otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS:
▼B
a) vykazuje v šetky aktíva a záväzky, ktorých vykázanie vy žadujú
IFRS;
b) nevykazuje polo žky ako aktíva a záväzky, ak sa v štandardoch
IFRS nepovo ľuje takéto vykázanie;
c) preklasifikuje polo žky, ktoré vykázala pod ľa predchádzajúcich
GAAP ako ur čitý typ aktív, záväzkov alebo zlo žku vlastného
imania, ale pod ľa IFRS predstavujú iný typ aktív, záväzkov
alebo zlo žky vlastného imania, a
d) uplat ňuještandardy IFRS pri oce ňovaní v šetkých vykazovaných
aktív a záväzkov.
11. Ú čtovná politika, ktorú ú čtovná jednotka pou žije v svojej otváracej
IFRS súvahe, mô žeb yťodlišná od tej, ktorú pou žila k tomu istému
dátumu pod ľa predchádzajúcich GAAP. Z toho vyplývajú úpravy,
ktoré sú následkom udalostí a transakcií, ktoré vznikli pred dátumom
prechodu na IFRS. Z toho dôvodu ú čtovná jednotka vyká že tieto
úpravy priamo v nerozdelených ziskoch (alebo, ak je to vhodné,v inej kategórii vlastného imania) k dátumu prechodu na IFRS.
▼M5
12. Tento IFRS ustanovuje dve kategórie výnimiek zo zásady, že otvárací
výkaz o finan čnej situácii pod ľa IFRS sp ĺňap o žiadavky v šetkých
IFRS:
a) odsekmi 13 a ž25I sa ude ľujú výnimky z niektorých po žiadaviek
iných IFRS;
▼M1
b) odsekmi 26 –34B sa zakazuje retrospektívne uplat ňovanie niekto-
rých aspektov ostatných IFRS.
▼B
Výnimky z iných IFRS
▼M1
13. Ú čtovná jednotka si mô že zvoli ťjednu alebo viacero z týchto výni-
miek:
▼B
a) podnikové kombinácie (odsek 15);
b)reálna hodnota alebo precenenie na reproduk čnú cenu (odseky 16
až19);
c) zamestnanecké po žitky (odseky 20 a 20A);
d) kumulatívne rozdiely z prepo čtu (odseky 21 a 22);
e) zlo žené finan čné nástroje (odsek 23);
f) majetok a záväzky dcérskych spolo čností, pridru žených podnikov
a spolo čných podnikov (odseky 24 a 25);
g) ur čenie predtým vykazovaných finan čných nástrojov (odsek 25A);
h) platobné transakcie na základe podielov (odseky 25B a 25C);
i) poistné zmluvy (odsek 25D);j) záväzky na vyradenia z prevádzky zahrnuté do obstarávacej ceny
nehnute ľností, strojov a zariadení (odsek 25E);
k) lízingy (odsek 25F);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —412
▼M1
l) ocenenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov reálnou
hodnotou pri prvotnom vykázaní (odsek 25G);
m) finan čné aktívum alebo zaú čtované nehmotné aktívum pod ľa
IFRIC 12 Dohody o koncesiách na poskytovanie slu žieb(odsek
25H), a
n) náklady na prijaté úvery a pô žičky (odsek 25I).
Účtovná jednotka neuplat ňuje tieto výnimky analogicky na ostatné
položky.
▼B
14. Niektoré výnimky uvedené v ďalšom texte odkazujú na reálnu
hodnotu. IFRS 3 Podnikové kombinácie vysvet ľuje, ako ur čovať
reálnu hodnotu identifikovate ľného majetku a záväzkov nadobudnu-
tých v rámci podnikovej kombinácie. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto
vysvetlenia pri ur čovaní reálnej hodnoty pod ľa tohto štandardu, pokia ľ
inýštandard IFRS neobsahuje špecifickej ší návod na ur čovanie reál-
nych hodnôt majetku a záväzkov, ktorých sa to týka. Tieto reálne
hodnoty odzrkad ľujú podmienky, ktoré existovali k dátumu, ku
ktorému boli ur čené.
Podnikové kombinácie
15. Ú čtovná jednotka uplat ňuje po žiadavky v dodatku B na podnikové
kombinácie, ktoré ú čtovná jednotka vykázala pred dátumom prechodu
na IFRS.
Reálna hodnota alebo precenenie ako reproduk čná cena
16. Ú čtovná jednotka sa mô že rozhodnú ť,že bude oce ňovaťurčitú
položku nehnute ľností, strojov alebo zariadení k dátumu prechodu
na IFRS v jej reálnej hodnote a pou žiťtúto reálnu hodnotu ako jej
reproduk čnú cenu k tomuto dátumu.
17. Prvouplat ňovate ľsa mô že rozhodnú ť,že bude pou žívaťprecenenia
podľa predchádzajúcich GAAP ur čitej polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení k dátumu prechodu na IFRS alebo pred ním ako repro-
dukčnú cenu k dátumu precenenia, ak precenenie bolo k dátumu
precenenia pribli žne porovnate ľné s:
a) reálnou hodnotou alebo
b) obstarávacou cenou alebo obstarávacou cenou po odpisoch pod ľa
IFRS, upravenou tak, aby sa v nej zoh ľadňovali napríklad zmeny
vo všeobecnom alebo špecifickom cenovom indexe.
18. Mo žnosti v odsekoch 16 a 17 platia aj pre:
a) investi čný nehnute ľný majetok, ak si ú čtovná jednotka zvolí
použitie modelu ocenenia obstarávacou cenou v IAS 40 Investi čný
nehnute ľný majetok, a
b) nehmotný majetok, ktorý sp ĺňa:
i) kritériá na vykazovanie v IAS 38 Nehmotný majetok (vrátane
spoľahlivého ocenenia pôvodnej obstarávacej ceny) a
ii) kritériá v IAS 38 na precenenie (vrátane existencie aktívneho
trhu).
Účtovná jednotka nepou žíva tieto mo žnosti na iný majetok alebo na
záväzky.
19. Prvouplat ňovate ľmohol stanovi ťpre niektorý alebo v šetok svoj
majetok a záväzky reproduk čnú cenu pod ľa predchádzajúcich
GAAP, ke ďich ocenil reálnou hodnotou k ur čitému dátumu z titulu
takej udalosti, akou je privatizácia alebo prvotná verejná ponuka akcií.
Takéto udalos ťou ur čované ocenenie reálnou hodnotou mô že pou žiť
ako reproduk čnú cenu pre IFRS k dátumu takéhoto ocenenia.
Zamestnanecké po žitky
20. Pod ľa IAS 19 Zamestnanecké po žitkysi mô žeúčtovná jednotka zvoli ť
prístup „koridoru “, pri ktorom nevyká že niektoré aktuárske zisky
a straty. Spätná aplikácia tohto prístupu vy žaduje, aby ú čtovná2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —413
▼B
jednotka rozdelila kumulatívne aktuárske zisky a straty od za čiatku
takéhoto plánu a žpo dátum prechodu na IFRS na vykázanú
a nevykázanú časť. Prvouplat ňovate ľsi však mô že zvoli ťvykázanie
všetkých kumulatívnych aktuárskych ziskov a strát k dátumu prechodu
na IFRS, aj ke ďpoužije prístup koridoru pre neskor šie aktuárske zisky
a straty. Ak prvouplat ňovate ľpoužije túto vo ľbu, uplatní ju na v šetky
plány.
20A. Ú čtovná jednotka mô že zverejni ťsumy po žadované v odseku 120A
písm. p) IAS 19, ke ďže sumy sa ur čujú pre ka ždé účtovné obdobie
prospektívne od dátumu prechodu na IFRS.
Kumulatívne rozdiely z prepo čtu
▼M5
21. Pod ľa IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien účtovná jednotka
musí:
a) vykáza ťniektoré rozdiely z prepo čtu cudzích mien v ostaných
súčastiach komplexného výsledku a kumulova ťich v samostatnej
zložke vlastného imania a
b) pri vyradení prevádzky v zahrani čí reklasifikova ťkumulatívny
rozdiel z prepo čtu cudzích mien za túto prevádzku v zahrani čí
(vrátane prípadných ziskov a strát z príslu šných zabezpe čení) na
zisk alebo stratu, ako sú časťzisku alebo straty z vyradenia.
▼B
22. Prvouplat ňovate ľvšak tieto podmienky nemusí sp ĺňaťpre kumulované
rozdiely z prevodu, ktoré existovali k dátumu prechodu na IFRS. Ak
prvouplat ňovate ľvyužije túto výnimku:
a) kumulatívne rozdiely z prevodu pre v šetky zahrani čné prevádzky
sa k dátumu prechodu na IFRS pova žujú za nulové a
b) zisk alebo strata pri následnom vyradení zahrani čnej prevádzky
nesmie obsahova ťrozdiely z prevodu, ktoré vznikli pred dátumom
prechodu na IFRS, a musí obsahova ťneskor šie rozdiely z prevodu.
Zložené finan čné nástroje
23. IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia vyžaduje, aby ú čtovná
jednotka rozdelila zlo žený finan čný nástroj pri vzniku na oddelenú
zložku záväzku a zlo žku vlastného imania. Ak zlo žka záväzku u ž
nie je nevyrovnaná, spätná aplikácia IAS 32 zah ŕňa oddelenie dvoch
častí vlastného imania. Prvá časťje v nerozdelených ziskoch minulých
období a predstavuje kumulatívny úrok priradený k zlo žke záväzku.
Druhá časťpredstavuje pôvodnú zlo žku vlastného imania. Pod ľa tohto
štandardu v šak prvouplat ňovate ľnemusí oddeli ťtieto dve zlo žky, ak
zložka záväzku u žnie jej nevyrovnaná k dátumu prechodu na IFRS.
Majetok a záväzky dcérskych spolo čností, pridru žených podnikov
a spolo čných podnikov
24. Ak sa dcérska spolo čnosťstane prvouplat ňovate ľom neskôr ako jej
materská spolo čnosť, oce ňuje dcérska spolo čnosťvo svojej ú čtovnej
závierke svoj majetok a záväzky bu ď:
a) v ich ú čtovnej hodnote, ktorá by na základe dátumu prechodu
materskej spolo čnosti na IFRS bola zahrnutá v konsolidovanej
účtovnej závierke materskej spolo čnosti, ak sa nevykonali žiadne
úpravy o konsolida čné postupy a o ú činky podnikovej kombinácie,
v rámci ktorej materská spolo čnosťnadobudla dcérsku spolo čnosť,
alebo
b) v ich ú čtovnej hodnote v zmysle ostatných ustanovení tohto štan-
dardu, zalo ženej na dátume, ke ďdcérska spolo čnosťprešla na
IFRS. Tieto ú čtovné hodnoty sa mô žul íšiťod hodnôt opísaných
v písmene a):
i) ak výnimky v tomto štandarde majú za následok oce ňovanie,
ktoré závisí od dátumu prechodu na IFRS;
ii) ak sa uplat ňovaná ú čtovná politika v ú čtovnej závierke dcérskej
spolo čnosti lí šio dú čtovnej politiky uplat ňovanej
v konsolidovanej ú čtovnej závierke. Dcérska spolo čnosťmôže2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —414
▼B
napríklad ako ú čtovnú politiku uplat ňovaťmodel oce ňovania
obstarávacou cenou uvedený v IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia , zatia ľčo skupina mô že pou žívaťmodel prece-
nenia.
Podobnú mo žnosťmá k dispozícii aj pridru žená spolo čnosťalebo
spolo čný podnik, ktoré sa stanú prvouplat ňovate ľmi neskôr ako
účtovná jednotka, ktorá má podstatný vplyv alebo spolo čnú kontrolu
nad nimi.
25. Ak sa v šak účtovná jednotka stane prvouplat ňovate ľom neskôr ako jej
dcérska spolo čnosť(alebo pridru žený podnik alebo spolo čný podnik),
účtovná jednotka ocení vo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke
majetok a záväzky dcérskej spolo čnosti (alebo pridru ženého podniku
alebo spolo čného podniku) v tých istých ú čtovných hodnotách ako
vúčtovnej závierke dcérskej spolo čnosti (alebo pridru ženého podniku
alebo spolo čného podniku) po úprave o konsolidáciu, ú čtovné úpravy
vlastného imania a o vplyvy podnikovej kombinácie, v rámci ktorej
účtovná jednotka nadobudla dcérsku spolo čnosť. Podobne, ak sa
materská spolo čnosťstane prvouplat ňovate ľom vo svojej individuálnej
účtovnej závierke skôr alebo neskôr ako vo svojej konsolidovanej
účtovnej závierke, ocení svoj majetok a záväzky v rovnakých sumách
v oboch ú čtovných závierkach, s výnimkou konsolida čných úprav.
Určenie predtým vykazovaných finan čných nástrojov
25A. IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie povo ľuje, aby sa
finan čné aktívum ur čilo pri prvotnom vykázaní ako k dispozícii na
predaj, alebo ako finan čný nástroj (za predpokladu, žes pĺňa isté
kritériá) ktorý sa ur čí ako finan čné aktívum alebo finan čný záväzok
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Napriek tejto po žiadavke
sa výnimky uplat ňujú za týchto podmienok,
a) ka ždá účtovná jednotka mô že urobi ťurčenie ako k dispozícii na
predaj k dátumu prechodu na IFRS;
b)účtovná jednotka, ktorá prezentuje svoju prvú ú čtovnú závierku za
ročné obdobie za čínajúce sa 1. septembra 2006 alebo neskôr, má
povolené ur čiťk dátumu prechodu na IFRS akéko ľvek finan čné
aktívum alebo finan čný záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok za predpokladu, že aktívum alebo
záväzok k tomuto dátumu sp ĺňa kritériá v odseku 9
písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii) alebo odseku 11Aštandardu IAS 39;
c)účtovná jednotka, ktorá prezentuje svoju prvú ú čtovnú závierku za
ročné obdobie za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr a pred
1. septembrom 2006, táto ú čtovná jednotka má povolené ur čiť
k dátumu prechodu na IFRS akéko ľvek finan čné aktívum alebo
finan čný záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok za predpokladu, že aktívum alebo záväzok
k tomuto dátumu sp ĺňa kritériá v odseku 9 písm. b) bode i),
odseku 9 písm. b) bode ii) alebo odseku 11A IAS 39. Ke ď
dátum prechodu na IFRS je pred 1. septembrom 2005, také ur čenia
sa nemusia ukon čiťdo 1. septembra 2005 a mô žu takisto zah ŕňať
finan čné aktíva a finan čné záväzky vykázané medzi dátumom
prechodu na IFRS a 1. septembrom 2005;
d)účtovná jednotka, ktorá prezentuje svoju prvú ú čtovnú závierku za
ročné obdobie za čínajúce sa pred 1. januárom 2006 a uplat ňuje
odseky 11A, 48A, AG4B a žAG4K, AG33A a AG33B a zmeny
a doplnenia z roku 2005 v odsekoch 9, 12 a 13 štandardu IAS
39,takáto ú čtovná jednotka má povolené na za čiatku prvého
obdobia vykazovaného pod ľa IFRS ur čiťako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok akéko ľvek finan čné
aktívum alebo finan čný záväzok, ktorý sp
ĺňa podmienky pre takéto
určenie v súlade s týmito novými a zmenenými a doplnenými
odsekmi k tomuto dátumu. Ke ďsa prvé obdobie ú čtovnej
jednotky, vykazované pod ľa IFRS, za čína pred 1. septembrom
2005, takéto ur čenia sa nemusia ukon čiťpred 1. septembrom
2005 a mô žu tie žzahŕňaťfinan čné aktíva a finan čné záväzky
vykázané medzi za čiatkom tohto obdobia a 1. septembrom
2005. Ak ú čtovná jednotka zmení porovnávacie informácie pre
IAS 39, zmení tieto informácie pre finan čné aktíva, finan čné
záväzky, alebo skupinu finan čných aktív, finan čných záväzkov2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —415
▼B
alebo oboch, ur čené na za čiatku jej prvého obdobia vykazovaného
podľa IFRS. Takáto zmena porovnávacích informácií sa urobí len
vtedy, ak by ur čené polo žky alebo skupiny boli sp ĺňali kritériá na
také ur čenie v odseku 9 písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii)
alebo odseku 11A štandardu IAS 39 k dátumu prechodu na IFRS,
alebo, ak boli nadobudnuté po dátume prechodu na IFRS, ak by
spĺňali kritériá v odseku 9 písm. b) bode i), 9 písm. b) bode ii)
alebo odseku 11A štandardu IAS 39 k dátumu prvotného vykázania;
e)pre ú čtovnú jednotku, ktorá prezentuje svoju prvú ú čtovnú závierku
podľa IFRS za ro čné obdobia za čínajúce sa pred 1. septembrom
2006 , bez oh ľadu na odsek 91 štandardu IAS 39 sa ur čenie akých-
koľvek finan čných aktív a finan čných záväzkov, ktoré takáto
účtovná jednotka ur čila ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok v súlade s písmenami c) alebo d), ktoréboli predtým ur čené ako zabezpe čované polo žky vo vz ťahoch ú čto-
vaných ako zabezpe čenie reálnej hodnoty, ukon čí ako ur čenie
týchto vz ťahov v rovnakom čase, ako sa ur čia ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
Platobné transakcie na základe podielov
25B. Prvouplat ňovate ľovi sa odporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat-
ňovaťIFRS 2 Platby na základe podielov na nástroje vlastného
imania, ktoré boli poskytnuté 7. novembra 2002 alebo skôr. Prvou-platňovate ľovi sa takisto odporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat-
ňovaťIFRS 2 na nástroje vlastného imania, ktoré boli poskytnuté po
7. novembri 2002 a nárokovate ľné pred neskor ším z týchto dátumov:
a) dátum prechodu na IFRS, alebo b) 1. január 2005. Ak sa v šak
prvouplat ňovate ľrozhodne pou žiťIFRS 2 na takéto nástroje vlastného
imania, mô že tak urobi ť, len ke ďtakáto ú čtovná jednotka zverejnila
reálnu hodnotu týchto nástrojov vlastného imania ur čenú k dátumu
ocenenia, ako sa stanovuje v IFRS 2. Pre v šetky poskytnutia nástrojov
vlastného imania, na ktoré sa neuplatnil IFRS 2 (napríklad nástroje
vlastného imania poskytnuté 7. novembra 2002 alebo skôr), prvou-
platňovate ľaj tak zverejní informácie po žadované v odseku 44 a 45
IFRS 2. Ak prvouplat ňovate ľzmení termíny alebo podmienky poskyt-
nutého nástroja vlastného imania, na ktoré sa uplatnil IFRS 2, od
účtovnej jednotky sa nevy žaduje, aby uplatnila odseky 26 a ž29
IFRS 2, ak úpravy vznikli pred neskor ším z týchto dátumov:
a) dátum prechodu na IFRS, alebo b) 1. január 2005.
25C. Prvouplat ňovate ľovi sa odporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat-
ňovaťIFRS 2 na záväzky vznikajúce z platieb na základe podielov,
ktoré boli vysporiadané pred dátumom prechodu na IFRS. Prvouplat-
ňovate ľovi sa tie žodporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat
ňovať
IFRS 2 na záväzky, ktoré boli vysporiadané pred 1. januárom2005. Na záväzky, na ktoré sa uplat ňuje IFRS 2, nemusí prvouplat ňo-
vateľzmeni ťporovnávacie informácie do takej miery, v ktorej sa
informácie vz ťahujú na obdobie alebo dátum, ktorý je skor ší ako
7. november 2002.
Poistné zmluvy
25D. Prvouplat ňovate ľmôže uplat ňovaťprechodné ustanovenia uvedené
v IFRS 4 Poistné zmluvy . IFRS 4 obmedzuje zmeny ú čtovnej politiky
pre poistné zmluvy, vrátane zmien vykonaných prvouplat ňovate ľom.
Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia prevádzky,
obnovy prostredia a podobných záväzkov zahrnutých v obstarávacej
cene nehnute ľností, strojov a zariadení
25E. IFRIC 1 Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia
prevádzky, obnovy prostredia a podobných záväzkov vyžaduje, aby sa
špecifické zmeny v záväzkoch na ukon čenie prevádzky, obnovu
prostredia a v podobných záväzkoch pripo čítali alebo odpo čítali od
obstarávacej ceny majetku, ktorého sa týkajú, pri čom upravená odpi-
sovate ľná suma majetku sa následne prospektívne odpí šep očas ostá-
vajúcej doby jeho pou žiteľnosti. Prvouplat ňovate ľnemusí postupova ť
v súlade s týmito po žiadavkami na zmeny v takýchto záväzkoch, ku
ktorým do šlo pred dátumom prechodu na IFRS. Ak prvouplat ňovate ľ
použije túto výnimku:
a) ocení záväzok k dátumu prechodu na IFRS v súlade s IAS 37;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —416
▼B
b) v rozsahu, v rámci ktorého patrí takýto záväzok do rozsahu pôsob-
nosti IFRIC 1, odhadne sumu, ktorá sa bola zahrnula do obstará-
vacej ceny súvisiaceho majetku v de ňprvého vzniku takéhoto
záväzku, a to diskontovaním takéhoto záväzku k uvedenémudátumu pomocou najlep šieho odhadu historickej diskontnej sadzby
(sadzieb) upravenej o riziko, ktorá by sa na takýto záväzok uplat-
ňovala v po čas interven čného obdobia, a
c) vypo číta sumu oprávok z takejto sumy k dátumu prechodu na
IFRS na základe aktuálneho odhadu doby pou žiteľnosti majetku
pomocou postupov odpisovania, ktoré ú čtovná jednotka prijme
podľa IFRS.
Lízingy
25F. Prvouplat ňovate ľmôže uplatni ťprechodné ustanovenia v IFRIC 4
Určovanie, čij es ú časťou zmluvy lízing . Prvouplat ňovate ľteda mô že
určiť,či zmluva existujúca k dátumu prechodu na IFRS obsahuje
lízing, na základe skuto čností a okolností, ktoré existujú k tomuto
dátumu.
Ocenenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov reálnou
hodnotou
25G. Bez oh ľadu na po žiadavky odsekov 7 a 9 mô žeúčtovná jednotka
uplat ňovaťpožiadavky poslednej vety štandardu IAS 39 odseku
AG76 a odseku AG76A, a to jedným z týchto spôsobov:
a) prospektívne na transakcie, do ktorých vstúpila po 25. októbri
2002, alebo
b) prospektívne na transakcie, do ktorých vstúpila po 1. januári 2004.
▼M1
Náklady na prijaté úvery a pô žičky
25I. Prvopou žívateľmôže uplat ňovaťprechodné ustanovenia odsekov 27
a 28 IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičkypodľa revízie z roku
2007. V týchto odsekoch sa odkazy na dátum ú činnosti vykladajú ako
1. január 2009 alebo dátum prechodu na IFRS, pod ľa toho, čo nastalo
neskôr.
▼B
Výnimky zo spätného uplat ňovania iných IFRS
26. V tomto štandarde sa zakazuje spätné uplat ňovanie niektorých
aspektov iných IFRS týkajúcich sa:
a) ukon čenia vykazovania finan čných aktív a finan čných záväzkov
(odseky 27 a 27A);
b) účtovania zabezpe čenia (odseky 28 a ž30);
c) odhadov (odseky 31 a ž34) a
d) majetku klasifikovaného ako majetok dr žaný na predaj a ukon čenie
činnosti (odseky 34A a 34B).
Ukon čenie vykazovania finan čných aktív a finan čných záväzkov
27. S výnimkou prípadov povolených v odseku 27A uplat ňuje prvouplat-
ňovate ľpožiadavky na ukon čenie vykazovania v IAS 39 prospektívne
na transakcie, ktoré nastali 1. januára 2004 alebo neskôr. Inak pove-dané, ak prvouplat ňovate ľukon čil vykazovanie nederivátových finan č-
ných aktív alebo nederivátových finan čných záväzkov pod ľa predtým
uplat ňovaných GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej do šlo pred
1. januárom 2004, nevykazuje tieto aktíva a záväzky pod ľa IFRS
(pokia ľnespĺňajú podmienky na vykazovanie v dôsledku neskor šej
transakcie alebo udalosti).
27A. Bez oh ľadu na odsek 27 mô žeúčtovná jednotka uplat ňovaťpožia-
davky na ukon čenie vykazovania uvedené v IAS 39 spätne od
účtovnou jednotkou zvoleného dátumu za predpokladu,
že informácie
potrebné na uplat ňovanie IAS 39 na finan čné aktíva a finan čné
záväzky, ktorých vykazovanie sa ukon čilo v dôsledku minulých trans-
akcií, sa získali v čase prvotného ú čtovania týchto transakcií.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —417
▼B
Účtovanie zabezpe čenia
28. Pod ľap ožiadavky IAS 39 ú čtovná jednotka k dátumu prechodu na
IFRS:
a) ocení v šetky deriváty v reálnej hodnote a
b) zru šívšetky odlo žené straty a zisky vzniknuté pri derivátoch, ktoré
sa vykázali pod ľa predchádzajúcich GAAP, ako keby to boli aktíva
alebo záväzky.
29. Ú čtovná jednotka nezoh ľadní vo svojej otváracej IFRS súvahe zabez-
pečovací vz ťah takého typu, ktorý nesp ĺňa kritériá na ú čtovanie zabez-
pečenia pod ľa IAS 39 (napríklad mnohé zabezpe čovacie vz ťahy, ke ď
zabezpe čovacím nástrojom je pe ňažný nástroj alebo upísaná opcia;
keďzabezpe čovanou polo žkou je čistá pozícia; alebo ke ďsa zabezpe-
čením zabezpe čuje úrokové riziko pri investícii dr žanej do splatnosti).
Ak ú čtovná jednotka ur čilačistú pozíciu ako zabezpe čovanú polo žku
podľa predchádzajúcich GAAP, mô žeu rčiťjednotlivú polo žku obsiah-
nutú v čistej pozícii ako zabezpe čovanú polo žku pod ľa IFRS za pred-
pokladu, že tak urobí najneskôr k dátumu prechodu na IFRS.
30. Ak pred dátumom prechodu na IFRS ú čtovná jednotka ur čila trans-
akciu za zabezpe čenie, av šak takéto zabezpe čenie nesp ĺňa podmienky
IAS 39 na ú čtovanie zabezpe čenia, ú čtovná jednotka uplatní odseky 91
a 101 štandardu IAS 39 (v znení revízie z roku 2003) na ukon čenie
účtovania zabezpe čenia. Transakcie, do ktorých ú čtovná jednotka vstú-
pila pred dátumom prechodu na IFRS, sa retrospektívne neur čujú za
zabezpe čenie.
Odhady
31. Odhady ú čtovnej jednotky vykonané pod ľa IFRS k dátumu prechodu
na IFRS musia by ťkonzistentné s odhadmi vykonanými k tomu
istému dátumu pod ľa predchádzajúcich GAAP (po úpravách, ktorými
sa zoh ľadňujú akéko ľvek rozdiely v ú čtovných politikách), pokia ľ
neexistujú objektívne dôkazy o tom, že tieto odhady boli nesprávne.
32. Ú čtovná jednotka mô že po prechode na IFRS dosta ťinformácie
o odhadoch, ktoré vykonala pod ľa predchádzajúcich GAAP. Pod ľa
odseku 31 ú čtovná jednotka pova žuje prijatie takýchto informácií za
udalosti po ►M5obdobívykazovania ◄, ktoré si nevy žadujú úpravu
podľa IAS 10 Udalosti po ►M5 obdobívykazovania ◄. Ak je naprí-
klad d ňom prechodu ú čtovnej jednotky na IFRS 1. január 2004
a 15. júla 2004 sa objavia nové informácie, ktoré si vy žadujú revíziu
odhadov vykonaných pod ľa predchádzajúcich GAAP k 31. decembru
2003. Ú čtovná jednotka nezoh ľadní tieto nové informácie v otváracej
IFRS súvahe (pokia ľsi odhady vy žadujú úpravu v dôsledku odli šnej
účtovnej politiky alebo ak existujú objektívne dôkazy o tom, že
odhady boli nesprávne). ►M5Namiesto toho ú čtovná jednotka
zohľadní tieto nové informácie v zisku alebo strate (alebo, ak je to
vhodné, v ostatných sú častiach komplexného výsledku) za rok, ktorý
sa kon čí 31. decembra 20X4. ◄
33. Ú čtovná jednotka mô žeb y ťnútená vykona ťodhady pod ľa IFRS
k dátumu prechodu na IFRS, ktoré sa nepo žadovali k tomuto dátumu
podľa predchádzajúcich GAAP. S cie ľom dosiahnu ťkonzistentnos ť
s IAS 10 sa v týchto odhadoch pod ľa IFRS zoh ľadňujú podmienky,
ktoré existovali k dátumu prechodu na IFRS. Ide najmä o odhadytrhových cien, úrokových sadzieb alebo výmenných kurzov ku d ňu
prechodu na IFRS, ktoré musia odzrkad ľovaťtrhové podmienky
k tomuto d ňu.
34. Odseky 31 a ž33 sa vz ťahujú na otváraciu IFRS súvahu. Uplat ňujú sa
aj na porovnávacie obdobie prezentované v prvej ú čtovnej závierke
účtovnej jednotky pod ľa IFRS, pri čom v tomto prípade sa odkazy na
dátum prechodu na IFRS nahradia odkazmi na koniec porovnávaciehoobdobia.
Majetok klasifikovaný ako majetok dr žaný na predaj a ukon čenie
činnosti
34A. IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činnosti
vyžaduje, aby sa uplat ňoval prospektívne na dlhodobý majetok
(alebo skupiny na vyradenie), ktorý sp ĺňa kritériá na klasifikáciu2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —418
▼B
ako dr žaný na predaj a činnosti, ktoré sp ĺňajú kritériá na klasifikáciu
ako ukon čené po dátume ú činnosti IFRS 5. IFRS 5 povo ľuje ú čtovnej
jednotke uplat ňovaťpožiadavky štandardu na v šetok dlhodobý
majetok (alebo skupiny na vyradenie), ktoré sp ĺňajú kritériá na klasi-
fikáciu ako dr žaný na predaj a činnosti, ktoré sp ĺňajú kritériá na
klasifikáciu ako ukon čené po akomko ľvek dátume pred dátumom
účinnosti štandardu za predpokladu, že ocenenia a iné informácie
potrebné na uplat ňovanie štandardu sa získali v čase, ke ďboli tieto
kritériá pôvodne splnené.
34B. Ú čtovná jednotka s dátumom prechodu na IFRS pred 1. januárom
2005 uplat ňuje prechodné ustanovenia IFRS 5. Ú čtovná jednotka
s dátumom prechodu na IFRS 1. januára 2005 alebo neskôr uplat ňuje
IFRS 5 spätne.
PREZENTÁCIA A ZVEREJ ŇOVANIE
▼M5
35. S výnimkou ustanovení uvedených v odseku 37 tento IFRS neposky-
tuje výnimky z po žiadaviek na prezentáciu a zverejnenie uvedených
v iných IFRS.
▼B
Porovnávacie informácie
▼M5
36. Na dodr žanie súladu s IAS 1 musí prvá ú čtovná závierka ú čtovnej
jednotky pod ľa IFRS obsahova ťnajmenej tri výkazy o finan čnej situ-
ácii, dva výkazy komplexného výsledku, dva samostatné výkazy
ziskov a strát (ak sa prezentujú), dva výkazy o pe ňažných tokoch
a dva výkazy zmien vlastného imania a súvisiace poznámky, vrátaneporovnávacích informácií.
__________
▼B
Porovnávacie informácie, ktoré nie sú pod ľa IFRS, a historické súhrny
37. Niektoré ú čtovné jednotky prezentujú historické súhrny vybraných
údajov za obdobia pred prvým obdobím, za ktoré predkladajú úplnéporovnávacie informácie pod ľa IFRS. V tomto štandarde sa nevy ža-
duje, aby takéto súhrny boli v súlade s po žiadavkami na vykazovanie
a oce ňovanie pod ľa IFRS. Niektoré ú čtovné jednotky navy še prezen-
tujú porovnávacie informácie pod ľa predchádzajúcich GAAP, ako aj
porovnávacie informácie po žadované v IAS 1. V ka ždej ú čtovnej
závierke, ktorá obsahuje historické súhrny alebo porovnávacie infor-
mácie pod ľa predchádzajúcich GAAP, ú čtovná jednotka:
a) ozna čí výrazne informácie pod ľa predchádzajúcich GAAP ako
informácie, ktoré neboli pripravené pod ľa IFRS, a
b) zverejní charakter hlavných úprav, pomocou ktorých by sa
dosiahol súlad informácií so štandardmi IFRS. Ú čtovná jednotka
nemusí tieto úpravy kvantifikova ť.
Vysvetlenie prechodu na IFRS
38. Ú čtovná jednotka vysvetlí, ako prechod z predchádzajúcich GAAP na
IFRS ovplyvnil jej vykazovanú finan čnú pozíciu, finan čnú výkonnos ť
ap eňažné toky.
Zosúhlasenie
39. S cie ľom dodr žaťustanovenie odseku 38 musí prvá ú čtovná závierka
účtovnej jednotky pod ľa IFRS obsahova ť:
a) zosúhlasenie jej vlastného imania vykázaného pod ľa predchádzajú-
cich GAAP s vlastným imaním vykazovaným pod ľa IFRS k obom
týmto dátumom:
i) k dátumu prechodu na IFRS a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —419
▼B
ii) ku koncu posledného obdobia prezentovaného v bezprostredne
predchádzajúcej ro čnej ú čtovnej závierke ú čtovnej jednotky
podľa predchádzajúcich GAAP;
▼M5
b) zosúhlasenie s komplexným výsledkom celkom pod ľa IFRS za
posledné obdobie v bezprostredne predchádzajúcej ro čnej ú čtovnej
závierke. Východiskovým bodom pri tomto zosúhlasení je
komplexný výsledok celkom pod ľa predchádzajúcich GAAP za
rovnaké obdobie, alebo ak ú čtovná jednotka takúto celkovú sumu
nevykázala, zisk alebo strata pod ľa predchádzajúcich GAAP;
▼B
c) ak ú čtovná jednotka vykázala alebo zru šila straty zo zní ženia
hodnoty prvýkrát pri príprave otváracej IFRS súvahy, zverejnenia,
ktoré by sa po žadovali v IAS 36 Zníženie hodnoty majetku, ak by
účtovná jednotka vykázala tieto straty zo zní ženia hodnoty alebo
ich zru šenia v období za čínajúcom sa k dátumu prechodu na IFRS.
40. Zosúhlasenia po žadované v odseku 39 písm. a) a b) musia by ťdosta-
točne podrobné na to, aby umo žňovali pou žívateľom pochopi ť
významné úpravy v súvahe a výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄.A kú čtovná jednotka prezentovala výkaz ►M5o
peňažných tokoch ◄podľa predchádzajúcich GAAP, vysvetlí tie ž
významné úpravy vo výkaze pe ňažných tokov.
41. Ak ú čtovná jednotka zistí chyby, ktoré vznikli v rámci predchádzajú-
cich GAAP, v zosúhlaseniach po žadovaných pod ľa odseku 39
písm. a) a b) sa odlí šia opravy týchto chýb od zmien v ú čtovnej
politike.
42. IAS 8 sa nezaoberá zmenami v ú čtovnej politike, ktoré vzniknú, ke ď
účtovná jednotka prvýkrát uplatní štandardy IFRS. Preto sa v prvej
účtovnej závierke ú čtovnej jednotky pod ľa IFRS neuplat ňujú po žia-
davky IAS 8 na zverejnenia o zmenách v ú čtovnej politike.
43. Ak ú čtovná jednotka neprezentovala ú čtovnú závierku za predchádza-
júce obdobia vo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS, zverejní
túto skuto čnosť.
Určovanie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
43A. Ú čtovná jednotka smie ur čiťpredtým vykazované finan čné aktívum
alebo finan čný záväzok ako finan čné aktívum alebo finan čný záväzok
oceňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok alebo ako
k dispozícii na predaj v súlade s odsekom 25A. Ú čtovná jednotka
zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
zaradených do ka ždej kategórie k dátumu takéhoto ur čenia a ich klasi-
fikáciu a ú čtovnú hodnotu v predchádzajúcej ú čtovnej závierke.
Použitie reálnej hodnoty ako reproduk čnej ceny
44. Ak ú čtovná jednotka pou žije reálnu hodnotu vo svojej otváracej IFRS
súvahe ako reproduk čnú cenu pre polo žku nehnute ľností, strojov
a zariadení, investi čného nehnute ľného majetku alebo nehmotného
majetku (pozri odseky 16 a 18), zverejní vo svojej prvej ú čtovnej
závierke pod ľa IFRS pre ka ždý riadok otváracej IFRS súvahy:
a) súhrn týchto reálnych hodnôt a
b) súhrn úprav ú čtovných hodnôt vykázaných pod ľa predchádzajúcich
GAAP.
Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
45. Na dosiahnutie súladu s odsekom 38, ak ú čtovná jednotka prezentuje
finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka pod ľa IAS 34 za časť
obdobia zahrnutého do svojej prvej ú čtovnej závierky pod ľa IFRS,
účtovná jednotka splní popri po žiadavkách IAS 34 aj tieto po žia-
davky:
▼M5
a) ka ždý takýto finan čný výkaz v priebehu ú čtovného roka, ak
účtovná jednotka prezentovala finan čný výkaz v priebehu ú čtov-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —420
▼M5
ného roka pre porovnávacie obdobie za bezprostredne predchádza-
júci finan čný rok, musí obsahova ťzosúhlasenie:
i) vlastného imania pod ľa predchádzajúcich GAAP na konci
takejto časti porovnávacieho obdobia s vlastným imaním
podľa IFRS k tomuto dátumu a
ii) zisk alebo stratu pod ľa predchádzajúcich GAAP pre takúto časť
porovnávacieho obdobia (be žné a od za čiatku roka) so ziskom
alebo stratou pod ľa IFRS za toto obdobie.
▼B
b) popri po žiadavkách na zosúhlasenie pod ľa písmena a) musí prvý
finan čný výkaz v priebehu ú čtovného roka ú čtovnej jednotky
podľa IAS 34 za časťobdobia zahrnutého v jej prvej ú čtovnej
závierke pod ľa IFRS obsahova ťzosúhlasenia opísané
v odseku 39 písm. a) a b) (doplnené o údaje po žadované
v odsekoch 40 a 41) alebo krí žový odkaz na iný publikovaný
dokument, ktorý obsahuje tieto zosúhlasenia.
46. IAS 34 po žaduje minimálne zverejnenia, ktoré vychádzajú
z domnienky, že pou žívatelia finan čného výkazu v priebehu ú čtov-
ného roka majú takisto prístup k najaktuálnej šej ro čnej ú čtovnej
závierke. IAS 34 v šak zárove ňpožaduje, aby ú čtovná jednotka zverej-
nila„všetky udalosti alebo transakcie, ktoré sú významné na pocho-
penie be žného obdobia krat šieho ako ú čtovný rok “. To znamená, žea k
prvouplat ňovate ľnezverejnil vo svojej poslednej ú čtovnej závierke
podľa predchádzajúcich GAAP informácie významné na pochopenie
časti be žného obdobia, urobí tak v tomto finan čnom výkaze
v priebehu roka, alebo uvedie krí žový odkaz na iný publikovaný
dokument, ktorý obsahuje tieto informácie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
47. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard, ak je jej prvá ú čtovná
závierka pod ľa IFRS za obdobie za čínajúce sa 1. januára 2004
alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak prvá ú čtovná závierka
účtovnej jednotky pod ľa IFRS je za obdobie za čínajúce sa pred
1. januárom 2004 a ú čtovná jednotka uplatní tento štandard namiesto
SIC-8 Prvá aplikácia IAS ako východiskovej základne ú čtovníctva,
zverejní tento fakt.
47A. Zmeny a doplnenia v odseku 13 písm. j) a odseku 25E sa uplat ňujú na
ročné obdobia za čínajúce sa 1. septembra 2004 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní IFRIC 1 na skor šie obdobie, tieto zmeny
a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
47B. Zmeny a doplnenia v odseku 13 písm. k) a odseku 25F sa uplat ňujú
na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní IFRIC 4 na skor šie obdobie, tieto zmeny
a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
▼M5__________
▼B
47D. Zmeny a doplnenia v odseku 20A sa uplat ňujú na ro čné obdobia
začínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní dodatky k IAS 19 Zamestnanecké po žitky–aktuárske zisky
a straty, skupinové plány a zverejnenia na skor šie obdobie, tieto
zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
47E. Zmeny a doplnenia v odseku 13 písm. l) a odseku 25G sa uplat ňujú
na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia k IAS 39 Finan čné
nástroje: vykazovanie a oce ňovanie –prevod a prvotné vykázanie
finan čných aktív a finan čných záväzkov na skor šie obdobie, tieto
zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
▼M1
47G. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia uvedené v odseku 13
písm. n) a odseku 25I na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 23 na skor šie
obdobie, tieto zmeny a doplnenia sa uplat ňujú na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —421
▼M5
47H. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 6, 7, 8
(príklad), 10, 12 písm. a), 21, 32, 35, 36, 39 písm. b) a 45 písm.
a), príloha A a odsek B2 písm. i) v prílohe B a vypustili sa odseky
36A a ž36C a 47C. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia
na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie
obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
Dodatok A
Definícia pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.
Dátum prechodu na
IFRSZačiatok najskor šieho obdobia, za ktoré ú čtovná
jednotka prezentuje úplné porovnávacie informáciepodľa IFRS vo svojej prvej ú čtovnej závierke
podľa IFRS.
Reproduk čná cena Suma pou žitá ako náhrada za obstarávaciu cenu
alebo obstarávaciu cenu po odpisoch k ur čitému
dátumu. V rámci následného odpisovania alebo
amortizácie sa predpokladá, žeúčtovná jednotka
prvotne vykázala majetok alebo záväzokku rčitému dátumu a že jeho obstarávacia cena
sa rovnala reproduk čnej hodnote.
Reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans-
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia-
cimi stranami.
Prvá ú čtovná závierka
podľa IFRSPrvá ro čná ú čtovná závierka, v ktorej ú čtovná
jednotka uplatní Medzinárodné štandardy
finan čného výkazníctva (IFRS) na základe
výslovného a neobmedzeného vyhláseniao súlade so štandardmi IFRS.
▼M5
Prvé obdobie vykazo-
vania pod ľa IFRSPosledné obdobie vykazovania, na ktoré sa vz ťa-
huje prvá ú čtovná závierka pod ľa IFRS ú čtovnej
jednotky.
▼B
Prvouplat ňovate ľ Účtovná jednotka, ktorá prezentuje svoju prvú
účtovnú závierku pod ľa IFRS.
Medzinárodné štandardy
finan čného výkazníctva
(IFRS)►M5 IFRS◄, ktoré prijíma Rada pre medziná-
rodné ú čtovné štandardy (IASB). Tieto štandardy
zahŕňajú:
a) Medzinárodné štandardy finan čného výkaz-
níctva;
b) Medzinárodné ú čtovné štandardy a
►M5 c) Interpretácie vytvorené Výborom pre
interpretácie medzinárodného finan čného
výkazníctva (IFRIC) alebo bývalým Stálym
interpreta čným výborom (SIC). ◄
▼M5
Otvárací IFRS výkaz
o finan čnej situáciiVýkaz o finan čnej situácii ú čtovnej jednotky ku
dňu prechodu na IFRS.
▼B
Predchádzajúce GAAP Základ ňaúčtovníctva, ktorú prvouplat ňovate ľ
používal bezprostredne pred uplatnením IFRS.
▼M5
__________2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —422
▼B
Dodatok B
Podnikové kombinácie
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.
B1. Prvouplat ňovate ľsi mô že zvoli ťmožnosťneuplat ňovaťIFRS 3 Podni-
kové kombinácie spätne na minulé podnikové kombinácie (podnikové
kombinácie, ku ktorým do šlo pred dátumom prechodu na IFRS). Ak
však prvouplat ňovate ľprehodnotí akúko ľvek podnikovú kombináciu
tak, aby bola v súlade s IFRS 3, prehodnotí aj v šetky neskor šie
podnikové kombinácie a sú časne uplatní IAS 36 Zníženie hodnoty
majetku (v znení revízie z roku 2004) a IAS 38 Nehmotný majetok
(v znení revízie z roku 2004) od toho istého dátumu. Ak si napríklad
prvouplat ňovate ľzvolí prehodnotenie podnikovej kombinácie, ku
ktorej do šlo 30. júna 2002, prepo číta aj v šetky ostatné podnikové
kombinácie, ku ktorým do šlo medzi 30. júnom 2002 a dátumom
prechodu na IFRS, a od 30. júna 2002 takisto uplatní IAS 36
(v znení revízie z roku 2004) a IAS 38 (v znení revízie z roku 2004).
B1A. Ú čtovná jednotka nemusí uplatni ťIAS 21 Vplyvy zmien kurzov
cudzích mien (v znení revízie z roku 2003) spätne na úpravy reálnej
hodnoty a goodwill vzniknutý v podnikových kombináciách, ktorénastali pred dátumom prechodu na IFRS. Ak ú čtovná jednotka
neuplatní IAS 21 spätne na tieto úpravy reálnej hodnoty a goodwill,
považuje ich za majetok a záväzky ú čtovnej jednotky a nie za majetok
a záväzky nadobúdaného subjektu. Preto sú tento goodwill a úpravyreálnej hodnoty bu ďužvyjadrené vo funk čnej mene ú čtovnej
jednotky, alebo sú nepe ňažnými polo žkami v cudzej mene, ktoré sa
vykazujú pou žitím výmenného kurzu uplat ňovaného pod ľa predchá-
dzajúcich GAAP.
B1B. Ú čtovná jednotka mô že uplatni ťIAS 21 spätne na úpravy reálnej
hodnoty a goodwill vyplývajúce bu ďz:
a) všetkých podnikových kombinácií, ktoré nastali pred dátumom
prechodu na IFRS, alebo
b) všetkých podnikových kombinácií, o ktorých ú čtovná jednotka
rozhodne, že sa prehodnotia, aby boli v súlade s IFRS 3, ako sa
to umo žňuje v odseku B1 vy ššie.
B2. Ak prvouplat ňovate ľneuplatní IFRS 3 spätne na minulú podnikovú
kombináciu, má to pre túto podnikovú kombináciu tieto dôsledky:
a) prvouplat ňovate ľdodrží tú istú klasifikáciu (ako nadobudnutie
právnym nadobúdate ľom, obrátené nadobudnutie právnym nadobú-
dateľom, alebo zlú čenie podielov) ako vo svojej ú čtovnej závierke
podľa predchádzajúcich GAAP;
b) prvouplat ňovate ľvykáževšetky svoje aktíva a záväzky ku d ňu
prechodu na IFRS, ktoré boli nadobudnuté alebo prevzaté
v rámci minulej podnikovej kombinácie, okrem:
▼M5
i) Ak prvouplat ňovate ľvykázal goodwill pod ľa predchádzajúcich
GAAP ako sumu po odpo čítaní od vlastného imania:
(i) nevyká že tento goodwill vo svojom otváracom IFRS
výkaze o finan čnej situácii. Okrem toho nesmie reklasifi-
kovaťtento goodwill do výkazu ziskov a strát, ak vyradí
dcérsku spolo čnosťalebo ak dôjde k zní ženiu hodnoty inve-
stície do dcérskej spolo čnosti.
▼B
ii) aktív, vrátane goodwillu, a záväzkov, ktoré sa nevykazovali
v konsolidovanej súvahe nadobúdate ľa, ktorá bola vyhotovená
podľa predchádzajúcich GAAP, a ktoré by nesp ĺňali kritéria na
vykázanie pod ľa IFRS v individuálnej súvahe nadobudnutého
subjektu [pozri odsek B2 písm. f) a ži)].
Prvouplat ňovate ľvykáževšetky z toho vyplývajúce zmeny
úpravou nerozdelených ziskov (alebo, ak je to vhodné, inej kate-górie vlastného imania), pokia ľzmena nevyplýva z vykázania
nehmotného majetku, ktorý bol predtým zahrnutý v goodwille
[pozri odsek B2 písm. g) bod i)];2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —423
▼B
c) prvouplat ňovate ľvylúči zo svojej otváracej IFRS súvahy v šetky
položky vykázané pod ľa predchádzajúcich GAAP, ktoré nesp ĺňajú
kritériá na vykázanie ako majetok alebo záväzok pod ľa IFRS.
Prvouplat ňovate ľúčtuje z toho vyplývajúce zmeny takto:
i) prvouplat ňovate ľmožno klasifikoval minulú podnikovú kombi-
náciu ako nadobudnutie a vykázal ako nehmotný majetok
položku, ktorá nesp ĺňa kritériá na vykázanie ako majetok
podľa IAS 38. Ak tak urobil, reklasifikuje túto polo žku
(a prípadné súvisiace odlo žené dane a men šinové podiely)
ako časťgoodwillu [pokia ľsa goodwill neodpo čítal priamo
z vlastného imania pod ľa predchádzajúcich GAAP, pozri
odsek B2 písm. g) bod i) a odsek B2 písm. i)];
ii) prvouplat ňovate ľvykáževšetky iné z toho vyplývajúce zmeny
v nerozdelených ziskoch (1);
d)štandardy IFRS vy žadujú následné ocenenie niektorých aktív
a záväzkov na základni, ktorá nie je zalo žená na pôvodnej obsta-
rávacej cene, ale napríklad na reálnej hodnote. Prvouplat ňovate ľ
ocení tieto aktíva a záväzky na tejto základni vo svojej otváracejIFRS súvahe, aj ke ďboli nadobudnuté alebo prevzaté v rámci
minulej podnikovej kombinácie. Vyká ževšetky z toho vyplývajúce
zmeny ú čtovnej hodnoty úpravou nerozdelených ziskov (alebo, ak
je to vhodné, inej kategórie vlastného imania) a nie úpravou good-willu;
e) účtovná hodnota aktív a pasív nadobudnutých alebo prevzatých
v rámci podnikovej kombinácie, ktorá bola stanovená okam žite
po kombinácii pod ľa predchádzajúcich GAAP, sa k tomuto dátumu
podľa IFRS pova žuje za reproduk čnú cenu. Ak IFRS po žadujú
neskor šie ocenenie týchto aktív a záväzkov na základe obstarávacej
ceny, táto reproduk čná cena je základ ňou na odpisovanie alebo
amortizáciu obstarávacej ceny od dátumu podnikovej kombinácie;
f) ak sa majetok nadobudnutý alebo záväzok prevzatý v rámci
minulej podnikovej kombinácie nevykázal pod ľa predchádzajúcich
GAAP, nemá v otváracej IFRS súvahe nulovú reproduk čnú cenu.
Namiesto toho ich nadobúdate ľvykazuje a oce ňuje vo svojej
konsolidovanej súvahe na základni, ktorú by štandardy IFRS po ža-
dovali v súvahe nadobúdaného subjektu. Na ilustráciu: ak nadobú-dateľnekapitalizoval pod ľa predchádzajúcich GAAP finan čný
lízing nadobudnutý v rámci minulej podnikovej kombinácie, kapi-
talizuje tieto lízingy vo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke,
ako by to od nadobúdaného subjektu v jeho IFRS súvahe po ža-
doval IAS 17 Lízingy . Naopak, ak bol majetok alebo záväzok
zahrnutý do goodwillu pod ľa predchádzajúcich GAAP, ale mohol
by sa vykazova ťsamostatne pod ľa IFRS 3, takýto majetok alebo
záväzok zostáva v goodwille, pokia ľštandardy IFRS nepo žadujú
jeho vykázanie v ú č
tovnej závierke nadobúdaného subjektu;
g) účtovná hodnota goodwillu v otváracej IFRS súvahe je jeho
účtovnou hodnotou pod ľa predchádzajúcich GAAP k dátumu
prechodu na IFRS po týchto troch úpravách:
i) ak sa to vy žaduje pod ľav y ššie uvedeného odseku B2
písm. c) bodu i), prvouplat ňovate ľzvýšiúčtovnú hodnotu
goodwillu, ke ďpreklasifikuje polo žku, ktorá sa pod ľa predchá-
dzajúcich GAAP vykazovala ako nehmotný majetok. Podobne,ak odsek B2 písm. f) po žaduje, aby prvouplat ňovate ľvykázal
nehmotný majetok, ktorý bol pod ľa predchádzajúcich GAAP
súčasťou vykazovaného goodwillu, prvouplat ňovate ľsúčasne
znížiúčtovnú hodnotu goodwillu (a, ak je to vhodné, upraví
odloženú da ňa men šinové podiely);
ii) je mo žné,že pred dátumom prechodu na IFRS nastala podmie-
nená udalos ť, od ktorej závisí kúpna suma protiplnenia za
minulú podnikovú kombináciu. Ak je mo žné vykona ťspoľah-
livý odhad podmienenej úpravy a ak je platba pravdepodobná,
prvouplat ňovate ľupraví ú čtovnú hodnotu goodwillu o túto
sumu. Podobne prvouplat ňovate ľupraví ú čtovnú hodnotu2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —424
(1) Také zmeny zah ŕňajú reklasifikáciu z alebo do nehmotného majetku, ak sa goodwill
nevykázal pod ľa predchádzajúcich GAAP ako majetok. Toto sa stáva vtedy, ak pod ľa
predchádzajúcich GAAP ú čtovná jednotka a) odpo čítala goodwill priamo od vlastného
imania, alebo b) nevykázala podnikovú kombináciu ako nadobudnutie.
▼B
goodwillu, ak sa predtým vykázaná podmienená úprava u ž
nemô že spo ľahlivo stanovi ť, alebo ak platba u žnie je pravde-
podobná;
iii) bez oh ľadu na to, či existuje náznak zní ženia hodnoty good-
willu, prvouplat ňovate ľuplatní IAS 36 na testovanie goodwillu
na zní ženie hodnoty k dátumu prechodu na IFRS a na vyká-
zanie z toho vyplývajúcej straty zo zní ženia hodnoty
v nerozdelených ziskoch (alebo, ak sa to po žaduje pod ľa
IAS 36, v prebytkoch z precenenia). Test na zní ženie hodnoty
sa vykonáva na základe podmienok, ktoré existovali k dátumu
prechodu na IFRS;
h)ďalšie úpravy ú čtovnej hodnoty goodwillu k dátumu prechodu na
IFRS sa nevykonávajú. Napríklad prvouplat ňovate ľnemení
účtovnú hodnotu goodwillu:
i) s cie ľom vylú čiťnáklady na proces výskumu a vývoja získané
v rámci podnikovej kombinácie (pokia ľpríslu šný nehmotný
majetok nesp ĺňa kritériá pod ľa IAS 38 na vykázanie
v individuálnej súvahe nadobúdaného subjektu);
ii) s cie ľom upravi ťpredchádzajúcu amortizáciu goodwillu;
iii) s cie ľom zru šiťúpravy goodwillu, ktoré by pod ľaštandardu
IFRS 3 neboli povolené, av šak ktoré boli vykonané pod ľa
predchádzajúcich GAAP v dôsledku úprav aktív a záväzkovmedzi d ňom podnikovej kombinácie a dátumom prechodu na
IFRS;
i) ak prvouplat ňovate
ľvykázal goodwill pod ľa predchádzajúcich
GAAP ako zní ženie vlastného imania:
i) nevyká že takýto goodwill vo svojej otváracej IFRS súvahe.
Okrem toho neprevedie tento goodwill do výkazu ziskova strát, ak odpredá dcérsku spolo čnosťalebo ak dôjde
k zní ženiu hodnoty investície do dcérskej spolo čnosti;
ii) vyká že úpravy vyplývajúce z následného rie šenia podmienenej
udalosti, od ktorej závisí kúpna suma protiplnenia,v nerozdelených ziskoch;
j) je mo žné,že pod ľa predchádzajúcich GAAP prvouplat ňovate ľ
nevykonal konsolidáciu dcérskej spolo čnosti, ktorú získal v rámci
minulej podnikovej kombinácie (napríklad z dôvodu, že materská
spolo čnosťnepova žovala túto spolo čnosťpodľa predchádzajúcich
GAAP za dcérsku spolo čnosťalebo nezostavovala konsolidovanú
účtovnú závierku). Prvouplat ňovate ľupraví ú čtovné hodnoty aktív
a záväzkov dcérskej spolo čnosti na sumy, ktoré by sa na základe
IFRS vy žadovali v individuálnej súvahe dcérskej spolo čnosti.
Reproduk čná cena goodwillu sa rovná rozdielu k dátumu prechodu
na IFRS medzi:
i) podielom materskej spolo čnosti na takto upravených ú čtovných
hodnotách a
ii) obstarávacou cenou investície do dcérskej spolo čnosti, ktorá je
uvedená v individuálnej ú čtovnej závierke materskej spolo č-
nosti;
k) oce ňovanie men šinových podielov a odlo
ženej dane vyplýva
z oce ňovania ostatných aktív a záväzkov. Vy ššie uvedené úpravy
vykázaných aktív a záväzkov preto majú vplyv na men šinové
podiely a odlo ženú da ň.
B3. Výnimka pre minulé podnikové kombinácie sa takisto vz ťahuje aj na
minulé nadobudnutia investícií v pridru žených podnikoch a podielov
na spolo čnom podnikaní. Ďalej sa dátum vybratý pod ľa odseku B1
vzťahuje rovnako na v šetky takéto akvizície.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —425
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 2
Platby na základe podielov
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťpravidlá pre finan čné vykazovanie
účtovnej jednotky v prípadoch, ke ďuskuto ční transakciu s platbou na
základe podielov . V tomto štandarde sa najmä vy žaduje, aby ú čtovná
jednotka do svojho hospodárskeho výsledku a do zobrazenia svojejfinan čnej pozície premietla vplyv platieb na základe podielov vrátane
nákladov súvisiacich s transakciami, pri ktorých sa zamestnancom
poskytujú opcie na akcie .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento IFRS pri ú čtovaní v šetkých trans-
akcií s platbami na základe podielov vrátane:
a)transakcií s platbou na základe podielov vysporiadané akciami , pri
ktorých ú čtovná jednotka prijíma tovar alebo slu žby ako protihod-
notu za nástroje vlastného imania účtovnej jednotky (vrátane akcií
alebo opcií na akcie);
b)transakcie s platbou na základe podielov vysporiadané pe ňažnými
prostriedkami , pri ktorých ú čtovná jednotka nadobúda tovar alebo
služby oproti záväzku vo či dodávate ľovi tohto tovaru alebo slu žieb
za sumy, ktorých vý ška vychádza z ceny (alebo hodnoty) akcií
účtovnej jednotky alebo iných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky, a
c) transakcií, pri ktorých ú čtovná jednotka prijíma alebo nadobúda
tovar alebo slu žby a zmluvné podmienky umo žňujú bu
ďúčtovnej
jednotke alebo dodávate ľovi tovaru alebo slu žieb vybra ťsi,či
transakciu ú čtovná jednotka vysporiada v pe ňažných prostriedkoch
(alebo iným majetkom) alebo emitovaním nástrojov vlastnéhoimania,
s výnimkou pod ľa odsekov 5 a 6.
3. Na ú čely tohto IFRS sa prevody nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky uskuto čnené jej►
M5vlastníkmi ◄v prospech strán, ktoré
účtovnej jednotke dodali tovar alebo slu žby (vrátane zamestnancov),
považujú za platby na základe podielov s výnimkou prípadu, ke ďje
jednozna čným ú čelom prevodu ú čel iný, ako platba za tovar alebo
služby dodané ú čtovnej jednotke. To sa týka aj prevodov nástrojov
vlastného imania materskej spolo čnosti ú čtovnej jednotky alebo
prevodov nástrojov vlastného imania inej ú čtovnej jednotky v rámci
tej istej skupiny, na zmluvné strany, ktoré ú čtovnej jednotke dodali
tovar alebo slu žby.
4. Transakcia so zamestnancom (alebo inou stranou) v rámci jeho právo-
mocí ako dr žiteľa nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky sa na
účely tohto štandardu nepova žuje za platbu na základe podielov. Ak
napríklad ú čtovná jednotka udelí v šetkým dr žiteľom konkrétnej triedy
svojich nástrojov vlastného imania právo nadobúda ťďalšie nástroje
vlastného imania ú čtovnej jednotky za cenu, ktorá je ni žšia ako reálna
hodnota týchto nástrojov vlastného imania, a zamestnanec dostanetakéto právo, preto žej ed r žiteľom nástrojov vlastného imania tejto
konkrétnej triedy, udelenie takéhoto práva alebo jeho uplatnenie nepo-
dlieha ustanoveniam tohto IFRS.
5. Ako sa uvádza v odseku 2, tento štandard sa vz ťahuje na transakcie
s platbami na základe podielov, pri ktorých ú čtovná jednotka
nadobudne alebo prijme tovar alebo slu žby. Tovar zah ŕňa zásoby,
spotrebný materiál, nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, nehmotný
majetok a iný nefinan č
ný majetok. Ú čtovná jednotka v šak neuplat ňuje
tento IFRS na transakcie, pri ktorých nadobudne tovar ako sú časť
čistého majetku nadobudnutého pri podnikovej kombinácii, na ktorú
sa vz ťahuje IFRS 3 Podnikové kombinácie . Z tohto dôvodu nástroje
vlastného imania, emitované v rámci podnikovej kombinácie výmenouza ovládnutie nadobúdaného subjektu, nepatria do rozsahu pôsobnosti
tohto IFRS. Nástroje vlastného imania poskytované zamestnancom
nadobúdaného subjektu (napríklad výmenou za ich pokra čujúce2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —426
▼B
služby) v šak patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Podobne aj
zrušenie, výmena alebo iná úprava dohôd o zaplatení na základe
podielov z dôvodu podnikovej kombinácie alebo inej re štrukturalizácie
účtovnej jednotky sa ú čtujú v súlade s týmto štandardom.
6. Tento štandard sa nevz ťahuje na transakcie s platbami na základe
podielov, pri ktorých ú čtovná jednotka prijme alebo nadobudne
tovar alebo slu žby na základe zmluvy v rozsahu pôsobnosti odsekov
8až10štandardu IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia (v znení
revízie z roku 2003) (1) alebo odsekov 5 a ž7štandardu IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie
z roku 2003).
VYKAZOVANIE
7. Ú čtovná jednotka vykazuje tovar alebo slu žby prijaté alebo nadobud-
nuté pri transakciách s platbou na základe podielov v okamihu, ke ď
prijme tovar alebo slu žbu. Ú čtovná jednotka vykazuje zodpovedajúce
zvýšenie vlastného imania, ak prijala tovar alebo slu žby pri transak-
ciách s platbou na základe podielov vysporiadaných akciami, alebo
vykazuje záväzok, ak k nadobudnutiu tovaru alebo slu žieb do šlo
v rámci transakcie s platbou na základe podielov vysporiadanej pe ňaž-
nými prostriedkami.
8. Ak tovar alebo slu žby prijaté alebo nadobudnuté v rámci transakcie
s platbou na základe podielov nesp ĺňajú podmienky na ich vykázanie
ako majetku, vykazujú sa ako náklady.
9. Náklad obvykle vzniká pri spotrebe tovarov alebo slu žieb. Napríklad
služby sa spravidla spotrebúvajú okam žite a v takomto prípade sa
náklad vyká že, ke ďprotistrana poskytne slu žbu. Tovar by sa mohol
spotrebúva ťv priebehu ur čitého času alebo –v prípade zásob –preda ť
neskôr a v takomto prípade sa náklad vyká že v okamihu, ke ďsa tovar
spotrebuje alebo predá. Niekedy je v šak nevyhnutné vykáza ťnáklad
ešte pred tým, ako dôjde k spotrebe alebo predaju tovaru alebo
služieb, preto že nesp ĺňajú podmienky na ich vykázanie ako majetku.
Napríklad ú čtovná jednotka mô že nadobudnú ťtovar v rámci
výskumnej fázy projektu, v ktorom sa vyvíja nový produkt. Hoci
k spotrebe tohto tovaru nedo šlo, nemusí tento tovar sp ĺňaťpodmienky
na to, aby sa klasifikoval ako majetok pod ľa príslu šného štandardu
IFRS.
TRANSAKCIE S PLATBOU NA ZÁKLADE PODIELOV VYSPORIADANÉ
AKCIAMI
Prehľad
10. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných
akciami ú čtovná jednotka oce ňuje prijatý tovar alebo slu žby
a zodpovedajúce zvý šenie vlastného imania priamo reálnou hodnotou
prijatého tovaru alebo slu žieb s výnimkou prípadu, ak sa reálna
hodnota nedá spo ľahlivo odhadnú ť.A kú čtovná jednotka nedoká že
spoľahlivo odhadnú ťreálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb,
oceňuje ich hodnotu a zodpovedajúce zvý šenie vlastného imania
nepriamo odkazom na (2) reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov
vlastného imania.
11. Ak sa uplat ňujú po žiadavky odseku 10 na transakcie so zamestnan-
cami a inými osobami poskytujúcimi podobné slu žby,(3)účtovná
jednotka stanovuje reálnu hodnotu prijatých slu žieb odkazom na
reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania, preto že
obvykle nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ťreálnu hodnotu prijatých
služieb, ako je to vysvetlené v odseku 12. Reálna hodnota takýchto
nástrojov vlastného imania sa stanovuje k dátumu udelenia .2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —427
(1) Názov IAS 32 bol zmenený a doplnený v roku 2005.
(2) Tento štandard pou žíva slovné spojenie „odkazom na “a nie „v“, preto že kone čné
ocenenie sa uskuto čňuje vynásobením reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného
imania stanovenej k dátumu uvedenému v odseku 11 alebo 13 (pod ľa toho, ktorý sa má
použiť)p očtom nástrojov vlastného imania, ktoré sa na druhú zmluvnú stranu skuto čne
previedli, ako sa uvádza v odseku 19.
(3)V ďalšom texte tohto štandardu zah ŕňajú v šetky odkazy na zamestnancov aj ostatné
strany poskytujúce podobné slu žby.
▼B
12. Akcie, opcie na akcie a iné nástroje vlastného imania sa zvy čajne
poskytujú zamestnancom ako sú časťich balíka odmien popri mzde
vyplácanej v pe ňažných prostriedkoch a iných zamestnaneckých po žit-
koch. Obvykle nie je mo žné priamo oceni ťslužby prijaté oproti ur čitej
zložke balí čka odmien zamestnanca. Takisto nemusí by ťmožné
stanovi ťreálnu hodnotu celkového balí čka odmien zamestnanca nezá-
visle bez toho, aby sa stanovila priamo reálna hodnota poskytnutýchnástrojov vlastného imania. Okrem toho sa akcie alebo opcie na akcieniekedy poskytujú ako sú časťprémií, a nie ako sú časťzákladných
odmien, napríklad ako stimuly pre zamestnancov, aby ostali zamest-
nancami danej ú čtovnej jednotky, alebo ako odmeny za ich snahu
zlepšiťvýkonnos ťúčtovnej jednotky. Poskytovaním akcií alebo
opcií na akcie, popri iných odmenách, ú čtovná jednotka platí doda-
točné odmeny na ú čely získania ďalších ú žitkov. Odhadovanie reálnej
hodnoty takýchto dodato čných po žitkov v šak bude pravdepodobne
zložité. Vzh ľadom na zlo žitosťpriameho stanovovania reálnej hodnoty
prijatých slu žieb ú čtovná jednotka stanovuje reálnu hodnotu slu žieb
prijatých od zamestnancov odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých
nástrojov vlastného imania.
13. Pre uplat ň
ovanie po žiadaviek odseku 10 na transakcie s inými stra-
nami, ako sú zamestnanci, musí existova ťvyvrátite ľný predpoklad, že
reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb mo žno spo ľahlivo
odhadnú ť. Táto reálna hodnota sa stanovuje ku d ňu, ke ďúčtovná
jednotka prijme tovar alebo ke ďdruhá zmluvná strana poskytne
službu. Ak vo výnimo čných prípadoch ú čtovná jednotka tento pred-
poklad vyvráti, preto že nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ťreálnu
hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb, ú čtovná jednotka ocení prijatý
tovar alebo slu žby a zodpovedajúce zvý šenie vlastného imania
nepriamo, odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlast-ného imania stanovenou ku d ňu, ke ďúčtovná jednotka prijme tovar
alebo druhá zmluvná strana poskytne slu žbu.
Transakcie, pri ktorých ú čtovná jednotka prijíma slu žby
14. Ak sa poskytnuté nástroje vlastného imania prevedú na protistranu
okam žite, nepo žaduje sa, aby protistrana zav ŕšila stanovené obdobie,
počas ktorého musí poskytova ťslužby, aby získala nepodmienený
nárok na tieto nástroje vlastného imania. Ak neexistuje dôkaz
o opaku, má sa za to, že slu žby poskytnuté protistranou ako plnenie
za nástroje vlastného imania sa u žprijali. V takomto prípade ú čtovná
jednotka vyká že celý objem prijatých slu
žieb spolu so zodpoveda-
júcim zvý šením vlastného imania u žku d ňu poskytnutia nástrojov
vlastného imania.
15. Ak sa poskytnuté nástroje vlastného imania neprevedú protistrane,
pokia ľtáto nezav ŕši stanovené obdobie, po čas ktorého musí posky-
tovaťsvoje slu žby, má sa za to, že slu žby, ktoré má protistrana
poskytnú ťako protihodnotu za tieto nástroje vlastného imania, sa
prijmú v budúcnosti, a to v priebehu obdobia nároku .Účtovná
jednotka vykazuje tieto slu žby priebe žne, ako ich protistrana po čas
obdobia nároku poskytuje, a zodpovedajúcim spôsobom navr šuje
vlastné imanie. Napríklad:
a) Ak sa zamestnancovi poskytnú opcie na akcie pod podmienkou, že
tri roky zostane v pracovnom pomere, potom ú čtovná jednotka
predpokladá, že služby, ktoré má zamestnanec poskytnú ťako proti-
hodnotu za opcie na akcie, sa prijmú v budúcnosti po čas tohto
trojro čného obdobia nároku;
b) Ak sa zamestnancovi poskytnú opcie na akcie pod podmienkou, že
dosiahne ur čitý výkon a zostane zamestnancom ú čtovnej jednotky,
pokia ľnebude splnená táto výkonnostná podmienka, pri čom d ĺžka
obdobia nároku sa mení v závislosti od toho, kedy sa táto výkon-
nostná podmienka splní, ú čtovná jednotka predpokladá, že slu žby,
ktoré má zamestnanec poskytnú ťako protihodnotu za opcie na
akcie, sa prijmú v budúcnosti, po čas očakávaného obdobia nároku.
Účtovná jednotka odhadne d ĺžku očakávaného obdobia nároku ku
dňu poskytnutia na základe najpravdepodobnej šieho výsledku toho,
kedy sa výkonnostná podmienka splní. Ak je podmienka výkon-nosti trhovou podmienkou , odhad d ĺžky o čakávaného obdobia
nároku musí by ťkonzistentný s predpokladmi pou žitými pri
odhade reálnej hodnoty poskytnutých opcií a nesmie sa následne
revidova ť. Ak podmienka výkonnosti nie je trhovou podmienkou,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —428
▼B
účtovná jednotka pod ľa potreby zreviduje svoj odhad d ĺžky
obdobia nároku, ak následné informácie nazna čujú, žedĺžka
obdobia nároku sa lí ši od predchádzajúcich odhadov.
Transakcie oce ňované odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých
nástrojov vlastného imania
Stanovovanie reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného
imania
16. V prípade transakcií oce ňovaných odkazom na reálnu hodnotu poskyt-
nutých nástrojov vlastného imania ú čtovná jednotka stanovuje reálnu
hodnotu nástrojov vlastného imania k dátumu ocenenia na základe
trhových cien, ak sú k dispozícii, a zoh ľadňuje podmienky, za ktorých
sa tieto nástroje poskytli (v súlade s ustanoveniami odsekov 19 a ž22).
17. Ak trhové ceny nie sú k dispozícii, ú čtovná jednotka odhadne reálnu
hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania pomocou oce ňova-
cích techník, aby odhadla, aká by bola cena týchto nástrojov vlastného
imania k dátumu ocenenia v nezávislej transakcii medzi informova-
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. Oce ňovacia technika musí
byťv súlade so v šeobecne uznávanou metodikou oce ňovania finan č-
ných nástrojov a musia sa v nej zoh ľadňovaťvšetky faktory
a predpoklady, ktoré by informovaní, dobrovo ľne súhlasiaci ú častníci
trhu brali na zrete ľpri stanovovaní ceny (v súlade s ustanoveniami
odsekov 19 a ž22).
18. Dodatok B obsahuje ďalší návod na stanovenie reálnej hodnoty akcií
a opcií na akcie a zameriava sa na špecifické podmienky, ktoré sú
spolo čné pre poskytnutie akcií alebo opcií na akcie zamestnancom.
Pravidlá pre podmienky nároku
19. Poskytnutie nástrojov vlastného imania mô žeb y ťpodmienené
splnením špecifikovaných podmienok nároku . Napríklad poskytnutie
akcií alebo opcií na akcie zamestnancovi je obvykle podmienené zotr-
vaním zamestnanca v pracovnom pomere po čas stanovenej doby.
Môžu existova ťaj podmienky výkonnosti, ktoré sa musia splni ť,
napríklad žeúčtovná jednotka dosiahne stanovené miery rastu zisku
alebo stanovený rast ceny svojich akcií. Podmienky nároku, ktoré nie
sú trhovými podmienkami, sa k dátumu ocenenia pri odhadovaní
reálnej hodnoty akcií alebo opcií na akcie neberú do úvahy. Tietopodmienky nároku sa v šak berú do úvahy pri úprave po čtu nástrojov
vlastného imania zahrnutých do ocenenia sumy transakcie, aby
v kone čnom dôsledku suma, vykázaná za prijatý tovaru alebo slu žby
ako protihodnota za poskytnuté nástroje vlastného imania, zodpove-dala po čtu nástrojov vlastného imania, ktoré sa ku koncu obdobia
nároku na druhú zmluvnú stranu skuto čne prevedú. Z tohto dôvodu
sa z kumulatívneho h ľadiska nevykazuje žiadna suma za prijatý tovar
alebo slu žby, ak sa poskytnuté nástroje vlastného imania nakoniec na
druhú zmluvnú stranu neprevedú z dôvodu nesplnenia podmienok
nároku, napríklad ke ďdruhá zmluvná strana nedokon čí stanovené
obdobie zotrvania v pracovnom pomere alebo nesplnení niektorúpodmienku výkonnosti, pod ľap ožiadaviek odseku 21.
20. Pod ľap o žiadaviek odseku 19 ú čtovná jednotka vykazuje sumu za
prijatý tovar alebo slu žby po čas obdobia nároku na základe najlep-
šieho dostupného odhadu po čtu nástrojov vlastného imania, ktoré by
sa mali pod ľaočakávania na konci obdobia nároku previes ťna druhú
zmluvnú stranu, a tento odhad sa reviduje, ak je to potrebné, aknásledné informácie nazna čujú, žep očet nástrojov vlastného imania,
ktoré sa pod ľaočakávania na konci obdobia nároku prevedú na druhú
zmluvnú stranu, sa odli šuje od predchádzajúcich odhadov. K dátumu,
keďsa nástroje prevádzajú na druhú zmluvnú stranu, ú čtovná jednotka
preskúma odhad tak, aby sa odhad rovnal po
čtu nástrojov vlastného
imania, ktoré sa skuto čne previedli na druhú zmluvnú stranu, a to
v súlade s ustanoveniami odseku 21.
21. Trhové podmienky, ako je napríklad dosiahnutie ur čitej cie ľovej ceny
akcie, ktorými je prevod (alebo vykonate ľnosť) na druhú stranu
podmienený, sa berú do úvahy pri odhadovaní reálnej hodnoty poskyt-nutých nástrojov vlastného imania. Preto pri poskytnutí nástrojov
vlastného imania s trhovými podmienkami ú čtovná jednotka vykazuje
tovar alebo slu žby prijaté od protistrany, ktorá sp ĺňavšetky ďalšie2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —429
▼B
podmienky nároku (napríklad prijaté slu žby od zamestnanca, ktorého
zamestnanecký pomer bude trva ťv priebehu stanovenej doby) bez
ohľadu na to, či je trhová podmienka splnená alebo nie.
▼M2
Prístup k podmienkam bez nároku
21A. Podobne berie ú čtovná jednotka pri odhadovaní reálnej hodnoty
poskytnutých nástrojov vlastného imania do úvahy v šetky podmienky
bez nároku. Preto pokia ľide o poskytnutie majetkových nástrojov
s podmienkami bez nároku jednotka vyká že tovar alebo slu žby prijaté
od protistrany, ktorá sp ĺňavšetky podmienky nároku, ktorými nie sú
trhové podmienky (napríklad slu žby prijaté od zamestnanca, ktorého
zamestnanecký pomer bude trva ťv priebehu stanovenej doby), bez
ohľadu na to, čid ošlo ku splneniu týchto podmienok bez nároku.
▼B
Pravidlá opätovného poskytnutia
22. Pri opciách s prvkom opätovného poskytnutia sa prvok opätovného
poskytnutia neberie do úvahy pri odhadovaní reálnej hodnoty poskyt-nutých opcií k dátumu ich ocenenia. Namiesto toho sa opcia na
opätovné poskytnutie vykazuje ako nová poskytnutá opcia, a to
vtedy, ke ďsa opcia na opätovné poskytnutie následne poskytne.
Dátum po nároku
23. Po vykázaní prijatého tovaru a slu žieb v súlade s odsekmi 10 a ž22
a následnom zvý šení vlastného imania ú čtovná jednotka nevykonáva
po dátume nároku žiadne následné úpravy celkovej vý šky vlastného
imania. Ú čtovná jednotka napríklad následne nezru ší sumu vykázanú
za prijatý tovar alebo slu žby od zamestnanca, ak nástroje vlastného
imania, ktoré sa na konci rozhodného obdobia na zamestnanca
previedli, neskôr prepadnú alebo, v prípade opcií na akcie, sa tietonerealizujú. Táto po žiadavka v šak nevylu čuje mo žnosťúčtovnej
jednotky vykazova ťprevod v rámci vlastného imania, napríklad
prevod z jednej zlo žky vlastného imania do inej.
Ak nie je mo žné reálnu hodnotu nástrojov vlastného imania spo ľahlivo
odhadnú ť
24. Po žiadavky uvedené v odsekoch 16 a ž23 sa uplat ňujú vtedy, ke ďsa
od ú čtovnej jednotky po žaduje, aby oce ňovala platby na základe
podielov odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlast-ného imania. Vo výnimo čných prípadoch sa mô že sta ť,žeúčtovná
jednotka nebude schopná spo ľahlivo odhadnú ťreálnu hodnotu poskyt-
nutých nástrojov vlastného imania k dátumu ich ocenenia v súlades ustanoveniami odsekov 16 a ž22. Iba v týchto výnimo čných prípa-
doch ú č
tovná jednotka namiesto toho postupuje takto:
a) ocení nástroje vlastného imania ich vnútornou hodnotou, prvotne
k dátumu, ke ďúčtovná jednotka prijme tovar alebo protistrana
poskytne slu žbu, a následne ku ka ždému dátumu vykazovania
a k dátumu kone čného vyrovnania, pri čom akáko ľvek zmena
vnútornej hodnoty sa vykazuje ako zisk alebo strata. Pri poskytnu-
tých opciách na akcie dôjde k závere čnému vyrovnaniu dohody
o zaplatení na základe podielov vtedy, ke ďdôjde k realizácii
opcií, ich prepadnutiu (napríklad pri ukon čení pracovného pomeru)
alebo uplynutiu (napríklad na konci doby platnosti opcie);
b) vyká že prijatý tovar alebo slu žby na základe po čtu nástrojov vlast-
ného imania, na ktoré vznikol nárok, alebo (tam, kde sa to dáuplatni ť), ktoré sa realizovali. Na ú čely uplatnenia tejto po žiadavky
na opcie na akcie ú čtovná jednotka vykazuje tovar alebo slu žby
prijaté po čas obdobia nároku, ak existuje, v súlade s odsekmi 14
a 15 s výnimkou situácie, ak sa po žiadavky uvedené v odseku 15
písm. b) týkajúce sa trhovej podmienky neuplat ňujú. Suma vyká-
zaná za tovar alebo slu žby prijaté po čas obdobia nároku vychádza
zp očtu opcií na akcie, na ktoré sa o čakáva vznik nároku. Ak je to
nevyhnutné, ú čtovná jednotka reviduje tento odhad, ak následné
informácie nazna čujú,žep očet opcií na akcie, na ktoré sa o čakáva
vznik nároku, sa lí ši od predchádzajúcich odhadov. K dátumu
nároku ú čtovná jednotka reviduje tento odhad tak, aby sa rovnal
počtu nástrojov vlastného imania, na ktoré v kone čnom dôsledku2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —430
▼B
vznikol nárok. Po dátume nároku ú čtovná jednotka zru ší sumu
vykázanú za prijatý tovar alebo slu žby, ak dôjde k neskor šiemu
prepadnutiu opcií na akcie, alebo k ich uplynutiu na konci dobyplatnosti opcie.
25. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje odsek 24, nie je nevyhnutné uplat-
ňovaťodseky 26 a ž29, preto ževšetky zmeny podmienok, za ktorých
došlo k poskytnutiu nástrojov vlastného imania, sa zoh ľadnia pri
uplat ňovaní metódy vnútornej hodnoty, uvedenej v odseku 24. Ak
však ú čtovná jednotka vysporiada poskytnutie nástrojov vlastného
imania, na ktoré sa uplat ňuje odsek 24:
a) ak k vysporiadaniu dôjde po čas obdobia nároku, ú čtovná jednotka
zaúčtuje vysporiadanie ako urýchlenie nároku, a preto okam žite
vykáže sumu, ktorú by inak bola vykázala za slu žby prijaté
v priebehu zvy šného obdobia nároku;
b) všetky platby realizované pri vysporiadaní sa ú čtujú ako spätný
nákup nástrojov vlastného imania, t. j. ako zní ženie vlastného
imania s výnimkou sumy, ktorá presahuje vnútornú hodnotu
nástrojov vlastného imania oce ňovaných k dátumu spätného odkú-
penia. Takýto rozdiel sa vykazuje ako náklad.
Úprava podmienok, za ktorých sa nástroje vlastného imania
poskytli, vrátane zru šenia a vysporiadania
26. Ú čtovná jednotka mô že upravova ťpodmienky, za ktorých sa poskytli
nástroje vlastného imania. Napríklad mô že znížiťrealiza čnú cenu opcií
poskytnutých zamestnancom (t. j. preceni ťopcie), čím dôjde
k zvý šeniu reálnej hodnoty týchto opcií. Po
žiadavky uvedené
v odsekoch 27 a ž29 týkajúce sa zaú čtovania vplyvov týchto úprav
sú vyjadrené v kontexte transakcií s platbou na základe podielov sozamestnancami. Tieto po žiadavky sa v šak uplat ňujú aj na transakcie
s platbami na základe podielov s inými stranami ako so zamestnan-
cami, ktoré sa oce ňujú odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých
nástrojov vlastného imania. V druhom spomenutom prípade sa v šetky
odkazy na dátum udelenia uvedené v odsekoch 27 a ž29 namiesto
toho týkajú dátumu, ku ktorému ú čtovná jednotka prijme tovar alebo
ku ktorému druhá zmluvná strana poskytne slu žbu.
27. Ú čtovná jednotka vykazuje minimálne tie prijaté slu žby, ktoré boli
ocenené k dátumu poskytnutia nástrojov vlastného imania reálnouhodnotou týchto nástrojov s výnimkou prípadu, ak ku vzniku nárokuna tieto nástroje nedôjde z dôvodu nesplnenia podmienky nároku (inej
ako trhovej podmienky), ktorá bola špecifikovaná k dátumu udelenia.
Toto platí bez oh ľadu na akéko ľvek úpravy podmienok, za ktorých sa
nástroje vlastného imania poskytli, a bez oh ľadu na ich zru šenie alebo
vysporiadanie. Okrem toho ú čtovná jednotka vykazuje vplyv úprav,
ktorými sa zvy šuje celková reálna hodnota dohody o zaplatení na
základe podielov, alebo ktoré sú iným spôsobom pre zamestnancaprospe šné. Návod na uplat ňovanie tejto po žiadavky je uvedený
v dodatku B.
▼M2
28. Ak sa zru šia alebo vysporiadajú poskytnuté nástroje vlastného imania
počas obdobia nároku (v situácii inej ako je ich zru šenie prepadnutím
v prípade, ak sa nesplnili podmienky nároku) …
▼B
a) účtovná jednotka zaú čtuje zru šenie alebo vysporiadanie ako
urýchlenie nároku, a preto okam žite vyká že sumu, ktorú by inak
bola vykázala za slu žby prijaté po čas zvy šného obdobia nároku;
▼M2
b)…Všetky takéto prebytky sa vyká žu ako náklad. Ak by v šak
dohoda o zaplatení formou akcií obsahovala komponenty záväzku,
jednotka opätovne ocení reálnu hodnotu záväzku k dátumu
zrušenia alebo vysporiadania. Ka ždá platba uskuto čnená na ú čel
vysporiadania komponentu záväzku sa zaú čtuje ako zánik záväzku;
▼B
c) ak sa zamestnancovi poskytnú nové nástroje vlastného imania
a k dátumu ich poskytnutia ú čtovná jednotka identifikuje takéto
nové poskytnuté nástroje vlastného imania ako náhradu za zru šené
nástroje vlastného imania, ú čtovná jednotka o poskytnutí náhrad-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —431
▼B
ných nástrojov vlastného imania ú čtuje rovnakým spôsobom, ako
o úprave pôvodného poskytnutia nástrojov vlastného imania
v súlade s odsekom 27 a návodom v dodatku B. Poskytnutáprírastková reálna hodnota je rozdielom medzi reálnou hodnotounáhradných nástrojov vlastného imania a čistou reálnou hodnotou
zrušených nástrojov vlastného imania k dátumu udelenia náhrad-
ných nástrojov vlastného imania. Čistou reálnou hodnotou zru še-
ných nástrojov vlastného imania je ich reálna hodnota bezpro-stredne pred zru šením, po odpo čítaní v šetkých platieb realizova-
ných v prospech zamestnanca pri zru šení nástrojov vlastného
imania, ktorá sa ú čtuje ako zní ženie vlastného imania v súlade
sv yššie uvedeným písmenom b). Ak ú čtovná jednotka neozna čí
nové poskytnuté nástroje vlastného imania ako náhradu za zru šené
nástroje vlastného imania, tieto nové nástroje vlastného imania sa
účtujú ako nové poskytnutie nástrojov vlastného imania.
▼M2
28A. Ak si mô žeúčtovná jednotka alebo protistrana vybra ť,či splní
podmienku bez nároku, ú čtovná jednotka zachytí nesplnenie tejto
podmienky bez nároku zo svojej strany alebo protistranou po čas
obdobia bez nároku ako zru šenie.
▼B
29. Ak ú čtovná jednotka spätne odkúpi nárokovate ľné nástroje vlastného
imania, platba v prospech zamestnanca sa zaú čtuje ako zní ženie vlast-
ného imania s výnimkou sumy, o ktorú platba presahuje reálnuhodnotu spätne odkúpených nástrojov vlastného imania, ocenenýchk dátumu spätného odkúpenia. Takýto rozdiel sa vyká že ako náklad.
TRANSAKCIE S PLATBOU NA ZÁKLADE PODIELOV VYSPORIADANÉ
PEŇAŽNÝMI PROSTRIEDKAMI
30. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných
peňažnými prostriedkami ú čtovná jednotka oce ňuje nadobudnutý
tovar a slu žby a vzniknutý záväzok reálnou hodnotou záväzku. A ž
do vysporiadania záväzku ú čtovná jednotka prece ňuje záväzok na
reálnu hodnotu ku ka ždému dátumu vykazovania a k dátumu vyspo-
riadania, pri čom akéko ľvek zmeny reálnej hodnoty sa vykazujú ako
zisk alebo strata za dané obdobie.
31. Ú čtovná jednotka mô že napríklad poskytnú ťzamestnancom ako
súčasťbalíku ich odme ňovania práva na zhodnotenie akcií, na základe
ktorých zamestnanci získajú nárok na budúce platby v pe ňažných
prostriedkoch (a nie na nástroj vlastného imania), ktorého vý ška
vychádza z rastu ceny akcie ú čtovnej jednotky z ur čitej úrovne
počas ur čitého obdobia. Ú čtovná jednotka takisto mô že poskytnú ť
zamestnancom právo na budúcu pe ňažnú platbu tak, že im poskytne
právo na akcie (vrátane akcií, ktorých vydanie nastane po realizácii
opcií na akcie), ktoré mô žeúčtovná jednotka spätne odkúpi ťčiuž
povinne (napríklad po ukon
čení zamestnaneckého pomeru), alebo na
základe opcie zamestnanca.
32. Ú čtovná jednotka vykazuje prijaté slu žby a záväzok zaplati ťza tieto
služby v okamihu, ke ďzamestnanci poskytnú svoje slu žby. Napríklad
niektoré práva na zhodnotenie akcií sú nárokovate ľné okam žite, a od
zamestnancov sa preto nevy žaduje zav ŕšenie stanovenej doby zamest-
naneckého pomeru na to, aby získali nárok na hotovostnú platbu.
Pokia ľsa nepreuká že opak, ú čtovná jednotka predpokladá, že slu žby
poskytnuté zamestnancami výmenou za práva na zhodnotenie akciíboli prijaté. Ú čtovná jednotka teda okam žite vyká že prijaté slu žby
a záväzky zaplati ťza ne. Ak práva na zhodnotenie akcií nebudú
nárokované a ždovtedy, kým zamestnanec nezotrvá v pracovnom
pomere po čas stanoveného obdobia, ú čtovná jednotka vykazuje prijaté
služby a záväzok zaplati ťza ne priebe žne tak, ako zamestnanci po čas
daného obdobia poskytujú svoje slu žby.
33. Záväzok sa oce ňuje, pri prvom vykázaní a ku ka ždému dátumu vyka-
zovania a ždo jeho vysporiadania, reálnou hodnotou práv na zhodno-
tenie akcií pomocou modelu oce ňovania opcie, berúc do úvahy
podmienky, za ktorých do šlo k poskytnutiu práv na zhodnotenie
akcií a rozsah, v akom zamestnanci k príslu šnému d ňuužsvoje slu žby
dodali.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —432
▼B
TRANSAKCIE S PLATBAMI NA ZÁKLADE PODIELOV
S ALTERNATÍVOU VYSPORIADANIA PE ŇAŽNÝMI PROSTRIEDKAMI
34. V prípade transakcií s platbou na základe podielov, pri ktorých sa
v podmienkach zmluvy poskytuje bu ďúčtovnej jednotke alebo proti-
strane mo žnosťvýberu, čiúčtovná jednotka vyrovná transakciu pe ňaž-
nými prostriedkami (alebo iným majetkom) alebo emitovaním
nástrojov vlastného imania, ú čtovná jednotka vykazuje takúto trans-
akciu alebo jej zlo žky ako transakciu s platbou na základe podielov
vysporiadanú pe ňažnými prostriedkami, ak a v rozsahu, v akom
účtovnej jednotke vznikol záväzok vysporiada ťtransakciu pe ňažnými
prostriedkami alebo iným majetkom, alebo ako transakciu s platbou nazáklade podielov vysporiadanú akciami v prípade, ak a v rozsahu,v akom ku vzniku takéhoto záväzku nedo šlo.
Transakcie s platbami na základe podielov, ktorých zmluvné
podmienky umo žňujú protistrane zvoli ťformu vysporiadania
35. Ak ú čtovná jednotka dala protistrane právo vybra ťsi,či sa transakcia
s platbou na základe podielov vysporiada pe ňažnými prostriedkami (
1)
alebo emitovaním nástrojov vlastného imania, ú čtovná jednotka tým
vydala zlo žený finan čný nástroj, ktorý obsahuje dlhovú zlo žku
(t. j. právo protistrany po žadova ťplatbu v pe ňažných prostriedkoch)
a zlo žku vlastného imania (t. j. právo protistrany po žadova ťvyrov-
nanie nástrojmi vlastného imania a nie v pe ňažných prostriedkoch).
V prípade transakcií s inými stranami, ako sú zamestnanci, pri ktorýchsa reálna hodnota prijatého tovaru alebo slu žieb oce ňuje priamo,
účtovná jednotka oce ňuje zlo žku vlastného imania zlo ženého finan č-
ného nástroja ako rozdiel medzi reálnou hodnotou prijatého tovarualebo slu žieb a reálnou hodnotou dlhovej zlo žky k dátumu, ke ď
došlo k prijatiu tovaru alebo slu žieb.
36. V prípade ďalších transakcií vrátane transakcií so zamestnancami,
účtovná jednotka stanovuje reálnu hodnotu zlo ženého finan čného
nástroja ku d ňu ocenenia s tým, že berie do úvahy podmienky, za
ktorých do šlo k poskytnutiu práv na pe ňažné prostriedky alebo
nástroje vlastného imania.
37. Pri uplat ňovaní odseku 36 ú čtovná jednotka najskôr stanovuje reálnu
hodnotu dlhovej zlo žky a následne stanovuje reálnu hodnotu zlo žky
vlastného imania s tým, že berie do úvahy, že protistrana sa musí
vzdať
práva na príjem pe ňažných prostriedkov, aby mohla prija ť
nástroj vlastného imania. Reálna hodnota zlo ženého finan čného
nástroja je sú čtom reálnych hodnôt jeho dvoch zlo žiek. Transakcie
s platbami na základe podielov, v rámci ktorých má protistrana
voľbu mo žnosti úhrady, sú v šakčasto štruktúrované tak, že reálna
hodnota oboch alternatív vyrovnania je rovnaká. Protistrana mô že
maťnapríklad mo žnosťprijaťbuďopcie na akcie, alebo opcie na
zhodnotenie akcií vysporiadané v pe ňažných prostriedkoch.
V takýchto prípadoch je reálna hodnota zlo žky vlastného imania
nulová, a teda reálna hodnota zlo ženého finan čného nástroja je
rovnaká, ako reálna hodnota dlhovej zlo žky. Naopak, ak sú reálne
hodnoty alternatív vysporiadania rôzne, reálna hodnota zlo žky vlast-
ného imania bude obvykle vy ššia ako nulová, a v takomto prípade
bude reálna hodnota zlo ženého finan čného nástroja vy ššia ako reálna
hodnota dlhovej zlo žky.
38. Ú čtovná jednotka ú čtuje o prijatom alebo nadobudnutom tovare alebo
službách osobitne oproti ka ždej zo zlo žiek zlo ženého finan čného
nástroja. V prípade dlhovej zlo žky ú čtovná jednotka vykazuje
nadobudnutý tovar alebo slu žby a záväzok zaplati ťza takýto tovar
alebo slu žby v čase, ke ďprotistrana dodá tovar alebo poskytne slu žby,
v súlade s po žiadavkami uplat ňovanými na transakcie s platbou na
základe podielov vysporiadané pe ňažnými prostriedkami (odseky 30
až33). V prípade zlo žky vlastného imania (ak existuje) ú čtovná
jednotka vykazuje prijatý tovar alebo slu žby, ako aj zvý šenie vlast-
ného imania v čase, ke ďprotistrana dodá tovar alebo poskytne slu žby,
v súlade s po žiadavkami uplat ňovanými na transakcie s platbou na
základe podielov vysporiadané akciami (odseky 10 a ž29).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —433
(1) V odsekoch 35 a ž43 v šetky odkazy na pe ňažné prostriedky obsahujú aj odkazy na
ostatné aktíva ú čtovnej jednotky.
▼B
39. K dátumu vysporiadania ú čtovná jednotka prece ňuje záväzok na jeho
reálnu hodnotu. Ak ú čtovná jednotka pri vysporiadaní záväzku emituje
nástroje vlastného imania namiesto vyplatenia pe ňažných prostriedkov,
záväzok sa preú čtuje priamo do vlastného imania ako protihodnota za
emitované nástroje vlastného imania.
40. Ak pri vysporiadaní ú čtovná jednotka zaplatí v pe ňažných prostriedkoch
a neemituje nástroje vlastného imania, takáto platba predstavuje úplné
vysporiadanie záväzku. Akáko ľvek vykázaná zlo žka vlastného imania,
ktorá sa predtým u žvykázala, zostáva vo vlastnom imaní. Ak si proti-
strana zvolí vysporiadanie príjmom pe ňažných prostriedkov, zaniká jej
právo na získanie nástrojov vlastného imania. Táto po žiadavka v šak
nevylu čuje mo žnosťúčtovnej jednotky vykazova ťprevod v rámci vlast-
ného imania, t. j. prevod z jednej zlo žky vlastného imania do inej.
Platby na základe podielov, ktorých zmluvné podmienky umo ž-
ňujú ú čtovnej jednotke zvoli ťformu vysporiadania
41. V prípade transakcie s platbou na základe podielov, pri ktorej zmluvné
podmienky umo žňujú ú čtovnej jednotke zvoli ťsi,či sa vysporiadanie
uskuto ční formou pe ňažných prostriedkov alebo emitovaním nástrojov
vlastného imania, ú čtovná jednotka ur čí,čim ás ú časný záväzok vyspo-
riada ťformou pe ňažných prostriedkov a pod ľa toho zodpovedajúcim
spôsobom túto transakciu s platbou na základe podielov zaú čtuje.
Účtovná jednotka má sú časný záväzok vysporiada ťpeňažnými
prostriedkami, ak vo ľba vysporiadania nástrojmi vlastného imania
nemá komer čnú podstatu (napríklad preto, lebo ú čtovná jednotka
v súlade s platnými zákonmi nesmie emitova ťakcie), alebo má ú čtovná
jednotka zau žívanú prax z minulosti alebo stanovenú politiku vysporia-
davania takýchto transakcií v pe ňažných prostriedkoch, alebo vo v šeo-
becnosti vykonáva vysporiadanie formou pe ňažných prostriedkov v ždy,
keďdruhá zmluvná strana po žiada o takéto vyrovnanie.
42. Ak má ú čtovná jednotka sú časný záväzok vysporiadania v pe ňažných
prostriedkoch, transakciu zaú čtuje v súlade s po žiadavkami, ktoré
platia pre transakcie s platbou na základe podielov vysporiadané
peňažnými prostriedkami, uvedenými v odsekoch 30 a ž33.
43. Ak takýto záväzok neexistuje, ú čtovná jednotka zaú čtuje transakciu
v súlade s po žiadavkami, uplat ňovanými na transakcie s platbou na
základe podielov vysporiadané akciami, uvedenými v odsekoch 10 a ž
29. Pri vysporiadaní:
a) ak si ú čtovná jednotka vyberie mo žnosťvysporiadania
vp eňažných prostriedkoch, hotovostná platba sa ú čtuje ako spätné
odkúpenie podielu na vlastnom imaní, t. j. ako zní ženie vlastného
imania, s výnimkou prípadu uvedeného v písmene c);
b) ak si ú čtovná jednotka zvolí mo žnosťvysporiadania formou emito-
vania nástrojov vlastného imania, nevy žaduje sa žiadne ďalšie
účtovanie (okrem prevodu z jednej zlo žky vlastného imania do
inej, ak je to potrebné), s výnimkou prípadu uvedenéhov písmene c);
c) ak si ú čtovná jednotka zvolí alternatívu vysporiadania s vy ššou
reálnou hodnotou k dátumu vysporiadania, ú čtovná jednotka vyka-
zuje dodato čný náklad vo vý ške rozdielu daných hodnôt,
t. j. rozdiel medzi zaplatenými pe ňažnými prostriedkami
a reálnou hodnotou nástrojov vlastného imania, ktoré by boli
inak emitované, alebo rozdiel medzi reálnou hodnotou emitova-
ných nástrojov vlastného imania a sumou pe ňažných prostriedkov,
ktorá by sa inak zaplatila, pod ľa toho, o ktorý prípad ide.
ZVEREJ ŇOVANIE
44. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré pou žívateľom ú čtovnej
závierky umo žnia pochopi ťcharakter a rozsah zmlúv o zaplatení na
základe podielov, ktoré existovali v priebehu ú čtovného obdobia.
45. Na ú čely splnenia zásady odseku 44 ú čtovná jednotka zverej ňuje
minimálne tieto informácie:
a) opis ka ždého typu dohody o zaplatení na základe podielov, ktorá
existovala kedyko ľvek v priebehu ú čtovného obdobia, vrátane
všeobecných podmienok ka ždej dohody, akými sú napríklad2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —434
▼B
podmienky nároku, maximálna splatnos ťposkytnutej opcie
a metóda vysporiadania (t. j. pe ňažnými prostriedkami alebo
akciami). Ú čtovná jednotka, ktorá má dohodnuté v podstate
podobné typy dohôd o zaplatení na základe podielov, mô že takéto
informácie agregova ť, pokia ľnie je pre splnenie zásad odseku 44
nevyhnutné zverejni ťkaždú dohodu osobitne;
b) po čet a vá žený priemer realiza čných cien opcií na akcie pre ka ždú
z týchto skupín opcií:
i) opcie nesplatené na za čiatku obdobia;
ii) opcie poskytnuté v priebehu obdobia;
iii) opcie prepadnuté v priebehu obdobia;
iv) opcie realizované v priebehu obdobia;
v) opcie, ktorých splatnos ťsa skon čila v priebehu obdobia;
vi) opcie nesplatené na konci obdobia a
vii) opcie realizovate ľné na konci obdobia;
c) pri opciách na akcie realizovaných po čas obdobia vá žený priemer
ceny akcie k dátumu realizácie. Ak sa opcie realizovali na pravi-delnej báze po čas obdobia, ú čtovná jednotka mô že namiesto toho
zverejni ťvážený priemer cien akcií za dané obdobie;
d) pri opciách na akcie nesplatené ku koncu daného obdobia rozpätie
realiza čných cien a vá žený priemer zostávajúcich zmluvne dohod-
nutých dôb do splatnosti opcií. Ak je rozpätie realiza čných cien
široké, nesplatené opcie sa rozdelia do pásiem, ktoré majú lep šiu
vypovedajúcu schopnos ťna účely posúdenia po čtu a na časovania
prípadných emisií dodato čných akcií a prijatia pe ňažných
prostriedkov, ktoré mô že nasta ťpo realizácii opcií.
46. Ú
čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
účtovnej závierky porozumie ť, ako sa v priebehu ú čtovného obdobia
stanovovala reálna hodnota prijatého tovaru alebo slu žieb alebo reálna
hodnota poskytnutých nástrojov vlastného imania.
47. Ak ú čtovná jednotka stanovila reálnu hodnotu tovaru alebo slu žieb
prijatých ako protihodnoty za nástroje vlastného imania ú čtovnej
jednotky nepriamo, odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých
nástrojov vlastného imania, v záujme splnenia zásad odseku 46
účtovná jednotka zverejní minimálne tieto údaje:
a) pri opciách na akcie poskytnuté v priebehu obdobia vá žený priemer
reálnej hodnoty týchto opcií k dátumu ich ocenenia a informácieo tom, akým spôsobom sa reálna hodnota stanovila, vrátane týchtoúdajov:
i) pou žitý op čný oce ňovací model a vstupy pre tento model
vrátane vá ženého priemeru cien akcií, realiza čnej ceny, o čaká-
vanej volatility, doby platnosti opcie, o čakávaných dividend,
bezrizikovej úrokovej sadzby a v šetkých ostatných vstupov
do modelu, vrátane pou žitej metódy a predpokladov,
z ktorých sa vychádzalo pri zahrnutí ú činkov o čakávanej pred-
časnej realizácie;
ii) ako sa stanovila o čakávaná volatilita vrátane vysvetlenia, do
akej miery vychádzal odhad o čakávanej volatility z historickej
volatility, a
iii)či a akým spôsobom sa zahrnuli v šetky ostatné črty poskyt-
nutia opcie do stanovovania reálnej hodnoty, napríklad trhovépodmienky;
b) pri ostatných nástrojoch vlastného imania poskytnutých v priebehu
obdobia (t. j. iných ako opcie na akcie) ú čtovná jednotka zverej-
ňuje po čet a vá žený priemer reálnej hodnoty týchto nástrojov vlast-
ného imania k dátumu ich ocenenia a informácie o tom, akým
spôsobom sa reálna hodnota stanovovala, vrátane:
i) ak sa reálna hodnota nestanovovala pod ľa pozorovate ľnej
trhovej ceny, akým spôsobom sa stanovila;
ii)či a ako sa o čakávané dividendy zapracovali do metodiky
stanovovania reálnej hodnoty a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —435
▼B
iii)či a ako sa ostatné črty poskytnutých nástrojov vlastného
imania zapracovali do metodiky stanovovania reálnej hodnoty;
c) pri dohodách o zaplatení na základe podielov, ktorých podmienky
sa po čas daného obdobia upravili:
i) vysvetlenie týchto úprav;
ii) poskytnutá prírastková reálna hodnota (ktorá je výsledkom
týchto úprav) a
iii) informácia o tom, ako sa stanovovala poskytnutá prírastková
reálna hodnota, konzistentne s po žiadavkami uvedenými
v písmenách a) a b), ak sú relevantné.
48. Ak ú čtovná jednotka stanovila reálnu hodnotu tovaru a slu žieb prija-
tých v priebehu daného obdobia priamo, zverejní, ako sa táto reálna
hodnota stanovovala, t. j. či sa reálna hodnota tohto tovaru alebo
služieb stanovila v trhovej cene.
49. Ak ú čtovná jednotka vyvrátila predpoklad odseku 13, zverejní túto
skuto čnosťas účasne zverejní dôvod vyvrátenia uvedeného predpo-
kladu.
50. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré pou žívateľom ú čtovnej
závierky pomô žu porozumie ťvplyvu transakcií s platbou na základe
podielov na hospodársky výsledok ú čtovnej jednotky v danom období
a na jej finan čnú pozíciu.
51. Na ú čely splnenia zásady odseku 50 ú čtovná jednotka zverej ňuje
minimálne tieto údaje:
a) celkové náklady vykázané za obdobie, ktoré vznikli z transakcií
s platbami na základe podielov, pri ktorých prijatý tovar aleboslužby nesplnili podmienky na ich vykázanie ako majetku, a teda
sa okam žite vykázali ako náklad, ďalej sa samostatne zverej ňuje
časťtohto celkového nákladu, ktorá pripadá na transakcie ú čtované
ako transakcie s platbou na základe podielov vysporiadanéakciami;
b) pre záväzky vyplývajúce z transakcií s platbami na základe
podielov:
i) celkovú ú čtovnú hodnotu na konci obdobia a
ii) celkovú vnútornú hodnotu na konci daného obdobia pri tých
záväzkoch, pri ktorých ku koncu obdobia do šlo k vzniku práva
druhej zmluvnej strany na príjem pe ňa
žných prostriedkov alebo
iného majetku (napríklad vznik práv na zhodnotenie akcií).
52. Ak informácie, ktoré sa majú pod ľa tohto štandardu zverej ňovať,
nespĺňajú zásady uvedené v odsekoch 44, 46 a 50, ú čtovná jednotka
zverejní dodato čné informácie nevyhnutné na to, aby sa tieto zásady
splnili.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
53. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných
akciami ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na akcie, opcie
na akcie alebo na iné nástroje vlastného imania, ktoré sa poskytli po
7. novembri 2002 a k dátumu ú činnosti toho štandardu e šte neboli
nárokovate ľné.
54. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale sa nevy žaduje, aby uplat ňovala
tento štandard aj na iné poskytnutia nástrojov vlastného imania, ak
účtovná jednotka zverejnila reálnu hodnotu týchto nástrojov vlastného
imania, stanovenú k dátumu ich ocenenia.
55. Pri v šetkých poskytnutých nástrojov vlastného imania, na ktoré sa
vzťahuje tento štandard, ú čtovná jednotka uvedie porovnávacie údaje
a tam, kde je to potrebné, upraví po čiatočný stav nerozdeleného zisku
za najskor šie prezentované obdobie.
56. Aj pre v šetky poskytnuté nástroje vlastného imania, na ktoré sa
neuplatnil tento štandard (napríklad nástroje vlastného imania poskyt-
nuté 7. novembra 2002 alebo skôr), v šak účtovná jednotka zverej ňuje
informácie vy žadované odsekmi 44 a 45.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —436
▼B
57. Ak po dátume ú činnosti tohto štandardu ú čtovná jednotka zmení
podmienky poskytnutých nástrojov vlastného imania, na ktoré sa
tento štandard neuplat ňoval, musí pri ú čtovaní v šetkých takýchto
úprav uplatni ťustanovenia odsekov 26 a ž29.
58. Pri záväzkoch vyplývajúcich z transakcií s platbami na základe podielov,
ktoré existovali k dátumu ú činnosti tohto štandardu, ú čtovná jednotka
uplatňuje tento štandard spätne. K týmto záväzkom ú čtovná jednotka
uvedie porovnávacie údaje vrátane úpravy po čiatočného stavu nerozdele-
ného zisku za najskor šie prezentované obdobie, za ktoré sa prepo čítané
porovnávacie informácie uvádzajú, s výnimkou, žeo dú čtovnej jednotky
sa prepo čítanie porovnávacích informácii nepo žaduje, ak sa tieto infor-
mácie týkajú obdobia alebo dátumu pred 7. novembrom 2002.
59. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale sa nevy žaduje, uplat ňovaťtento
štandard spätne na ostatné záväzky vyplývajúce z transakcií s platbou
na základe podielov, napríklad na záväzky, ktoré sa vysporiadali po čas
obdobia, za ktoré sa predkladajú porovnávacie informácie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
60. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné účtovné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobia
začínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M2
62. Ú čtovná jednotka spätne uplatní nasledovné dodatky pre ro čné
obdobia za čínajúce 1. januára 2009 alebo neskôr:
a) po žiadavky odseku 21A v súvislosti s prístupom k podmienkam
bez nároku;
b) revidované definície pojmov „nárok“a„podmienky nároku “
v prílohe A;
c) zmeny a doplnenia v odsekoch 28 a 28A v súvislosti so zru še-
niami.
Skoršia aplikácia je povolená. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto
zmeny a doplnenia na obdobia za čínajúce pred 1. januárom 2009, je
povinná túto skuto čnosťzverejni ť.
▼B
Dodatok A
Definície
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.
Transakcie s platbou na
základe podielov vyspo-riadané pe ňažnými
prostriedkamiTransakcia s platbou na základe podielov , pri
ktorej ú čtovná jednotka nadobúda tovar alebo
služby oproti záväzku vo či dodávate ľovi tohto
tovaru alebo slu žieb poskytnú ťtomuto dodávate-
ľovi pe ňažné prostriedky alebo iný majetok
v sume, ktorej vý ška vychádza z ceny (alebo
hodnoty) akcií ú čtovnej jednotky alebo iných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky.
Zamestnanci a iné osoby
poskytujúce podobnéslužbyJednotlivci, ktorí poskytujú osobné slu žby účtovnej
jednotke, a sú to bu ďa) jednotlivci, ktorí sa na da ňové
alebo právne ú čely pova žujú za zamestnancov,
b) jednotlivci, ktorí pracujú pre ú čtovnú jednotku
podľa jej nariadení rovnakým spôsobom, ako jedno-
tlivci, ktorí sa pova žujú za zamestnancov na da ňové
alebo právne ú čely, alebo c) poskytnuté slu žby sú
podobné tým slu žbám, ktoré poskytujú zamestnanci.
Tento pojem napríklad zah ŕňac e l ým a n a žment,
t. j. osoby s právomocou a zodpovednos ťou za pláno-
vanie, riadenie a kontrolu činností ú čtovnej jednotky
vrátane pracovníkov vedenia bez výkonných právo-
mocí.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —437
▼B
Nástroj vlastného imania Zmluva, ktorou sa preukazuje zostávajúci podiel na
majetku ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých
jeho záväzkov (1).
Poskytnutý nástroj vlast-
ného imaniaPrávo (podmienené alebo nepodmienené) na
nástroj vlastného imania účtovnej jednotky
udelený ú čtovnou jednotkou druhej strane
v rámci dohody o zaplatení na základe podielov .
Transakcia s platbou na
základe podielov vyspo-riadaná akciamiTransakcia s platbou na základe podielov ,
v rámci ktorej ú čtovná jednotka prijme tovar
alebo slu žby ako protihodnotu za nástroje vlast-
ného imania účtovnej jednotky (vrátane akcií
alebo opcií na akcie ).
Reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
záväzok vysporiadaný, alebo vymenený poskyt-
nutý nástroj vlastného imania v nezávislej trans-
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia-
cimi stranami.
Dátum udelenia Dátum, ku ktorému sa ú čtovná jednotka a druhá
strana (vrátane zamestnanca) dohodnú na dohode
o zaplatení na základe podielov ,čo je dátum, ku
ktorému ú čtovná jednotka a protistrana dospeli
k vzájomnej dohode o podmienkach zmluvy.
K dátumu udelenia ú čtovná jednotka udelí proti-
strane právo na pe ňažné prostriedky, iný majetok,
alebo nástroje vlastného imania účtovnej
jednotky za predpokladu, že sa splnia podmienky
nároku , ak boli stanovené. Ak takáto dohoda
podlieha schva ľovaniu (napríklad schváleniu
►
M5 vlastníkmi ◄), dátumom udelenia je
dátum, ku ktorému do šlo k schváleniu.
Vnútorná hodnota Rozdiel medzi reálnou hodnotou akcií, na ktoré má
protistrana (podmienené alebo nepodmienené) právo
na upísanie alebo právo na získanie, a cenou (ak
existuje), ktorú protistrana musí (alebo bude musie ť)
za tieto akcie zaplati ť.N a p r í k l a d opcia na akcie
sr e a l i z a čnou cenou 15 CU, (2)s ú v i s i a c asa k c i o u
sreálnou hodnotou 20 CU, má vnútornú hodnotu
5C U .
Trhové podmienky Podmienky, od ktorých závisí realiza čná cena, nárok
alebo realizovate ľnosťnástroja vlastného imania ,
ktorá súvisí s trhovou cenou nástrojov vlastného
imania účtovnej jednotky, napríklad dosiahnutie
špecifickej ceny akcie alebo špecifickej sumy
vnútornej hodnoty opcie na akciu , alebo dosiah-
nutie špecifického cie ľa, ktorý vychádza z trhovej
ceny nástrojov vlastného imania účtovnej jednotky
vo vz ťa h uki n d e x ut r h o v ý c hc i e n nástrojov vlast-
ného imania iných ú čtovných jednotiek.
Dátum ocenenia Dátum, ku ktorému je na ú čely tohto štandardu
stanovená reálna hodnota poskytnutých nástrojov
vlastného imania . V prípade transakcií so zamest-
nancami a inými osobami poskytujúcimipodobné slu žbyje dátumom ocenenia dátum
udelenia . V prípade transakcií s inými stranami
ako so zamestnancami (a tými, ktorí poskytujú
podobné slu žby) je dátumom ocenenia dátum, ku
ktorému ú čtovná jednotka prijme tovar alebo proti-
strana poskytne slu žbu.
_____________
(1) Koncep čný rámec definuje záväzok ako sú časnú povinnos ťúčtovnej jednotky vznik-
nutú z minulej udalosti, vysporiadanie ktorej bude pod ľaočakávaní ma ťza následok
odliv zdrojov ú čtovnej jednotky steles ňujúcich ekonomické ú žitky (t. j. odliv pe ňažných
prostriedkov alebo iných aktív ú čtovnej jednotky).
(2) V tomto dodatku sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —438
▼B
Prvok opätovného
poskytnutiaPrvok, ktorý umo žňuje automatické poskytnutie
ďalšejopcie na akcie v prípade, ke ďdržiteľ
opcie realizuje predtým poskytnuté opcie a na
úhradu realiza čnej ceny pou žije namiesto pe ňaž-
ných prostriedkov akcie ú čtovnej jednotky.
Opcia na opätovné
poskytnutieNová opcia na akcie , ktorá sa poskytne v prípade,
ak sa akcia pou žije na vyrovnanie realiza čnej ceny
predchádzajúcej opcie na akcie .
Dohoda o zaplatení na
základe podielovZmluva medzi ú čtovnou jednotkou a druhou
stranou (vrátane zamestnanca) o uzatvorení trans-
akcie s platbou na základe podielov , ktorá
následne ude ľuje druhej strane právo na príjem
peňažných prostriedkov alebo iného majetku
účtovnej jednotky vychádzajúcich z ceny akcií
účtovnej jednotky alebo iných nástrojov vlast-
ného imania účtovnej jednotky, alebo na príjem
nástrojov vlastného imania účtovnej jednotky za
predpokladu, že sa splnili podmienky nároku ,a k
sú stanovené.
Transakcie s platbou na
základe podielovTransakcia, v rámci ktorej ú čtovná jednotka prijme
tovar alebo slu žby ako protihodnotu za nástroje
vlastného imania účtovnej jednotky (vrátane
akcií alebo opcií na akcie ), alebo nadobudne
tovar alebo slu žby prostredníctvom vzniku záväzku
voči dodávate ľovi tovaru alebo slu žieb vo vý ške,
ktorá vychádza z ceny akcií ú čtovnej jednotky
alebo iných nástrojov vlastného imania účtovnej
jednotky.
Opcia na akcie Zmluva, ktorá ude ľuje dr žiteľovi právo, nie v šak
povinnos ť, získa ťakcie ú čtovnej jednotky za
pevnú alebo ur čiteľnú cenu v rámci dohodnutého
časového obdobia.
▼M2
Nárok Vznik právneho nároku. V rámci dohody
o zaplatení formou akcií vzniká právo protistrany
na príjem pe ňazí, iného majetku alebo nástrojov
vlastného imania účtovnej jednotky, ke ďprávny
nárok protistrany prestáva by ťpodmienený
splnením stanovených podmienok nároku .
Podmienky nároku Podmienky, ktoré ur čujú, čiúčtovná jednotka
prijme slu žby, ktoré opráv ňujú protistranu na
príjem pe ňazí, iného majetku alebo nástrojov
vlastného imania účtovnej jednotky v rámci
dohody o zaplatení formou akcií . Podmienky
nároku sú bu ďpodmienkami slu žby alebo
podmienkami výkonnosti. Podmienky slu žby vy ža-
dujú, aby protistrana ukon čila stanovenú dobu
poskytovania slu žieb. Podmienky výkonnosti vy ža-
dujú, aby protistrana ukon čila stanovenú dobu
poskytovania slu žieb, a splnila stanovené výkon-
nostné ciele (napríklad stanovený nárast ziskuúčtovnej jednotky v priebehu stanoveného
obdobia). Podmienka výkonnosti mô že zah ŕňať
trhovú podmienku .
▼B
Obdobie nároku Obdobie, po čas ktorého musí dôjs ťk splneniu
všetkých podmienok nároku , súvisiacich
sdohodou o zaplatení na základe podielov .
Dodatok B
Návod na uplat ňovanie
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —439
▼B
Odhad reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného imania
B1. Odseky B2 a žB41 tohto dodatku sa zaoberajú stanovovaním reálnej
hodnoty akcií a opcií na akcie a zameriavajú sa na špecifické
podmienky, ktoré sú spolo čné pre poskytovanie akcií alebo opcií na
akcie zamestnancom. Vzh ľadom na to nejde o vy čerpávajúci výklad.
Okrem toho, preto žes an i žšie uvádzané otázky oce ňovania zameria-
vajú na akcie a opcie na akcie poskytované zamestnancom, predpo-kladá sa, že reálna hodnota akcií alebo opcií na akcie sa stanovuje
k dátumu udelenia. Mnohé otázky oce ňovania uvádzané ni žšie (naprí-
klad ur čenie o čakávanej volatility) sa v šak uplat ňujú aj pri odhade
reálnej hodnoty akcií alebo opcií na akcie poskytnuté iným stranámako zamestnancom k dátumu, ke ďúčtovná jednotka prijme tovar
alebo protistrana poskytne slu žbu.
Akcie
B2. V prípade akcií poskytnutých zamestnancom sa reálna hodnota akcií
stanovuje vo vý ške trhovej ceny akcií ú čtovnej jednotky (alebo odhado-
vanej trhovej ceny v prípade, ak sa s akciami ú čtovnej jednotky verejne
neobchoduje) a upravuje sa tak, aby odzrkad ľovala podmienky, za
ktorých sa akcie poskytli (s výnimkou podmienok nároku, ktoré súv súlade s odsekmi 19 a ž21 vy ňaté zo stanovovania reálnej hodnoty).
B3. Ak napríklad zamestnanec nemá právo na dividendy po čas obdobia
nároku, takýto faktor sa pri odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutýchakcií zoh ľadňuje. Podobne, ak sa na akcie vz ťahujú obmedzenia
prevodu po vzniku nároku, takýto faktor sa zoh ľadňuje, av šak len
do tej miery, do akej tieto obmedzenia po vzniku nároku ovplyv ňujú
cenu, ktorú by informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci ú častník trhu za
takúto akciu zaplatil. Napríklad ak sa s akciami aktívne obchoduje natzv. hlbokom a likvidnom trhu, obmedzenia prevodu po vzniku nároku
môžum a ťlen zanedbate ľný, ak vôbec nejaký, vplyv na cenu, ktorú by
za takéto akcie zaplatil informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci ú
častník
trhu. Obmedzenia prevodu alebo iné obmedzenia, ktoré existujú po čas
obdobia nároku, sa pri odhade reálnej hodnoty poskytnutých akcií
k dátumu udelenia nezoh ľadňujú, preto že tieto obmedzenia vychá-
dzajú z existencie podmienok nároku, ktoré sa ú čtujú v súlade
s odsekmi 19 a ž21.
Opcie na akcie
B4. V mnohých prípadoch opcií na akcie poskytnutých zamestnancom nie
sú k dispozícii trhové ceny, preto že s poskytnutými opciami sú
spojené podmienky, ktoré sa nevz ťahujú na obchodované opcie. Ak
neexistujú obchodované opcie s podobnými podmienkami, reálna
hodnota poskytnutých opcií sa odhaduje pou žitím op čného oce ňova-
cieho modelu.
B5. Pri výbere op čného oce ňovacieho modelu ú čtovná jednotka zva žuje
faktory, ktoré by do úvahy brali informovaní, dobrovo ľne súhlasiaci
účastníci trhu pri rozhodovaní, aký oce ňovací model pou žiť. Napríklad
mnohé zamestnanecké opcie majú dlhú dobu splatnosti a sú obvyklerealizovate ľné po čas obdobia medzi dátumom nároku a ukon čením
doby platnosti opcie, pri čomčasto dochádza k ich pred časnej reali-
zácii. Tieto faktory by sa mali bra ťdo úvahy pri odhade reálnej
hodnoty týchto opcií k dátumu udelenia. Pre mnohé ú čtovné jednotky
to mô že znamena ť,že nebudú môc ťpoužiťBlackovu-Scholesovu-
Mertonovu rovnicu, ktorá nezah ŕňam o žnosťrealizácie opcie pred
ukon čením jej doby platnosti a nemusí dostato č
ne odzrkad ľovať
vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie. Takisto nepripú šťam o žnosť,
žeočakávaná volatilita a ostatné vstupy rovnice by sa mohli po čas
doby platnosti opcie meni ť. Na opcie na akcie s relatívne krátkou
zmluvnou dobou splatnosti, alebo také opcie, ktoré sa musia reali-zovaťv krátkej dobe po dátume nároku, sa v šak vy ššie uvedené
faktory nemusia uplat ňovať. V takýchto prípadoch sa dá Blackovou-
Scholesovou-Mertonovou rovnicou dopracova ťk oceneniu, ktoré je
v zásade rovnaké, aké by vyplynuli aj z flexibilnej ších op čných oce ňo-
vacích modelov.
B6. V šetky op čné oce ňovacie modely musia bra ťdo úvahy minimálne
tieto faktory:
a) realiza čnú cenu opcie;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —440
▼B
b) dobu platnosti opcie;
c) sú časnú cenu podkladových akcií;
d) očakávanú volatilitu ceny akcie;
e) očakávané dividendy z akcií (ak je to relevantné) a
f) bezrizikovú úrokovú sadzbu po čas doby platnosti opcie.
B7. Iné faktory, ktoré by pri stanovovaní ceny zva žovali informovaní,
dobrovo ľne súhlasiaci ú častníci trhu, sa takisto berú do úvahy
(s výnimkou podmienok nároku a funkcií opätovného poskytnutia,ktoré sú v súlade s odsekmi 19 a ž22 vy ňaté zo stanovovania reálnej
hodnoty).
B8. Napríklad opcia na akcie poskytnutá zamestnancovi, sa obvykle
nemô že realizova ťpočas stanoveného obdobia (napríklad po čas
obdobia nároku alebo po čas období stanovených regula čnými orgánmi
kapitálového trhu). Tento faktor sa berie do úvahy v prípade, ak by sav pou žitom op čnom oce ňovacom modeli inak predpokladala mo žnosť
realizácie opcie kedyko ľvek v priebehu jej doby platnosti. Ak v šak
účtovná jednotka pou žíva op čný oce ňovací model na ocenenie opcií,
ktorým sa oce ňujú opcie, ktoré mo žno realizova ťlen na konci obdobia
ich doby platnosti, nevy žaduje sa žiadna úprava tohto modelu kvôli
nemo žnosti realizácie opcií po čas obdobia nároku (alebo iných období
v priebehu doby platnosti opcie), preto že v modeli sa predpokladá, že
v priebehu takýchto období opcie nemo žno realizova ť.
B9. Podobne, ďalším faktorom spolo čným pre zamestnanecké opcie na
akcie je mo
žnosťpredčasnej realizácie opcie napríklad preto, že
opcia nie je vo ľne prevodite ľná, alebo preto, že zamestnanec musí
realizova ťvšetky nárokovate ľné opcie pri ukon čení svojho zamestna-
neckého pomeru. Ú činky o čakávanej pred časnej realizácie sa berú do
úvahy, ako sa to uvádza v odsekoch B16 a žB21.
B10. Faktory, ktoré by informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci ú častník trhu
nebral na zrete ľpri stanovovaní ceny opcie na akcie (alebo iného
nástroja vlastného imania), sa nezoh ľadňujú pri odhadovaní reálnej
hodnoty ceny poskytnutých opcií na akcie (alebo iných nástrojov
vlastného imania). Napríklad pri opciách na akcie poskytnutých
zamestnancom nie sú faktory, ktoré ovplyv ňujú ocenenie opcie
výlučne z h ľadiska jednotlivého zamestnanca, relevantné pri odhado-
vaní ceny, ktorú by stanovil informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci
účastník trhu.
Vstupy do op čných oce ňovacích modelov
B11. Pri odhadovaní o čakávanej volatility podkladových akcií a dividend
z týchto akcií je cie ľom odhadnú ťočakávania, ktoré by sa odzrkadlili
vs účasnej trhovej alebo dohodnutej výmennej cene opcie. Podobne, aj
pri odhadovaní vplyvov pred časnej realizácie zamestnaneckých opcií
na akcie je cie ľom odhadnú ťočakávania, ku ktorým by sa dopraco-
vala vonkaj šia strana s prístupom k podrobným informáciám
o správaní sa zamestnancov pri realizovaní na základe dostupnýchinformácií k dátumu udelenia.
B12. V mnohých prípadoch bude najskôr existova ťurčitý rozsah primera-
ných o
čakávaní o budúcej volatilite, dividendách a správaní dr žiteľov
opcií z h ľadiska ich realizácie. V takomto prípade by sa o čakávaná
hodnota mala po čítaťvážením ka ždej sumy v rámci tohto rozsahu
súvisiacou pravdepodobnos ťou jej výskytu.
B13. O čakávania týkajúce sa budúcnosti často vychádzajú zo skúseností,
pričom sa upravujú v prípade, ak sa primerane o čakáva, že budú
odlišné od minulých skúseností. V niektorých prípadoch mô žu identi-
fikovate ľné faktory nazna čovať,že neupravená historická skúsenos ť
predstavuje relatívne nedostato čný predpoklad budúcich skúseností.
Ak napríklad ú čtovná jednotka s dvoma odli šnými druhmi podnikania
ukon čí jeden druh, ktorý bol omnoho menej rizikový ako druhý druh,
historická volatilita nemusí by ťtou najlep šou informáciou, z ktorej by
mali vychádza ťprimerané o čakávania pre budúcnos ť.
B14. Za iných okolností nemusia by ťhistorické informácie k dispozícii.
Napríklad novokótovaná spolo čnosťbude ma ťk dispozícii málo histo-
rických informácií (alebo žiadne) o volatilite cien svojich akcií. Nekó-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —441
▼B
tované a novokótované ú čtovné jednotky sú predmetom ďalej uvede-
ného textu.
B15. Vo v šeobecnosti by ú čtovná jednotka nemala pri odhadovaní volati-
lity, správaní zamestnancov a dividend vychádza ťiba z historických
informácií bez toho, aby zvá žila rozsah, v akom sa o čakáva, že histo-
rická skúsenos ťje primeraným predpokladom budúcich skúseností.
Očakávaná pred časná realizácia
B16. Zamestnanci často realizujú opcie na akcie pred časne, a to z rôznych
dôvodov. Napríklad zamestnanecké opcie na akcie sú obvykle nepre-vodite ľné. Tento dôvod často spôsobuje, že zamestnanci pristúpia
k realizácii svojich opcií na akcie pred časne, ke ďže toto rie šenie je
jedinou mo žnosťou, ako uzavrie ťsvoju pozíciu. Takisto aj od zamest-
nancov, ktorí ukon čia svoj zamestnanecký pomer, sa obvykle vy ža-
duje, aby realizovali nárokovate ľné opcie v krátkom čase, preto že
v opa čnom prípade takéto opcie na akcie prepadnú. Tento faktor
takisto spôsobuje pred časnú realizáciu zamestnaneckých opcií na
akcie. Inými faktormi, ktoré spôsobujú pred časnú realizáciu, sú
neochota prija ťriziko a nedostato čná diverzifikácia majetku.
B17. Spôsoby, ktorými sa zoh ľadňujú vplyvy o čakávanej pred časnej reali-
zácie, závisia od typu pou žívaného op čného oce ňovacieho modelu.
Napríklad o čakávaná pred č
asná realizácia by sa mohla zoh ľadniť
použitím odhadu o čakávanej životnosti opcie (ktorá, pokia ľide
o zamestnaneckú opciu na akcie, je obdobím od dátumu udelenia do
dátumu, ku ktorému sa o čakáva realizácia opcie) ako vstupu do
opčného oce ňovacieho modelu (napríklad Blackova-Scholesova-
Mertonova rovnica). Alternatívne mo žno očakávanú pred časnú reali-
záciu modelova ťpomocou binomického alebo podobného op čného
oceňovacieho modelu, ktorý ako vstup vyu žíva zmluvnú životnos ť.
B18. Faktory, ktoré sa pri odhadovaní pred časnej realizácie musia zvá žiť,
zahŕňajú:
a) dĺžku obdobia nároku, ke ďže opciu na akcie obvykle nemo žno
realizova ťpred koncom obdobia nároku. Ur čenie vplyvov odhadu
očakávanej pred časnej realizácie preto vychádza z predpokladu, že
k nároku na opciu dôjde. Ú činky podmienok nároku sú opísané
v odsekoch 19 a ž21;
b) priemernú d ĺžkučasu, po čas ktorého v minulosti podobné opcie
ostali nesplatené;
c) cenu podkladových akcií. Skúsenosti mô žu nazna čovať,že zamest-
nanci obvykle realizujú svoje opcie, ak cena akcie dosiahne ur čitú
úrove ňnad realiza čnou cenou;
d) postavenie zamestnanca v rámci organizácie. Skúsenosti mô žu
napríklad nazna čovať,že zamestnanci na vy šších pozíciách
obvykle realizujú opcie neskôr ako zamestnanci na ni žších pozí-
ciách (pozri ďalej odsek B21);
e) očakávanú volatilitu podkladových akcií. V priemere mô žum a ť
zamestnanci tendenciu realizova ťopcie na akcie s vysokou volati-
litou skôr ako na akcie s nízkou volatilitou.
B19. Ako sa uvádza v odseku B17, vplyvy pred časnej realizácie sa mô žu
vziaťdo úvahy pou žitím odhadu o čakávanej doby životnosti opcie ako
vstupu do op čného oce ňovacieho modelu. Pri odhadovaní o čakávanej
doby životnosti opcií poskytnutých skupine zamestnancov by ú čtovná
jednotka mohla vychádza ťz primerane vá ženého priemeru o čakávanej
životnosti pre celú skupinu zamestnancov alebo z primerane vá ženej
priemernej životnosti pre podskupinu zamestnancov v rámci takejto
skupiny, a to na základe podrobnej ších údajov o správaní sa zamest-
nancov pri realizácii opcií (pozri ďalej).
B20. Rozdelenie poskytnutých opcií pod ľa skupín zamestnancov s relatívne
homogénnym správaním týkajúcim sa realizácie mô žeb yťdôležité.
Hodnota opcie nie je lineárnou funkciou životnosti opcie; jej hodnota
sa zvy šuje predl žovaním životnosti, av šak klesajúcou mierou. Ak sú
napríklad v šetky ostatné predpoklady rovnaké –aj ke ďdvojro čná
opcia je hodnotnej šia ako jednoro čná opcia, jej hodnota nepredstavuje
dvojnásobok. To znamená, že výpo čtom odhadovanej hodnoty opcie
na základe jedinej vá ženej priemernej životnosti, ktorá zah ŕňa pomerne2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —442
▼B
rozdielne jednotlivé životnosti, by sa nadhodnotila celková reálna
hodnota poskytnutých opcií na akcie. Oddelením opcií poskytnutých
nieko ľkým skupinám, z ktorých ka ždá má relatívne úzky rozsah život-
nosti zahrnutých do priemernej vá ženej životnosti, sa redukuje takéto
nadhodnotenie.
B21. Podobne sa postupuje pri uplat ňovaní binomického alebo podobného
modelu. Napríklad skúsenosti ú čtovnej jednotky, ktorá poskytuje opcie
zamestnancom na v šetkých pozíciách, by mohli nazna čovať,že
najvy šší mana žment obvykle dr ží svoje opcie dlh šie, ne žzamestnanci
stredného mana žmentu, a že zamestnanci na ni žších pozíciách reali-
zujú svoje opcie skôr, ne žakáko ľvek iná skupina zamestnancov.
Okrem toho zamestnanci, ktorým odporú čajú alebo sa od nich vy ža-
duje dr žaťminimálnu sumu nástrojov vlastného imania zamestnáva-
teľa, vrátane opcií, by mohli v priemere realizova ťopcie neskôr ako
zamestnanci, ktorí toto odporú čanie či povinnos ťnemajú. V takýchto
situáciách bude ma ťrozdelenie opcií pod ľa skupín príjemcov
s relatívne homogénnym správaním z h ľadiska realizácie opcií za
následok presnej ší odhad celkovej reálnej hodnoty poskytnutých
opcií na akcie.
Očakávaná volatilita
B22. O čakávaná volatilita je ocenenie sumy, o ktorú sa v danom období
očakáva fluktuácia ceny. Ocenenie volatility pou žívané v op čných
oceňovacích modeloch je ro čnáštandardná odchýlka nepretr žite zlo že-
ných mier návratnosti akcie po čas daného obdobia. Volatilita sa
obvykle vyjadruje prepo čtom na ro čné podmienky, ktoré sú porovna-
teľné bez oh ľadu na časový úsek pou žitý pri výpo čte, napríklad denné,
týždenné alebo mesa čné pozorovanie cien.
B23. Mierou návratnosti (ktorá mô žeb yťkladná alebo záporná) z akcie za
dané obdobie sa oce ňuje, aký ú žitok získal akcionár z dividend
a zhodnotenia (alebo znehodnotenia) ceny akcie.
B24. O čakávaná ro čná volatilita akcie je rozsah, v ktorom sa o čakáva
výskyt trvalo zlo ženej ro čnej miery návratnosti v priebehu dvoch tretín
daného času. Ak napríklad povieme, že akcia s trvalo zlo ženou mierou
návratnosti 12 percent má volatilitu 30 percent, znamená to, že prav-
depodobnos ť,že miera návratnosti akcie za jeden rok bude medzi –18
percentami (12 % –30 %) a 42 percentami (12 % + 30 %), je
pribli žne dvojtretinová. Ak je cena akcie na za čiatku roka 100 CU
a nevyplácajú sa žiadne dividendy, mô žes ao čakáva ť,že cena akcie
na konci roka bude medzi 83,53 CU (100 CU × e–0,18) a 152,20 CU
(100 × e0,42)p očas pribli žne dvoch tretín daného obdobia.
B25. Faktory, ktoré sa pri odhadovaní o čakávanej volatility musia zvá žiť,
zahŕňajú:
a) zahrnutú volatilitu z obchodovaných opcií na akcie ú čtovnej
jednotky, alebo iné obchodované nástroje ú čtovnej jednotky,
ktoré obsahujú prvky opcie (napríklad konvertibilný dlhovýnástroj), ak existujú;
b) historickú volatilitu ceny akcie v priebehu posledného obdobia,
ktoré vo v šeobecnosti zodpovedá o čakávanej životnosti opcie
(s tým, že sa berie do úvahy zostatková zmluvná doba životnosti
opcie a vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie);
c) dĺžku obdobia, po čas ktorého sa s akciami ú čtovnej jednotky
verejne obchodovalo. Novokótovaná ú čtovná jednotka by mohla
maťvysokú historickú volatilitu v porovnaní s podobnými ú čtov-
nými jednotkami, ktoré sú kótované dlh šie.Ďalšie pokyny
o novokótovaných ú čtovných jednotkách sú uvedené ďalej;
d) tendenciu volatility vraca ťsa k svojmu priemeru, t. j. na svoju
dlhodobú priemernú úrove ň,aďalšie faktory, ktoré nazna čujú,že
očakávaná budúca volatilita by sa mohla odli šovaťod volatility
v minulosti. Ak bola napríklad cena akcie ú čtovnej jednotky
v konkrétnom období mimoriadne volatilná po čas ur čitého identi-
fikovate ľného obdobia v dôsledku neúspe šnej ponuky na prevzatie
podniku alebo významnej re štrukturalizácie, pri výpo čte historickej
priemernej ro čnej volatility ceny sa toto obdobie nemusí bra ťdo
úvahy;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —443
▼B
e) primerané a pravidelné časové intervaly pozorovania cien. Pozoro-
vania cien by z h ľadiska jednotlivých období mali by ťkonzi-
stentné. Napríklad ú čtovná jednotka mô že pou žiťzatváraciu cenu
za ka ždý tý ždeňalebo najvy ššiu cenu za tý ždeň,a však nemala by
používaťza jedny tý ždne zatváraciu cenu a za iné tý ždne najvy ššiu
cenu. Pozorovania cien by sa mali vyjadrova ťv tej istej mene,
v akej sa vyjadruje realiza čná cena.
Novokótované ú čtovné jednotky
B26. Ako sa uvádza v odseku B25, ú čtovná jednotka by mala vzia ťdo
úvahy historickú volatilitu ceny akcie v poslednom období, ktoré vovšeobecnosti zodpovedá o čakávanej životnosti opcie. Ak novokóto-
vaná ú čtovná jednotka nemá dostato čné informácie o historickej vola-
tilite, mala by napriek tomu vypo čítaťhistorickú volatilitu za najdlh šie
obdobie, za ktoré sú dostupné informácie o aktívnom obchodovaní.Do úvahy by takisto mohla vzia ťhistorickú volatilitu podobných
účtovných jednotiek v porovnate ľnom období ich životnosti. Naprí-
klad ú čtovná jednotka, ktorá je kótovaná iba jeden rok a poskytne
opcie s priemernou o čakávanou životnos ťou pä ťrokov, by mohla
braťdo úvahy
štruktúru a vý šku historickej volatility ú čtovných
jednotiek v rovnakom odvetví za prvých šesťrokov, ke ďsa
s akciami týchto ú čtovných jednotiek verejne obchodovalo.
Nekótované ú čtovné jednotky
B27. Nekótovaná ú čtovná jednotka nemá pri odhadovaní o čakávanej vola-
tility k dispozícii historické informácie, ktoré by mohla vzia ťdo
úvahy. Niektoré faktory, ktoré by sa mali bra ťdo úvahy, sa uvádzajú
ďalej.
B28. V niektorých prípadoch nekótovaná ú čtovná jednotka, ktorá pravidelne
emituje opcie na akcie pre zamestnancov (alebo iné strany), mô že
vybudova ťinterný trh pre svoje akcie. Pri odhade o čakávanej volati-
lity by sa mohla do úvahy bra ťvolatilita týchto cien akcií.
B29. Alternatívne by ú čtovná jednotka mohla bra ťdo úvahy historickú
alebo implicitnú volatilitu podobných kótovaných ú čtovných
jednotiek, pre ktoré sú k dispozícii informácie o cene akcií alebo
cenách opcií, a tieto informácie mô že vyu žiťpri odhadovaní o čaká-
vanej volatility. Takýto spôsob by bol vhodný v prípade, ak ú čtovná
jednotka pri stanovovaní hodnoty svojich akcií vychádza z cien akciípodobných kótovaných ú čtovných jednotiek.
B30. Ak ú čtovná jednotka pri stanovovaní hodnoty svojich akcií nevy-
chádza z cien akcií podobných kótovaných ú čtovných jednotiek
a miesto toho pou žila na stanovenie hodnoty svojich akcií inú metódu
oceňovania, mô že odhadova ťočakávanú volatilitu konzistentne s touto
použitou metódou oce ňovania. Ú čtovná jednotka by napríklad mohla
oceni ťsvoje akcie na základe vý škyč
istých aktív alebo zisku. Mô že
teda bra ťdo úvahy o čakávanú volatilitu hodnoty týchto čistých aktív
alebo zisku.
Očakávané dividendy
B31. Čib ys ao čakávané dividendy mali zoh ľadňovaťpri oce ňovaní reálnej
hodnoty akcií alebo poskytnutých opcií závisí od toho, či má proti-
strana nárok na dividendy alebo na ekvivalenty dividend.
B32. Ak sa napríklad zamestnancom poskytli opcie a zamestnanci majú
nárok na dividendy plynúce z podkladových akcií alebo na ekviva-lenty dividend (ktoré sa mô žu vypláca ťvp eňažných prostriedkoch,
alebo sa mô žu pou žiťna zní ženie realiza čnej ceny) medzi dátumom
udelenia a dátumom uplatnenia, poskytnuté opcie by sa mali oce ňovať
tak, ako keby neboli z podkladových akcií vyplácané žiadne divi-
dendy, t. j. vstupom oce ňovacieho modelu pre o čakávané dividendy
by mala by ťnula.
B33. Podobne, ak sa odhaduje reálna hodnota akcií poskytnutých zamest-
nancom k dátumu udelenia, nepo žaduje sa žiadna úprava ocenenia,
ktorou by sa zoh ľadnili o čakávané dividendy, ak má zamestnanec
nárok získa ťdividendy vyplácané po čas obdobia nároku.
B34. Naopak, ak zamestnanci nemajú po čas obdobia nároku (alebo,
v prípade opcie, pred realizáciou) nárok na dividendy alebo ekviva-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —444
▼B
lenty dividend, ocenenie práv na akcie alebo opcie k dátumu udelenia
by malo bra ťdo úvahy o čakávané dividendy. To znamená, že pri
odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutej opcie by sa o čakávané divi-
dendy mali zahrnú ťdo uplat ňovania op čného oce ňovacieho modelu.
Pri odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutej akcie by sa ocenenie malo
znížiťos ú časnú hodnotu dividend, ktorých výplata sa o čakáva
v priebehu obdobia nároku.
B35. Op čné oce ňovacie modely vo v šeobecnosti pracujú s o čakávaným
výnosom z dividend. Modely v šak mo žno upravi ťtak, aby namiesto
výnosu z dividend pracovali s o čakávanou sumou dividend. Ú čtovná
jednotka potom mô že pou žiťbuďočakávaný výnos z dividend, alebo
ich o čakávané platby. Ak ú čtovná jednotka pou žije očakávané platby,
mala by bra ťdo úvahy, ako dividendy v minulosti rástli. Ak je naprí-
klad v šeobecná politika ú čtovnej jednotky zvy šovaťdividendy
pribli žne o 3 percentá ro čne, v odhadovanom ocenení opcií by sa
nemala predpoklada ťpevná suma dividend po čas doby životnosti
opcie s výnimkou situácie, ak existuje dôkaz, ktorým sa potvrdzuje
takýto predpoklad.
B36. Predpoklady o o čakávaných dividendách by vo v šeobecnosti mali
vychádza ťz verejne dostupných informácií. Ú čtovná jednotka, ktorá
dividendy nevypláca a ani nemá plány ich vypláca ť, by mala vychá-
dzaťz predpokladu, žeočakávaný výnos z dividend bude nula. Vzni-
kajúca ú čtovná jednotka bez histórie vyplácania dividendy v šak mô že
plánova ťzačaťvypláca ťdividendy po čas o čakávanej životnosti
svojich zamestnaneckých opcií na akcie. Takéto ú čtovné jednotky
by mohli pou žiťpriemer svojich minulých výnosov z dividend
(nula) a priemerný výnos z dividend primerane porovnate ľnej skupiny
účtovných jednotiek.
Bezriziková úroková miera
B37. Bezriziková úroková miera je obvykle implicitný výnos, ktorý sa dá
aktuálne získa ťzoštátnych emisií s nulovým kupónom tej krajiny,
v ktorej mene sa realiza čná cena vyjadruje, ktoré majú zostatkovú
dobu životnosti rovnajúcu sa o čakávanej dobe životnosti oce ňovanej
opcie (na základe zostatkovej zmluvnej životnosti opcie
a s prihliadnutím na vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie). Je
možné,že v niektorých prípadoch bude nevyhnutné pou žiťvhodnú
náhradu, ak neexistujú žiadne podobné štátne emisie, alebo ak okol-
nosti nazna čujú, že implicitný výnos z takýchto štátnych emisií
s nulovým kupónom nezodpovedá bezrizikovej úrokovej miere (naprí-
klad v ekonomikách s vysokou infláciou). Vhodná náhrada by sa mala
použiťaj vtedy, ak by ú častníci trhu pri odhade reálnej hodnoty opcie
soživotnos ťou rovnajúcou sa o čakávanej dobe životnosti oce ňovanej
opcie stanovili bezrizikovú úrokovú sadzbu pomocou tejto náhradynamiesto implicitného výnosu zo štátnych emisií s nulovým kupónom.
Vplyvy kapitálovej štruktúry
B38. Obchodovate ľné opcie na akcie obvykle upisujú tretie strany, nie
účtovná jednotka sama. Pri realizácii takýchto opcií na akcie upisujúci
dodáva akcie dr žiteľovi opcie. Takéto akcie sa získavajú od existujú-
cich►
M5vlastníkmi ◄. Preto realizácia obchodovate ľných opcií na
akcie nemá efekt zriedenia.
B39. Naproti tomu, ak opcie na akcie upí šeúčtovná jednotka, nové akcie sú
emitované v okamihu, ke ďsa tieto opcie na akcie realizujú (bu ď
skuto čne emitované alebo v podstate emitované, ak sa pou žijú akcie
predtým spätne odkúpené a dr žané v majetku). Vzh ľadom na to, že
akcie sa budú emitova ťv realiza čnej cene a nie v aktuálnej trhovej
cene k dátumu realizácie, týmto skuto čným alebo potenciálnym zrie-
dením by sa mohla zní žiťcena akcie, tak žed ržiteľopcie by nezískal
tak ve ľký zisk, ako keby realizoval podobnú obchodovate ľnú opciu,
ktorá efekt zriedenia na cenu akcie nemá.
B40. Či má toto zriedenie významný vplyv na hodnotu poskytnutých opcií
na akcie, závisí od rôznych faktorov, akým je napríklad po čet nových
akcií, ktoré sa budú emitova ťpri realizácii opcií v porovnaní s po čtom
akcií, ktoré sa u žemitovali. Ak trh u žzárove ňočakáva, že
k poskytnutiu opcie dôjde, je takisto mo žné,že potenciálne zriedenie
ceny akcie k dátumu udelenia trh u žzohľadnil.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —445
▼B
B41. Ú čtovná jednotka by v šak mala zvá žiť,čim o žný efekt zriedenia
budúcej realizácie poskytnutých opcií na akcie mô žem a ťvplyv na
ich odhadovanú reálnu hodnotu k dátumu udelenia. Op čné oce ňovacie
modely mo žno upravi ťtak, aby takéto potenciálne efekty zriedenia
brali do úvahy.
Úpravy zmlúv o platbách na základe podielov vysporiadaných akciami
B42. V odseku 27 sa stanovuje, že bez oh ľadu na akéko ľvek úpravy
podmienok, za ktorých sa poskytli nástroje vlastného imania, alebo
bez oh ľadu na zru šenie alebo vysporiadanie takto poskytnutých
nástrojov vlastného imania by ú čtovná jednotka mala vykáza ťmini-
málne prijaté slu žby ocenené reálnou hodnotou poskytnutých
nástrojov vlastného imania ocenených k dátumu udelenia
s výnimkou prípadu, ak k nároku na takéto nástroje vlastného imania
nedošlo z dôvodu nesplnenia podmienky nároku (inej ako trhovej
podmienky), ktorá bola stanovená k dátumu udelenia. Okrem tohoúčtovná jednotka vykazuje efekty úpravy, ktorými sa zvy šuje celková
reálna hodnota zmluvy o zaplatení na základe podielov, alebo ktoré sú
iným spôsobom pre zamestnanca výhodné.
B43. Na ú čely uplat ňovania po žiadaviek odseku 27:
a) Ak sa úpravou zvy šuje reálna hodnota poskytnutých nástrojov
vlastného imania (napríklad zní žením realiza čnej ceny), stanovená
bezprostredne pred úpravou a po nej, ú čtovná jednotka zahrnie
poskytnutú dodato čnú reálnu hodnotu do ocenenia hodnoty vyká-
zanej za slu žby prijaté ako protihodnotu za poskytnuté nástroje
vlastného imania. Poskytnutá dodato čná reálna hodnota je
rozdielom medzi reálnou hodnotou upraveného nástroja vlastnéhoimania a reálnou hodnotou pôvodného nástroja vlastného imania,
s tým, že obidve reálne hodnoty sa stanovili k dátumu úpravy. Ak
k modifikácii dôjde po čas obdobia nároku, poskytnutá dodato čná
reálna hodnota sa zahrnie do ocenenia sumy vykázanej za slu ž
by
prijaté po čas obdobia od dátumu úpravy a ždo dátumu, ke ďdôjde
k nároku na upravený nástroj vlastného imania, a to popri sume
stanovenej na základe reálnej hodnoty pôvodného nástroja vlast-ného imania k dátumu vydania, ktorá sa vykazuje po čas zostáva-
júcej časti pôvodného obdobia nároku. Ak k úprave dôjde po
dátume nároku, poskytnutá dodato čná reálna hodnota sa vyká že
okam žite, alebo po čas obdobia nároku, ak sa po žaduje, aby zamest-
nanec zav ŕšil dodato čné obdobie zotrvania v pracovnom pomere
pred tým, ako získa nepodmienený nárok na tieto upravené nástroje
vlastného imania;
b) Podobne, ak sa úpravou zvý šip očet poskytnutých nástrojov vlast-
ného imania, ú čtovná jednotka zahrnie reálnu hodnotu dodato čne
poskytnutých nástrojov vlastného imania, ocenených k dátumu
úpravy, do ocenenia sumy vykázanej za slu žby prijaté ako proti-
hodnotu za poskytnuté nástroje vlastného imania v súladesp o žiadavkami vy ššie uvedeného písmena a). Napríklad ak
k úprave dôjde po čas obdobia nároku, reálna hodnota dodato čne
poskytnutých nástrojov vlastného imania sa zahrnie do oceneniasumy vykázanej za slu žby prijaté po čas obdobia od dátumu úpravy
do dátumu vzniku nároku na dodato čné nástroje vlastného imania,
a to okrem sumy stanovenej na základe reálnej hodnoty pôvodne
poskytnutých nástrojov vlastného imania k dátumu ich udelenia,ktorá sa vykazuje po čas zostávajúcej časti pôvodného obdobia
nároku;
c) Ak ú čtovná jednotka upraví podmienky nároku spôsobom, ktorý je
výhodný pre zamestnanca, napríklad skrátením obdobia nárokualebo úpravou či zru šením výkonnostnej podmienky [inej, ako je
trhová podmienka, ktorej zmeny sa ú čtujú v súlade s vy ššie
uvedeným písmenom a)], ú čtovná jednotka vezme pri uplat ňovaní
požiadaviek odsekov 19 a ž21 do úvahy upravené podmienky
nároku.
B44. Ak navy šeúč
tovná jednotka upraví podmienky poskytnutých
nástrojov vlastného imania spôsobom, ktorým sa zní ži celková reálna
hodnota zmluvy o zaplatení na základe podielov, alebo ktorý je prezamestnanca inak nevýhodný, ú čtovná jednotka aj napriek tomu vyka-
zuje slu žby prijaté ako protihodnotu za poskytnuté nástroje vlastného
imania tak, ako keby k tejto úprave vôbec nedo šlo (s výnimkou2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —446
▼B
zrušenia časti alebo v šetkých poskytnutých nástrojov vlastného
imania, o čom sa ú čtuje v súlade s odsekom 28). Napríklad:
a) Ak sa úpravou zní ži reálna hodnota poskytnutých nástrojov vlast-
ného imania stanovená bezprostredne pred úpravou a po nej,účtovná jednotka neberie do úvahy toto zní ženie reálnej hodnoty
an aďalej vykazuje sumu za slu žby prijaté ako protihodnotu za
nástroje vlastného imania na základe reálnej hodnoty poskytnutých
nástrojov vlastného imania k dátumu ich udelenia;
b) Ak sa úpravou zní žip očet nástrojov vlastného imania poskytnutých
zamestnancovi, takéto zní ženie sa zaú čtuje ako zru šenie tejto časti
poskytnutých nástrojov v súlade s po žiadavkami odseku 28;
c) Ak ú čtovná jednotka upraví podmienky nároku spôsobom, ktorý je
nepriaznivý pre zamestnanca, napríklad pred ĺžením obdobia nároku
alebo úpravou alebo pridaním novej výkonnostnej podmienky[inej, ako je trhová podmienka, ktorej zmeny sa ú čtujú v súlade
sv yššie uvedeným písmenom a)], ú čtovná jednotka pri uplat ňovaní
požiadaviek odsekov 19 a ž21 neberie do úvahy modifikované
podmienky nároku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —447
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 3
Podnikové kombinácie
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu IFRS je špecifikova ťfinan čné vykazovanie
účtovnej jednotky v prípade, ak vykoná podnikovú kombináciu .
V tomto štandarde sa najmä ustanovuje, ževšetky podnikové kombi-
nácie by sa mali ú čtovaťuplat ňovaním nákupnej metódy. Preto
nadobúdate ľ vykazuje identifikovate ľný majetok, záväzky
apodmienené záväzky nadobúdaného subjektu k dátumu akvizície
v ich reálnej hodnote , a takisto vykazuje goodwill , ktorý sa následne
namiesto amortizácie testuje na zní ženie hodnoty.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. S výnimkou ustanovení odseku 3 podniky uplat ňujú tento štandard pri
účtovaní v šetkých podnikových kombinácií.
3. Tento štandard sa nevz ťahuje na:
a) podnikové kombinácie, v rámci ktorých sa jednotlivé ú čtovné
jednotky alebo podnikania spájajú s cie ľom vytvori ťspolo čný
podnik ;
b)podnikové kombinácie zah ŕňajúce ú čtovné jednotky alebo podni-
kanie pod spolo čnou kontrolou ;
c) podnikové kombinácie zah ŕňajúce dve alebo viac podielových
zdru žení;
d) podnikové kombinácie, v rámci ktorých sa oddelené ú čtovné
jednotky alebo podnikania spoja výhradne prostredníctvom zmluvy
s cieľom vytvori ťvykazujúcu ú čtovnú jednotku bez toho, aby do šlo
k získaniu vlastníckych podielov (napríklad ide o kombinácie,v rámci ktorých sa podniky spoja výhradne na základe zmluvy
s cieľom vytvori ťduálne kótovanú spolo čnosť).
Identifikácia podnikovej kombinácie
4. Podniková kombinácia je spojenie samostatných ú čtovných jednotiek
alebo podnikaní do jednej vykazujúcej ú čtovnej jednotky. Výsledkom
takmer v šetkých podnikových kombinácií je skuto čnosť,že jedna
účtovná jednotka –nadobúdate ľ–získava kontrolu nad jedným
alebo viacerými podnikaniami –nadobúdanými subjektmi. Ak ú čtovná
jednotka získa kontrolu nad jedným alebo viacerými ú čtovnými
jednotkami, ktoré sa nezaoberajú podnikaním, takéto spojenienemo žno pova žovaťza podnikovú kombináciu. Ak ú čtovná jednotka
nadobudne súbor majetku alebo čistý majetok, ktorý nepredstavuje
podnikanie, rozdelí náklady skupiny medzi jednotlivé identifikova-teľné aktíva a záväzky v skupine na základe ich relatívnych reálnych
hodnôt k dátumu akvizície.
5. Podniková kombinácia mô žeb y ťštruktúrovaná rôznymi spôsobmi
z titulu právnych, da ňových alebo iných dôvodov. Mô že zah ŕňať
kúpu vlastného imania ú čtovnej jednotky inou ú čtovnou jednotkou,
kúpu v šetkého čistého majetku inej ú čtovnej jednotky, prevzatie
záväzkov inej ú čtovnej jednotky, alebo nákup častičistého majetku
inej ú čtovnej jednotky, ktorá spolu tvorí jedno alebo viacero podni-
kaní. Mô že sa uskuto čniťvydaním nástrojov vlastného imania alebo
prevodom pe ňažných prostriedkov, pe ňažných ekvivalentov alebo
iného majetku, alebo vzájomnou kombináciou uvedených spôsobov.Transakcia sa mô že uskuto čniťmedzi►
M5vlastníkmi ◄kombinu-
júcich sa ú čtovných jednotiek, alebo medzi jednou ú čtovnou
jednotkou a ►M5vlastníkmi ◄druhej ú čtovnej jednotky. Mô že
zahŕňaťzaloženie novej ú čtovnej jednotky na ú čely kontroly kombi-
nujúcich sa ú čtovných jednotiek alebo prevedeného čistého majetku,
alebo re štrukturalizáciu jednej alebo viacerých kombinujúcich sa
účtovných jednotiek.
6. Podniková kombinácia mô že vyústi ťdo vz ťahu materská spolo čnosť–
dcérska spolo čnosť, v ktorom nadobúdate ľom je materská spolo čnosť
a nadobúdaným subjektom je dcérska spolo čnosťnadobúdate ľa. Za2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —448
▼B
takýchto okolností nadobúdate ľuplat ňuje tento štandard vo svojej
konsolidovanej ú čtovnej závierke. Zah ŕňa jeho podiel
v nadobúdanom subjekte, a to vo v šetkých individuálnych ú čtovných
závierkach, ktoré vydáva, ako investíciu v dcérskej spolo čnosti (pozri
IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka ).
7. Podniková kombinácia mô že zah ŕňaťnákup čistého majetku, vrátane
goodwillu, inej ú čtovnej jednotky namiesto nákupu vlastného imania
inej ú čtovnej jednotky. Takáto kombinácia nevyús ťuje do vz ťahu
medzi materskou a dcérskou spolo čnosťou.
8. Do definície podnikovej kombinácie sú zahrnuté, a teda do rozsahu
pôsobnosti tohto štandardu patria, podnikové kombinácie, v rámci
ktorých jedna ú čtovná jednotka získava kontrolu nad druhou, ale pre
ktoré dátum získania kontroly (t. j. dátum akvizície) sa nezhoduje
s dátumom alebo dátumami získania vlastníckeho podielu
(t. j. dátum alebo dátumy výmeny ). K takejto situácii mô že dôjs ť
napríklad vtedy, ak subjekt, do ktorého sa investuje, uzatvorí zmluvu
o spätnom odkúpení akcií s niektorými z jeho investorov a výsledkom
je zmena kontroly nad subjektom, do ktorého sa investuje.
9. V tomto štandarde sa neustanovuje spôsob, ktorým spolo čníci ú čtujú
o podieloch sa spolo čnom podnikaní (pozri IAS 31 Podiely na
spolo čnom podnikaní ).
Podnikové kombinácie zah ŕňajúce ú čtovné jednotky pod
spolo čnou kontrolou
10. Podniková kombinácia zah ŕňajúca ú čtovné jednotky alebo podnikanie
pod spolo čnou kontrolou je podnikovou kombináciou, v rámci ktorej
všetky kombinujúce sa ú čtovné jednotky alebo podnikania
v kone čnom dôsledku ovláda tá istá strana alebo strany tak pred,
ako aj po uskuto čnení podnikovej kombinácie, a takéto ovládanie
nie je prechodné.
11. Skupina jednotlivcov sa pova žuje za skupinu ovládajúcu ú čtovnú
jednotku vtedy, ak v dôsledku zmluvných dohôd majú kolektívnuprávomoc riadi ťjej finan čné a prevádzkové politiky tak, aby získali
úžitky z jej činnosti. Preto podniková kombinácia nepatrí do rozsahu
pôsobnosti tohto štandardu vtedy, ak tá istá skupina jednotlivcov má
v dôsledku zmluvných dohôd definitívnu kolektívnu právomoc riadi ť
finan čné a prevádzkové politiky ka ždej z kombinujúcich sa ú čtovných
jednotiek tak, aby skupina získala ú žitky z ich činností, pri čom takáto
definitívna kolektívna právomoc nie je do časná.
12. Ú čtovnú jednotku mô že kontrolova ťjednotlivec alebo skupina jedno-
tlivcov, ktorí konajú v rámci zmluvnej dohody, a takýto jednotlivecalebo skupina jednotlivcov nemusí sp ĺňaťpožiadavky na finan čné
vykazovanie uvedené v štandardoch IFRS. Preto kombinujúce sa
účtovné jednotky nemusia by ťnevyhnutne zahrnuté ako sú časťdo
tej istej konsolidovanej ú čtovnej závierky, aby sa podniková kombi-
nácia pova žovala za kombináciu zah ŕňajúcu ú čtovné jednotky podniky
pod spolo čnou kontrolou.
13. Rozsah menšinových podielov vk aždej z kombinujúcich sa ú čtovných
jednotiek pred a po podnikovej kombinácii nie je podstatný pre stano-
venie, či kombinácia zah ŕň
aúčtovné jednotky pod spolo čnou
kontrolou. Podobne aj skuto čnosť,že jedna z kombinujúcich sa ú čtov-
ných jednotiek je dcérskou spolo čnosťou, ktorá bola vy ňatá
z konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny v súlade s IAS 27, nie
je dôle žitá pri stanovovaní, či kombinácia zah ŕňaúčtovné jednotky
pod spolo čnou kontrolou.
METÓDA Ú ČTOVANIA
14. V šetky podnikové kombinácie sa ú čtujú pomocou nákupnej metódy.
15. V rámci nákupnej metódy sa podniková kombinácia vníma z poh ľadu
kombinujúcej sa ú čtovnej jednotky, ktorá sa identifikuje ako nadobú-
dateľ. Nadobúdate ľkupuje čistý majetok a vykazuje nadobudnutý
majetok a prevzaté záväzky a podmienené záväzky vrátane tých,ktoré nadobúdaný subjekt predtým nevykazoval. Na ocenenie majetkua záväzkov nadobúdate ľa transakcia nemá vplyv a ani sa nevykazuje
žiadny dodato čný majetok alebo záväzky nadobúdate ľa v dôsledku
transakcie, preto že nie sú predmetom transakcie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —449
▼B
POU ŽITIE NÁKUPNEJ METÓDY
16. Uplatnenie nákupnej metódy zah ŕňa tieto kroky:
a) identifikáciu nadobúdate ľa;
b) ocenenie nákladov podnikovej kombinácie a
c) alokáciu (k dátumu akvizície) nákladov podnikovej kombinácie na
nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky a podmienené záväzky.
Identifikácia nadobúdate ľa
17. Pri v šetkých podnikových kombináciách sa musí identifikova ť
nadobúdate ľ. Nadobúdate ľom je kombinujúca sa ú čtovná jednotka,
ktorá získava kontrolu nad ostatnými kombinujúcimi sa ú čtovnými
jednotkami alebo podnikaniami.
18. Preto že v rámci nákupnej metódy sa podniková kombinácia vníma
zhľadiska nadobúdate ľa, predpokladá sa v nej, že jednu zo strán
transakcie mo žno identifikova ťako nadobúdate ľa.
19. Kontrola je právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové politiky ú čtovnej
jednotky alebo podnikania s cie ľom získa ťúžitky z ich činností. Pred-
pokladá sa, že kombinujúca sa ú čtovná jednotka získala kontrolu nad
inou kombinujúcou sa ú čtovnou jednotkou v prípade, ak získa viac
ako polovicu jej hlasovacích práv s výnimkou situácie, ak sa dá
preukáza ť,že takéto vlastnenie netvorí podstatu získania kontroly.
Aj napriek skuto čnosti, že jedna z kombinujúcich sa ú čtovných
jednotiek nezíska viac ako polovicu hlasovacích práv druhej kombi-nujúcej sa ú čtovnej jednotky, mohla získa ťkontrolu nad takouto
účtovnou jednotkou, ak v dôsledku kombinácie získa:
a) kontrolu nad viac ako polovicou hlasovacích práv druhej ú čtovnej
jednotky na základe dohody s ostatnými investormi alebo
b) právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové politiky druhej ú
čtovnej
jednotky pod ľaštatútu alebo dohody, alebo
c) právomoc vymenúva ťalebo odvoláva ťväčšinučlenov predstaven-
stva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu druhej ú čtovnej
jednotky, alebo
d) právomoc uplat ňovaťväčšinu hlasov na zhroma ždeniach predsta-
venstva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu druhej ú čtovnej
jednotky.
20. Hoci identifikácia nadobúdate ľam ô žeb yťniekedy zlo žitá, zvy čajne
sú prítomné príznaky jeho existencie. Napríklad:
a) ak je reálna hodnota jednej z kombinujúcich sa ú čtovných
jednotiek podstatne vy ššia ako reálna hodnota druhej kombinujúcej
sa účtovnej jednotky, nadobúdate ľom je pravdepodobne ú čtovná
jednotka s vy ššou reálnou hodnotou;
b) ak k podnikovej kombinácii dôjde výmenou be žných nástrojov
vlastného imania s hlasovacími právami za pe ňažné prostriedky
alebo iný majetok, ú čtovná jednotka, ktorá ponúka pe ňažné
prostriedky alebo iný majetok, je pravdepodobne nadobúdate ľom, a
c) ak v dôsledku podnikovej kombinácie mô že mana žment jednej
z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek ovplyvni ťvýber mana žér-
skeho tímu v rámci výslednej kombinovanej ú čtovnej jednotky,
účtovná jednotka, ktorá má takúto právomoc, je pravdepodobne
nadobúdate ľom.
21. V podnikovej kombinácii realizovanej formou výmeny podielov na
vlastnom imaní ú čtovná jednotka, ktorá tieto podiely emituje, sa spra-
vidla pova žuje za nadobúdate ľa. Pri stanovovaní, ktorá
z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek má právomoc riadi ťfinan čné
a prevádzkové politiky druhej ú čtovnej jednotky (alebo ú čtovných
jednotiek) tak, aby z jej (alebo ich) činností získala ú žitky, sa v šak
zohľadňujú v šetky príhodné skuto čnosti a okolnosti. V rámci niekto-
rých podnikových kombinácií, ktoré sa be žne nazývajú obrátenými
akvizíciami, je nadobúdate ľom ú čtovná jednotka, ktorej podiely na
vlastnom imaní boli nadobudnuté, a nadobúdaným subjektom je
emitujúca ú čtovná jednotka. K takejto situácii mô že dôjs ťnapríklad
vtedy, ke ďsa súkromná ú čtovná jednotka „nechá nadobudnú ť“2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —450
▼B
menšou ú čtovnou jednotkou verejného sektora, aby tým získala
možnosťkótovania na burze cenných papierov. Aj ke ďsa
z právneho h ľadiska emitujúca ú čtovná jednotka verejného sektora
považuje za materskú spolo čnosťa súkromná ú čtovná jednotka za
dcérsku spolo čnosť, právnou dcérskou spolo čnosťou je nadobúdate ľ,
ak má právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové zámery právnej mater-
skej spolo čnosti tak, aby z jej činnosti získaval ú žitok. Nadobúda-
teľom spravidla býva vä čšia ú čtovná jednotka; skuto čnosti
a okolnosti podnikovej kombinácie v šak niekedy nazna čujú,že men šia
účtovná jednotka nadobudla vä čšiu účtovnú jednotku. Usmernenia
týkajúce sa ú čtovania obrátených akvizícií sú uvedené v odsekoch
B1 a žB15 dodatku B.
22. Ak na ú čely emisie nástrojov vlastného imania s cie ľom realizácie
podnikovej kombinácie vznikne nová ú čtovná jednotka, jedna
z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek, ktorá existovala pred kombi-
náciou, sa na základe dostupných dôkazov pova žuje za nadobúdate ľa.
23. Podobne aj v prípade, ak podniková kombinácia zah ŕňa viac ako dve
kombinujúce sa ú čtovné jednotky, jedna z kombinujúcich sa ú čtov-
ných jednotiek, ktorá existovala pred kombináciou, sa na základedostupných dôkazov pova žuje za nadobúdate ľa. Stanovenie nadobú-
dateľa v takýchto prípadoch zah ŕňa posúdenie, okrem iného, ktorá
z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek dala podnet na realizáciu
kombinácie a či majetok alebo výnosy jednej z kombinujúcich sa
účtovných jednotiek významne prevy šujú majetok alebo výnosy ostat-
ných ú čtovných jednotiek.
Náklady podnikovej kombinácie
24. Nadobúdate ľoceňuje náklady podnikovej kombinácie ako súhrn:
a) reálnych hodnôt, k dátumu výmeny, poskytnutého majetku, prevza-
tých alebo vzniknutých záväzkov a nadobúdate ľom emitovaných
nástrojov vlastného imania výmenou za kontrolu nad nadobúdaným
subjektom, plus
b) všetkých nákladov priamo priradite ľných podnikovej kombinácii.
25. Dátumom akvizície je dátum, ku ktorému nadobúdate ľzíska efektívnu
kontrolu nad nadobúdaným subjektom. Ak k takejto situácii dôjde
prostredníctvom jednej výmennej transakcie, dátum výmeny je zhodnýs dátumom akvizície. Podniková kombinácia v šak mô že zah ŕňaťviac
ako jednu výmennú transakciu, napríklad v prípade, ak k nej dôjde
v rámci jednotlivých fáz postupných nákupov akcií. Ak dôjde
k takejto situácii:
a) náklady na kombináciu predstavujú súhrnné náklady jednotlivých
transakcií a
b) dátumom výmeny je dátum ka ždej výmennej transakcie
(t. j. dátum, ku ktorému sa v ú čtovnej závierke nadobúdate ľa
vykážek aždá jednotlivá investícia), zatia ľčo dátumom akvizície
je dátum, ku ktorému nadobúdate ľzíska kontrolu nad nadobú-
daným subjektom.
26. Majetok poskytnutý nadobúdate ľom a jemu vzniknuté alebo ním
prevzaté záväzky výmenou za kontrolu nad nadobúdaným subjektomsa v súlade s odsekom 24 oce ňujú v ich reálnych hodnotách k dátumu
výmeny. Preto ak sa odlo ží vysporiadanie v šetkých nákladov na
podnikovú kombináciu alebo ich časti, reálna hodnota takejto odlo-
ženej zlo žky sa stanovuje diskontovaním dl žných súm na ich sú
časnú
hodnotu k dátumu výmeny pri zoh ľadnení akejko ľvek prémie alebo
diskontu, ku vzniku ktorých mô že pri vysporiadaní dôjs ť.
27. Najlep ší dôkaz o reálnej hodnote kótovaného nástroja vlastného
imania poskytuje uverejnená cena tohto nástroja k dátumu výmeny,
a preto sa, s výnimkou zriedkavých prípadov, pou žije. Iné metódy
oceňovania a dokazovania sa zva žujú len v rámci mimoriadnych okol-
ností, ke ďnadobúdate ľmôže preukáza ť,že uverejnená cena k dátumu
výmeny nepredstavuje spo ľahlivý indikátor reálnej hodnoty a že inými
metódami oce ňovania a dokazovania sa poskytuje spo ľahlivej ší základ
ocenenia reálnej hodnoty nástroja vlastného imania. Uverejnená cenak dátumu výmeny je nespo ľahlivým ukazovate ľom len vtedy, ak bola
ovplyvnená obmedzenos ťou trhu. Ak uverejnená cena k dátumu
výmeny nie je spo ľahlivým indikátorom alebo ak pre nástroje vlast-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —451
▼B
ného imania emitované nadobúdate ľom uverejnená cena neexistuje,
reálnu hodnotu týchto nástrojov mo žno odhadnú ťnapríklad pomocou
odkazu na ich pomerný podiel v reálnej hodnote nadobúdate ľa alebo
odkazu na pomerný podiel v reálnej hodnote nadobúdaného subjektu,a to pod ľa toho, ktorý z postupov je jednozna čnejší. Reálna hodnota
k dátumu výmeny pe ňažného majetku poskytnutého akcionárom
nadobúdaného subjektu ako alternatívy k nástrojom vlastného imaniamôže takisto slú žiťako dôkaz celkovej reálnej hodnoty poskytnutej
nadobúdate ľom výmenou za získanie kontroly nad nadobúdaným
subjektom. V ka ždom prípade je nevyhnutné dôkladne zvá žiťvšetky
aspekty kombinácie, vrátane významných faktorov ovplyv ňujúcich
rokovania. Ďalšie usmernenia týkajúce sa stanovenia reálnej hodnoty
nástrojov vlastného imania sú stanovené v IAS 39 Finan čné nástroje :
vykazovanie a oce ňovanie .
28. Náklady na podnikovú kombináciu zah ŕňajú záväzky, ktoré nadobú-
dateľovi vzniknú alebo ktoré prevezme výmenou za kontrolu nad
nadobúdaným subjektom. Budúce straty alebo iné náklady, vznik
ktorých sa o čakáva v súvislosti s kombináciou, sa nepova žujú za
záväzky vzniknuté alebo prevzaté nadobúdate ľom výmenou za
kontrolu nad nadobúdaným subjektom, a preto sa nezah ŕňajú do
nákladov na kombináciu.
29. Náklady podnikovej kombinácie zah ŕňajú v šetky náklady priamo
priradite ľné kombinácii, napríklad poplatky platené ú čtovníkom,
právnym poradcom, odhadcom a iným konzultantom na realizáciukombinácie. V šeobecné administratívne náklady vrátane nákladov na
udržiavanie oddelenia pre akvizície a ostatné náklady, ktoré nemo žno
priamo priradi ťku konkrétnej ú čtovanej kombinácii, sa nezah
ŕňajú do
nákladov kombinácie: vykazujú sa ako náklad v čase vzniku.
30. Náklady na sprostredkovanie a emitovanie finan čných záväzkov tvoria
neoddelite ľnú sú časťtransakcie emitovania záväzku, a to aj vtedy, ak
k emisii záväzkov dôjde s cie ľom realizova ťpodnikovú kombináciu,
a teda nejde o náklady priamo priradite ľné ku kombinácii. Preto
účtovné jednotky nezah ŕňajú takéto náklady medzi náklady podni-
kovej kombinácie. V súlade s IAS 39 sa takéto náklady zah ŕňajú do
prvotného ocenenia záväzku.
31. Podobne aj náklady na emitovanie nástrojov vlastného imania tvoria
neoddelite ľnú sú časťtransakcie emitovania nástroja vlastného imania,
a to aj vtedy, ak k emisii nástrojov vlastného imania dôjde s cie ľom
realizova ťpodnikovú kombináciu, a teda nejde o náklady priamo
priradite ľné ku kombinácii. Preto ú čtovné jednotky nezah ŕňajú takéto
náklady medzi náklady podnikovej kombinácie. V súlade s IAS 32
Finan čné nástroje :prezentácia sa týmito nákladmi zni žujú výnosy
získané z emisie nástrojov vlastného imania.
Úpravy nákladov podnikovej kombinácie podmienené budúcimi udalo-
sťami
32. Ak zmluva o podnikovej kombinácii umo žňuje úpravu nákladov
kombinácie, ktorá je podmienená budúcimi udalos ťami, nadobúdate ľ
zahrnie sumu takejto úpravy do nákladov na kombináciu k dátumu
akvizície za predpokladu, že úprava je pravdepodobná am o žno ju
spoľahlivo oceni ť.
33. Zmluva o podnikovej kombinácii mô že umo žňovaťúpravy nákladov
na kombináciu, pri čom takéto úpravy závisia od jednej alebo viac-
erých budúcich udalostí. Úprava mô žeb y ťpodmienená napríklad
zachovaním alebo dosiahnutím stanovenej úrovne zisku v budúcichobdobiach, alebo zachovaním trhovej ceny emitovaných nástrojov.Obvykle je mo žné odhadnú ťsumu takejto úpravy v čase prvotného
účtovania kombinácie bez zní ženia spo ľahlivosti informácií, aj ke ď
vždy existuje ur čitá úrove ňneistoty. Ak k budúcim udalostiam
nedôjde alebo je potrebné prehodnoti ťodhad, náklady podnikovej
kombinácie sa zodpovedajúcim spôsobom upravia.
34. Ak v šak zmluva o podnikovej kombinácii umo žňuje takúto úpravu,
úprava sa v rámci prvotného ú čtovania kombinácie nezah ŕňad o
nákladov kombinácie, ak nie je pravdepodobná, alebo ak ju nemo žno
spoľahlivo oceni ť. Ak sa takáto úprava následne stane pravdepo-
dobnou a je ju mo žné spo ľahlivo oceni ť, dodato čná úhrada sa pova-
žuje za náklady kombinácie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —452
▼B
35. Za niektorých okolností sa od nadobúdate ľam ô žev yžadova ťvyko-
nanie následnej platby v prospech predajcu ako kompenzácie za
zníženie hodnoty poskytnutého majetku, emitovaných nástrojov vlast-
ného imania alebo záväzkov vzniknutých alebo prevzatých nadobúda-teľom výmenou za kontrolu nad nadobúdaným subjektom. K takejto
situácii dochádza napríklad vtedy, ke ďnadobúdate ľručí trhovú cenu
emitovaných nástrojov vlastného imania alebo dlhových nástrojov akosúčasťnákladov podnikovej kombinácie a od nadobúdate ľas av y ža-
duje, aby emitoval ďalšie nástroje vlastného imania alebo dlhové
nástroje s cie ľom dosiahnu ťpôvodne stanovenú sumu. V takýchto
prípadoch sa nevykazuje žiadne zvý šenie nákladov na podnikovú
kombináciu. V prípade nástrojov vlastného imania sa reálna hodnotadodato čnej platby kompenzuje rovnakým zní žením hodnoty priradenej
pôvodne emitovaným nástrojom. V prípade dlhových nástrojov sa
dodato čná platba pova žuje za zní ženie prémie alebo zvý šenie diskontu
z pôvodnej emisie.
Alokácia nákladov podnikovej kombinácie na nadobudnutý
majetok a prevzaté záväzky a podmienené záväzky
36. Nadobúdate ľk dátumu akvizície alokuje náklady na podnikovú
kombináciu prostredníctvom vykázania identifikovate ľného majetku,
záväzkov a podmienených záväzkov nadobúdaného subjektu, ktoré
spĺňajú kritériá vykazovania uvedené v odseku 37 v ich reálnych
hodnotách k tomuto dátumu, s výnimkou dlhodobého majetku(alebo skupiny na vyradenie) dr žaného na predaj v súlade s IFRS 5
Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činnosti , ktorý sa
vykáže v reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj. Akýko ľvek
rozdiel medzi nákladmi podnikovej kombinácie a podielom nadobú-dateľan a čistej reálnej hodnote identifikovate ľného majetku, záväzkov
a podmienených záväzkov takto vykazovaných sa ú
čtuje v súlade
s odsekmi 51 a ž57.
37. Nadobúdate ľosobitne vykazuje identifikovate ľný majetok, záväzky
a podmienené záväzky nadobúdaného subjektu k dátumu akvizície
len v prípade, ak k tomuto dátumu sp ĺňajú tieto kritériá:
a) v prípade majetku iného ako nehmotný majetok je pravdepodobné,
že akéko ľvek súvisiace budúce ekonomické ú žitky budú plynú ť
v prospech nadobúdate ľa a ich reálnu hodnotu mo žno spo ľahlivo
oceni ť;
b) v prípade záväzku iného ako podmienený záväzok je pravdepo-
dobné, že na vysporiadanie záväzku bude nutný odliv zdrojov
steles ňujúcich ekonomické ú žitky a jeho reálnu hodnotu mo žno
spoľahlivo oceni ť;
c) v prípade nehmotného majetku alebo podmieneného záväzku sa ich
reálna hodnota dá spo ľahlivo oceni ť.
38. Výkaz ►M5komplexného výsledku ◄nadobúdate ľa zah ŕňa zisky
a straty nadobúdaného subjektu po dátume akvizície formou zahrnutia
výnosov a nákladov nadobúdaného subjektu, vychádzajúcich
z nákladov podnikovej kombinácie nadobúdate ľa. Napríklad odpisy
zahrnuté po dátume akvizície do výkazu ziskov a strát nadobúdate ľa,
ktoré sa týkajú odpisovate ľných aktív nadobúdaného subjektu, vychá-
dzajú z reálnych hodnôt uvedených odpisovate ľných aktív k dátumu
akvizície, t. j. z ich nákladov zná šaných nadobúdate ľom.
39. Uplat ňovanie nákupnej metódy sa za čína dátumom akvizície, ktorým
je dátum, ku ktorému nadobúdate ľefektívne získa kontrolu nad
nadobúdaným subjektom. Preto že kontrola predstavuje právomoc
riadiťfinan čné a prevádzkové politiky ú čtovnej jednotky alebo podni-
kania tak, aby sa z ich činností získaval ú žitok, nie je nevyhnutné, aby
došlo k uzatvoreniu alebo právnemu vysporiadaniu transakcie pred
tým, ako nadobúdate ľzíska kontrolu. Pri hodnotení skuto čnosti,
kedy nadobúdate ľzískal kontrolu, sa zoh ľadňujú v šetky príhodné
skuto čnosti a okolnosti súvisiace s podnikovou kombináciou.
40. Vzh ľadom na to, že nadobúdate ľvykazuje identifikovate ľný majetok,
záväzky a podmienené záväzky nadobúdaného subjektu, ktoré sp ĺňajú
podmienky na vykazovanie uvedené v odseku 37, v ich reálnejhodnote k dátumu akvizície, akýko ľvek men šinový podiel
v nadobúdanom subjekte sa uvádza v rámci men šinového podielu
načistej reálnej hodnote uvedených polo žiek. V odsekoch B162008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —453
▼B
a B17 dodatku B sa uvádzajú usmernenia na stanovovanie reálnych
hodnôt identifikovate ľného majetku, záväzkov a podmienených
záväzkov nadobúdaného subjektu s cie ľom alokova ťnáklady podni-
kovej kombinácie.
Identifikovate ľný majetok a záväzky nadobúdaného subjektu
41. V súlade s odsekom 36 nadobúdate ľvykazuje osobitne ako sú časť
alokácie nákladov kombinácie len ten identifikovate ľný majetok,
záväzky a podmienené záväzky nadobúdaného subjektu, ktoré existo-
vali k dátumu akvizície a ktoré sp ĺňajú podmienky vykazovania
uvedené v odseku 37. Vzh ľadom na to:
a) nadobúdate ľvykazuje záväzky za ukon čenie alebo obmedzenie
aktivít nadobúdaného subjektu ako sú časťalokácie nákladov
kombinácie len v prípade, ak nadobúdaný subjekt má k dátumu
akvizície existujúci záväzok za re štrukturalizáciu vykázaný
v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené
aktíva ,a
b) pri alokácii nákladov kombinácie nadobúdate ľnevykazuje záväzky
za budúce straty alebo iné o čakávané náklady, ku vzniku ktorých
môže dôjs ťv dôsledku podnikovej kombinácie.
42. Platba, ktorú ú čtovná jednotka musí pod ľa zmluvy vykona ťnapríklad
v prospech svojich zamestnancov alebo dodávate ľov v prípade, ak
dôjde v rámci podnikovej kombinácie k jej akvizícii, predstavujesúčasný záväzok ú čtovnej jednotky, ktorý sa pova žuje za podmienený
záväzok dovtedy, kým nebude pravdepodobné, že podniková kombi-
nácia sa uskuto ční. Zmluvný záväzok sa vykazuje ako záväzok takejto
účtovnej jednotky v súlade s IAS 37 v prípade, ak sa podniková
kombinácia stane pravdepodobnou a záväzok sa dá spo ľahlivo oceni ť.
Preto ak dôjde k podnikovej kombinácii, uvedený záväzok nadobúda-
ného subjektu vyká že nadobúdate ľako sú časťalokácie nákladov
kombinácie.
43. Re
štrukturaliza čný plán nadobúdaného subjektu, ktorého realizácia
závisí od akvizície takejto ú čtovnej jednotky v rámci podnikovej
kombinácie, sa v šak bezprostredne pred podnikovou kombináciou
nepova žuje za sú časný záväzok nadobúdaného subjektu. Nejde ani
o podmienený záväzok nadobúdaného subjektu bezprostredne predpodnikovou kombináciou, preto že nejde o mo žný záväzok vyplývajúci
z minulej udalosti, ktorého existenciu mo žno potvrdi ťvýlučne
vznikom alebo nevzniknutím jednej alebo viacerých neistých budúcich
udalostí, nad ktorými nadobúdaný subjekt nemá úplnú kontrolu. Pretonadobúdate ľnevykazuje záväzok za takéto re štrukturaliza čné plány
ako sú časťalokácie nákladov kombinácie.
44. Identifikovate ľný majetok a záväzky, ktoré sa vykazujú v súlade
s odsekom 36, zah ŕňajú v šetok majetok a záväzky nadobúdaného
subjektu, ktoré nadobúdate ľkúpi alebo prevezme, vrátane jeho finan č-
ného majetku a finan čných záväzkov. Mô že takisto zah ŕňaťmajetok
a záväzky, ktoré predtým nadobúdaný subjekt nevykazoval vo svojejúčtovnej závierke napríklad preto, že pred akvizíciou nesp ĺňali
podmienky vykazovania. Ak napríklad ide o da ňové ú ľavu vyplýva-
júcu z da ňových strát nadobúdaného subjektu, ktorú nadobúdaný
subjekt nevykazoval predtým, ne ždošlo k realizácii podnikovej
kombinácie, takáto ú ľava sp ĺňa podmienky vykazovania ako identifi-
kovate ľný majetok pod ľa odseku 36 v prípade, ak je pravdepodobné,
že nadobúdate ľbude v budúcnosti disponova ťzdanite ľným ziskom,
vo
či ktorému bude môc ťuplatni ťnevykázanú da ňovú ú ľavu.
Nehmotný majetok nadobúdaného subjektu
45. V súlade s odsekom 37 nadobúdate ľosobitne vykazuje nehmotný
majetok nadobúdaného subjektu k dátumu akvizície len v prípade,
ak takýto majetok sp ĺňa definíciu nehmotného majetku v súlade
s IAS 38 Nehmotný majetok a jeho reálnu hodnotu mo žno spo ľahlivo
oceni ť. Uvedené znamená, že nadobúdate ľvykazuje ako majetok
oddelene od goodwillu výskumný a vývojový projekt nadobúdaného
subjektu vo fáze realizácie v prípade, ak takýto projekt sp ĺňa definíciu
nehmotného majetku a jeho reálnu hodnotu mo žno spo ľahlivo oceni ť.
V IAS 38 sa uvádzajú usmernenia týkajúce sa stanovovania, či reálnu
hodnotu nehmotného majetku získaného v rámci podnikovej kombi-
nácie mo žno spo ľahlivo oceni ť.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —454
▼B
46. Nepe ňažný majetok bez fyzickej podstaty musí by ťidentifikovate ľný,
aby sp ĺňal definíciu nehmotného majetku. V súlade s IAS 38 majetok
spĺňa kritérium identifikovate ľnosti v rámci definície nehmotného
majetku len vtedy, ak:
a) je oddelite ľný, t. j. je mo žné ho oddeli ťalebo vy členiťod účtovnej
jednotky a preda ť, previes ť, licen čne poskytnú ť, prenaja ťalebo
vymeni ť, a to bu ďjednotlivo alebo spolu so súvisiacou zmluvou,
majetkom alebo záväzkom, alebo
b) vzniká v dôsledku zmluvných alebo iných zákonných práv bez
ohľadu na to, či sú takéto práva prevodite ľné alebo oddelite ľné
od účtovnej jednotky alebo od iných práv alebo záväzkov.
Podmienené záväzky nadobúdaného subjektu
47. V odseku 37 sa ustanovuje, že nadobúdate ľvykazuje osobitne
podmienený záväzok nadobúdaného subjektu ako sú časťalokácie
nákladov na podnikovú kombináciu len v prípade, ak sa jeho reálna
hodnota dá spo ľahlivo oceni ť. Ak jeho reálnu hodnotu spo ľahlivo
oceni ťnemo žno:
a) existuje výsledný efekt sumy vykázanej ako goodwill alebo ú čto-
vanej v súlade s odsekom 56 a
b) nadobúdate ľzverejní informácie o takomto podmienenom záväzku,
ktoré sa musia zverej ňovaťv súlade s IAS 37.
V odseku B16 písm. l) dodatku B sa uvádzajú usmernenia
o stanovovaní reálnej hodnoty podmieneného záväzku.
48. Po prvotnom vykázaní nadobúdate ľoceňuje podmienené záväzky,
ktoré sa v súlade s odsekom 36 vykazujú osobitne, vy ššou spomedzi
týchto súm:
a) sumou, ktorá by sa vykázala v súlade s IAS 37, alebo
b) prvotne vykázanou sumou zní ženou o kumulatívnu amortizáciu,
pokia ľje to vhodné, vykázanou v súlade s IAS 18 Výnosy .
49. Po žiadavka uvedená v odseku 48 sa nevz ťahuje na zmluvy ú čtované
v súlade s IAS 39. Úverové prís ľuby vy ňaté z rozsahu pôsobnosti IAS
39, z ktorých nevyplýva povinnos ťposkytnú ťpôžičky za ni žšie ako
trhové úrokové sadzby, sa v šak vykazujú ako podmienené záväzky
nadobúdaného subjektu, ak k dátumu akvizície nie je pravdepodobné,
že na vysporiadanie záväzku bude nutný odliv zdrojov predstavujúcich
ekonomické ú žitky, alebo ak sumu záväzku nemo žno dostato čne
spoľahlivo oceni ť. Takýto úverový prís ľub sa v súlade s odsekom
37 vykazuje osobitne ako sú časťalokácie nákladov na kombináciu
len v takom prípade, ak jeho reálnu hodnotu mo žno spo ľahlivo oceni ť.
50. Podmienené záväzky vykazované osobitne ako sú časťalokácie
nákladov na podnikovú kombináciu sú vylú čené z rozsahu pôsobnosti
IAS 37. Nadobúdate ľvšak pre tieto podmienené záväzky zverej ňuje
informácie, ktorých zverejnenie sa vy žaduje v zmysle IAS 37 pre
každú triedu rezerv.
Goodwill
51. K dátumu akvizície nadobúdate ľ:
a) vykazuje goodwill získaný v rámci podnikovej kombinácie ako
majetok a
b) prvotne oce ňuje goodwill vo vý ške jeho nákladov, pri čom ide
o prebytok nákladov na podnikovú kombináciu nad podielomnadobúdate ľan a čistej reálnej hodnote identifikovate ľného
majetku, záväzkov a podmienených záväzkov vykázaných
v súlade s odsekom 36.
52. Goodwill získaný v rámci podnikovej kombinácie predstavuje platbu
realizovanú nadobúdate ľom v súvislosti s o čakávaním budúcich
ekonomických ú žitkov z majetku, ktorý nemo žno jednotlivo identifi-
kovaťa osobitne vykáza ť.
53. V rozsahu, v akom identifikovate ľný majetok, záväzky alebo podmie-
nené záväzky nadobúdaného subjektu nesp ĺňajú po žiadavky uvedené
v odseku 37 týkajúce sa osobitného vykazovania k dátumu akvizície,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —455
▼B
existuje výsledný efekt na sumu vykázanú ako goodwill (alebo ú čto-
vanú v súlade s odsekom 56). Je tomu tak preto, že goodwill sa
oceňuje ako zostatková cena podnikovej kombinácie po vykázaní
identifikovate ľného majetku, záväzkov alebo podmienených záväzkov
nadobúdaného subjektu.
54. Po prvotnom vykázaní nadobúdate ľoceňuje goodwill získaný v rámci
podnikovej kombinácie v obstarávacej cene zní ženej o akéko ľvek
akumulované straty zo zní ženia hodnoty.
55. Goodwill nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie sa neamorti-
zuje. Namiesto toho ho nadobúdate ľkaždoročne testuje na zní ženie
hodnoty, pri čom takýto test sa uskuto čňuje aj častejšie, ak udalosti
alebo zmeny okolností nazna čujú,že mohlo dôjs ťk zní ženiu hodnoty,
a to v súlade s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
Prebytok podielu nadobúdate ľan a čistej reálnej hodnote identifikova-
teľného majetku, záväzkov a podmienených záväzkov nadobúdaného
subjektu nad nákladmi podnikovej kombinácie
56. Ak podiel nadobúdate ľan a čistej reálnej hodnote identifikovate ľného
majetku, záväzkov alebo podmienených záväzkov vykázanýchv súlade s odsekom 36 presahuje náklady na podnikovú kombináciu,
nadobúdate ľ:
a) prehodnotí identifikáciu a ocenenie identifikovate ľného majetku,
záväzkov a podmienených záväzkov nadobúdaného subjektu
a ocenenie nákladov na podnikovú kombináciu a
b) akýko ľvek prebytok po uvedenom prehodnotení okam žite vyká že
v hospodárskom výsledku.
57. Zisk vykázaný v súlade s odsekom 56 mô že obsahova ťjednu alebo
viacero z týchto zlo žiek:
a) chyby v ocenení reálnej hodnoty nákladov na podnikovú kombi-
náciu alebo identifikovate ľného majetku, záväzkov alebo podmie-
nených záväzkov nadobúdaného subjektu. Budúce mo žné náklady,
ku vzniku ktorých mô že dôjs ťv súvislosti s nadobúdaným
subjektom, ktoré neboli vykázané správne v reálnej hodnote iden-
tifikovate ľného majetku, záväzkov alebo podmienených záväzkov
nadobúdaného subjektu, predstavujú potenciálnu prí činu takýchto
chýb;
b) po žiadavku niektorého ú čtovného štandardu na ocenenie identifi-
kovate ľného čistého majetku nadobudnutého v sume, ktorá nie je
reálnou hodnotou, av šak s cie ľom alokova ťnáklady kombinácie sa
považuje za reálnu hodnotu. Napríklad v usmernení v dodatku
B týkajúcom sa stanovovania reálnych hodnôt identifikovate ľného
majetku a záväzkov nadobúdaného subjektu sa vy žaduje, aby suma
priradená da ňovým aktívam a záväzkom nebola diskontovaná;
c) výhodný nákup.
Podniková kombinácia realizovaná vo fázach
58. Podniková kombinácia mô že zah ŕňaťviac ne žjednu výmennú trans-
akciu napríklad v prípade, ak k nej dôjde v rámci jednotlivých fázpostupných nákupov akcií. Ak dôjde k takejto situácii, nadobúdate ľ
účtuje ka ždú takúto transakciu osobitne a pri stanovovaní sumy good-
willu súvisiaceho s takouto transakciou pou žíva ku ka ždému dátumu
transakcie príslu šné náklady transakcie a informácie o reálnej hodnote.
Tak dochádza k postupnému porovnávaniu nákladov jednotlivýchinvestícií s podielom nadobúdate ľa na reálnych hodnotách identifiko-
vateľného majetku, záväzkov a podmienených záväzkov nadobúda-
ného subjektu v ka ždej fáze.
59. Ak podniková kombinácia zah ŕňa viac ako jednu výmennú transakciu,
reálne hodnoty identifikovate ľného majetku, záväzkov
a podmienených záväzkov nadobúdaného subjektu sa ku ka ždému
dátumu výmennej transakcie mô žu odli šovať.K e
ďže:
a) identifikovate ľný majetok, záväzky a podmienené záväzky nadobú-
daného subjektu sa prece ňujú na predpokladanú reálnu hodnotu
k dátumu ka ždej transakcie s cie ľom stanovi ťsumu goodwillu
súvisiaceho s ka ždou transakciou a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —456
▼B
b) identifikovate ľný majetok, záväzky a podmienené záväzky nadobú-
daného subjektu následne musí nadobúdate ľvykáza ťv ich reálnej
hodnote k dátumu akvizície,
každá úprava uvedených reálnych hodnôt súvisiaca s predtým dr ža-
nými podielmi nadobúdate ľa predstavuje precenenie, a teda sa tak aj
účtuje. Vzh ľadom na to, že k takémuto preceneniu dochádza pri
prvotnom nadobúdate ľovom vykázaní identifikovate ľného majetku,
záväzkov a podmienených záväzkov nadobúdaného subjektu, nezna-
mená to, že si nadobúdate ľzvolil uplat ňovanie ú čtovnej metódy na
precenenie týchto polo žiek po prvotnom vykázaní, napríklad v súlade
s IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia .
60. Predtým, ako transakcia splní kritériá podnikovej kombinácie, mô že
splniťkritériá investície do pridru ženého podniku a ú čtuje sa v súlade
s IAS 28 Podiely v pridru žených podnikoch pomocou metódy vlast-
ného imania. Ak je tomu tak, reálne hodnoty identifikovate ľného
čistého majetku subjektu, do ktorého sa investuje, k dátumu ka ždej
predchádzajúcej výmennej transakcie, sa stanovujú v predchádzajúcom
období pri uplat ňovaní metódy vlastného imania na investíciu.
Dočasné stanovenie prvotného ú čtovania
61. Prvotné ú čtovanie podnikovej kombinácie zah ŕňa identifikáciu
a stanovenie reálnych hodnôt, ktoré sa majú priradi ťidentifikovate ľ-
nému majetku, záväzkom a podmieneným záväzkom nadobúdanéhosubjektu, a nákladov kombinácie.
62. Ak prvotné ú čtovanie podnikovej kombinácie mo žno stanovi ťlen
dočasne do konca obdobia, v ktorom ku kombinácii do šlo, a to
z toho dôvodu, že reálne hodnoty, ktoré sa majú priradi ťidentifiko-
vateľnému majetku, záväzkom alebo podmieneným záväzkom nadobú-
daného subjektu, alebo náklady na kombináciu mo žno stanovi ťlen
dočasne, nadobúdate ľúčtuje kombináciu pomocou uvedených pred-
bežných hodnôt. Nadobúdate ľvykáže akéko ľvek úpravy uvedených
predbe žných hodnôt ako výsledok ukon čenia prvotného zaú čtovania:
a) do dvanástich mesiacov odo d ňa akvizície a
b) od dátumu akvizície. Preto:
i) účtovná hodnota identifikovate ľného majetku, záväzkov alebo
podmienených záväzkov, ktorá sa vykazuje alebo upravujev dôsledku ukon čenia prvotného zaú čtovania, sa stanovuje
tak, ako keby sa reálna hodnota k dátumu akvizície vykazovala
od tohto dátumu;
ii) goodwill alebo akýko ľvek prebytok vykázaný v súlade
s odsekom 56 sa upraví od dátumu akvizície o sumu, ktorása rovná úprave reálnej hodnoty identifikovate ľného majetku,
záväzkov, alebo podmienených záväzkov k dátumu akvizície,
ktoré sa vykazujú alebo upravujú;
iii) porovnávacie informácie prezentované za obdobia pred ukon-
čením prvotného zaú čtovania podnikovej kombinácie sa
prezentujú tak, ako keby sa prvotné zaú čtovanie ukon čené
k dátumu akvizície. Tento postup zah ŕňavšetky dodato čné
odpisy, amortizáciu alebo iný zisk alebo stratu vykazovanú
v dôsledku ukon čenia prvotného zaú čtovania.
Úpravy po ukon čení prvotného ú čtovania
63. S výnimkou ustanovení uvedených v odsekoch 33, 34 a 65 sa úpravy
prvotného ú čtovania podnikovej kombinácie po ukon čení prvotného
účtovania vykazujú iba s cie ľom opravi ťchyby v súlade s IAS 8
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . Úpravy prvot-
ného ú čtovania podnikovej kombinácie po ukon čení uvedeného také-
hoto ú čtovania sa nevykazujú z h ľadiska zmien v odhadoch. V súlade
s IAS 8 sa vplyv zmeny v odhadoch vykazuje v sú časnom
a v budúcich obdobiach.
64. V IAS 8 sa od ú čtovnej jednotky vy žaduje spätné ú čtovanie opravy
chyby a prezentácia ú čtovnej závierky tak, ako keby k chybe nikdy
nebolo do šlo, a to prepo čítaním porovnávacích informácií za predchá-
dzajúce obdobia, v ktorých k chybám do šlo. Preto sa ú čtovná hodnota
identifikovate ľného majetku, záväzkov alebo podmienených záväzkov2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —457
▼B
nadobúdaného subjektu, ktorá sa vykazuje alebo upravuje v dôsledku
opravy chyby, vypo čítava tak, ako keby sa reálna hodnota alebo upra-
vená reálna hodnota k dátumu akvizície vykazovala od uvedenéhodátumu. Goodwill alebo akýko ľvek prebytok vykázaný v súlade
s odsekom 56 za predchádzajúce obdobia sa spätne upravuje sumou,
ktorá sa rovná reálnej hodnote k dátumu akvizície (alebo úprave
reálnej hodnoty k dátumu akvizície) identifikovate ľného majetku,
záväzkov, alebo podmienených záväzkov, ktoré sa vykazujú (aleboupravujú).
Vykazovanie odlo žených da ňových poh ľadávok po ukon čení prvotného
účtovania
65. Ak potenciálny ú žitok z prevodu straty z dane z príjmov do budúcich
období alebo iné odlo žené da ňové poh ľadávky nesp ĺňajú kritériá
v odseku 37 na osobitné vykazovanie v prípade, ak sa podniková
kombinácia prvotne zaú čtovala a následne sa zrealizuje, nadobúdate ľ
tento ú žitok vyká že ako výnos v súlade s IAS 12 Dane z príjmov .
Nadobúdate ľokrem toho aj:
a) zní žiúčtovnú hodnotu goodwillu na sumu, ktorá by sa vykázala
v prípade, ak by bolo do šlo k vykázaniu odlo ženej da ňovej poh ľa-
dávky ako identifikovate ľného majetku k dátumu akvizície, a
b) vyká že zní ženie ú čtovnej hodnoty goodwillu ako náklad.
Dôsledkom tohto postupu v šak nesmie by ťvytvorenie prebytku, ako
sa uvádza v odseku 56, a ani zvý šenie zisku, predtým vykázaného
v súlade s odsekom 56.
ZVEREJ ŇOVANIE
66. Nadobúdate ľzverej ňuje informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jeho
úč
tovnej závierky vyhodnoti ťcharakter a finan čný efekt podnikových
kombinácií, ku ktorým do šlo:
a) po čas obdobia;
b) po►M5období vykazovania ◄,a však pred tým, ako do šlo
k schváleniu ú čtovnej závierky na zverejnenie.
67. S cie ľom uplatni ťzásady uvedené v odseku 66 písm. a) nadobúdate ľ
zverejní o ka ždej podnikovej kombinácii, ku ktorej do šlo v priebehu
obdobia, tieto informácie:
a) názvy a opis kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek alebo podni-
kaní;
b) dátum akvizície;
c) percentuálny podiel nadobudnutých nástrojov vlastného imania
s hlasovacím právom;
d) náklady na kombináciu a opis zlo žiek týchto nákladov vrátane
akýchko ľvek nákladov priamo priradite ľných tejto kombinácii.
Ak dôjde k emitovaniu nástrojov vlastného imania alebo sú emito-vateľné ako sú časťnákladov, zverejnia sa aj tieto informácie:
i) po čet emitovaných alebo emitovate ľných nástrojov vlastného
imania a
ii) reálnu hodnotu týchto nástrojov a základ pre stanovenie tejto
reálnej hodnoty. Ak k dátumu výmeny pre nástroje neexistuje
uverejnená cena, zverejnia sa významné predpoklady pou žité
pri stanovovaní reálnej hodnoty. Ak k dátumu výmeny zverej-nená cena existuje, nepou žila sa v šak ako základ pre stanovenie
nákladov kombinácie, táto skuto čnosťsa zverejní spolu
s: dôvodmi, pre čo sa uverejnená cena nepou žila; metódou
a významnými predpokladmi pou žitými na priradenie hodnoty
nástrojom vlastného imania; súhrnnou sumou rozdielu medzipriradenou hodnotou a uverejnenou cenou nástroja vlastného
imania;
e) podrobné údaje o akýchko ľvek činnostiach, ktoré sa ú čtovná
jednotka v dôsledku kombinácie rozhodla vyradi ť;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —458
▼B
f) sumy, vykázané k dátumu akvizície pre ka ždú triedu majetku,
záväzkov a podmienených záväzkov nadobúdaného subjektu
a, pokia ľto nie je nemo žné, ú čtovné hodnoty ka ždej z týchto
tried, stanovené v súlade so štandardmi IFRS bezprostredne pred
kombináciou. Ak by takéto zverejnenie nebolo mo žné vykona ť,
takáto skuto čnosťsa zverejní spolu s vysvetlením dôvodov;
g) sumu ka ždého prebytku vykázaného v hospodárskom výsledku
v súlade s odsekom 56 a riadkovú polo žku vo výkaze ziskov
a strát, v ktorej do šlo k vykázaniu uvedeného prebytku;
h) opis faktorov, ktoré prispeli k nákladom vo vykazovaní goodwillu
–opis ka ždého nehmotného aktíva, ktoré sa nevykázalo oddelene
od goodwillu a vysvetlenie, pre čo nebolo mo žné spo ľahlivo oceni ť
reálnu hodnotu nehmotného aktíva –alebo opis charakteru ka ždého
prebytku vykázaného v hospodárskom výsledku v súlade
s odsekom 56;
i) sumu zisku alebo straty nadobúdaného subjektu od dátumu akvi-
zície, zahrnutú do hospodárskeho výsledku nadobúdate ľa za dané
obdobie s výnimkou prípadu, ak by takéto zverejnenie nebolo
možné vykona ť. Ak by takéto zverejnenie nebolo mo žné vykona ť,
takáto skuto čnosťsa zverejní spolu s vysvetlením dôvodov.
68. Informácie, ktoré sa v súlade s odsekom 67 musia zverejni ť, sa zverej-
ňujú súhrnne za tie podnikové kombinácie realizované po čas obdobia
vykazovania, ktoré sú jednotlivo nevýznamné.
69. Ak sa prvotné ú čtovanie podnikovej kombinácie, ku ktorej do šlo
počas daného obdobia, stanovilo len do časne v súlade s odsekom
62, táto skuto čnosťsa zverejní spolu s vysvetlením dôvodov.
70. S cie ľom uplatni ťzásady uvedené v odseku 66 písm. a) nadobúdate ľ
zverej ňujeďalej uvedené informácie s výnimkou prípadu, ak by takéto
zverejnenie nebolo mo žné vykona ť:
a) výnos kombinovanej ú čtovnej jednotky za obdobie tak, ako keby
dátumom akvizície v šetkých podnikových kombinácií realizova-
ných za dané obdobie bol za čiatok daného obdobia;
b) zisk alebo stratu kombinovanej ú čtovnej jednotky za obdobie tak,
ako keby dátumom akvizície v šetkých podnikových kombinácií
realizovaných za dané obdobie bol za čiatok daného obdobia.
Ak by takéto zverejnenie nebolo mo žné vykona ť, takáto skuto čnosťsa
zverejní spolu s vysvetlením dôvodov.
71. S cie ľom uplatni ťzásadu uvedenú v odseku 66 písm. b) nadobúdate ľ
zverej ňuje informácie po žadované v zmysle odseku 67 pre ka ždú
podnikovú kombináciu realizovanú po ►M5období vykazovania ◄,
avšak pred dátumom schválenia ú čtovnej závierky na zverejnenie
s výnimkou situácie, ak by takéto zverejnenie nebolo mo žné vykona ť.
Ak by takéto zverejnenie nebolo mo žné vykona ť, takáto skuto čnosťsa
zverejní spolu s vysvetlením dôvodov.
72. Nadobúdate ľzverej ňuje informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jeho
účtovnej závierky vyhodnoti ťfinan čné vplyvy ziskov, strát, opráv
chýb a iných úprav vykázaných v sú časnom období, ktoré sa týkajú
podnikových kombinácií realizovaných v sú časnom alebo predchádza-
júcich obdobiach.
73. S cie ľom uplatni ťzásadu uvedenú v odseku 72 nadobúdate ľzverejní
tieto informácie:
a) sumu a príslu šné vysvetlenie týkajúce sa zisku alebo straty vyká-
zaných za aktuálne obdobie, ktorá:
i) sa týka identifikovate ľného nadobudnutého majetku alebo
prevzatých záväzkov alebo podmienených záväzkov v rámci
podnikovej kombinácie, ktorá sa uskuto čnila v aktuálnom
alebo predchádzajúcich obdobiach, a
ii) má takú ve ľkosť, charakter alebo vplyv, že zverejnenie je ve ľmi
významné z h ľadiska porozumenia finan čnej výkonnosti kombi-
novanej ú čtovnej jednotky;
b) ak sa prvotné ú čtovanie podnikovej kombinácie, ku ktorej do šlo
v bezprostrednom predchádzajúcom období, stanovilo len do časne2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —459
▼B
ku koncu uvedeného obdobia, sumy a vysvetlenia úprav predbe ž-
ných hodnôt vykázaných za aktuálne obdobie;
c) informácie o opravách chýb, ktoré sa musia zverejni ťpodľa IAS 8
pre akýko ľvek identifikovate ľný majetok, záväzky alebo podmie-
nené záväzky nadobúdaného subjektu, alebo zmeny v hodnotách
priradených k týmto polo žkám, ktoré nadobúdate ľvykazuje
v súlade s odsekmi 63 a 64 po čas aktuálneho obdobia.
74. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
jej účtovnej závierky vyhodnoti ťzmeny ú čtovnej hodnoty goodwillu
počas daného obdobia.
75. S cie ľom uplatni ťzásadu uvedenú v odseku 74 ú čtovná jednotka
zverej ňuje zosúhlasenie ú čtovnej hodnoty goodwillu na za čiatku
a konci daného obdobia, pri čom sa osobitne zverej ňujú:
a) brutto suma a akumulované straty zo zní ženia hodnoty na za čiatku
daného obdobia;
b) dodato čný goodwill vykázaný po čas daného obdobia s výnimkou
goodwillu obsiahnutého v skupine na vyradenie, ktorá k dátumu
akvizície sp ĺňa kritériá na jej klasifikáciu ako dr žanej na predaj
v súlade s IFRS 5;
c) úpravy vyplývajúce z následného vykázania odlo žených da ňových
pohľadávok po čas daného obdobia v súlade s odsekom 65;
d) goodwill zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako
držanej na predaj v súlade s IFRS 5 a goodwill, ktorého vykazo-
vanie sa po čas daného obdobia ukon čilo bez toho, aby bol predtým
zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako dr žanej na
predaj;
e) straty zo zní ženia hodnoty vykázané po čas daného obdobia
v súlade s IAS 36;
f)čisté kurzové rozdiely vzniknuté po čas daného obdobia v súlade
s IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien ;
g) všetky ostatné zmeny v ú čtovnej hodnote po čas daného obdobia a
h) brutto suma a akumulované straty zo zní ženia hodnoty na konci
daného obdobia.
76. Ú čtovná jednotka zverej ňuje popri informáciách, ktorých zverejnenie
sa vy žaduje v odseku 75 písm. e), aj informácie o spätne získate ľnej
sume a zní žení hodnoty goodwillu v súlade s IAS 36.
77. Ak za ur čitých okolností informácie, ktorých zverej ňovanie sa vy ža-
duje v súlade s týmto štandardom, nesp ĺňajú zásady uvedené
v odsekoch 66, 72 a 74, ú čtovná jednotka takéto dodato čné informácie
zverejní tak, aby sa tieto zásady sp ĺňali.
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM Ú ČINNOSTI
78. S výnimkou ustanovení uvedených v odseku 85 sa tento štandard
uplat ňuje na podnikové kombinácie, ktorých dátumom dohody je
31. marec 2004 alebo neskor ší dátum. Tento štandard sa uplat ňuje
aj na ú čtovanie:
a) goodwillu vyplývajúceho z podnikovej kombinácie, ktorej
dátumom dohody je 31. marec 2004 alebo neskor ší dátum, alebo
b) ka ždého prebytku podielu nadobúdate ľan a čistej reálnej hodnote
identifikovate ľného majetku, záväzkov alebo podmienených
záväzkov nadobúdaného subjektu nad nákladmi podnikovej kombi-
nácie, ktorej dátumom dohody je 31. marec 2004 alebo neskor ší
dátum.
Predtým vykázaný goodwill
79. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard prospektívne, od za čiatku
prvého ro čného ú čtovného obdobia za čínajúceho sa 31. marca 2004
alebo neskôr, na goodwill nadobudnutý v podnikovej kombinácii,
ktorej dátumom dohody je dátum pred 31. marcom 2004 a na good-
will vzniknutý z podielu v spoluovládanej ú čtovnej jednotke získaný2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —460
▼B
pred 31. marcom 2004 a ú čtovaný pomocou podielovej konsolidácie.
Preto ú čtovná jednotka:
a) od za čiatku prvého ro čného ú čtovného obdobia za čínajúceho sa
31. marca 2004 alebo neskôr ukon čí amortizáciu takéhoto goodwillu;
b) k za čiatku prvého ro čného ú čtovného obdobia za čínajúceho sa
31. marca 2004 alebo neskôr odú čtuje ú čtovnú hodnotu súvisiacej
akumulovanej amortizácie so sú časným kore špondujúcim zní žením
hodnoty goodwillu a
c) od za čiatku prvého ro čného ú čtovného obdobia za čínajúceho sa
31. marca 2004 alebo neskôr vykoná test na zní ženie hodnoty
goodwillu v súlade s IAS 36 (v znení revízie z roku 2004).
80. Ak ú čtovná jednotka predtým vykazovala goodwill formou zní ženia
vlastného imania, tento goodwill nevykazuje v hospodárskom
výsledku, ak vyradí podnikanie alebo jeho časť, ktorej sa goodwill
týka, alebo ak dôjde ku zní ženiu hodnoty pe ňazotvornej jednotky,
ktorej sa goodwill týka.
Predtým vykázaný negatívny goodwill
81. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty negatívneho goodwillu k za čiatku
prvého ro čného ú čtovného obdobia za čínajúceho sa 31. marca 2004
alebo neskôr, ktorý vyplýva z:
a) podnikovej kombinácie, ktorej dátumom dohody je dátum pred
31. marcom 2004, alebo
b) podielu v spoluovládanej ú čtovnej jednotke získaného pred
31. marcom 2004 a ú čtovaného prostredníctvom podielovej konso-
lidácie
sa ukon čuje k za čiatku tohto ú čtovného obdobia spolu s príslu šnou
úpravou za čiatočného stavu nerozdelených ziskov.
Predtým vykázaný nehmotný majetok
82. Ú čtovná hodnota polo žky klasifikovanej ako nehmotný majetok, ktorá
a) sa nadobudla v podnikovej kombinácii, ktorej dátumom dohody je
dátum pred 31. marcom 2004, alebo
b) vyplýva z podielu v spoluovládanej ú čtovnej jednotke získaného
pred 31. marcom 2004 a ú čtovaného prostredníctvom podielovej
konsolidácie
sa preklasifikuje ako goodwill k za čiatku prvého ro čného ú čtovného
obdobia za čínajúceho sa 31. marca 2004 alebo neskôr pod
podmienkou, že takýto nehmotný majetok k uvedenému dátumu
nespĺňa kritérium identifikovate ľnosti uvedené v IAS 38 (v znení
revízie z roku 2004).
Investície ú čtované metódou vlastného imania
83. Pokia ľide o investície ú čtované metódou vlastného imania,
k nadobudnutiu ktorých do šlo 31. marca 2004 alebo neskôr, ú čtovná
jednotka uplat ňuje tento štandard pri ú čtovaní:
a) akéhoko ľvek nadobudnutého goodwillu zahrnutého do ú čtovnej
hodnoty takejto investície. Preto sa amortizácia takéhoto abstrakt-ného goodwillu nezah ŕňa do stanovovania podielu ú čtovnej jednotky
na ziskoch alebo stratách subjektu, do ktorého sa investuje;
b) prebytku zahrnutého do ú čtovnej hodnoty investície podielu
účtovnej jednotky na čistej reálnej hodnote identifikovate ľného
majetku, záväzkov a podmienených záväzkov subjektu, do ktoréhosa investuje, nad náklady investície. Preto ú čtovná jednotka zahrnie
takýto prebytok ako výnos pri stanovovaní podielu ú čtovnej
jednotky na ziskoch alebo stratách subjektu, do ktorého sa inve-
stuje, za obdobie, v ktorom dôjde k nadobudnutiu investície.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —461
▼B
84. Pokia ľide o investície ú čtované pomocou metódy vlastného imania
a nadobudnuté pred 31. marcom 2004:
a) účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard prospektívne, od
začiatku prvého ro čného ú čtovného obdobia za čínajúceho sa
31. marca 2004 alebo neskôr, na v šetok nadobudnutý goodwill
zahrnutý do ú čtovnej hodnoty uvedenej investície. Preto ú čtovná
jednotka od tohto dátumu ukon čí zah ŕňanie amortizácie uvedeného
goodwillu do stanovovania podielu ú čtovnej jednotky na ziskoch
alebo stratách subjektu, do ktorého sa investuje;
b) účtovná jednotka ukon čí vykazovanie v šetkého negatívneho good-
willu zahrnutého do ú čtovnej hodnoty uvedenej investície
kz a čiatku prvého ro čného ú čtovného obdobia za čínajúceho sa
31. marca 2004 alebo neskôr, spolu s príslu šnou úpravou za čiatoč-
ného stavu nerozdelených ziskov.
Obmedzená spätná aplikácia
85. Ú čtovnej jednotke sa povo ľuje uplat ňovaťpožiadavky tohto štandardu
na goodwill, ktorý u žexistoval k ur čitému okamihu alebo bol
nadobudnutý po takomto okamihu pred dátumami ú činnosti uvede-
nými v odsekoch 78 a ž84, ako aj na podnikové kombinácie realizo-
vané pred dátumami ú činnosti uvedenými v odsekoch 78 a ž84, a to
za predpokladu, že:
a) oce ňovanie a iné informácie potrebné na uplat ňovanie tohto štan-
dardu na minulé podnikové kombinácie sa získali v čase, ke ďboli
tieto kombinácie prvotne zaú čtované, a
b) podnik zárove ňuplat ňuje aj IAS 36 (v znení revízie z roku 2004)
a IAS 38 (v znení revízie z roku 2004) prospektívne od toho istého
dátumu a oce ňovanie a iné informácie potrebné na uplat ňovanie
týchto štandardov od uvedeného dátumu ú čtovná jednotka predtým
získala, tak že nie je potrebné stanovova ťodhady, ktoré by sa
museli vykona ťk predchádzajúcemu dátumu.
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV
86. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 22 Podnikové kombinácie
(vydaný v roku 1998).
87. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-9 Podnikové kombinácie –klasifikácia bu ďako akvizícia
alebo ako zlú čenie podielov ;
b) SIC-22 Podnikové kombinácie –následné úpravy pôvodne vykáza-
ných reálnych hodnôt a goodwillu a
c) SIC-28 Podnikové kombinácie –dátum výmeny a reálna hodnota
nástrojov vlastného imania .
Dodatok A
Definície
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto IFRS.
Dátum akvizície Dátum, ku ktorému nadobúdate ľskuto čne získa
kontrolu nad nadobúdaným subjektom.
Dátum dohody Dátum, ku ktorému dôjde k podstatnej dohode
medzi kombinujúcimi sa stranami a v prípadeverejne kótovaných spolo čností je to dátum ozná-
menia tejto skuto čnosti verejnosti. V prípade
nepriate ľského prevzatia je najskor ší dátum, kedy
do
šlo k podstatnej dohode medzi kombinujúcimi
sa stranami, dátumom, kedy dostato čný po čet maji-
teľov nadobúdaného subjektu akceptoval ponuku
nadobúdate ľa na prevzatie kontroly nad nadobú-
daným subjektom.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —462
▼B
Podnikanie Integrovaný súhrn činností a majetku spravovaný
a realizovaný s cie ľom dosiahnu ť:
a) výnosy pre investorov alebo
b) ni žšie náklady alebo iné ekonomické ú žitky
priamo a proporcionálne v prospech poistníkovalebo ú častníkov.
Podnikanie vo v šeobecnosti pozostáva zo vstupov,
procesov uplat ňovaných na uvedené vstupy
a výsledných výstupov, ktoré sa pou žívajú alebo
budú pou žívaťna tvorbu výnosov. Ak je goodwill
súčasťou prevedeného súboru činností a majetku,
tento súbor sa pova žuje za podnikanie.
Podniková kombinácia Spojenie oddelených ú čtovných jednotiek alebo
podnikaní do jednej vykazujúcej účtovnej
jednotky .
Podniková kombinácia
zahŕňajúca ú čtovné
jednotky alebo podni-kanie pod spolo čnou
kontrolouPodniková kombinácia , v rámci ktorej sú kombi-
nujúce sa ú čtovné jednotky alebo podniky sú
kontrolované tou istou stranou alebo stranami
pred a po uskuto čnení kombinácie a takáto
kontrola nieje do časná.
Podmienený záväzok Význam podmieneného záväzku je uvedený v IAS
37Rezervy, podmienené záväzky a podmienené
aktíva , t. j.:
a) mo žná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých
udalostí a ktorej existencia sa potvrdí jedine
vzniknutím alebo nevzniknutím jednej aleboviacerých neur čitých budúcich udalostí, ktoré
nie sú úplne v rámci kontroly ú čtovnej
jednotky, alebo
b) sú
časná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých
udalostí, av šak nevykazuje sa, preto že:
i) nie je pravdepodobné ,že na vyrovnanie
povinnosti bude potrebný úbytok zdrojovsteles ňujúcich ekonomické ú žitky, alebo
ii) vý šku povinnosti nieje mo žné oceni ť
s dostato čnou spo ľahlivos ťou.
Ovládanie Právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové politiky
účtovnej jednotky alebo podnikania s cie ľom
získa ťúžitky z jej činností.
Dátum výmeny Ak k podnikovej kombinácii dôjde prostredníc-
tvom jednej výmennej transakcie, dátumom
výmeny je dátum akvizície .A k podniková
kombinácia zahŕňa viac ako jednu výmennú trans-
akciu, napríklad ak k nej dôjde vo fázach formou
postupného nákupu akcií, dátumom výmeny je
dátum vykázania ka ždej jednotlivej investície
vúčtovnej závierke nadobúdate ľa.(
1)
Reálna hodnota Suma, za ktorú by sa mohol majetok vymeni ť
alebo záväzok vysporiada ťv nezávislej transakcii
medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi
stranami.
Goodwill Budúce ekonomické ú žitky vyplývajúce z majetku,
ktoré nemo žno jednotlivo identifikova ťa osobitne
vykazova ť.
Nehmotný majetok Nehmotný majetok je definovaný v IAS 38
Nehmotný majetok , t. j. ide o identifikovate ľný
nepeňažný majetok bez fyzickej podstaty.
_____________
(1) Koncep čný rámec definuje záväzok ako sú časnú povinnos ťúčtovnej jednotky vznik-
nutú z minulej udalosti, vysporiadanie ktorej bude pod ľaočakávaní ma ťza následok
odliv zdrojov ú čtovnej jednotky steles ňujúcich ekonomické ú žitky (t. j. odliv pe ňažných
prostriedkov alebo iných aktív ú čtovnej jednotky).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —463
▼B
Spolo čný podnik Spolo čný podnik je definovaný v IAS 31 Podiely
na spolo čnom podnikaní , t. j. ide o zmluvnú
dohodu, v rámci ktorej dve alebo viacero strán
vykonáva ekonomickú činnos ť, ktorá podlieha
spolo čnej kontrole.
Menšinový podiel Táčasťzisku alebo straty a čistých aktív dcérskej
spolo čnosti , ktorá je priradite ľná podielom na
vlastnom imaní, ktoré nie sú, priamo alebonepriamo prostredníctvom dcérskych spolo čností ,
vo vlastníctve materskej spolo čnosti .
Podielové zdru ženie Účtovná jednotka, ktorá je iná ako ú čtovná
jednotka vlastnená investorom, napríklad spolo čná
poisťovňa alebo dru žstvo, ktoré poskytuje ni žšie
náklady alebo iné ekonomické ú žitky priamo
a proporcionálne svojim poistníkom alebo ú čast-
níkom.
Materská spolo čnosť Účtovná jednotka, ktorá má jednu alebo viacero
dcérskych spolo čností .
Pravdepodobný Ide o situáciu, ktorej výskyt je pravdepodobnej ší
ako nepravdepodobný.
Vykazujúca ú čtovná Účtovná jednotka, vo vz ťahu ku ktorej existujú
používatelia, ktorí sa spoliehajú na riadnu ú
čtovnú
závierku takejto ú čtovnej jednotky obsahujúcu
informácie, ktoré budú pre nich dôle žité pri rozho-
dovaní o alokácii zdrojov. Vykazujúcou ú čtovnou
jednotkou mô žeb yťjedna ú čtovná jednotka alebo
skupina obsahujúca materskú spolo čnosťavšetky
jejdcérske spolo čnosti .
Dcérska spolo čnosť Účtovná jednotka, vrátane neregistrovanej ú čtovnej
jednotky, akou je partnerstvo, ktorú kontroluje iná
účtovná jednotka (známa ako materská spolo č-
nosť).
Dodatok B
Aplika čný dodatok (1)
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto IFRS.
Obrátené akvizície
B1. Ako sa uvádza v odseku 21, v rámci niektorých podnikových kombi-
nácií, ktoré sa be žne nazývajú obrátenými akvizíciami, je nadobúda-
teľom ú čtovná jednotka, ktorej podiely na vlastnom imaní sa
nadobudli a nadobúdaným subjektom je emitujúca ú čtovná jednotka.
K takejto situácii mô že dôjs ťnapríklad vtedy, ke ďsa súkromná
účtovná jednotka „nechá nadobudnú ť“menšou ú čtovnou jednotkou
vereného sektora, aby tým získala mo žnosťkótovania na burze
cenných papierov. Aj ke ďsa z právneho h ľadiska emitujúca ú čtovná
jednotka verejného sektora pova žuje za materskú spolo čnosť
a súkromná ú čtovná jednotka za dcérsku spolo čnosť, právnou dcér-
skou spolo čnosťou je nadobúdate ľ, ak má právomoc riadi ťfinan čné
a prevádzkové zámery právnej materskej spolo čnosti tak, aby z jej
činnosti získaval ú žitok.
B2. Ú čtovná jednotka pri ú čtovaní obrátenej akvizície uplat ňuje usmer-
nenia obsiahnuté v odsekoch B3 a žB15.
B3. Ú čtovaním obrátenej akvizície sa stanovuje alokácia nákladov podni-
kovej kombinácie k dátumu akvizície, pri čom neuplat ňuje sa na trans-
akcie, ku ktorým do šlo po kombinácii.
Náklady podnikovej kombinácie
B4. Ak dôjde k emisii nástrojov vlastného imania ako sú časti nákladov
podnikovej kombinácie, v odseku 24 sa vy žaduje, aby náklady kombi-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —464
(1) V tomto dodatku sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
nácie zah ŕňali reálnu hodnotu týchto nástrojov vlastného imania
k dátumu výmeny. V odseku 27 sa uvádza, že v prípade neexistencie
spoľahlivej uverejnenej ceny mo žno reálnu hodnotu nástrojov vlast-
ného imania odhadnú ťformou odkazu na reálnu hodnotu nadobúda-
teľa alebo nadobúdaného subjektu, pod ľa toho, ktorá informácia je
jednozna čnejšia.
B5. V rámci obrátenej akvizície sa náklady podnikovej kombinácie pova-
žujú za vzniknuté v dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona (t. j. ide
o nadobúdate ľan aú čtovné ú čely) vo forme nástrojov vlastného
imania vydaných v prospech majite ľov materskej spolo čnosti pod ľa
zákona (t. j. ide o nadobúdaný subjekt na ú čtovné ú čely). Ak sa
uverejnená cena nástrojov vlastného imania dcérskej spolo čnosti
podľa zákona pou žíva na stanovenie nákladov kombinácie, vykoná
sa výpo čet s cie ľom stanovi ťpočet nástrojov vlastného imania,
ktoré by dcérska spolo čnosťpodľa zákona musela emitova ťtak, aby
sa dospelo k rovnakému percentuálnemu vlastníckeho podielu kombi-
novanej ú čtovnej jednotky v prospech majite ľov materskej spolo čnosti
podľa zákona, aké majú v kombinovanom podniku v dôsledku obrá-
tenej akvizície. Reálna hodnota nástrojov vlastného imania vypo čítaná
týmto spôsobom sa pou žije ako náklady kombinácie.
B6. Ak reálna hodnota nástrojov vlastného imania dcérskej spolo čnosti
podľa zákona nie je inak jednozna čná, celková reálna hodnota v šet-
kých emitovaných nástrojov vlastného imania materskej spolo čnosti
podľa zákona pred podnikovou kombináciou sa pou žije ako základ
pre stanovenie nákladov kombinácie.
Príprava a prezentácia konsolidovanej ú čtovnej závierky
B7. Konsolidovaná ú čtovná závierka pripravená po obrátenej akvizícii sa
vydá v mene materskej spolo čnosti pod ľa zákona, av šak
v poznámkach sa uvedie pokra čovanie ú čtovnej závierky dcérskej
spolo čnosti pod ľa zákona (t. j. nadobúdate ľan aú čtovné ú čely).
Vzhľadom na to, že takáto konsolidovaná ú čtovná závierka predsta-
vuje pokra čovanie ú čtovnej závierky dcérskej spolo čnosti pod ľa
zákona:
a) majetok a záväzky dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona sa vykazujú
a oce ňujú v tejto konsolidovanej ú čtovnej závierke v ich ú čtovných
hodnotách pred kombináciou;
b) nerozdelený zisky a iné zostatky ú čtov vlastného imania vykázané
v tejto konsolidovanej ú čtovnej závierke musia predstavova ťneroz-
delené zisky a iné zostatky ú čtov vlastného imania dcérskej spolo č-
nosti pod ľa zákona bezprostredne pred podnikovou kombináciou;
c) suma vykázaná ako emitované nástroje vlastného imania v tejto
konsolidovanej ú čtovnej závierke sa stanovuje pripo čítaním
nákladov na kombináciu, ktoré sa stanovia v zmysle odsekov B4ažB6, do emitovaného vlastného imania dcérskej spolo čnosti
podľa zákona bezprostredne pred podnikovou kombináciou. Š
truk-
túra vlastného imania uvedená v konsolidovanej ú čtovnej závierke
(t. j. po čet a typ emitovaných nástrojov vlastného imania) v šak
musí odzrkad ľovaťštruktúru vlastného imania materskej spolo č-
nosti pod ľa zákona vrátane nástrojov vlastného imania, emitova-
ných materskou spolo čnosťou pod ľa zákona s cie ľom realizova ť
kombináciu;
d) porovnávacie informácie prezentované v tejto konsolidovanej
účtovnej závierke musia by ťinformáciami dcérskej spolo čnosti
podľa zákona.
B8. Ú čtovanie obrátenej akvizície sa uplat ňuje len v rámci konsolidovanej
účtovnej závierky. Preto sa v rámci individuálnej ú čtovnej závierky
(ak existuje) materskej spolo čnosti pod ľa zákona ú čtuje investícia do
dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona v súlade s po žiadavkami IAS 27
týkajúcimi sa ú čtovania investícií v individuálnej ú čtovnej závierke
investora.
B9. Konsolidovaná ú čtovná závierka zostavená po uskuto čnení obrátenej
akvizície musí odzrkad ľovaťreálne hodnoty majetku, záväzkov
a podmienených záväzkov materskej spolo čnosti pod ľa zákona
(t. j. nadobúdaného subjektu pre ú čtovné ú čely). Preto sa náklady
podnikovej kombinácie alokujú ocenením identifikovate ľného
majetku, záväzkov a podmienených záväzkov materskej spolo čnosti2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —465
▼B
podľa zákona, ktoré sp ĺňajú kritériá na vykazovanie uvedené
v odseku 37, v ich reálnych hodnotách k dátumu akvizície. V šetky
prebytky nákladov na kombináciu nad podielom nadobúdate ľan a
čistej reálnej hodnote týchto polo žiek sa ú čtujú v súlade s odsekmi
51 a ž55. V šetky prebytky podielu nadobúdate ľan a čistej reálnej
hodnote týchto polo žiek nad nákladmi na kombináciu sa ú čtujú
v súlade s odsekom 56.
Men šinový podiel
B10. V rámci niektorých obrátených akvizícií niektorí majitelia dcérskej
spolo čnosti pod ľa zákona nevymie ňajú svoje nástroje vlastného imania
za nástroje vlastného imania materskej spolo čnosti pod ľa zákona. Aj
keďúčtovná jednotka, v ktorej títo majitelia majú v dr žbe nástroje
vlastného imania (dcérska spolo čnosťpodľa zákona), získala inú
účtovnú jednotku (materskú spolo čnosťpodľa zákona), títo majitelia
sa v konsolidovanej ú čtovnej závierke zostavenej po dátume obrátenej
akvizície pova žujú za men šinový podiel. Je tomu tak preto, lebo maji-
telia dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona, ktorí nevymie ňajú svoje
nástroje vlastného imania za nástroje vlastného imania materskejspolo čnosti pod ľa zákona, majú podiel len na výsledkoch a čistom
majetku dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona, a nie na výsledkoch
ačistom majetku kombinovanej ú
čtovnej jednotky. Naopak v šetci
majitelia materskej spolo čnosti pod ľa zákona bez oh ľadu na to, či
sa takáto materská spolo čnosťpovažuje za nadobúdaný subjekt,
majú podiel na výsledkoch a čistom majetku kombinovanej ú čtovnej
jednotky.
B11. Vzh ľadom na to, že majetok a záväzky dcérskej spolo čnosti pod ľa
zákona sa vykazujú a oce ňujú v konsolidovanej ú čtovnej závierke
v ich ú čtovných hodnotách pred kombináciou, men šinový podiel
musí odzrkad ľovať pomerný podiel men šinových
►M5vlastníkov ◄na ú čtovnej hodnote čistého majetku dcérskej
spolo čnosti pod ľa zákona pred kombináciou.
Zisk na akciu
B12. Pod ľa ustanovenia odseku B7 písm. c), štruktúra vlastného imania
uvedená v konsolidovanej ú čtovnej závierke zostavenej následne po
obrátenej akvizícii odzrkad ľuještruktúru vlastného imania materskej
spolo čnosti pod ľa zákona, vrátane nástrojov vlastného imania emito-
vaných materskou spolo čnosťou pod ľa zákona s cie ľom realizova ť
podnikovú kombináciu.
B13. S cie ľom vypo čítaťvážený priemerný po čet nesplatených kme ňových
akcií (menovate ľ)p očas obdobia, v ktorom dôjde k obrátenej akvi-
zícii:
a) po čet nesplatených kme ňových akcií od za čiatku takéhoto obdobia
do dátumu akvizície predstavuje po čet kme ňových akcií emitova-
ných materskou spolo čnosťou pod ľa zákona v prospech majite ľov
dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona a
b) po čet nesplatených kme ňových akcií od dátumu akvizície do konca
takéhoto obdobia predstavuje skuto čný po čet kme ňových akcií
materskej spolo čnosti pod ľa zákona nesplatených po čas daného
obdobia.
B14. Základný zisk na akciu zverejnený pre ka ždé porovnávacie obdobie
pred dátumom akvizície, ktorý sa prezentuje v konsolidovanejúčtovnej závierke po obrátenej akvizícii, sa po číta delením zisku
alebo straty dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona, ktorá je priradite ľná
kmeňovým►
M5vlastníkom ◄vk a ždom tomto období, po čtom
kmeňových akcií emitovaných materskou spolo čnosťou pod ľa zákona
v prospech majite ľov dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona v rámci obrá-
tenej akvizície.
B15. Vo výpo čtoch uvedených v odsekoch B13 a B14 sa predpokladá, že
nedošlo k žiadnym zmenám po čtu emitovaných kme ňových akcií
dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona po čas porovnávacích období
ap očas obdobia od za čiatku obdobia, v ktorom do šlo k obrátenej
akvizícii, a ždo dátumu akvizície. Výpo čet ziskov na akciu sa
príslu šne upraví tak, aby zoh ľadňoval vplyv zmeny po čtu kme ňových
akcií dcérskej spolo čnosti pod ľa zákona emitovaných v priebehu
týchto období.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —466
▼B
Alokácia nákladov podnikovej kombinácie
B16. V tomto štandarde sa od nadobúdate ľav yžaduje, aby vykazoval iden-
tifikovate ľný majetok, záväzky a podmienené záväzky nadobúdaného
subjektu, ktoré sp ĺňajú relevantné kritériá vykazovania, v ich reálnych
hodnotách k dátumu akvizície. Na ú čely alokácie nákladov podnikovej
kombinácie nadobúdate ľpovažuje za reálne hodnoty tieto ocenenia:
a) pokia ľide o finan čné nástroje obchodované na aktívnom trhu,
nadobúdate ľpoužije sú časné trhové hodnoty;
b) pokia ľide o finan čné nástroje neobchodované na aktívnom trhu,
nadobúdate ľpoužije odhadované hodnoty zoh ľadňujúce vlastnosti,
akými sú napríklad ukazovatele cena/zisk, výnosy z dividendaočakávané miery rastu porovnate ľných nástrojov ú čtovných
jednotiek s podobnými charakteristikami;
c) pokia ľide o poh ľadávky, výhodné zmluvy a iný identifikovate ľný
majetok, nadobúdate ľpoužije sú časné hodnoty súm, ktoré sa majú
prijať, stanovené príslu šnými aktuálnymi úrokovými mierami po
prípadnom odpo čítaní opravných polo žiek na náklady na nedo-
bytné poh ľadávky a ich vymáhanie. Diskontovanie sa v šak nepo-
žaduje pre krátkodobé poh ľadávky, výhodné zmluvy a iný identi-
fikovate ľný majetok, ak rozdiel medzi nominálnou
a diskontovanou sumou nie je významný;
d) pokia ľide o zásoby:
i) hotových výrobkov a tovaru, nadobúdate ľpoužije predajné
ceny zní žené o súhrn 1. nákladov na vyradenie a 2. primerané
ziskové rozpätie za predajné úsilie nadobúdate ľa, zalo žené na
zisku z podobných hotových výrobkov a tovaru;
ii) nedokon čenej výroby, nadobúdate ľpoužije predajné ceny hoto-
vých výrobkov zní žených o súhrn 1. nákladov na dokon čenie,
2. nákladov na vyradenie a 3. primeraného ziskového rozpätia
za úsilie dokon čiťa preda ťtovar, zalo žené na zisku
z podobných hotových výrobkov, a
iii) surovín, nadobúdate ľpoužije sú časné reproduk čné náklady;
e) pokia ľide o pozemky a budovy, nadobúdate ľpoužije trhové
hodnoty;
f) pokia ľide o stroje a zariadenia, nadobúdate ľpoužije trhové
hodnoty be žne stanovované formou ohodnotenia. Ak neexistuje
trhový dôkaz o existencii reálnej hodnoty z dôvodu špecializova-
ného charakteru polo žky stroja alebo zariadenia a takáto polo žka sa
predáva ve ľmi zriedka, s výnimkou sú časti pokra čujúceho podni-
kania, nadobúdate ľmôžeb y ťnútený odhadnú ťreálnu hodnotu
pomocou výnosového prístupu alebo pomocou metódy odpisovaniareproduk čnej obstarávacej ceny;
g) pokia ľide o nehmotný majetok, nadobúdate ľstanoví reálnu
hodnotu:
i) odkazom na aktívny trh pod ľa definície v IAS 38 alebo
ii) ak neexistuje aktívny trh, na báze, ktorá odzrkad ľuje sumy,
ktoré by nadobúdate ľzaplatil za majetok v nezávislej transakcii
medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami na
základe najlep ších dostupných informácií (pozri IAS 38, kde
sa nachádzajú ďalšie usmernenia o stanovovaní reálnej hodnoty
nehmotného majetku nadobudnutého v rámci podnikovej
kombinácie);
h) pokia ľide o čisté aktíva zamestnaneckých po žitkov alebo záväzky
týkajúce sa programov so stanovenými po žitkami, nadobúdate ľ
použije sú časnú hodnotu povinnosti zo stanovených po žitkov
zníženú o reálnu hodnotu ka ždého plánu majetku. Majetok sa
však vykazuje len v rozsahu, v ktorom je pravdepodobné, že
bude k dispozícii pre nadobúdate ľa vo forme náhrad z programu
alebo zní ženia budúcich príspevkov;
i) pokia ľide o da ňové poh ľadávky a záväzky, nadobúdate ľpoužije
sumu da ňovej ú ľavy, vyplývajúcej z da ňových strát alebo daní
splatných vzh ľadom na zisk alebo stratu v súlade s IAS 12, vyme-
ranú z poh ľadu kombinovaného podniku. Da ňová poh ľadávka2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —467
▼B
alebo záväzok sa stanovujú po zoh ľadnení da ňového vplyvu
prehodnotenia identifikovate ľného majetku, záväzkov
a podmienených záväzkov na ich reálne hodnoty a nediskontujú sa;
j) pokia ľide o ú čty a splatné zmenky, dlhodobé úvery, záväzky,
časovo rozlí šené záväzky a ostatné splatné nároky, nadobúdate ľ
použije sú časné hodnoty súm, ktoré sa vyplatia pri vysporiadaní
záväzku, stanovené pri vhodných aktuálnych úrokových mierach.
Diskontovanie sa v šak nevy žaduje pre krátkodobé záväzky, ak
rozdiel medzi nominálnou a diskontovanou hodnotou záväzku nieje významný;
k) pokia ľide o nevýhodné zmluvy a ostatné identifikovate ľné
záväzky nadobúdaného subjektu, nadobúdate ľpoužije sú časné
hodnoty súm, ktoré sa vyplatia pri vysporiadaní záväzku, stanovenés pou žitím vhodných aktuálnych úrokových mier;
l) pokia ľide o podmienené záväzky nadobúdaného subjektu, nadobú-
dateľpoužije sumy, ktoré by za prevzatie takýchto podmienených
záväzkov zaplatila tretia strana. Takáto suma odzrkad ľuje v šetky
očakávania o mo žných pe ňažných tokoch a nielen jeden najprav-
depodobnej ší alebo o čakávaný maximálny alebo minimálny
peňažný tok.
B17. V niektorých z vy ššie uvedených usmernení sa vy žaduje odhadnutie
reálnej hodnoty pomocou techník sú časnej hodnoty. Ak sa
v usmernení týkajúcom sa konkrétnej polo žky neodkazuje na pou ží-
vanie techniky sú časnej hodnoty, takéto techniky mo žno pou žiťna
odhad reálnej hodnoty danej polo
žky.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —468
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 4
Poistné zmluvy
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťfinan čné vykazovanie poistných
zmlúv účtovnou jednotkou, ktorá takéto zmluvy vydáva (v tomto štan-
darde sa takáto ú čtovná jednotka ozna čuje ako poisťovate ľ) dovtedy,
kým Rada nedokon čí druhú etapu projektu zameraného na poistné
zmluvy. V tomto štandarde sa vy žaduje najmä:
a) obmedzené vylep šenia ú čtovania poistných zmlúv pois ťovate ľmi;
b) zverejnenie, v ktorom sa identifikujú a vysvet ľujú sumy v ú čtovnej
závierke pois ťovate ľa vyplývajúce z poistných zmlúv, a ktoré
pomô žeužívateľom ú čtovnej závierky pochopi ťvýšku, na časo-
vanie a neistotu budúcich pe ňažných tokov vyplývajúcich
z poistných zmlúv.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na:
a) poistné zmluvy (vrátane zmlúv o zaistení ), ktoré vydáva a na
zmluvy o zaistení, ktoré má v dr žbe;
b) finan čné nástroje, ktoré emituje s prvkom volite ľnosti plnenia
(pozri odsek 35). V IFRS 7 Finan čné nástroje: zverejnenia sa
vyžaduje poskytovanie informácií o finan čných nástrojoch vrátane
finan čných nástrojov, ktoré takéto prvky obsahujú.
3. Tento štandard sa nezaoberá inými aspektmi ú čtovania pois ťovate ľov,
akými sú napríklad ú čtovanie o finan čných aktívach v dr žbe pois ťo-
vateľov a finan čných záväzkov emitovaných pois ťovate ľmi (pozri IAS
32Finan čné nástroje: prezentácia, IAS 39 Finan čné nástroje: vyka-
zovanie a oce ňovanie a IFRS 7), s výnimkou prechodných ustanovení
uvedených v odseku 45.
4. Ú čtovná jednotka neuplat ňuje tento štandard na:
a) produktové záruky priamo vydávané výrobcom, predajcom alebo
maloobchodníkom (pozri IAS 18 Výnosy a IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva );
b) aktíva a záväzky zamestnávate ľa v rámci programu zamestnanec-
kých po žitkov (pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky a IFRS 2
Platby na základe podielov ) a na záväzky v rámci penzijných
programov vykazované v penzijných programoch so stanovenými
požitkami (pozri IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných
programov );
c) zmluvné práva alebo zmluvné povinnosti, ktoré sú podmienené
budúcim pou žívaním, alebo právom na pou žívanie nefinan čnej
položky (napríklad ide o niektoré licen čné poplatky, tantiémy,
podmienené lízingové platby a podobné polo žky), ako aj na rezi-
duálnu hodnotu záruky nájomcu obsiahnutú vo finan čnom lízingu
(pozri IAS 17 Lízingy , IAS 18 Výnosy a IAS 38 Nehmotný
majetok );
d) zmluvy o finan čných zárukách, pokia ľich emitent v minulosti
otvorene nevyhlásil, že takéto zmluvy o finan čnej záruke pova žuje
za poistné zmluvy, a preto pou žil aj ú čtovníctvo aplikovate ľné na
poistné zmluvy, v takomto prípade si emitent mô že vybra ť,či bude
pri takýchto zmluvách o finan čných zárukách uplat ňovaťIAS 39,
IAS 32 a IFRS 7 alebo tento štandard. Emitent si mô že pri ka ždej
jednotlivej zmluve zvoli ťštandard, ktorý uplatní, av šak túto vo ľbu
pre ka ždú zmluvu nie je mo žné neskôr meni ť;
e) podmienené plnenia, splatné alebo inkasovate ľné, v rámci podni-
kovej kombinácie (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie );
f)priame poistné zmluvy , ktoré má ú čtovná jednotka v dr žbe
(t. j. priame poistné zmluvy, v rámci ktorých ú čtovná jednotka
vystupuje ako poistník ).Cedent však uplat ňuje tento štandard na
zmluvy o zaistení, ktoré má v dr žbe.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —469
▼B
5. V tomto štandarde sa v záujme zjednodu šenia opisuje ka ždá účtovná
jednotka, ktorá vydáva poistné zmluvy, ako pois ťovate ľ, a to bez
ohľadu na to, či sa emitent pova žuje za pois ťovate ľazh ľadiska práv-
neho alebo z h ľadiska doh ľadu.
6. Zmluva o zaistení je typom poistnej zmluvy. Preto sa v šetky odkazy
na poistné zmluvy uvedené v tomto štandarde vz ťahujú aj na zmluvy
o zaistení.
Vložené deriváty
7. V IAS 39 sa ú čtovnej jednotky vy žaduje, aby odde ľovala niektoré
vložené deriváty od ich hostite ľskej zmluvy, oce ňovala ich reálnou
hodnotou a zah ŕňala zmeny ich reálnej hodnoty do hospodárskeho
výsledku. IAS 39 sa vz ťahuje na deriváty vlo žené do poistnej zmluvy
s výnimkou situácie, ak samotný vlo žený derivát predstavuje poistnú
zmluvu.
8. Výnimku z po žiadavky IAS 39 predstavuje situácia, ke ďpoisťovate ľ
nemusí oddeli ťa oceni ťreálnou hodnotou opciu poistníka na odkú-
penie poistnej zmluvy za pevnú sumu (alebo za sumu, ktorá vychádza
z pevnej sumy a úrokovej sadzby), a to aj vtedy, ak sa realiza čná cena
odlišuje od ú čtovnej hodnoty hostite ľského záväzku z poistenia .P ožia-
davka IAS 39 sa v šak uplat ňuje na predajnú opciu alebo pe ňažnú
odkupnú opciu vlo ženú v poistnej zmluve, ak sa odkupná hodnota
mení v závislosti od zmeny finan čnej premennej (akou je napríklad
cena alebo index komodity alebo akcie) alebo nefinan čnej premennej,
ktorá nie je špecifická pre zmluvnú stranu. Okrem toho sa táto po žia-
davka takisto uplat ňuje v prípade, ak sa schopnos ťdržiteľa realizova ť
predajnú alebo pe ňažnú odkupnú opciu aktivuje zmenou takejto
premennej veli činy (napríklad v prípade, ak ide o predajnú opciu,
ktorú mo žno realizova ťvtedy, ak index akciového trhu dosiahne
určitú stanovenú úrove ň).
9. Odsek 8 sa rovnako vz ťahuje na opcie na odkúpenie finan čného
nástroja, ktoré obsahujú prvok volite ľnosti plnenia.
Oddelenie vkladových zlo žiek
10. Niektoré poistné zmluvy obsahujú poistnú zlo žku a vkladovú zlo žku.
V niektorých prípadoch sa od pois ťovate ľav y žaduje alebo sa mu
umožňujeoddelenie takýchto zlo žiek:
a) oddelenie sa vy žaduje v prípade, ak sú splnené obidve tieto
podmienky:
i) pois ťovate ľmôže oceni ťvkladovú zlo žku (vrátane akých-
koľvek vlo žených odkupných opcií) samostatne (t. j. bez
ohľadu na poistnú zlo žku);
ii) účtovná politika pois ťovate ľa inak nevy žaduje vykazova ť
všetky povinnosti a práva vyplývajúce z vkladovej zlo žky;
b) oddelenie sa povo ľuje, ale nevy žaduje v prípade, ak pois ťovate ľ
môže oceni ť vkladovú zlo žku samostatne tak ako
v písmene a) bode i), av šak v jeho ú čtovnej politike sa vy žaduje
vykazovanie v šetkých záväzkov a práv vyplývajúcich z vkladovej
zložky bez oh ľadu na to, na akom základe sú tieto práva
a povinnosti ocenené;
c) rozdelenie sa zakazuje v prípade, ak pois ťovate ľnemô že oceni ť
vkladovú zlo žku samostatne v súlade s písmenom a) bodom i).
11. Ďalej sa uvádza príklad situácie, ke ďsa v ú čtovnej politike pois ťova-
teľa nevy žaduje vykazovanie v šetkých záväzkov vyplývajúcich
z vkladovej zlo žky. Cedent prijme od zaisťovate ľanáhradu za
škody, av šak zmluva zaväzuje cedenta splati ťnáhradu v priebehu
ďalších rokov. Tento záväzok vyplýva z vkladovej zlo žky. Ak by
účtovná politika cedenta inak umo žňovala vykazova ťnáhradu ako
výnos bez vykázania výsledného záväzku, vy žaduje sa oddelenie.
12. Na ú čely oddelenia zmluvy pois ťovate ľ:
a) uplat ňuje tento štandard na poistnú zlo žku;
b) uplat ňuje IAS 39 na vkladovú zlo žku.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —470
▼B
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Dočasné výnimky z niektorých ďalšíchštandardov IFRS
13. V odsekoch 10 a ž12 IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných
odhadoch a chyby sa stanovujú kritériá, ktoré ú čtovná jednotka
použije pri vývoji ú čtovnej politiky v prípade, ak sa na danú polo žku
nevzťahuje žiadny štandard. Pod ľa tohto štandardu v šak pois ťovate ľ
nemusí uplat ňovaťtieto kritériá na svoju ú čtovnú politiku pri:
a) poistných zmluvách, ktoré vydáva (vrátane súvisiacich obstaráva-
cích nákladov a príslu šného nehmotného majetku, akými sú tie
uvedené v odsekoch 31 a 32), a
b) zmluvy o zaistení, ktoré má v dr žbe.
14. Bez oh ľadu na uvedené, tento štandard neoslobodzuje pois ťovate ľao d
niektorých dôsledkov kritérií uvedených v odsekoch 10 a ž12 IAS
8. Pois ťovate ľnajmä:
a) nevykazuje ako záväzky žiadne rezervy na mo žné budúce poistné
plnenia, ak sa takéto plnenia via žu na poistné zmluvy, ktoré
k dátumu vykazovania neexistujú (napríklad rezervy na živelné
pohromy a rezervy na vyrovnanie mimoriadnych rizík);
b) vykoná test primeranosti záväzku , uvedený v odsekoch 15 a ž19;
c) zru ší záväzok z poistenia (alebo časťzáväzku z poistenia) zo svojej
súvahy výlu čne v prípade, ak záväzok zanikne –t. j. ak sa povin-
nosťšpecifikovaná v zmluve splní alebo zru ší, alebo vypr ší;
d) nevykonáva kompenzáciu:
i)aktív zo zaistenia oproti súvisiacim záväzkom z poistenia alebo
ii) výnosov alebo nákladov zo zmlúv o zaistení oproti nákladom
alebo výnosom zo súvisiacich poistných zmlúv;
e) zvá ži,či nedo šlo ku zní ženiu hodnoty aktív zo zaistenia (pozri
odsek 20).
Test primeranosti záväzku
15. Pois ťovate ľku ka ždému dátumu vykazovania zhodnocuje, či sú jeho
vykazované záväzky z poistných zmlúv primerané, a to pomocousúčasných odhadov budúcich pe ňažných tokov v rámci jeho poistných
zmlúv. Ak sa takýmto hodnotením uká že,žeúčtovná hodnota
záväzkov z poistenia (zní žená o súvisiace odlo žené obstarávacie
náklady a súvisiaci nehmotný majetok, ako je napríklad ten, ktorýsa uvádza v odsekoch 31 a 32) je vo svetle odhadovaných budúcichpeňažných tokov neprimeraná, celý deficit sa vyká že v hospodárskom
výsledku.
16. Ak pois ťovate ľuplatní test primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa mini-
málne po žiadavky, týmto štandardom sa nekladú žiadne ďalšie po žia-
davky. Uvedenými minimálnymi po žiadavkami sú:
a) test zoh ľadňuje sú časné odhady v šetkých zmluvných pe ňa
žných
tokov, ako aj súvisiacich pe ňažných tokov, akými sú napríklad
náklady na likvidáciu poistných udalostí, ako aj pe ňažné toky,
vyplývajúce z vlo žených opcií a záruk;
b) ak sa testom preuká že neprimeranos ťzáväzku, celý deficit sa
vykáže v hospodárskom výsledku.
17. Ak sa v ú čtovnej politike pois ťovate ľa nevy žaduje vykonanie testu
primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa minimálne po žiadavky uvedené
v odseku 16, pois ťovate ľ:
a) stanoví ú čtovnú hodnotu príslu šných záväzkov z poistenia (1)
zníženú o ú čtovnú hodnotu:
i) akýchko ľvek súvisiacich odlo žených obstarávacích nákladov a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —471
(1) Príslu šné záväzky z poistenia sú tie záväzky z poistenia (a súvisiace odlo žené obstará-
vacie náklady a súvisiaci nehmotný majetok), pre ktoré sa v ú čtovnej politike pois ťova-
teľa nepo žaduje test primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa minimálne po žiadavky odseku 16.
▼B
ii) akéhoko ľvek súvisiaceho nehmotného majetku, ako napríklad
toho, ktorý bol nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie
alebo prevodu portfólia (pozri odseky 31 a 32). Súvisiace aktívazo zaistenia sa v šak do úvahy neberú, preto že o nich pois ťo-
vateľúčtuje osobitne (pozri odsek 20);
b) stanoví, či suma uvedená v rámci písmena a) je ni žšia ako ú čtovná
hodnota, ktorá by sa vy žadovala v prípade, ak by relevantné
záväzky z poistných zmlúv patrili do rozsahu pôsobnosti
IAS 37. Ak je táto suma ni žšia, pois ťovate ľvykáže celý rozdiel
v hospodárskom výsledku a zní žiúčtovnú hodnotu súvisiacich
odložených obstarávacích nákladov alebo súvisiaceho nehmotného
majetku, alebo zvý šiúčtovnú hodnotu príslu šných poistných
záväzkov.
18. Ak test primeranosti záväzku pois ťovate ľas pĺňa minimálne po žia-
davky odseku 16, uplat ňuje sa na úrovni agregácie stanovenej
v takomto teste. Ak test primeranosti záväzku nesp ĺňa takéto mini-
málne po žiadavky, porovnanie uvedené v odseku 17 sa vykonáva na
úrovni portfólia zmlúv, na ktoré sa vz ťahujú pribli žne podobné riziká,
a ktoré sa spravujú spolu ako jedno portfólio.
19. V sume uvedenej v odseku 17 písm. b) (t. j. výsledok uplatnenia IAS
37) sa zoh ľadňujú budúce mar že z investícií (pozri odseky 27 a ž29)
výlučne v tom prípade, ak sa tieto mar že zoh ľadňujú aj v sume
uvedenej v odseku 17 písm. a).
Zníženie hodnoty aktív zo zaistenia
20. Ak dôjde k zní ž
eniu hodnoty aktív zo zaistenia cedenta, cedent
príslu šne zní ži ich ú čtovnú hodnotu a v hospodárskom výsledku
vykáže stratu zo zní ženia hodnoty. K zní ženiu hodnoty aktív zo
zaistenia dochádza výlu čne vtedy, ak:
a) existuje objektívny dôkaz, ako dôsledok udalosti, ku ktorej do šlo
po prvotnom vykázaní aktív zo zaistenia, že cedent nemusí prija ť
všetky jemu splatné sumy vyplývajúce z podmienok zmluvy, a
b) takáto udalos ťmá spo ľahlivo ocenite ľný vplyv na sumy, ktoré
cedent prijme od zais ťovate ľa.
Zmeny v ú čtovnej politike
21. Odseky 22 a ž30 sa uplat ňujú na zmeny vykonané pois ťovate ľom,
ktorý u župlat ňuje IFRS, ako aj na zmeny vykonané pois ťovate ľom,
ktorý za čína pou žívaťIFRS prvýkrát.
22. Pois ťovate ľmôže zmeni ťsvoju ú čtovnú politiku pre poistné zmluvy
výlučne vtedy, ak je výsledkom zmien ú čtovná závierka, ktorá je
relevantnej šia z h ľadiska rozhodovacích potrieb pou žívateľov a nie
menej spo ľahlivá, alebo spo ľahlivej šia a nie menej relevantná
zh ľadiska týchto potrieb. Pois ťovate ľzvažuje relevantnos ť
a spo ľahlivos ťv súlade s kritériami uvedenými v IAS 8.
23. S cie ľom dokáza ťopodstatnenos ťzmien ú čtovnej politiky pri poist-
ných zmluvách pois ťovate ľpreukazuje, že zmenou sa jeho ú čtovná
závierka dostáva bli žšie k splneniu kritérií IAS 8, av šak nemusí sa ňou
dosiahnu ťúplný súlad s týmito kritériami. Ďalej sa uvádzajú tieto
špecifické problémy:
a) aktuálne úrokové sadzby (odsek 24);
b) pokra čovanie existujúcich postupov (odsek 25;
c) obozretnos ť(odsek 26);
d) budúce mar že z investícií (odseky 27 a ž29) a
e) tie ňové ú čtovníctvo (odsek 30).
Aktuálne trhové úrokové sadzby
24. Pois ťovate ľovi sa povo ľuje, ale nevy žaduje sa, meni ťúčtovné metódy
tak, aby precenil ozna čené záväzky z poistných zmlúv (1) tak, aby2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —472
(1) V rámci tohto odseku poistné záväzky zah ŕňajú súvisiace odlo žené obstarávacie náklady
a súvisiaci nehmotný majetok, akým je majetok uvedený v odsekoch 31 a 32.
▼B
odzrkad ľovali aktuálne trhové úrokové sadzby, pri čom zmeny v týchto
záväzkoch pois ťovate ľvykazuje v hospodárskom výsledku. Pois ťo-
vateľmôžes účasne zavies ťúčtovnú politiku, ktorou sa vy žadujú
ďalšie sú časné odhady a predpoklady na ozna čené záväzky. Vo ľba
v tomto odseku umo žňuje pois ťovate ľovi zmeni ťsvoju ú čtovnú poli-
tiku pre ozna čené záväzky bez toho, aby uplat ňoval túto politiku
konzistentne na v šetky podobné záväzky, ako by sa to inak po žado-
valo v IAS 8. Ak pois ťovate ľvyberie túto vo ľbu pre ozna čené
záväzky, pokra čuje v pou žívaní aktuálnych trhových úrokových
sadzieb (a ak je to aplikovate ľné, aj iných sú časných odhadov
a predpokladov) konzistentne po čas všetkých období na v šetky tieto
záväzky, a žpokia ľnezaniknú.
Pokra čovanie existujúcich postupov
25. Pois ťovate ľmôže pokra čovaťv pou žívaní ďalej uvedených postupov,
avšak zavedením ktoréhoko ľvek z nich nedôjde k splneniu podmienok
uvedených v odseku 22:
a) oce ňovanie záväzkov z poistenia na nediskontovanej báze;
b) oce ňovanie zmluvných práv na budúce poplatky zo správy inve-
stovania sumami, ktoré presahujú ich reálnu hodnotu vyplývajúcuz porovnania so sú časnými poplatkami ú čtovanými inými ú čast-
níkmi trhu za podobné slu žby. Je pravdepodobné, že pri vzniku
takýchto zmluvných práv sa reálna hodnota rovná zaplateným
pôvodným nákladom s výnimkou situácie, ak budúce poplatky zosprávy investovania nepatria do pásma porovnate ľnosti podobných
nástrojov na trhu;
c) pou žívanie nejednotnej ú čtovnej politiky na poistné zmluvy
(a súvisiace odlo žené obstarávacie náklady a nehmotný majetok,
ak existuje) dcérskych spolo čností, s výnimkou ustanovení uvede-
ných v odseku 24. Ak takáto ú čtovná politika nie je jednotná,
poisťovate ľju mô že zmeni ťvtedy, ak sa takouto zmenou nespô-
sobí, žeúčtovná politika bude rôznorodej šia a sú časne splní ostatné
požiadavky tohto štandardu.
Obozretnos ť
26. Pois ťovate ľnemusí meni ťsvoju ú čtovnú politiku uplat ňovanú na
poistné zmluvy, aby eliminoval príli šnú obozretnos ť. V prípade, že
poisťovate ľužoceňuje svoje poistné zmluvy s dostato čnou obozretno-
sťou, vy ššiu obozretnos ťnezavádza.
Budúce mar že z investícií
27. Pois ťovate ľnemusí meni ťsvoju ú čtovnú politiku uplat ňovanú na
poistné zmluvy, aby eliminoval budúce mar že z investícií. Existuje
však vyvrátite ľný predpoklad, žeúčtovné závierky pois ťovate ľa budú
menej relevantné a spo ľahlivé, ak pois ťovate ľzavedie ú čtovnú metódu,
v ktorej sa pri oce ňovaní poistných zmlúv zoh ľadňujú budúce mar že
z investícií, ak takéto mar že neovplyv ňujú zmluvné platby. Dvoma
príkladmi ú čtovnej politiky, v ktorej sa odzrkad ľujú uvedené mar že, sú:
a) pou žívanie diskontnej sadzby, v ktorej sa zoh ľadňuje odhadovaná
návratnos ťaktív pois ťovate ľa, alebo
b) plánovanie návratnosti takýchto aktív na základe odhadovanej
miery návratnosti, diskontovanie takejto plánovanej návratnosti
odlišnou sadzbou a zahrnutie výsledku do ocenenia záväzku.
28. Pois ťovate ľmôže vyvráti ťpredpoklad uvedený v odseku 27 výlu čne
vtedy, ak ďalšími zlo žkami zmeny ú čtovnej politiky zvý ši relevantnos ť
a spo ľahlivos ťjeho ú čtovnej závierky tak, že dostato čne prevá žia
zníženie relevantnosti a spo ľahlivosti spôsobené zahrnutím mar ží budú-
cich investícií. Predpokladajme, že existujúca ú čtovná politika pois ťo-
vateľa pre poistné zmluvy zah ŕňa príli šobozretné predpoklady, ustano-
vené na za čiatku, a diskontnú sadzbu, predpísanú regula čným orgánom
bez priameho odkazu na trhové podmienky, a sú časne ignorujme
niektoré vlo žené opcie a záruky. Pois ťovate ľmôže zvý šiťrelevantnos ť
a nezní žiťspoľahlivos ťsvojej ú čtovnej závierky tým, žes az a čne orien-
tovaťna investorský systém ú čtovania, ktorý sa často pou žíva a zah ŕňa:
a) aktuálne odhady a predpoklady;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —473
▼B
b) opodstatnenú (av šak nie nadmerne obozretnú) úpravu na zoh ľad-
ňovanie rizika a neistoty;
c) oce ňovanie, ktorým sa zoh ľadňuje vnútorná hodnota a časová
hodnota vlo žených opcií a záruk, a
d) aktuálnu trhovú diskontnú sadzbu, a to aj v tom prípade, ak diskontná
sadzba odzrkad ľuje odhadovaný výnos aktív pois ťovate ľa.
29. V rámci niektorých prístupov k oce ňovaniu sa diskontná sadzba pou žíva
na stanovenie sú časnej hodnoty budúcej ziskovej mar že. Takáto zisková
marža sa následne pomocou vzorca priradí k rozli čným obdobiam.
V rámci týchto prístupov má diskontná sadzba len nepriamy vplyv naocenenie záväzku. Okrem toho pou žitie menej vhodnej diskontnej sadzby
má na oce ňovanie záväzku pri jeho vzniku len obmedzený alebo žiadny
vplyv. V rámci iných prístupov má v šak diskontná sadzba na ocenenie
záväzku priamy vplyv. V takomto prípade, preto že zavedenie diskontnej
sadzby, ktorá vychádza z aktív, má významnej šív p l y v ,j ev e ľmi neprav-
depodobné, žep o i s ťovate ľvyvráti predpoklad uvedený v odseku 27.
Tieňové ú čtovníctvo
30. V rámci niektorých ú čtovných modelov majú realizované zisky alebo
straty z aktív pois ťovate ľa priamy vplyv na oce ňovanie časti alebo v šet-
kých a) jeho záväzkov z poistných zmlúv, b) súvisiacich odlo žených
obstarávacích nákladov a c) súvisiaceho nehmotného majetku, ako naprí-
klad ten uvedený v odsekoch 31 a 32. Pois ťovate ľmôže, ale sa to od neho
nevyžaduje, zmeni
ťsvoju ú čtovnú politiku tak, aby vykázaný, ale nerea-
lizovaný zisk alebo strata z aktív ovplyv ňovala takéto ocenenia tým istým
spôsobom, ako realizovaný zisk alebo strata. ►M5Súvisiaca úprava
poistného záväzku (alebo odlo žených obstarávacích nákladov, alebo
nehmotného majetku) sa musí vykáza ťv ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku vtedy a len vtedy, ak sa v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku vykazujú nerealizované zisky alebo straty. ◄Tento
postup sa niekedy ozna čuje pojmom „tieňové ú čtovníctvo “.
Poistné zmluvy nadobudnuté v rámci podnikovej kombinácie
alebo prevodu portfólia
31. S cie ľom dosiahnu ťsúlad s IFRS 3 pois ťovate ľk dátumu nadobud-
nutia oce ňuje v reálnej hodnote prevzaté záväzky z poistných zmlúv
aaktíva z poistenia nadobudnuté v rámci podnikovej kombinácie.
Účtovná jednotka v šak mô že, ale sa to od nej nevy žaduje, pou žiť
rozšírenú prezentáciu, pomocou ktorej sa reálna hodnota nadobudnu-
tých poistných zmlúv rozde ľuje na dve zlo žky:
a) záväzok ocenený v súlade s ú čtovnou politikou pois ťovate ľa pre
poistné zmluvy, ktoré vystavuje, a
b) nehmotný majetok, predstavujúci rozdiel medzi i) reálnou
hodnotou nadobudnutých zmluvných poistných práv a prevzatých
povinností z poistenia a ii) sumou uvedenou v písmene a).
Následné oce ňovanie tohto majetku musí by ťkonzistentné
s oce ňovaním súvisiaceho poistného záväzku.
32. Pois ťovate ľnadobúdajúci portfólio poistných zmlúv mô že pou žiť
rozšírenú prezentáciu uvedenú v odseku 31.
33. Nehmotný majetok, ktorý je opísaný v odsekoch 31 a 32, je vy ňatý
z rozsahu pôsobnosti IAS 36 Zníženie hodnoty majetku a IAS
38. IAS 36 a IAS 38 sa v šak uplat ňujú na zoznamy zákazníkov
av zťahy so zákazníkmi, odzrkad ľujúce o čakávanie budúcich zmlúv,
ktoré nie sú sú časťou zmluvných poistných práv a zmluvných povin-
ností z poistenia, ktoré existovali k dátumu podnikovej kombinácie
alebo prevodu portfólia.
Prvky volite ľnosti plnenia
Prvky volite ľnosti plnenia obsiahnuté v poistných zmluvách
34. Niektoré poistné zmluvy obsahujú prvok volite ľnosti plnenia, ako aj
zaru čenú zlo žku. Emitent takejto zmluvy:
a) mô že, ale nemusí vykáza ťzaručenú zlo žku oddelene od prvku
volite ľnosti plnenia. Ak ich emitent nevyká že osobitne, celú2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —474
▼B
zmluvu klasifikuje ako záväzok. Ak ich emitent osobitne vyká že,
zaručenú zlo žku klasifikuje ako záväzok;
b) ak vykazuje prvok volite ľnosti plnenia oddelene od zaru čenej
zložky, volite ľnosťplnenia klasifikuje ako záväzok alebo ako
osobitnú zlo žku vlastného imania. V tomto štandarde sa neuvádza,
ako má emitent stanovi ť,či je takýto prvok záväzkom alebo
vlastným imaním. Emitent mô že takýto prvok rozdeli ťna záväz-
kovú zlo žku a zlo žku vlastného imania a pre takéto rozdelenie
použije konzistentnú ú čtovnú politiku. Emitent takýto prvok nekla-
sifikuje ako prechodnú kategóriu, ktorá nepredstavuje ani záväzok,ani vlastné imanie;
c) mô že vykáza ťvšetky prijaté prémie ako výnos bez oddelenia časti,
ktorá sa týka zlo žky vlastného imania. Výsledné zmeny zaru čeného
prvku a časti prvku volite ľnosti plnenia, klasifikované ako záväzok,
sa vykazujú cez hospodársky výsledok. Ak sa celý prvok volite ľ-
nosti plnenia alebo jeho časťklasifikuje vo vlastnom imaní, časť
zisku alebo straty mo žno priradi ťk tomuto prvku (tým istým
spôsobom, akým mo žnočasťpriradi ťk men šinovým podielom).
Emitent vykazuje časťzisku alebo straty priradite ľnej k akejko ľvek
zložke vlastného imania týkajúcej sa prvku volite ľnosti plnenia ako
alokáciu zisku alebo straty, nie ako náklad alebo výnos (pozri IAS
1Prezentácia ú čtovnej závierky );
d) ak zmluva obsahuje vlo žený derivát patriaci do rozsahu pôsobnosti
IAS 39, emitent na takýto vlo žený derivát uplat ňuje IAS 39;
e) vo vz ťahu ku v šetkým aspektom, ktoré nie sú opísané v odsekoch
14 a ž20 a 34 písm. a) a žd), emitent pokra čuje v pou žívaní
existujúcej ú čtovnej politiky pre takéto zmluvy s výnimkou situ-
ácie, ak takúto ú čtovnú politiku zmení spôsobom, ktorý je v súlade
s odsekmi 21 a ž30.
Prvky volite ľnosti plnenia obsiahnuté vo finan čných nástrojoch
35. Po žiadavky uvedené v odseku 34 sa takisto uplat ňujú na finan čný
nástroj, ktorý obsahuje prvok volite ľnosti plnenia. Navy še:
a) ak emitent klasifikuje celý prvok volite ľnosti plnenia ako záväzok,
uplatní test primeranosti záväzku, uvedený v odsekoch 15 a ž19, na
celú zmluvu (t. j. na zaru čenú zlo žku, ako aj na prvok volite ľnosti
plnenia). Emitent nemusí stanovova ťsumu, ktorá by vznikla
v dôsledku uplat ňovania IAS 39 na zaru čenú zlo žku;
b) ak emitent klasifikuje časťalebo celý takýto prvok ako samostatnú
zložku vlastného imania, záväzok vykázaný za celú zmluvu nesmie
byťnižší ako suma, ktorá by bola výsledkom uplat ňovania IAS 39
na zaru čenú zlo žku. Takáto suma zah ŕňa vnútornú hodnotu opcie
na odkup zmluvy, av šak nemusí zah ŕňaťjejčasovú hodnotu, ak sa
v odseku 9 umo žňuje vy ňaťtakúto opciu z ocenenia v reálnej
hodnote. Emitent nemusí zverej ňovaťsumu, ktorá by bola
výsledkom uplat ňovania IAS 39 na zaru čenú zlo žku a ani nemusí
prezentova ťtakúto sumu osobitne. Okrem toho emitent nemusí
stanovova ťtakúto sumu v prípade, ak je suma vykázaného záväzku
jednozna čne vy ššia;
c) aj ke ďtakéto zmluvy predstavujú finan čné nástroje, emitent mô že
pokra čovaťvo vykazovaní prémií za takéto zmluvy ako výnosov
a výsledné zvý šenie ú čtovnej hodnoty záväzku vykáza ťako
náklad;
d) napriek tomu, že sú tieto zmluvy finan čnými nástrojmi, emitent na
zmluvy s prvkom volite ľnosti plnenia pri uplatnení odseku 20
písm. b) IFRS 7 zverej ňuje celkové úrokové náklady vykázané
v hospodárskom výsledku, ale nemusí takéto úrokové náklady
vypo čítavaťpomocou metódy efektívnej úrokovej miery.
ZVEREJ ŇOVANIE
Vysvetlenie vykazovaných súm
36. Pois ťovate ľzverej ňuje informácie, ktorými sa identifikujú
a vysvet ľujú sumy v jeho ú čtovnej závierke, vyplývajúce
z poistných zmlúv.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —475
▼B
37. Na ú čely dosiahnutia súladu s ustanoveniami odseku 36 pois ťovate ľ
zverej ňuje:
a) svoju ú čtovnú politiku pre poistné zmluvy a súvisiace aktíva,
záväzky, výnosy a náklady;
b) vykazované aktíva, záväzky, výnosy a náklady (a ak prezentuje
výkaz►M5op e ňažných tokoch ◄prostredníctvom priamej
metódy, zverejní aj pe ňažné toky) vyplývajúce z poistných
zmlúv. Okrem toho, ak je pois ťovate ľcedentom, zverej ňuje:
i) zisky a straty vykázané v hospodárskom výsledku pri nákupe
zaistenia a
ii) ak cedent odlo ží a amortizuje zisky a straty vyplývajúce
z nákupu zaistenia, zverejní amortizáciu za toto obdobie
a sumy, ktoré ostali neamortizované na za čiatku a konci daného
obdobia;
c) procesy pou žívané na stanovovanie predpokladov, ktoré majú
najvä čší vplyv na oce ňovanie vykazovaných súm uvedených
v písmene b). Ak je to uskuto čniteľné, pois ťovate ľtiežzverejní
kvantifikáciu takýchto predpokladov;
d) efekt zmien v predpokladoch pou žitých na ocenenie aktív
z poistenia a záväzkov z poistných zmlúv, pri čom osobitne uvádza
vplyv ka ždej zmeny, ktorá má na ú čtovnú závierku významný
vplyv;
e) zosúhlasenia zmien v záväzkoch z poistných zmlúv, aktívach zo
zaistenia a, ak existujú, súvisiacich odlo žených obstarávacích
nákladoch.
Charakter a rozsah rizík vznikajúcich z poistných zmlúv
38. Pois ťovate ľzverej ňuje informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jeho
účtovnej závierky vyhodnoti ťcharakter a rozsah rizík vznikajúcich
z poistných zmlúv.
39. Na dosiahnutie súladu s ustanoveniami odseku 38 pois ťovate ľzverej-
ňuje:
a) svoje ciele, politiku a procesy riadenia rizík vznikajúcich
z poistných zmlúv a metódy pou žívané na riadenie týchto rizík;
b) [vypú šťa sa.];
c) informácie o poistnom riziku (pred aj po zní žení rizika prostredníc-
tvom zaistenia) vrátane informácií o:
i) citlivosti na poistné riziko (pozri odsek 39A);
ii) koncentráciách poistného rizika vrátane opisu toho, ako mana ž-
ment ur čuje koncentrácie a opis spolo čných charakteristík,
ktorými sa ka ždá koncentrácia vyzna čuje (napríklad typ
poistenej udalosti, zemepisná oblas ťalebo mena);
iii) skuto čných poistných nárokoch v porovnaní
s predchádzajúcimi odhadmi (t. j. vývoj nárokov). Zverejnenieo vývoji nárokov sa vz ťahuje aj na obdobie, v ktorom do šlo
k vzniku prvého významného nároku a vo vz ťahu ku ktorému
stále existuje neistota o sume a na časovaní nárokov na platby,
avšak nie je potrebné obsiahnu ťobdobie dlh šie ako desa ť
rokov. Pois ťovate ľnemusí zverej ňovaťtieto informácie pri
nárokoch, v rámci ktorých sa neistota o sume a na časovaní
nárokov spravidla vyrie ši do jedného roka;
d) informácie o úverovom riziku, riziku likvidity a trhovom riziku,
ktoré by sa vy žadovali v súlade s odsekmi 31 a ž42 IFRS 7, ak by
poistné zmluvy boli v rozsahu pôsobnosti štandardu
IFRS 7. Av šak:
i) pois ťovate ľnemusí poskytnú ťanalýzu splatnosti po žadovanú
v odseku 39 písm. a) IFRS 7, ak namiesto toho zverejní infor-mácie o odhadovanom časovom rozvrhnutí čistého odlivu
peňažných prostriedkov v dôsledku vykázaného záväzku
z poistnej zmluvy. Mô žet ob y ťv podobe analýzy súm vyká-
zaných v súvahe prostredníctvom odhadu časového rozvrhnutia;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —476
▼B
ii) ak pois ťovate ľpoužíva alternatívnu metóda riadenia citlivosti
na trhové podmienky, ako napríklad analýzu vlo ženej hodnoty,
môže pou žiťanalýzu citlivosti na splnenie po žiadavky pod ľa
odseku 40 písm. a) IFRS 7. Takýto pois ťovate ľuvádza tie ž
zverejnenia po žadované v odseku 41 IFRS 7;
e) informácie o vystavení trhovému riziku vyplývajúcom z vlo žených
derivátov, ktoré sú sú časťou hostite ľskej poistnej zmluvy, ak sa od
poisťovate ľa nevy žaduje, aby oce ňoval vlo žené deriváty v reálnej
hodnote a pois ťovate ľtieto vlo žené deriváty takto neoce ňuje.
39A. Na ú čely dosiahnutia súladu s ustanoveniami odseku 39 písm. c) bodu
i) pois ťovate ľzverej ňuje bu ďa), alebo b) takto:
►M5a) analýzu citlivosti, v ktorej sa uká že, ako by zisk alebo strata
a vlastné imanie boli ovplyvnené, ak by sa primerane mo žné
zmeny v príslu šnej premennej rizika vyskytli ku koncu obdobia
vykazovania; metódy a predpoklady pou žité pri príprave analýzy
citlivosti; a akéko ľvek zmeny oproti predchádzajúcemu obdobiu
v pou žitých metódach a predpokladoch. ◄V prípade, že pois ťo-
vateľpoužíva alternatívnu metódu riadenia citlivosti na trhové
podmienky, ako napríklad analýzu vlo ženej hodnoty, v šak mô že
splniťtieto po žiadavky zverejnením alternatívnej analýzy citlivosti
a uvedením zverejnení po žadovaných pod ľa odseku 41 IFRS 7;
b) kvalitatívne informácie o citlivosti a informácie o tých podmien-
kach poistných zmlúv, ktoré majú významný vplyv na sumu,časové rozvrhnutie a neistotu budúcich pe ňažných tokov pois ťova-
teľa.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
40. Prechodné ustanovenia v odsekoch 41 a ž45 sa vz ťahujú na ú čtovnú
jednotku, ktorá pri prvom uplatnení tohto štandardu u župlat ňuještan-
dardy IFRS, aj na ú čtovnú jednotku, ktorá uplat ňuje IFRS prvýkrát
(prvouplat ňovate ľ).
41. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor š
ia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard za skor šie obdobie,
zverejní túto skuto čnosť.
41A. Zmluvami o finan čnej záruke (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 4),
vydané v auguste 2005, sa zmenili a doplnili odsek 4 písm. d), odsek
B18 písm. g) a odsek B19 písm. f). Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto
zmeny a doplnenia na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006
alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak ú čtovná jednotka
uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na skor šie obdobie, zverejní túto
skuto čnosťa pou žije zárove ňaj súvisiace zmeny a doplnenia IAS 39
a IAS 32 (1).
▼M5
41B. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 30.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
Zverej ňovanie
42. Ú čtovná jednotka nemusí uplat ňovaťpožiadavky na zverej ňovanie
obsiahnuté v tomto štandarde na porovnávacie informácie, ktoré sa
týkajú ro čných období za čínajúcich sa pred 1. januárom 2005
s výnimkou zverejnení po žadovaných odsekom 37
písm. a) a b) o ú čtovnej politike, vykazovaných aktívach, záväzkoch,
výnosoch a nákladoch (a pe ňažných tokoch v prípade pou žitia priamej
metódy).
43. Ak je nevykonate ľné uplat ňovaťkonkrétnu po žiadavku obsiahnutú
v odsekoch 10 a ž35 na porovnávacie informácie, ktoré sa týkajú2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —477
(1)K e ďúčtovná jednotka uplatní IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahrádzajú odkazom na
IFRS 7.
▼B
ročných období za čínajúcich sa pred 1. januárom 2005, ú čtovná
jednotka zverejní túto skuto čnosť. Uplat ňovanie testu primeranosti
záväzku (odseky 15 a ž19) na takéto porovnávacie informácie mô že
byťniekedy nevykonate ľné, av šak je ve ľmi nepravdepodobné, že
ostatné po žiadavky obsiahnuté v odsekoch 10 a ž35 takisto nebude
možné uplatni ťna takéto porovnávacie informácie. IAS 8 objas ňuje
pojem „nevykonate ľné“.
44. Pri uplat ňovaní odseku 39 písm. c) bodu iii) ú čtovná jednotka nemusí
zverejni ťinformácie o vývoji nárokov, ku ktorým do šlo pred viac ako
piatimi rokmi pred koncom prvého finan čného roka, v ktorom ú čtovná
jednotka uplat ňuje tento štandard. Okrem toho, ak je v rámci prvého
uplatnenia tohto štandardu nevykonate ľné, aby ú čtovná jednotka
pripravila informácie o vývoji nárokov, ku vzniku ktorých do šlo
pred prvým obdobím, za ktoré ú čtovná jednotka zverej ňuje úplné
porovnávacie informácie v súlade s týmto štandardom, ú čtovná
jednotka zverejní túto skuto čnosť.
Zmena ur čenia finan čných aktív
45. Ak pois ťovate ľzmení svoju ú čtovnú politiku pre záväzky z poistných
zmlúv, povo ľuje sa mu, ale nevy žaduje sa, reklasifikova ťniektoré
alebo v šetky finan čné aktíva na „oceňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok “. Takáto reklasifikácia sa povo ľuje, ak pois ťo-
vateľzmení ú čtovnú politiku vtedy, ke ďprvýkrát uplat ňuje tento
štandard a v prípade, ak vykoná následnú zmenu politiky povolenú
v odseku 22. Reklasifikácia je zmenou ú čtovnej politiky a uplat ňuje sa
IAS 8.
Dodatok A
Definícia pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Cedent Poistník v rámci zmluvy o zaistení .
Vkladová zlo žka Zložka zmluvy, ktorá sa neú čtuje ako derivát
podľa IAS 39 a patrila by do rozsahu pôsobnosti
IAS 39 v prípade, ak by bola oddelenýmnástrojom.
Zmluva o priamom
plneniaPoistná zmluva , ktorá nie je zmluvou o zaistení .
Prvok volite ľnosti
plneniaZmluvné právo prija ťpopri zaručených po žitkoch
ajďalšie po žitky:
a) ktoré budú pravdepodobne tvori ťpodstatnú
č
asťcelkového zmluvného plnenia;
b) ktorých suma alebo na časovanie zmluvne zále ží
na emitentovi a
c) ktoré zmluvne vychádzajú z:
i) výkonnosti špecifikovaného súboru zmlúv
alebo špecifikovaného typu zmluvy;
ii) realizovaných a/alebo nerealizovaných
investi čných výnosov zo špecifikovaného
súboru aktív v dr žbe emitenta alebo
iii) zisku alebo straty spolo čnosti, fondu alebo
inej ú čtovnej jednotky, ktorá vystavuje
zmluvu.
Reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans-akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia-
cimi stranami.
Zmluva o finan čnej
zárukeZmluva, na základe ktorej je emitent povinný reali-
zovaťstanovené platby s cie ľom kompenzova ť
držiteľa záruky za stratu, ktorú utrpí v dôsledku2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —478
▼B
toho, že konkrétny dl žník neuhradí splatnú sumu
v súlade s pôvodnými alebo upravenými podmien-kami dlhového nástroja
Finan čné riziko Riziko mo žnej budúcej zmeny jednej alebo viac-
erých špecifikovaných úrokových sadzieb, cien
finan čných nástrojov, cien komodít, kurzov
cudzích mien, indexov cien alebo sadzieb, úvero-vých ratingov alebo úverových indexov aleboiných premenných, a to za predpokladu v prípade
nefinan čnej premennej, že daná premenná nieje
veličinou špecifickou pre zmluvnú stranu.
Zaru čené po žitky Platby alebo iné plnenia, na ktoré má konkrétny
poistník alebo investor nepodmienené právo, na
ktoré sa nevz ťahuje zmluvné rozhodnutie emitenta.
Zaru čená zlo žka Záväzok zaplati ťzaručené po žitky zahrnuté do
zmluvy, ktorá obsahuje prvok volite ľnosti
plnenia .
Aktívum z poistnej
zmluvyČisté zmluvné právo poisťovate ľapodľapoistnej
zmluvy .
Poistná zmluva Zmluva, v rámci ktorej jedna strana ( poisťovate ľ)
akceptuje významné poistné riziko od druhej
strany ( poistník ) formou dohody o od škodnení
poistníka v prípade, žešpecifikovaná budúca neistá
udalos ť(poistená udalos ť) nepriaznivo ovplyvní
poisteného. (Usmernenie k tejto definícii je
uvedené v dodatku B.)
Záväzok z poistnej
zmluvyČistá zmluvná povinnos ťpoisťovate ľapodľa
poistnej zmluvy .
Poistné riziko Riziko, ktoré je iné ako finan čné riziko , preve-
dené z dr žiteľa zmluvy na emitenta.
Poistená udalos ť Neistá budúca udalos ť, ktorá je krytá poistnou
zmluvou a ktorá vytvára poistné riziko .
Poisťovate ľ Strana, ktorá má pod ľapoistnej zmluvy povinnos ť
kompenzova ťpoistníka v prípade, ak dôjde
kpoistenej udalosti .
Test primeranosti
záväzkuHodnotenie, čiú čtovnú hodnotu záväzku
z poistnej zmluvy netreba zvý šiť(alebo či netreba
znížiťúčtovnú hodnotu súvisiacich odlo žených
nákladov na obstaranie poistných zmlúv alebo
súvisiaceho nehmotného majetku), vychádzajúce
z preskúmania budúcich pe ňažných tokov.
Poistník Strana, ktorá má právo na kompenzáciu pod ľa
poistnej zmluvy v prípade, ak dôjde k poistenej
udalosti .
Aktíva zo zaistenia Čisté zmluvné právo cedenta podľazmluvy
o zaistení .
Zmluva o zaistení Poistná zmluva vystavená jedným pois ťovate ľom
(zaisťovate ľ), ktorej ú čelom je kompenzova ť
iného pois ťovate ľa(cedent ) za straty z jednej
alebo viacerých zmlúv, vystavených cedentom.
Zaisťovate ľ Strana, ktorá má pod ľazmluvy o zaistení povin-
nosťkompenzova ťcedenta v prípade, ak dôjde
kpoistenej udalosti .
Oddelenie Účtovanie zlo žiek zmluvy tak, ako keby i šlo
o samostatné zmluvy.
Dodatok B
Definícia poistnej zmluvy
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —479
▼B
B1. Tento dodatok obsahuje usmernenie k definícii poistnej zmluvy
v dodatku A. Zaoberá sa týmito zále žitosťami:
a) pojmom „neistá budúca udalos ť“(odseky B2 a žB4);
b) nepe ňažnými plneniami (odseky B5 a žB7);
c) poistným rizikom a inými rizikami (odseky B8 a žB17);
d) príkladmi poistných zmlúv (odseky B18 a žB21);
e) významným poistným rizikom (odseky B22 a žB28) a
f) zmenami úrovne poistného rizika (odseky B29 a B30).
Neistá budúca udalos ť
B2. Neistota (alebo riziko) je podstatou poistnej zmluvy. V súlade
s uvedeným je pri vstupe poistnej zmluvy do platnosti neistounajmenej jedna z týchto polo žiek:
a)čikpoistenej udalosti dôjde;
b) kedy k nej dôjde alebo
c) akú sumu bude pois ťovate ľmusie ťzaplati ť,k eďk takejto udalosti
dôjde.
B3. V rámci niektorých poistných zmlúv predstavuje poistená udalos ť
zistenie straty po čas trvania zmluvy, a to aj v prípade, ak strata
vznikla na základe udalosti, ku ktorej do šlo pred za čiatkom platnosti
zmluvy. V rámci iných poistných zmlúv je poistenou udalos ťou
udalos ť, ku ktorej dôjde po čas doby platnosti zmluvy, a to aj napriek
tomu, že výsledná strata sa zistí a žpo skon čení doby platnosti zmluvy.
B4. Niektoré poistné zmluvy sa vz ťahujú na udalosti, ku ktorým u ždošlo,
avšak ktorých finan čný vplyv je stále neistý. Príkladom je zmluva
o zaistení, ktorou sa priamemu pois ťovate ľovi poskytuje krytie proti
nepriaznivému vývoju poistných plnení u žnahlásených poistníkmi. Pri
takýchto zmluvách predstavuje poistená udalos
ťzistenie kone čných
nákladov na tieto poistné plnenia.
Nepe ňažné plnenia
B5. V niektorých poistných zmluvách sa vy žadujú alebo povo ľujú nepe-
ňažné plnenia. Ako príklad mô že slú žiťsituácia, ke ďpoisťovate ľ
vymení ukradnutý tovar priamo bez toho, aby vykonal úhraduv prospech poistníka. Iným príkladom je situácia, ke ďpoisťovate ľ
použije vlastné nemocnice a zdravotnícky personál na poskytovanie
zdravotníckych slu žieb zahrnutých do zmluvy.
B6. Niektoré servisné slu žby s fixným poplatkom, v rámci ktorých úrove ň
služieb závisí od neistej udalosti, sp ĺňajú defini čné kritérium poistnej
zmluvy pod ľa tohto štandardu, av šak v niektorých krajinách sa nepo-
važujú za poistné zmluvy. Ako príklad mô že slú žiťzmluva o údr žbe,
v rámci ktorej poskytovate ľslužieb súhlasí s opravou konkrétneho
zariadenia potom, ako na ňom dôjde k poruche. Fixný servisný
poplatok vychádza z o čakávaného po čtu porúch, av šak je neisté, či
na konkrétnom zariadení dôjde k poruche. Porucha na zariadení
nepriaznivo ovplyv ňuje jeho majite ľa a zmluvou sa tento majite ľ
kompenzuje (nepe ňažne a nie formou pe ň
azí). Ďalším príkladom je
zmluva na poskytovanie servisných slu žieb v prípade poruchy vozidla,
v rámci ktorej sa poskytovate ľzaväzuje za fixný ro čný poplatok
poskytnú ťporuchovú a od ťahovú slu žbu, alebo odtiahnu ťvozidlo
do najbli žšej opravovne. Zmluva o odtiahnutí vozidla by mohla sp ĺňať
definíciu poistnej zmluvy, a to aj napriek tomu, že poskytovate ľsa
nezaväzuje vykona ťopravy alebo vymeni ťpoškodené diely.
B7. Uplat ňovanie tohto štandardu na zmluvy uvedené v odseku B6 prav-
depodobne nebude náro čnejšie ako uplat ňovanie tých IFRS, ktoré by
bolo potrebné pou žiťv prípade, keby takéto zmluvy nepatrili do
rozsahu pôsobnosti tohto štandardu:
a) je nepravdepodobné, že dôjde k výskytu významných záväzkov za
poruchy a zlyhania, ku ktorým u ždošlo;
b) ak by sa uplatnil štandard IAS 18 Výnosy , poskytovate ľslužby by
vykázal výnos formou odkazu na fázu dokon čenia (a vzh ľadom na2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —480
▼B
ďalšie stanovené kritériá). Takýto prístup je v rámci tohto štan-
dardu takisto akceptovate ľný, pri čom týmto štandardom sa posky-
tovate ľovi slu žieb umo žňuje i) pokra čovaťv pou žívaní existujúcej
účtovnej politiky na takéto zmluvy s výnimkou situácie, ak takéto
zmluvy obsahujú postupy zakázané odsekom 14 a ii) zlep šiťsvoju
účtovnú politiku, ak sa takéto zlep šenie povo ľuje v odsekoch 22
až30;
c) poskytovate ľslužieb zva žuje, či náklady na splnenie zmluvnej
povinnosti poskytnú ťslužby nepresahujú výnosy prijaté vopred.
Na takéto zvá ženie pou žije test primeranosti záväzku uvedený
v odsekoch 15 a ž19 tohto štandardu. Ak by sa tento štandard
na takéto zmluvy neuplat ňoval, poskytovate ľslužby by pou žil
IAS 37 na stanovenie, či ide o zmluvy nevýhodné;
d) pokia ľide o tieto zmluvy, po žiadavky na zverej ňovanie obsiahnuté
v tomto štandarde s najvä čšou pravdepodobnos ťou významne
neprevy šujú po žiadavky na zverej ňovanie uvedené v iných IFRS.
Rozli šovanie medzi poistným rizikom a inými rizikami
B8. Definícia poistnej zmluvy odkazuje na poistné riziko, ktoré tento štan-
dard definuje ako riziko iné ako finan čné riziko prevedené z dr žiteľa
zmluvy na emitenta. Zmluva, ktorou sa emitent vystavuje finan čnému
riziku bez významného poistného rizika, nie je poistnou zmluvou.
B9. Definícia finan čného rizika v dodatku A zah ŕňa zoznam finan čných
a nefinan čných premenných. Tento zoznam zah ŕňa nefinan čné
premenné veli činy, ktoré nie sú pre zmluvnú stranu špecifické, ako
napríklad o index strát vzniknutých v dôsledku zemetraseniav konkrétnom regióne, alebo index teplôt v konkrétnom meste. Neza-
hŕňa nefinan čné premenné veli činy, ktoré sú špecifické pre zmluvnú
stranu, ako napríklad výskyt alebo nevyskytnutie sa po žiaru, ktorým
sa po škodí alebo zni čí majetok takejto zmluvnej strany. Okrem toho
riziko zmien reálnej hodnoty nefinan čného majetku nie je finan čným
rizikom v prípade, ak sa v reálnej hodnote odzrkad ľujú nielen zmeny
trhových cien pre takýto majetok (finan čná premenná veli čina), ale aj
stav špecifického nefinan čného majetku dr žaného zmluvnou stranou
(nefinan čná premenná veli čina). Ak sa napríklad zárukou za rezidu-
álnu hodnotu konkrétneho vozidla ru čiteľvystaví riziku zmeny fyzic-
kého stavu vozidla, ide o poistné riziko a nie o finan čné riziko.
B10. Niektoré zmluvy vystavujú emitenta popri významnom poistnom
riziku aj riziku finan čnému. Napríklad mnohé poistné zmluvy zaru čujú
poistníkom minimálnu mieru návratnosti ( čím sa vytvára finan č
né
riziko) a s ľubujú dávky pri úmrtí, ktoré mnohokrát prevy šujú zostatok
na ú čte poistníka ( čím sa vytvára poistné riziko vo forme rizika
úmrtia). Takéto zmluvy sú poistnými zmluvami.
B11. Pod ľa niektorých zmlúv poistená udalos ťumožňuje výplatu sumy
viazanej na cenový index. Takéto zmluvy sú poistnými zmluvami za
predpokladu, že platba, ktorá je podmienená poistenou udalos ťou,
môžeb yťvýznamná. Napríklad dôchodkom podmieneným pre žitím,
ktorý je viazaný na index životných nákladov, sa prevádza poistné
riziko, preto že k platbe dôjde v dôsledku neistej udalosti –prežitia
príjemcu dôchodku. Viazanos ťna cenový index predstavuje vlo žený
derivát, av šak takisto sa ním prevádza poistné riziko. Ak je výsledný
prevod poistného rizika významný, vlo žený derivát sp ĺňa definíciu
poistnej zmluvy, pri čom v takomto prípade sa nemusí odde ľovať
a oce ňovaťv reálnej hodnote (pozri odsek 7 tohto štandardu).
B12. Definícia poistného rizika odkazuje na riziko, ktoré pois ťovate ľakcep-
tuje od poistníka. Inými slovami, poistné riziko je vopred existujúce
riziko prevedené z poistníka na pois ťovate ľa. Preto nové riziko, ku
vzniku ktorého do šlo v dôsledku zmluvy, nie je poistným rizikom.
B13. Definícia poistnej zmluvy súvisí s nepriaznivým vplyvom na poist-
níka. Touto definíciou sa neobmedzuje platba pois ťovate ľa na sumu
rovnajúcu sa finan čnému vplyvu nepriaznivej udalosti. Definíciou sa
napríklad nevylu čuje krytie „nové za staré “, ktorého vyplácané sumy
umožňujú poistníkovi vymeni ťpoškodený starý majetok za nový.
Podobne sa touto definíciou neobmedzuje platba v rámci zmluvy
oživotnom poistení na finan čnú stratu, ktorú utrpeli rodinní príslu šníci
zosnulého, a ani sa ňou nezamedzuje realizácia platby predtým stano-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —481
▼B
vených súm na ú čely kvantifikácie strát spôsobených úmrtím alebo
nehodou.
B14. Niektoré zmluvy vy žadujú platbu v prípade, ak dôjde k špecifikovanej
neistej udalosti, av šak nepriaznivý vplyv na poistníka neustanovujú
ako podmienku platby. Takáto zmluva nie je poistnou zmluvou, aj
keďdržiteľpoužíva zmluvu na zmen šenie vystaveniu sa súvisiacemu
riziku. Ak napríklad dr žiteľpoužíva derivát na zabezpe čenie podkla-
dovej nefinan čnej premennej veli činy, ktorá koreluje s pe ňažnými
tokmi z majetku ú čtovnej jednotky, derivát nie je poistnou zmluvou,
preto že platbu nepodmie ňuje skuto čnosť,čij ed r žiteľnepriaznivo
ovplyvnený zní žením pe ňažných tokov z majetku. Naopak, definícia
poistnej zmluvy odkazuje na neistú udalos ť, pod ľa ktorej je nepriaz-
nivý vplyv na poistníka zmluvnou podmienkou platby. Takáto
zmluvná podmienka nevy žaduje od pois ťovate ľav yšetriť,či udalos ť
skuto čne spôsobila nepriaznivý vplyv, av šak umo žňuje pois ťovate ľovi
odmietnu ťplatbu v prípade, ak nie je presved čený, že udalos ťmala
nepriaznivý vplyv.
B15. Riziko zlyhania alebo pretrvávania (t. j. riziko, že protistrana zru ší
zmluvu skôr alebo neskôr, ne žemitent o čakával pri oce ňovaní
zmluvy) nie je poistným rizikom, preto že platba v prospech protistrany
nie je podmienená neistou budúcou udalos ťou, ktorá nepriaznivo
ovplyv ňuje protistranu. Podobne aj nákladové riziko (t. j. riziko neo ča-
kávaného rastu administratívnych nákladov na obsluhu zmluvy, nienákladov súvisiacich s poistenými udalos ťami) nie je poistným
rizikom, preto že neo čakávaný rast nákladov nemá na protistranu
nepriaznivý vplyv.
B16. Preto zmluva, ktorou sa emitent vystavuje riziku zlyhania, pretrvá-
vania alebo nákladov, nie je poistnou zmluvou, pokia ľsaňou poist-
nému riziku nevystavuje aj emitent. Ak v šak emitent takejto zmluvy
znižuje toto riziko tým, že vyu žije druhú zmluvu na prevod takéhoto
rizika na ďalšiu stranu, takáto druhá zmluva vystavuje uvedenú ďalšiu
stranu poistnému riziku.
B17. Pois ťovate ľmôže akceptova ťvýznamné poistné riziko od poistníka
len v prípade, ak pois ťovate ľje účtovnou jednotkou, ktorá je oddelená
od poistníka. V prípade spolo čného pois ťovate ľa tento akceptuje
riziko od ka ždého poistníka a toto riziko nesie s poistníkmi. Hoci
poistníci nesú takéto spojené riziko kolektívne v rámci svojich právo-
mocí ako vlastníkov, spolo čný pois ťovate ľakceptoval riziko, ktoré je
podstatou poistnej zmluvy.
Príklady poistných zmlúv
B18. Ďalej sú uvedené príklady zmlúv, ktoré sú poistnými zmluvami, a to
v prípade, ak je prevod rizika významný:
a) poistenie proti kráde ži alebo po škodeniu majetku;
b) poistenie zodpovednosti za výrobky, odbornej zodpovednosti,
občianskej zodpovednosti alebo právnych nákladov;
c)životné poistenie a predplatené pohrebné výdavky (aj ke ďsmrťje
istou udalos ťou, je neisté, kedy k nej dôjde, alebo, v rámci niekto-
rých typov životného poistenia, či k nej dôjde v rámci obdobia
krytého poistením);
d) dôchodky podmienené pre žitím a penzie (t. j. zmluvy, na základe
ktorých sa poskytuje kompenzácia za neistú budúcu udalos ť–
prežitie príjemcu renty alebo dôchodcu –s cieľom pomoci príjem-
covi renty alebo dôchodcovi udr žaťsi danú životnú úrove ň, ktorá
by inak v prípade jeho alebo jej pre žitia mohla by ťnepriaznivo
ovplyvnená);
e) invalidita a zdravotná starostlivos ť;
f) garan čné listiny, vernostné cenné papiere, záruky plnenia
a ponúkané cenné papiere (t. j. zmluvy, ktoré umo žňujú plnenie
v prípade, ak druhá strana zlyhá v plnení povinnosti; ide napríklado povinnos ťpostavi ťbudovu);
g) úverové poistenie, ktoré umo žňuje realizáciu špecifických platieb
s cie ľom kompenzácie dr žiteľa za stratu, ktorú utrpí v dôsledku
zlyhania dl žníka plati ťpri splatnosti, v súlade s pôvodnými alebo2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —482
▼B
upravenými podmienkami dlhového nástroja. Tieto zmluvy mô žu
maťrôznu právnu podobu, napríklad podobu záruky, niektorých
typov akreditívu, úverového derivátu platobnej neschopnosti alebopoistnej zmluvy. Aj ke ďtieto zmluvy plnia definíciu poistnej
zmluvy, plnia tie ždefiníciu finan čnej záruky v IAS 39 a sú
v rozsahu pôsobnosti IAS 32 (
1) a IAS 39, nie tohto štandardu
[pozri odsek 4 písm. d)]. Napriek tomu ak emitent finan čnej
záruky v minulosti otvorene vyhlasoval, že takéto zmluvy pova-
žuje za poistné zmluvy, a preto pou žil aj ú čtovníctvo aplikova-
teľné na poistné zmluvy, mô že si vybra ť,či bude pri takýchto
zmluvách o finan čných zárukách uplat ňovaťIAS 39 a IAS
32 (1) alebo tento štandard;
h) záruky za výrobky. Záruky za výrobky vystavené inou stranou na
tovar predávaný výrobcom, predajcom alebo malopredajcom patria
do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Záruky na výrobky vysta-
vené priamo výrobcom, predajcom alebo malopredajcom v šak
nepatria do jeho rozsahu pôsobnosti, preto žes an an ev z ťahujú
ustanovenia IAS 18 a IAS 37;
i) poistenie vlastníckeho práva (t. j. poistenie proti zisteniu nedo-
statkov vo vlastníckom práve na pozemok, ktoré neboli zjavné
v dobe spisovania poistnej zmluvy). V takomto prípade je
poistenou udalos ťou zistenie nedostatkov vo vlastníckom práve,
nie nedostatky ako také;
j) cestovné poistenie (t. j. pe ňažná alebo nepe ňažná kompenzácia
poistníkovi za ujmy po čas cestovania). Odseky B6 a B7 sa zaobe-
rajú niektorými takýmito zmluvami;
k) dlhopisy vydané na krytie živelných pohrôm, ktoré umo žňujú
obmedzené výplaty istiny, úroku alebo oboch v prípade, ak špeci-
fická udalos ťnepriaznivo ovplyvní emitenta takéhoto dlhopisu
(s výnimkou prípadu, ak špecifikované udalosti nevytvoria
významné poistné riziko, napríklad ak udalos ťou je zmena
úrokovej sadzby alebo kurzu cudzej meny);
l) poistné swapy a iné zmluvy, ktoré vy žadujú platby zalo žené na
zmenách klimatických, geologických alebo iných fyzickýchpremenných veli čín, ktoré sú špecifické pre zmluvnú stranu;
m) zmluvy o zaistení.
B19. Ďalej sa uvádzajú príklady polo žiek, ktoré nie sú poistnými zmluvami:
a) investi čné zmluvy, ktoré majú právnu formu poistných zmlúv,
avšak ktoré nevystavujú pois ťovate ľa významnému poistnému
riziku, napríklad zmluvy o životnom poistení, v rámci ktorých
poisťovate ľnenesie významné riziko úmrtia (takéto zmluvy sú
nepoistnými finan čnými nástrojmi alebo servisnými zmluvami,
pozri odseky B20 a B21);
b) zmluvy, ktoré majú právnu formu poistenia, av šak presúvajú
všetko významné poistné riziko na poistníka prostredníctvom
nezru š
iteľného a vykonate ľného mechanizmu, ktorým sa upravujú
budúce platby poistníka v dôsledku priamych následkov poistenýchstrát; ide napríklad o niektoré finan čné zmluvy o zaistení alebo
niektoré skupinové zmluvy (takéto zmluvy sú obvykle nepoistnými
finan čnými nástrojmi alebo servisnými zmluvami, pozri odseky
B20 a B21);
c) samopoistenie, inými slovami ponechanie si rizika, ktoré mohlo
byťkryté poistením (neexistuje žiadna poistná zmluva, preto že
neexistuje žiadna zmluva s inou stranou);
d) zmluvy (napríklad špekulatívne zmluvy), ktoré vy žadujú platbu
v prípade, ak dôjde k špecifikovanej neistej budúcej udalosti,
avšak ako zmluvnú podmienku platby nevy žadujú, aby mala takáto
udalos ťnepriaznivý vplyv na poistníka. Táto skuto čnosťvšak
nevylu čuješpecifikáciu stanoveného vyplatenia na ú čely kvantifi-
kácie straty spôsobenej špecifickou udalos ťou, akou je napríklad
úmrtie alebo nehoda (pozri tie žodsek B13);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —483
(1)K e ďúčtovná jednotka uplatní IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahradia odkazom na
IFRS 7.
▼B
e) deriváty, ktoré jednu stranu vystavujú finan čnému riziku, av šak nie
poistnému riziku, preto že od takejto strany vy žadujú vykona ť
platbu výlu čne na základe zmien jednej alebo viacerých špecifiko-
vaných úrokových sadzieb, cien finan čných nástrojov, cien
komodít, kurzov cudzích mien, úverových ratingov alebo úvero-
vých indexov alebo iných premenných veli čín, za predpokladu,
v prípade nefinan čnej premennej veli činy, že takáto veli čina nie
ješpecifická pre zmluvnú stranu (pozri IAS 39);
f) záruka vz ťahujúca sa na úver (alebo akreditív, úverový derivát
platobnej neschopnosti alebo zmluva o poistení úveru), ktorá vy ža-
duje platbu aj napriek tomu, žed ržiteľneutrpel stratu v dôsledku
platobného zlyhania dl žníka v stanovenom termíne (pozri IAS 39);
g) zmluvy, ktoré vy žadujú platby na základe klimatických, geologic-
kých alebo iných fyzických premenných veli čín, ktoré nie sú špeci-
fické pre zmluvnú stranu (spolo čne sa nazývajú derivátmi na
počasie);
h) dlhopisy vydané na krytie živelných pohrôm, ktoré umo žňujú
obmedzené platby istiny, úrokov alebo oboch, zalo žené na klima-
tickej, geologickej alebo inej fyzickej premenných veli čine, ktorá
nie je špecifická pre zmluvnú stranu.
B20. Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 vytvárajú finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky, patria do rozsahu pôsobnosti IAS 39. Okrem
iného to znamená, že zmluvné strany pou žívajú takzvané „vkladové
účtovanie “, ktoré zah ŕňa tieto aspekty:
a) jedna strana vykazuje prijatú úhradu ako finan čný záväzok, a nie
ako výnos;
b) druhá strana vykazuje zaplatenú úhradu ako finan čné aktívum,
a nie ako náklad.
B21. Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 nevytvárajú finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky, vz ťahujú sa na ne ustanovenia IAS 18.
V rámci IAS 18 sa výnos súvisiaci s transakciou obsahujúcou posky-
tovanie slu žieb vykazuje odkazom na stupe ňdokon čenia transakcie
v prípade, ak výstup transakcie mo žno spo ľahlivo odhadnú ť.
Významné poistné riziko
B22. Zmluva je poistnou zmluvou len vtedy, ak sa ňou prevádza významné
poistné riziko. Poistnému riziku sa venujú odseky B8 a žB21. Ďalej
uvedené odseky sa zaoberajú hodnotením, či je poistné riziko
významné.
B23. Poistné riziko je významné výlu čne vtedy, ak by poistená udalos ť
mohla v rámci akéhoko ľvek scenára spôsobi ťsituáciu, ke ďby pois ťo-
vateľmusel plati ťvýznamné dodato čné po žitky, nezah ŕňajúc scenáre,
ktoré nemajú komer čnú podstatu (t. j. nemajúce žiadne rozpoznate ľné
vplyvy na ekonomiku transakcie). Ak by v rámci scenárov do šlo
k platbám významných dodato čných po žitkov, podmienka uvedená
v predchádzajúcej vete sa mô že splni ťaj v prípade, ak je výskyt
poistenej udalosti mimoriadne nepravdepodobný, alebo aj ak o čaká-
vaná (t. j. vá žená pravdepodobnos ťou) sú časná hodnota podmienených
peňažných tokov predstavuje malú časťzočakávanej sú časnej
hodnoty v šetkých zvy šných zmluvných pe ňažných tokov.
B24. Dodato čné po žitky, ktoré sú uvedené v odseku B23, súvisia so
sumami, ktoré presahujú tie sumy, ktoré by boli splatné v prípade,
ak by nedo šlo k výskytu poistenej udalosti (okrem scenárov, ktoré
nemajú komer čnú podstatu). Tieto dodato čné sumy zah ŕňajú náklady
na rie šenie nárokov a na ohodnotenie nárokov, av šak nezah ŕňajú:
a) stratu schopnosti spoplat ňovaťpoistníka za budúce slu žby. Naprí-
klad v prípade zmluvy o životnom poistení prepojenej s investíciou
znamená smr ťpoistníka nemo žnosťpre pois ťovate ľa poskytova ť
služby správy investície a pobera ťpoplatok za takéto slu žby.
V ekonomickej strate pois ťovate ľas av šak neodrá ža poistné riziko
tak isto, ako mana žér spolo čného fondu nepreberá poistné riziko vo
vzťahu k prípadnému úmrtiu klienta. Preto sa pri hodnotení
veľkosti poistného rizika prevádzaného zmluvou neprihliada
na potenciálnu stratu budúcich poplatkov zo správy investícií;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —484
▼B
b) v prípade úmrtia, vzdanie sa poplatkov, ku ktorým by do šlo pri
zrušení alebo odkúpení. Preto že k vzniku takýchto poplatkov do šlo
v súvislosti so zmluvou, vzdanie sa nárokov na takéto poplatkynepredstavuje kompenzáciu poistníka za vopred existujúce riziko.Pri hodnotení ve ľkosti poisteného rizika prevádzaného zmluvou sa
teda na takéto poplatky neprihliada;
c) platbu podmienenú udalos ťou, ktorá dr žiteľovi zmluvy nespôsobí
významnú škodu. Predstavme si napríklad zmluvu, ktorá od
emitenta vy žaduje zaplati ťjeden milión menových jednotiek
v prípade, ak dôjde k fyzickému po škodeniu majetku, pri čom
celá situácia spôsobí dr žiteľovi zanedbate ľnú stratu jednej menovej
jednotky. V rámci tejto zmluvy dr žiteľprevádza na pois ťovate ľa
nevýznamné riziko straty jednej menovej jednotky. Zmluvou sasúčasne vytvára nepoistné riziko, že emitent bude musie ťzaplati ť
999 999 CU v prípade, ak dôjde k špecifikovanej udalosti. Preto že
emitent neprijíma významné poistné riziko od dr žiteľa, nejde
o poistnú zmluvu;
d) mo žné spätne získate ľné sumy zo zaistenia. Pois ťovate ľúčtuje
takéto sumy osobitne.
B25. Pois ťovate ľzhodnocuje význam poistného rizika v jednotlivých zmlu-
vách a nie prostredníctvom odkazu na významnos ťpre ú čtovnú
závierku. (
1) Poistné riziko teda mô žeb y ťvýznamné aj vtedy, ak
existuje minimálna pravdepodobnos ťvýznamných strát celej skupiny
zmlúv. Pomocou takéhoto hodnotenia jednotlivých zmlúv je jedno-duchšie klasifikova ťzmluvu ako poistnú zmluvu. V prípade, žej e
známe, že relatívne homogénna skupina malých zmlúv obsahuje
zmluvy, ktorými sa v šetkými prevádza poistné riziko, pois ťovate ľ
nemusí preskúmava ťkaždú zmluvu tejto skupiny s cie ľom identifi-
kácie nieko ľko málo nederivátových zmlúv, ktorými sa prevádza
nevýznamné poistné riziko.
B26. Z odsekov B23 a žB25 vyplýva, že ak sa v rámci zmluvy platia dávky
pri úmrtí, ktoré prevy šujú sumu splatnú pri pre žití, zmluva je poistnou
zmluvou s výnimkou situácie, ak by dodato čné dávky pri úmrtí boli
nevýznamné (posúdené odkazom na samotnú zmluvu, a nie na celúskupinu zmlúv). Pod ľa ustanovení odseku B24 písm. b) sa do takéhoto
zhodnotenia nezah ŕňa zrieknutie sa poplatkov za zru šenie v prípade
smrti alebo poplatkov za odkúpenie, ak sa uvedeným zrieknutím sa
nekompenzuje poistník za vopred existujúce riziko. Podobne ajzmluva o rente, v rámci ktorej sa vyplácajú pravidelné splátky dokonca života poistníka, je poistnou zmluvou s výnimkou situácie, ak
agregované sumy podmienené pre žitím sú nevýznamné.
B27. Odsek B23 sa zaoberá dodato čnými po žitkami. Takéto dodato čné
požitky mô žu zah ŕňaťpožiadavku vyplati ťpožitky skôr v prípade,
ak dôjde k skor šiemu výskytu poistenej udalosti, a platba sa v tom
prípade neupraví o časovú hodnotu pe ňazí. Príkladom je celo životné
poistenie na fixnú sumu (inými slovami poistenie, ktoré umo žňuje
výplatu fixnej dávky pri úmrtí bez oh ľadu na dátum úmrtia poistníka
a kde neexistuje dátum vypr šania platnosti krytia). Je isté, že poistník
raz zomrie, nie je v šak isté, kedy k tomu dôjde. Pois ťovate ľutrpí
stratu z takýchto individuálnych zmlúv, ke ďpoistníci pred časne
zomrú, aj ke ďvzhľadom na celú skupinu zmlúv k žiadnej vá žnej
strate nedochádza.
B28. Ak sa poistná zmluva rozdelí na vkladovú zlo žku a poistnú zlo žku,
význam prevodu poistného rizika sa hodnotí formou odkazu napoistnú zlo žku. Význam poistného rizika, prevádzaného prostredníc-
tvom vlo ženého derivátu, sa hodnotí formou odkazu na vlo žený
derivát.
Zmeny úrovne poistného rizika
B29. Niektorými zmluvami sa pri za čatí ich platnosti neprená ša na emitenta
žiadne poistné riziko, hoci neskôr k prevodu poistného rizika
dochádza. Predstavme si napríklad zmluvu, ktorá umo žňuješpecifickú
návratnos ťinvestícií a zah ŕňa pre poistníka opciu na pou žitie výnosov
z investície v de ňsplatnosti na nákup renty podmienenej pre žitím pri2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —485
(1) Na tieto ú čely tvoria zmluvy, ktoré sa uzatvorili naraz s jednou protistranou (alebo
zmluvy, ktoré sú inak nezávislé), jedinú zmluvu.
▼B
súčasných anuitných sadzbách ú čtovaných pois ťovate ľom iným
novým poberate ľom renty, ke ďdôjde k realizácii opcie poistníka.
Takouto zmluvou sa neprevádza žiadne poistné riziko na emitenta
dovtedy, kým nedôjde k realizácii opcie, preto že pois ťovate ľmá
možnosťoceni ťrentu na základe, ktorý odzrkad ľuje riziko prevedené
na pois ťovate ľa v tomto čase. Ak sa v šak v zmluve ustanovujú anuitné
sadzby (alebo základ na stanovenie anuitných sadzieb), znamená to, že
zmluvou sa prevádza poistné riziko na emitenta na jej za čiatku.
B30. Zmluva, ktorá sp ĺňa podmienky poistnej zmluvy, ostane poistnou
zmluvou dovtedy, kým sa v šetky v nej obsiahnuté práva povinností
neskon čia alebo nevypr šia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —486
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 5
Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činností
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je ur čiťúčtovanie majetku dr žaného na predaj
a prezentáciu a zverej ňovanie ukon čenia činností . V tomto štandarde
sa vy žaduje najmä:
a) aby sa majetok, ktorý sp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako dr žaný na
predaj, oce ňoval ú čtovnou hodnotou alebo, ak je ni žšia,reálnou
hodnotou zní ženou o náklady na predaj a aby sa takýto majetok
neodpisoval, a
b) aby sa majetok, ktorý sp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako dr žaný na
predaj, prezentoval osobitne priamo v súvahe a aby sa výsledky
ukon čených činností prezentovali osobitne v rámci výkazu ziskov
a strát.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Klasifika čné a prezenta čné po žiadavky tohto štandardu sa uplat ňujú na
všetok vykazovaný dlhodobý majetok účtovnej jednotky (1)av šetky
jejskupiny na vyradenie .P ožiadavky na oce ňovanie tohto štandardu
sa uplat ňujú na v šetok vykazovaný dlhodobý majetok a skupiny na
vyradenie (vymedzené v odseku 4) s výnimkou majetku uvedeného
v odseku 5, ktorý sa na ďalej oce ňuje v súlade s tam uvedenými
štandardmi.
3. Majetok klasifikovaný v súlade s IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky
►M5__________◄ako dlhodobý sa nereklasifikuje na obežný
majetok dovtedy, kým nesp ĺňa kritériá na jeho klasifikáciu ako dr žaný
na predaj v súlade s týmto štandardom. Majetok tejto triedy, ktorý by
účtovná jednotka be žne pova žovala za dlhodobý, ale je nadobudnutý
s výhradným zámerom jeho ďalšieho predaja, sa nepova žuje za
obežný, kým nesp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako dr žaný na predaj
v súlade s týmto štandardom.
4. Ú čtovná jednotka niekedy v rámci jedinej transakcie vyra ďuje skupinu
majetku spolu, pripadne i s priamo súvisiacimi záväzkami. Takouto
skupinou na vyradenie mô žeb yťskupina peňazotvorných jednotiek ,
jedna pe ňazotvorná jednotka alebo časťpeňazotvornej jednotky. (2)
Skupina mô že pozostáva ťz akéhoko ľvek majetku a akýchko ľvek
záväzkov ú čtovnej jednotky vrátane obe žného majetku, krátkodobých
záväzkov a majetku vylú čeného odsekom 5 z po žiadaviek na oce ňo-
vanie pod ľa tohto štandardu. Ak je dlhodobý majetok, ktorý je
v rozsahu pôsobnosti po žiadaviek na oce ňovanie pod ľa tohto štan-
dardu sú časťou skupiny na vyradenie, po žiadavky na ocenenie tohto
štandardu sa vz ťahujú na skupinu ako celok, tak že táto skupina sa
oceňuje ú čtovnou hodnotou alebo, ak je ni žšia, reálnou hodnotou
zníženou o náklady na predaj. Po žiadavky na ocenenie individuálnych
položiek majetku a záväzkov tvoriacich sú časťskupiny na vyradenie
sú uvedené v odsekoch 18, 19 a 23.
5. Ustanovenia o oce ňovaní uvedené v tomto štandarde (3) sa nevz ťahujú
naďalej uvedený majetok, patriaci pod uvedené štandardy, čiuž
individuálne alebo v rámci skupiny na vyradenie:
a) odlo žené da ňové poh ľadávky (IAS 12 Dane z príjmov );
b) majetok vznikajúci zo zamestnaneckých po žitkov (IAS 19 Zamest-
nanecké po žitky);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —487
(1) V prípade majetku klasifikovaného v súlade s po žiadavkami na prezentáciu likvidity sa
za dlhodobý majetok pova žuje ten, pri ktorom sa o čakáva, že zodpovedajúce sumy sa
spätne získajú v období presahujúcom dvanás ť mesiacov po
►M5obdobívykazovania ◄. Na klasifikáciu tohto majetku sa vz ťahuje odsek 3.
(2)A ks av šak očakáva, žep eňažné toky z individuálneho majetku alebo skupiny majetku
budú plynú ťpredov šetkým z predaja a nie ich ďalšieho pou žívania, budú menej závislé
od pe ňažných tokov plynúcich z iných aktív a skupina na vyradenie, ktorá bola sú časťou
peňazotvornej jednotky, sa stáva samostatnou pe ňazotvornou jednotkou.
(3) S výnimkou odsekov 18 a 19, v ktorých sa vy žaduje, aby sa predmetný majetok
oceňoval v súlade s inými aplikovate ľnými IFRS.
▼B
c) finan čný majetok spadajúci do rozsahu pôsobnosti IAS 39
Finan čné nástroje :vykazovanie a oce ňovanie ;
d) dlhodobý majetok, ktorý sa ú čtuje v súlade s modelom reálnej
hodnoty, uvedenom v IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok ;
e) dlhodobý majetok, ktorý sa oce ňuje v reálnej hodnote zní ženej
o odhadované náklady na mieste predaja v súlade s IAS 41 Poľno-
hospodárstvo ;
f) zmluvné práva z poistných zmlúv, ktoré sú definované v IFRS 4
Poistné zmluvy .
KLASIFIKÁCIA DLHODOBÉHO MAJETKU (ALEBO SKUPÍN NA VYRA-
DENIE) DO KATEGÓRIE DR ŽANÝ NA PREDAJ
6. Ú čtovná jednotka klasifikuje dlhodobý majetok (alebo skupinu na
vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj vtedy, ak sa jeho ú čtovná
hodnota spätne získa primárne prostredníctvom predaja nie jeho pokra-čujúcim pou žívaním.
7. Ak sa má naplni ťpodstata uvedeného ustanovenia, majetok (alebo
skupina na vyradenie) sa u žmusí nachádza ťv stave umo žňujúcom
okam žitý predaj za podmienok, ktoré sú be žné a obvyklé pre predaj
takéhoto majetku (alebo skupín na vyradenie) a tento predaj musí by ť
vysoko pravdepodobný .
8. Aby bol predaj vysoko pravdepodobný, musí sa na príslu šnej úrovni
mana žmentu rozhodnú ťo pláne predaja majetku (alebo skupiny na
vyradenie) a musí sa iniciova ťaktívny program na nájdenie kupujú-
ceho a dokon čenie realizácie plánu. Navy še majetok (alebo skupina na
vyradenie) sa musí aktívne ponúka ťna predaj za cenu, ktorá je prime-
raná a opodstatnená vo vz ťahu k jeho sú časnej reálnej hodnote. Okrem
toho by sa malo o čakáva ť,že do jedného roka od dátumu klasifikácie
splní predaj, okrem výnimiek uvedených v odseku 9, podmienky na
jeho vykázanie ako ukon čeného predaja, a činnosti potrebné na dokon-
čenie plánu by mali nazna čovať,že je nepravdepodobné, že dôjde
k zásadným zmenám plánu, alebo že sa plán úplne zru ší.
9. Ur čitými udalos ťami alebo okolnos ťami sa mô že pred ĺžiťobdobie
ukon čenia predaja na dobu dlh šiu ako jeden rok. Pred ĺžením obdobia
potrebného na ukon čenie predaja sa nevylu čuje mo žnosťklasifikácie
majetku (alebo skupiny na vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj,
ak k takémuto zdr žaniu dôjde v dôsledku udalostí alebo okolností, na
ktoré ú čtovná jednotka nemá vplyv a existuje dostato čný dôkaz o tom,
žeúčtovná jednotka je aj na ďalej rozhodnutá tento majetok (alebo
skupinu na vyradenie) preda ť. Ide o prípad, ak sú splnené kritériá
uvedené v dodatku B.
10. Za predajné transakcie sa pova žujú aj výmeny dlhodobého majetku za
iný dlhodobý majetok, ak má takáto výmena v súlade s IAS 16Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia komer čnú podstatu.
11. Ak ú čtovná jednotka nadobudne dlhodobý majetok (alebo skupinu na
vyradenie) výlu čne so zámerom jeho následného vyradenia, takýto
dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie) sa klasifikuje ako
držaný na predaj k dátumu nadobudnutia len vtedy, ak do šlo
k splneniu jednoro čnej podmienky uvedenej v odseku 8 (okrem výni-
miek uvedených v odseku 9) a sú časne je vysoko pravdepodobné, že
k splneniu ostatných kritérií uvedených v odsekoch 7 a 8, ktoré
k danému dátumu neboli splnené, dôjde v priebehu krátkeho času
po nadobudnutí (obvykle do troch mesiacov).
12. Ak k splneniu kritérií uvedených v odsekoch 7 a 8 dôjde po
►M5obdobívykazovania ◄,účtovná jednotka neklasifikuje vo
vydanej ú čtovnej závierke dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyra-
denie) ako dr žaný na predaj. Ak v šak k splneniu týchto kritérií dôjde
po►M5obdobívykazovania ◄, ale e šte pred schválením ú čtovnej
závierky na vydanie, ú čtovná jednotka zverejní informácie uvedené
v odseku 41 písm. a), b) a d), a to v rámci poznámok.
Dlhodobý majetok ur čený na likvidáciu vyradením
13. Dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) ur čený na likvidáciu
vyradením nesmie ú čtovná jednotka klasifikova ťdo kategórie dr žaný
na predaj. Je tomu tak preto, že jeho ú čtovná hodnota sa spätne získa2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —488
▼B
najmä pokra čujúcim pou žívaním. Ak v šak likvidovaná skupina na
vyradenie sp ĺňa podmienky ustanovené v odseku 32 písm. a) a žc),
účtovná jednotka vyká že v súlade s odsekmi 33 a 34 výsledky
ap eňažné toky zo skupiny na vyradenie v rámci ukon čených činností,
a to k dátumu, ku ktorému ukon čí ich pou žívanie. Dlhodobý majetok
(alebo skupiny na vyradenie) ur čený na likvidáciu vyradením zah ŕňa
dlhodobý majetok (alebo skupiny na vyradenie), ktorý sa budepoužívaťdo konca jeho ekonomickej životnosti a dlhodobý majetok
(alebo skupiny na vyradenie), ktorý sa nepredá, ale bude sa likvidova ť
vyradením.
14. O dlhodobom majetku, ktorý bol do časne vy ňatý z pou žívania, nesmie
účtovná jednotka ú čtovaťtak, ako keby do šlo k jeho likvidácii vyra-
dením.
OCE ŇOVANIE DLHODOBÉHO MAJETKU (ALEBO SKUPINY NA VYRA-
DENIE) KLASIFIKOVANÉHO DO KATEGÓRIE DR ŽANÝ NA PREDAJ
Oceňovanie dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie)
15. Ú čtovná jednotka oce ňuje dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyra-
denie) klasifikovaný ako dr žaný na predaj jeho ú čtovnou hodnotou
alebo, ak je ni žšia, jeho reálnou hodnotou zní ženou o náklady na
predaj.
16. Ak novonadobudnutý majetok (alebo skupina na vyradenie) sp ĺňa
kritériá na jeho klasifikáciu do kategórie dr žaný na predaj (pozri
odsek 11), uplat ňovanie odseku 15 vyústi pri prvotnom vykázaní do
ocenenia majetku (alebo skupiny na vyradenie) v sume jeho ú čtovnej
hodnoty stanovenej tak, ako keby sa do tejto kategórie neklasifikoval
(napríklad obstarávacou cenou), alebo, ak je ni žšia, jeho reálnej
hodnoty zní ženej o náklady na predaj. Ak teda dôjde
k nadobudnutiu majetku (alebo skupiny na vyradenie) v rámci podni-kovej kombinácie, oce ňuje sa tento majetok v jeho reálnej hodnote
zníženej o náklady na predaj.
17. Ak sa o čakáva, že k predaju dôjde za viac ako jeden rok, ú čtovná
jednotka vy čísli náklady na predaj v ich sú časnej hodnote. Akéko ľvek
zvýšenie sú časnej hodnoty nákladov na predaj, ku ktorému do šlo
v dôsledku plynutia času, sa v rámci hospodárskeho výsledku vyka-
zuje ako finan čný náklad.
18. Bezprostredne pred prvotnou klasifikáciou majetku (alebo skupiny na
vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj sa ú čtovné hodnoty majetku
(alebo v šetkého majetku a záväzkov v skupine) stanovujú v súlade
s aplikovate ľnými IFRS.
19. Pri následnom precenení skupiny na vyradenie sa ú čtovné hodnoty
toho majetku a záväzkov, ktoré síce tvoria sú časťtejto skupiny klasi-
fikovanej do kategórie dr žaný na predaj, ale nevz ťahujú sa na ne
požiadavky oce ňovania tohto štandardu, precenia v súlade
s príslu šnými IFRS, a to e šte pred tým, ako sa precení reálna hodnota
znížená o náklady na predaj za skupinu na vyradenie ako celok.
Vykazovanie vzniku a zru šenia strát zo zní ženia hodnoty
20. Ú čtovná jednotka vykazuje stratu zo zní ženia hodnoty z ka ždého
prvotného alebo následného zní ženia hodnoty majetku (alebo skupiny
na vyradenie) na jeho reálnu hodnotu zní ženú o náklady na predaj,
a to v rozsahu, v akom nedo šlo k jej vykázaniu v súlade
s odsekom 19.
21. Ú čtovná jednotka vykazuje zisk z ka ždého následného zvý šenia
reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj, av šak nie vo vy ššej
sume, ako je kumulatívna strata zo zní ženia hodnoty, vykázaná bu ď
v súlade s týmto štandardom, alebo predtým v súlade s IAS 36
Zníženie hodnoty majetku.
22. Ú čtovná jednotka vykazuje zisk z ka ždého následného zvý šenia
reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj, stanovenej za skupinu
na vyradenie:
a) vo vý ške, ktorá nebola vykázaná v súlade s odsekom 19, ale2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —489
▼B
b) nie vo vy ššej sume, ako je kumulatívna strata zo zní ženia hodnoty,
vykázaná bu ďv súlade s týmto štandardom, alebo predtým
v súlade s IAS 36 za dlhodobý majetok, na ktorý sa vz ťahujú
požiadavky oce ňovania uvedené v tomto štandarde.
23. Stratou zo zní ženia hodnoty (alebo akýko ľvek následný zisk) vyká-
zanou za skupinu na vyradenie sa zni žuje (alebo zvy šuje) ú čtovná
hodnota toho dlhodobého majetku v skupine, na ktorý sa vz ťahujú
požiadavky oce ňovania tohto štandardu, a to v poradí ur čenom
v odsekoch 104 písm. a) a b) a 122 štandardu IAS 36 (v znení revízie
z roku 2004).
24. Zisk alebo strata, ktoré predtým neboli vykázané k dátumu predaja
dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie), sa vykazujú
k dátumu ukon čenia vykazovania. Po žiadavky týkajúce sa ukon čenia
vykazovania sú uvedené v:
a) odsekoch 67 a ž72štandardu IAS 16 (v znení revízie z roku 2003)
pre nehnute ľnosti, stroje a zariadenia a
b) odsekoch 112 a ž117štandardu IAS 38 Nehmotný majetok (v znení
revízie z roku 2004) pre nehmotný majetok.
25. Ú čtovná jednotka neodpisuje (alebo neamortizuje) dlhodobý majetok,
kým je klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj, alebo kým tvorí
súčasťskupiny na vyradenie klasifikovanej do kategórie dr žaný na
predaj. Aj na ďalej sa v šak vykazujú úroky a iné náklady priradite ľné
k záväzkom skupiny na vyradenie klasifikovanej do kategórie dr žaná
na predaj.
Zmeny plánu predaja
26. Ak ú čtovná jednotka klasifikovala majetok (alebo skupinu na vyra-
denie) do kategórie dr žaný na predaj, av šak užnie sú splnené kritériá
uvedené v odsekoch 7 a ž9, účtovná jednotka takýto majetok (alebo
skupinu na vyradenie) prestane klasifikova ťmajetok ako dr žaný na
predaj.
27. Ú čtovná jednotka oce ňuje dlhodobý majetok vyradený z kategórie
držaný na predaj (alebo ten, ktorý prestal by ťsúčasťou skupiny na
vyradenie klasifikovanej do kategórie dr žaný na predaj) ni žšou
z týchto hodnôt:
a) jeho ú čtovnou hodnotou, ktorú mal takýto majetok (alebo skupina
na vyradenie) pred klasifikovaním do kategórie dr žaný na predaj,
upravenou o v šetky odpisy, amortizáciu alebo precenenie,
k vykázaniu ktorých by do šlo v prípade, ak by tento majetok
(alebo skupina na vyradenie) nebol do kategórie dr žaný na predaj
vôbec klasifikovaný, a
b) jeho spätne získate ľnou sumou k dátumu následného rozhodnutia
majetok nepreda ť(1).
28. Ú čtovná jednotka zahrnie v šetky po žadované úpravy ú čtovnej hodnoty
dlhodobého majetku, ktorý vyradila z kategórie dr žaný na predaj, do
hospodárskeho výsledku (2) z pokra čujúcich činností toho obdobia,
v ktorom u žnespĺňa kritériá uvedené v odsekoch 7 a ž9. Účtovná
jednotka prezentuje takúto úpravu ►M5v tej istej časti výkazu
komplexného výsledku ◄, v ktorej obvykle prezentuje zisk alebo
stratu, ak existujú, vykázanú v súlade s odsekom 37.
29. Ak ú čtovná jednotka odoberie zo skupiny na vyradenie dr žanej na
predaj individuálnu polo žku majetku alebo záväzkov, zostávajúci
majetok a záväzky skupiny na vyradenie ur čenej na predaj sa ďalej
oceňujú ako skupina iba v prípade, ak sú splnené kritériá v odsekoch
7až9. V opa čnom prípade sa zostávajúci dlhodobý majetok skupiny,
ktorý individuálne sp ĺňa kritériá na klasifikovanie do kategórie dr žaný
na predaj, oce ňuje individuálne v jeho ú čtovnej hodnote alebo, ak je
nižšia, reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj, platnej k danému2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —490
(1) Ak je dlhodobý majetok sú časťou pe ňazotvornej jednotky, jeho spätne získate ľná suma
zodpovedá ú čtovnej hodnote, ktorá by sa vykázala po rozvrhnutí jednotlivých strát zo
zníženia hodnoty tejto pe ňazotvornej jednotky v súlade s IAS 36.
(2) Pokia ľnie je majetok nehnute ľnosťou, strojom, zariadením alebo nehmotným majetkom,
ktorý sa pred zaradením do kategórie dr žaný na predaj precenil v súlade s IAS 16 alebo
IAS 38 , v tomto prípade sa úprava pova žuje za zvý šenie alebo zní ženie v dôsledku
precenenia.
▼B
dátumu. V šetok dlhodobý majetok, ktorý nesp ĺňa uvedené kritériá, sa
v súlade s odsekom 26 prestane klasifikova ťako dr žaný na predaj.
PREZENTÁCIA A ZVEREJNENIE
30. Ú čtovná jednotka prezentuje a zverej ňuje informácie, ktoré umo žňujú
používateľom ú čtovnej závierky posúdi ťfinan čné vplyvy ukon čených
činností a vyradení dlhodobého majetku (alebo skupín na vyradenie).
Prezentácia ukon čených činností
31. Zložka ú čtovnej jednotky zahŕňačinnosti a pe ňažné toky, ktoré je
možné jednozna čne od členiťod ostatných častí ú čtovnej jednotky,
a to tak na prevádzkové ú čely, ako aj na ú čely finan čného vykazo-
vania. Inými slovami, zlo žka ú čtovnej jednotky bude predstavova ť
peňazotvornú jednotku alebo skupinu pe ňazotvorných jednotiek, kým
sa na ďalej dr žia na pou žívanie.
32. Ukon čenáčinnos ťje zlo žka účtovnej jednotky, ktorá sa bu ďvyradila,
alebo je klasifikovaná do kategórie dr žaná na predaj, a:
a) predstavuje samostatnú významnú oblas ťpodnikania alebo vy čle-
nenú geografickú oblas ť, v ktorej činnosti prebiehajú;
b) tvorí sú časťjediného koordinovaného plánu na vyradenie samo-
statnej významnej oblasti podnikania alebo vy členenej geografickej
oblasti, v ktorej prebiehajú činnosti, alebo
c) ide o dcérsku spolo čnosťnadobudnutú výhradne so zámerom jej
ďalšieho predaja.
33. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) vo výkaze ziskov a strát jednu sumu, ktorá sa skladá zo súhrnu:
i) hospodárskeho výsledku z ukon čených činností po zdanení a
ii) zisku alebo straty po zdanení, vykázaných bu ďz precenenia na
reálnu hodnotu zní ženú o náklady na predaj, alebo z vyradenia
majetku alebo skupiny (skupín) na vyradenie tvoriacich ukon-čenúčinnos ť;
b) analýzu jednej sumy uvedenej v písmene a) na:
i) výnosy, náklady a hospodárskeho výsledok pred zdanením
z ukon čených činností;
ii) súvisiace náklady z titulu dane z príjmov, ako sa to vy žaduje
v odseku 81 písm. h) IAS 12;
iii) zisk alebo stratu z precenenia na reálnu hodnotou zní ženú
o náklady na predaj alebo z vyradenia majetku alebo skupiny
(skupín) na vyradenie tvoriacich ukon čenúčinnos ťa
iv) súvisiace náklady z titulu dane z príjmov, ako sa to vy žaduje
v odseku 81 písm. h) IAS 12;
Analýzu mo žno uvies ťv poznámkach alebo ►
M5vo◄výkaze
ziskov a strát. Ak sa uvedie v rámci výkazu ziskov a strát, uvádzasa v časti vyhradenej pre ukon čenie činnosti, t. j. oddelene od
pokra čujúcich činností. Analýza sa nevy žaduje pri skupinách na
vyradenie, ktorými sú novonadobudnuté dcérske spolo čnosti sp ĺňa-
júce pri ich nadobudnutí kritériá na klasifikáciu do kategórie dr žané
na predaj (pozri odsek 11);
c)čisté pe ňažné toky priradite ľné k prevádzkovej, investi čnej
a finan čnejčinnosti ukon čených činností. Tieto zverejnenia sa
môžu uvádza ťbuďv poznámkach alebo priamo v ú čtovnej
závierke. Takéto zverejnenia sa nevy žadujú pri skupinách na vyra-
denie, ktorým sú novonadobudnuté dcérske spolo čnosti sp ĺňajúce
pri ich nadobudnutí kritériá na klasifikáciu do kategórie dr žané na
predaj (pozri odsek 11).
▼M5
33A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —491
▼M5
statnom výkaze sa prezentuje aj časťidentifikovaná ako súvisiaca
s ukon čenými činnos ťami.
▼B
34. Ú čtovná jednotka opätovne uvedie zverejnenie pod ľa odseku 33 aj za
predchádzajúce obdobia prezentované v ú čtovnej závierke tak, aby sa
zverejnenie týkalo v šetkých činností, ktoré boli ukon čené►M5na
konci obdobia vykazovania ◄posledného prezentovaného obdobia.
35. Úpravy v be žnom období vo vz ťahu k sumám, ktoré sa priamo týkajú
vyradenia ukon čenej činnosti a v predo šlých obdobiach boli prezento-
vané v rámci ukon čených činností, sa klasifikujú osobitne, a to
v rámci ukon čených činností. Charakter a suma takýchto úprav sa
zverejnia. Príklady okolností, za ktorých mô že dôjs ťk výskytu
takýchto úprav, zah ŕňajú:
a) vyrie šenie neistôt týkajúcich sa podmienok vyradenia, ako naprí-
klad vyrie šenie úprav nákupnej ceny a od škodnenia s kupujúcim;
b) vyrie šenie neistôt, ktoré vyplývajú a priamo súvisia s činnos ťami
zložky pred jej vyradením, ako napríklad environmentálne záväzky
a záväzky týkajúce sa záruky za výrobok poskytnuté predávajúcim;
c) vysporiadanie záväzkov vyplývajúcich z programu zamestnaneckých
požitkov za predpokladu, že vysporiadanie sa priamo týka vyradenia.
36. Ak ú čtovná jednotka prestane klasifikova ťzložku účtovnej jednotky
ako dr žanú na predaj, výsledky činností zlo žky, ktoré boli predtým
prezentované v rámci ukon čených činností v súlade s odsekmi 33 a ž
35, sa preklasifikujú a zahrnú sa do výnosov z pokra čujúcich činností
za všetky prezentované obdobia. Sumy za predchádzajúce obdobia sa
uvedú ako sumy, ktorých prezentovanie sa spätne upravilo.
Zisky alebo straty z pokra čujúcich činností
37. Akýko ľvek zisk alebo strata z precenenia dlhodobého majetku (alebo
skupiny na vyradenie) klasifikovaného do kategórie dr žaný na predaj,
ktorý nesp ĺňa definíciu ukon čenej činnosti, sa zahrnie do hospodár-
skeho výsledku z pokra čujúcich činností.
Prezentácia dlhodobého majetku alebo skupiny na vyradenie
klasifikovanej do kategórie dr žaná na predaj
38. Ú čtovná jednotka v súvahe prezentuje dlhodobý majetok klasifikovaný do
kategórie dr žaný na predaj a tie žmajetok v rámci skupiny na vyradenie,
klasifikovanej do kategórie dr žaná na predaj, oddelene od ostatného
majetku. Záväzky skupiny na vyradenie, klasifikovanej do kategóriedržané na predaj, sa v súvahe prezentujú oddelene od ostatných záväzkov.
Takýto majetok a záväzky nie je mo žné vzájomne kompenzova ť
a prezentova ťjednou sumou. Hlavné triedy majetku a záväzkov klasifi-
kovaných do kategórie dr žané na predaj sa zverej ňujú samostatne bu ď
v rámci samotnej súvahy, alebo v poznámkach, okrem výnimky pod ľa
odseku 39. Ú čtovná jednotka samostatne prezentuje v šetky kumulované
výnosy alebo náklady, ktoré sa ►
M5vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ◄av zťahujú sa na dlhodobý majetok (alebo
skupinu na vyradenie) klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj.
39. Ak je skupinou na vyradenie novozískaná dcérska spolo čnosť, ktorá
včase nadobudnutia sp ĺňa kritériá na klasifikovanie do kategórie
držaná na predaj (pozri odsek 11), nevy žaduje sa zverejnenie hlavných
tried majetku a záväzkov.
40. Ú čtovná jednotka nereklasifikuje ani neupravuje sumy prezentované
za dlhodobý majetok alebo majetok a záväzky vyra ďovaných skupín
klasifikovaných ako dr žané na predaj v súvahách za predchádzajúce
obdobia tak, aby odzrkad ľovali klasifikáciu pou žitú v súvahe za
posledné prezentované obdobie.
Dodato čné zverejnenia
41. Ú čtovná jednotka zverejní v poznámkach ďalej uvedené informácie za
obdobie, v ktorom bol dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie)
klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj alebo predaný:
a) opis dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie),2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —492
▼B
b) opis skuto čností a okolností predaja, alebo vedúcich
kočakávanému vyradeniu a o čakávaný spôsob a na časovanie vyra-
denia,
c) zisk alebo stratu vykázanú v súlade s odsekmi 20 a ž22 a ak
nedošlo k samostatnému prezentovaniu vo výkaze ziskov a strát,
aj tú časťvýkazu ziskov a strát, ktorá takýto zisk alebo stratu
obsahuje,
d) segment, v rámci ktorého sa dlhodobý majetok (alebo skupina na
vyradenie) prezentuje v súlade s IFRS 8 Prevádzkové segmenty, ak
takáto prezentácia existuje.
42. V prípade uplatnenia odseku 26 alebo 29 ú čtovná jednotka zverejní
v období, v ktorom do šlo k prijatiu rozhodnutia o zmene plánu predaja
dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie), opis skuto čností
a okolností vedúcich k tomuto rozhodnutiu a vplyv uvedeného rozhod-
nutia na výsledky činností za dané obdobie a za v šetky prezentované
predchádzajúce obdobia.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
43. Tento štandard sa uplat ňuje prospektívne na dlhodobý majetok (alebo
skupinu na vyradenie), ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie do kategórie
držaný na predaj a na činnosti, ktoré po dátume ú činnosti tohto štan-
dardu sp ĺňajú kritériá na ich ozna čenie za ukon čené. Ú čtovná jednotka
môže kedyko ľvek pred dátumom ú činnosti tohto štandardu uplatni ť
požiadavky tohto štandardu na v šetok dlhodobý majetok (alebo
skupiny na vyradenie), ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie do kategórie
držaný na predaj, a na činnosti sp ĺňajúce kritériá na ich ozna čenie za
ukon čené, za predpokladu, že informácie o ocenení a iné informácie
potrebné na uplatnenie tohto štandardu sa získali u žvčase pôvodného
splnenia uvedených kritérií.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
44. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard pre ro čné obdobia za čínajúce
sa 1. januárom 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce sa
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
44A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 3 a 38
a doplnil odsek 33A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 35
45. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 35 Ukon čované činnosti .
Dodatok A
Definície pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Peňazotvorná jednotka Najmen šia identifikovate ľná skupina majetku gene-
rujúca príjem pe ňažných prostriedkov, ktoré do
veľkej miery nezávisia od príjmov pe ňažných
prostriedkov z ostatného majetku alebo skupín
majetku.
Zložka účtovnej jednotky Činnosti a pe ňažné toky, ktoré mo žno jednozna čne
odlíšiťod zvy šku ú čtovnej jednotky na prevádz-
kové ú čely a na ú čely finan čného vykazovania.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —493
▼B
Náklady na predaj Dodato čné náklady priamo priradite ľné
k vyradeniu majetku (alebo skupiny na vyra-
denie ), okrem finan čných nákladov a nákladov
na da ňz príjmov.
Obežný majetok ►M5 Účtovná jednotka klasifikuje majetok ako
krátkodobý, ke ď:
a) očakáva realizáciu majetku, alebo ho zamý šľa
preda ťalebo spotrebova ť, v rámci svojho
bežného prevádzkového cyklu,
b) majetok dr ží primárne na ú čely obchodovania,
c) očakáva realizáciu majetku do dvanástich
mesiacov po období vykazovania alebo
d) majetok predstavuje peniaze alebo pe ňažný
ekvivalent (ako sa definuje v IAS 7),s výnimkou prípadu, ke ďje zamedzené výmene
majetku alebo jeho pou žitiu na splatenie
záväzku po čas najmenej dvanástich mesiacov
po období vykazovania. ◄
Ukon čenáčinnos ť Zložka účtovnej jednotky , ktorá sa bu ďvyradila,
alebo je klasifikovaná do kategórie dr žaná na
predaj a:
a) predstavuje samostatnú významnú oblas ť
podnikania alebo vy členenú geografickú oblas ť,
v ktorej činnosti prebiehajú;
b) tvorí sú časťjediného koordinovaného plánu na
vyradenie samostatnej významnej oblasti podni-kania alebo vy členenej geografickej oblasti,
v ktorej prebiehajú činnosti, alebo
c) ide o dcérsku spolo čnosťnadobudnutú
výhradne so zámerom jej ďalšieho predaja.
Skupina na vyradenie Skupina majetku, ktorá sa má vyradi ťpredajom
alebo iným spôsobom, spolu ako skupina v rámci
jednej transakcie, ako aj záväzky priamo súvisiace
s týmto majetkom, ktoré sa tie ž
prevedú touto
transakciou. Skupina zah ŕňa goodwill nadobudnutý
v podnikovej kombinácií v prípade, ak je skupina
peňazotvornou jednotkou , ku ktorej bol aloko-
vaný goodwill v súlade s po žiadavkami odsekov
80 a ž87 IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
(v znení revízie z roku 2004), alebo ak ide
očinnos ťv rámci takejto pe ňazotvornej jednotky.
Reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans-akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia-
cimi stranami.
Záväzná nákupná povin-
nosťDohoda s nespriaznenou stranou, záväzná pre
obidve strany a zvy čajne právne vymáhate ľná,
v ktorej a) sa stanovujú v šetky významné
podmienky vrátane ceny a časového rámca jedno-
tlivých transakcií a b) sú zahrnuté sankcie za
nedodr žanie tejto dohody, ktorých vý ška je dosta-
točne vysoká na to, aby sa naplnenie dohody pova-
žovalo za vysoko pravdepodobné .
Vysoko pravdepodobné S významne vä čšou pravdepodobnos ťou, aká
zodpovedá ozna čeniu pravdepodobné .
Dlhodobý majetok Majetok, ktorý nesp ĺňa definíciu obežného
majetku .
Pravdepodobné S vy ššou pravdepodobnos ťou ako nepravdepodob-
nosťou.
Spätne získate ľná suma Vy ššia spomedzi sumy reálnej hodnoty majetku
zníženej o náklady na predaj a jeho hodnoty
z pou žívania.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —494
▼B
Hodnota z pou žívania Sú časná hodnota odhadovaných budúcich pe ňaž-
ných tokov, ktorých vznik sa o čakáva
z pokra čujúceho pou žívania majetku a z jeho vyra-
denia na konci doby pou žiteľnosti.
Dodatok B
Aplika čný dodatok
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
PRED ĹŽENIE OBDOBIA POTREBNÉHO NA DOKON ČENIE PREDAJA
B1. Pod ľa ustanovení odseku 9 sa pred ĺžením obdobia potrebného na
dokon čenie predaja nevylu čuje mo žnosťklasifikácie majetku (alebo
skupiny na vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj, ak k takémuto
zdržaniu dôjde v dôsledku okolností alebo udalostí, na ktoré ú čtovná
jednotka nemá vplyv a existuje dostato čný dôkaz o tom, žeúčtovná
jednotka sa aj na ďalej sna ží o predaj takéhoto majetku (alebo skupiny
na vyradenie). Výnimka z jednoro čnej po žiadavky uvedenej
v odseku 8 sa preto uplat ňuje v týchto situáciách, v rámci ktorých
dôjde k takýmto udalostiam alebo okolnostiam:
a) k dátumu, ku ktorému sa ú čtovná jednotka zavia že realizova ťplán
predaja dlhodobého majetku (alebo skupinu na vyradenie), bude
účtovná jednotka primerane o čakáva ť,že iné strany (nie kupujúci)
uvalia také podmienky prevodu majetku (alebo skupiny na vyra-
denie), ktorými sa pred ĺžičas potrebný na dokon čenie predaja, a:
i) nevyhnutné opatrenia ako reakcia na tieto podmienky sa
nemô žu iniciova ťaždovtedy, kým sa nezíska záväzná nákupná
povinnos ť,a
ii) dosiahnutie záväznej nákupnej povinnosti nastane s vysokou
pravdepodobnos ťou v priebehu jedného roku.
b) účtovná jednotka získa záväznú nákupnú povinnos ťa následne
kupujúci alebo iné strany neo čakávane uvalia na prevod dlhodo-
bého majetku (alebo skupiny na vyradenie), predtým klasifikova-
ného do kategórie dr žaný na predaj, také podmienky, ktorými sa
predĺži obdobie potrebné na dokon čenie predaja, a:
i) ako reakcia na vzniknuté podmienky sa v čas prijali nevyhnutné
opatrenia a
ii) očakáva sa priaznivé vyrie šenie faktorov, ktoré spôsobujú
oneskorenie.
c) po čas prvotného jednoro čného obdobia dôjde k výskytu takých
okolností, ktoré sa predtým pova žovali za nepravdepodobné,
v dôsledku čoho dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie),
ktorý bol predtým klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj, sa
nepredá do konca tohto obdobia, a:
i) po čas prvotného jednoro čného obdobia ú čtovná jednotka usku-
točnila nevyhnutné opatrenia ako reakciu na túto zmenu okol-
ností;
ii) dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) sa aktívne
ponúka na predaj za cenu primeranú takto zmeneným okolno-stiam a
iii) sú splnené kritériá uvedené v odsekoch 7 a 8.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —495
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 6
Prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je presne ur čiťspôsob finan čného vykazo-
vania na prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov.
2. Tento IFRS vy žaduje najmä:
a)čiastočné vylep šenia existujúcich ú čtovných postupov pre výdavky
na prieskum a vyhodnocovanie;
b) aby ú čtovné jednotky, ktoré vykazujú majetok z prieskumu
a vyhodnocovania, posudzovali takýto majetok na zní ženie
hodnoty v súlade s týmto štandardom a ocenili akéko ľvek zní ženie
hodnoty v súlade s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku;
c) zverejni ťurčujúce a vysvet ľujúce hodnoty v ú čtovnej závierke
vyplývajúce z prieskumu a vyhodnocovania nerastných zdrojov
a pomôc ťpoužívateľom týchto ú čtovných závierok porozumie ť
hodnotám, na časovaniu a pravdepodobnosti budúcich pe ňažných
tokov z akéhoko ľvek vykázaného majetku z prieskumu
a vyhodnocovania.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na vzniknuté výdavky na
prieskum a vyhodnocovanie.
4. Štandard neur čujeďalšie postupy ú čtovania v ú čtovných jednotkách
podnikajúcich v prieskume a vyhodnocovaní nerastných zdrojov.
5. Ú čtovná jednotka neuplatní tento štandard na výdavky vzniknuté:
a) pred prieskumom a vyhodnocovaním nerastných zdrojov, ako sú
výdavky vzniknuté ú čtovnej jednotke pred nadobudnutím zákon-
ného práva na preskúmanie konkrétnej oblasti;
b) po tom, ako sa technická vykonate ľnosťa komer čnáživotaschop-
nosťťažby nerastných surovín stala preukázate ľnou.
VYKAZOVANIE MAJETKU Z PRIESKUMU A VYHODNOCOVANIA
Dočasná výnimka z IAS 8 odseky 11 a 12
6. Pri zostavovaní ú čtovnej politiky ú čtovná jednotka uplatní pri vyka-
zovaní majetku z prieskumu a vyhodnocovania odsek 10 IAS 8
Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby.
7. V odsekoch 11 a 12 IAS 8 sa bli žšie ur čujú zdroje referen čných
požiadaviek a návodov, ktoré musí bra ťmana žment do úvahy pri
zostavovaní ú čtovnej politiky pre danú polo žku v prípade, žes an a
danú polo žku priamo nevz ťahuje žiadny IFRS. Tento štandard pod ľa
odsekov 9 a 10 oslobodzuje ú čtovnú jednotku od uplatnenia odsekov
11 a 12 IAS 8 v ňou stanovenej ú čtovnej politike na vykazovanie
a oce ňovanie majetku z prieskumu a vyhodnocovania.
OCENENIE MAJETKU Z PRIESKUMU A VYHODNOCOVANIA
Ocenenie pri vykázaní
8. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa ocení obstarávacou cenou.
Zložky obstarávacej ceny majetku z prieskumu a vyhodnocovania
9. Ú čtovná jednotka ur číúčtovnú politiku vymedzujúcu, ktoré výdavky
sú vykázané ako majetok z prieskumu a vyhodnocovania a túto poli-tiku uplat ňuje nepretr žite. Pri tomto ur čovaní ú čtovná jednotka
zohľadňuje, do akej miery posudzovaný výdavok súvisí s nálezom
konkrétnych nerastných zdrojov. Ďalej uvedené príklady výdavkov2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —496
▼B
sa mô žu zoh ľadniťv rámci prvotného ocenenia majetku z prieskumu
a vyhodnocovania (zoznam nie je vy čerpávajúci):
a) nadobudnutie práv na prieskum;
b) topografické, geologické, geochemické a geofyzikálne štúdie;
c) prieskumné vrtné práce;
d) výkopové práce;
e) odoberanie vzoriek a
f)činnosti súvisiace s vyhodnotením technickej vykonate ľnosti
a komer čnejživotaschopnosti ťažby nerastného zdroja.
10. Výdavky súvisiace s prípravou nerastných zdrojov sa nevykazujú ako
majetok z prieskumu a vyhodnocovania. Koncep čný rámec a IAS 38
Nehmotný majetok poskytujú návod vykazovania majetku vznikajú-
ceho z prípravy.
11. V súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
vykazuje ú čtovná jednotka v šetky povinnosti na odstránenie následkov
činnosti a obnovu prostredia vzniknuté po čas ur čitého obdobia ako
dôsledok vykonania prieskumu a vyhodnocovania nerastných zdrojov.
Oceňovanie po vykázaní
12. Po vykázaní majetku z prieskumu a vyhodnocovania ú čtovná jednotka
uplatní bu ďmodel ocenenia obstarávacou cenou alebo model prece-
nenia. Ak sa uplatní model precenenia (bu ďmodel pod ľa IAS 16
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia , alebo model pod ľa IAS 38) musí
zodpoveda ťklasifikácii majetku (pozri odsek 15).
Zmeny v ú čtovnej politike
13. Ú čtovná jednotka mô že zmeni ťsvoju ú čtovnú politiku pre výdavky na
prieskum a vyhodnocovanie, ak výsledkom zmeny bude ú čtovná
závierka, ktorá je relevantnej šia z h ľadiska rozhodovacích potrieb
používateľov a nie je menej hodnoverná, alebo je ú čtovná závierka
spoľahlivej šia, av šak nie menej relevantná z h ľadiska takýchto potrieb.
Účtovná jednotka zvá ži relevantnos ťa spo ľahlivos ťv súlade
s kritériami uvedenými v IAS 8.
14. Z h ľadiska opodstatnenosti zmien ú čtovnej politiky týkajúcich sa
výdavkov na prieskum a vyhodnocovanie ú čtovná jednotka preuká že,
že zmena privádza ú čtovnú závierku bli žšie k splneniu kritérií IAS 8,
ale zmena nemusí dosiahnu ťúplný súlad s týmito kritériami.
PREZENTÁCIA
Klasifikácia majetku z prieskumu a vyhodnocovania
15. Ú čtovná jednotka klasifikuje majetok z prieskumu a vyhodnocovania
ako hmotný alebo nehmotný pod ľa charakteru nadobudnutého majetku
a danú klasifikáciu uplat ňuje nepretr žite.
16. Niektorý majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa pova žuje za
nehmotný (napríklad práva na vrtné práce), kým iný sa pova žuje za
hmotný (napríklad ostatné dopravné prostriedky a vrtné súpravy).Hodnota opotrebenia hmotného majetku pri vývoji nehmotnéhomajetku je sú časťou obstarávacej ceny nehmotného majetku. Pou žitím
hmotného majetku na vývoj nehmotného majetku nedochádza v šak
k zmene hmotného majetku na nehmotný majetok.
Reklasifikovanie majetku z prieskumu a vyhodnocovania
17. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa takto klasifikuje len
dovtedy, kým sa stane preukázate ľnou technická vykonate ľnosť
a komer čnáživotaschopnos ťťažby nerastnej suroviny. Majetok
z prieskumu a vyhodnocovania sa posudzuje na zní ženie hodnoty
a akáko ľvek strata zo zní ženia hodnoty sa vykazuje pred reklasifiká-
ciou.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —497
▼B
ZNÍŽENIE HODNOTY
Vykazovanie a oce ňovanie
18. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania posudzuje na zní ženie
hodnoty, ak skuto čnosti a okolnosti nazna čujú, žeúčtovná hodnota
majetku z prieskumu a vyhodnocovania mô že presiahnu ťjeho spätne
získate ľnú sumu. Ke ďskuto čnosti a okolnosti nazna čujú,žeúčtovná
hodnota presahuje spätne získate ľnú sumu, ú čtovná jednotka ocení,
prezentuje a zverejní v šetky straty plynúce zo zní ženia hodnoty
v súlade s IAS 36, s výnimkou toho, čo je ustanovené v odseku 21.
19. Pri identifikácii majetku z prieskumu a vyhodnocovania, ktorý mô že
maťzníženú hodnotu, sa na ú čely majetku z prieskumu
a vyhodnocovania dáva prednos ťodseku tohto IFRS pred odsekmi
8až17 IAS 36. V odseku 20 sa pou žíva výraz „majetok “, ale vz ťa-
huje sa rovnako na jednotlivý majetok z prieskumu a vyhodnocovania,
ako aj na ú čtovnú jednotku, ktorá vytvára pe ňažné prostriedky.
20. Ú čtovná jednotka by mala otestova ťmajetok z prieskumu
a vyhodnocovania na zní ženie hodnoty, ak jeden alebo viacero nasle-
dujúcich skutkových stavov alebo okolností to nazna čujú (zoznam nie
je podrobný):
a) obdobie, po čas ktorého má ú čtovná jednotka právo na prieskum
vu r čitej oblasti uplynulo po čas vykazovaného obdobia, alebo
uplynie v blízkej budúcnosti a neo čakáva sa jeho obnovenie;
b) podstatné výdavky na budúci prieskum a vyhodnocovanie nerast-
ných zdrojov v ur čitej oblasti nie sú sú časťou rozpo čtu a ani nie sú
plánované;
c) prieskum a vyhodnocovanie zdrojov nerastných zdrojov na ur čitom
území neviedlo k objaveniu komer čneživotaschopných mno žstiev
nerastných zdrojov a ú čtovná jednotka sa rozhodla ukon čiťtakéto
aktivity na konkrétnom území;
d) existujú dostato čné údaje sved čiace o tom, že je nepravdepodobné,
aby ú čtovná hodnota majetku z prieskumu a vyhodnocovania bola
celá návratná na základe úspe šného rozvoja alebo z predaja, aj ke ď
je pravdepodobné, že príprava na konkrétnom území bude pokra-
čovať.
V takomto prípade alebo v podobných prípadoch ú čtovná jednotka
uskuto ční test zní ženia hodnoty v súlade s IAS 36. Akáko ľvek strata
zo zní ženia hodnoty sa vyká že ako výdavok v súlade s IAS 36.
Vymedzenie úrovne, pod ľa ktorej sa majetok z prieskumu
a vyhodnocovania posudzuje na zní ženie hodnoty
21. Ú čtovná jednotka si ur číúčtovnú politiku tak, aby mohla majetok
z prieskumu a vyhodnocovania rozdeli ťmedzi pe ňazotvorné jednotky
alebo skupiny pe ňazotvorných jednotiek na ú čely posúdenia takého
majetku na zní ženie hodnoty. Majetok z prieskumu
a vyhodnocovania rozdelený medzi pe ňazotvorné jednotky alebo
skupiny pe ňazotvorných jednotiek nesmie by ťväčší ako prevádzkový
segment stanovený pod ľa IFRS 8 Prevádzkové segmenty.
22. Ú čtovná jednotka si mô žen aú čely testovania majetku z prieskumu
a vyhodnocovania na zní ženie hodnoty vytvori ťjednu alebo viac
peňazotvorných jednotiek.
ZVEREJ ŇOVANIE
23. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré identifikujú a vysvet ľujú
hodnoty vykázané v ú čtovnej závierke vyplývajúce z prieskumu
a vyhodnocovania nerastných zdrojov.
24. S cie ľom dodr žaťustanovenie odseku 23 ú čtovná jednotka zverejní:
a) svoju ú čtovnú politiku pre výdavky na prieskum a vyhodnocovanie
vrátane ú čtovnej politiky na vykazovanie majetku z prieskumu
a vyhodnocovania;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —498
▼B
b) hodnoty majetku, záväzkov, príjmov a výdavkov a pe ňažného toku
z prevádzkovej a investi čnejčinnosti vznikajúce z prieskumu
a vyhodnocovania nerastných zdrojov.
25. Ú čtovná jednotka pova žuje majetok z prieskumu a vyhodnocovania za
samostatnú triedu majetku a po žadované zverejnenie urobí bu ď
v súlade s IAS 16 alebo IAS 38 pod ľa toho, ako je majetok klasifi-
kovaný.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
26. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobia, ktoré
sa za čínajú pred 1. januárom 2006, musí túto skuto čnosťzverejni ť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
27. Ak je po žiadavka obsiahnutá v odseku 18 nevykonate ľná pre porov-
návacie informácie, ktoré sa týkajú ro čných období so za čiatkom pred
1. januárom 2006, ú čtovná jednotka túto skuto čnosťzverejní. Štandard
IAS 8 objas ňuje pojem „nevykonate ľný“.
Dodatok
Definícia pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Majetok z prieskumu
a vyhodnocovaniaVýdavky na prieskum a vyhodnocovanie, ktorésúvykázané ako majetok v súlade s ú čtovnou poli-
tikou ú čtovnej jednotky.
Výdavky na prieskum
a vyhodnocovanieVýdavky vynalo žené ú čtovnou jednotkou
v súvislosti prieskumom a vyhodnocovaním
nerastných zdrojov pred tým, ako sa stane
preukázate ľnou technická vykonate ľnosť
a komer čnáživotaschopnos ťťažby nerastných
surovín.
Prieskum
a vyhodnocovanie nerast-
ných zdrojovVyhľadávanie nerastných zdrojov zah ŕňajúcich
nerasty, ropu, zemný plyn a podobné neobnovi-
teľné zdroje potom, ako ú čtovná jednotka získa
zákonné práva vykonáva ťprieskum na konkrétnom
území, a ako aj ur čenie technickej vykonate ľnosti
a komer čnejživotaschopnosti ťažby nerastných
surovín.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —499
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 7
Finan čné nástroje: zverej ňovanie
CIEĽ
1. Cie ľom tohto IFRS je vy žadova ťod ú čtovných jednotiek, aby vo
svojich ú čtovných závierkach poskytovali zverejnenia, ktoré umo žnia
používateľom vyhodnoti ť:
a) význam finan čných nástrojov pre finan čnú pozíciu a výkonnos ť
účtovnej jednotky a
b) charakter a rozsah rizík vyplývajúcich z finan čných nástrojov,
ktorým je ú čtovná jednotka vystavená po čas obdobia a k dátumu
vykazovania, a spôsob, akým ú čtovná jednotka tieto riziká riadi.
2. Zásadami uvedenými v tomto IFRS sa dop ĺňajú zásady na vykazo-
vanie, oce ňovanie a prezentáciu finan čných aktív a finan čných
záväzkov v IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia a IAS 39 Finan čné
nástroje: vykazovanie a oce ňovanie .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Uvedený štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky na v šetky typy
finan čných nástrojov s výnimkou:
a) podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených podnikoch
a v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú pod ľa IAS 27 Konso-
lidovaná a individuálna ú čtovná závierka , IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní . V niektorých prípadoch v šak IAS 27, IAS 28 alebo
IAS 31 povo ľuje, aby ú čtovná jednotka ú čtovala o podiele
v dcérskej spolo čnosti, pridru ženom podniku alebo v spolo čnom
podniku pou žitím IAS 39; v týchto prípadoch ú čtovné jednotky
uplatnia po žiadavky na zverej ňovanie uvedené v IAS 27, IAS 28
alebo IAS 31 popri tých, ktoré sú uvedené v tomto štandarde.
Účtovné jednotky takisto uplatnia tento štandard na v šetky deriváty
naviazané na podiely v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených
podnikoch alebo v spolo čných podnikoch, nie v šak v prípade,
keďderivát vyhovuje definícii nástroja vlastného imania pod ľa
IAS 32;
b) práv a povinností zamestnávate ľov vyplývajúcich z programov
zamestnaneckých po žitkov, pri ktorých sa uplat ňuje IAS 19
Zamestnanecké po žitky;
c) zmlúv týkajúcich sa podmienenej úhrady v rámci podnikovej
kombinácie (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie ). Táto výnimka
sa týka iba nadobúdate ľa;
d) poistných zmlúv vymedzených v IFRS 4 Poistné zmluvy. Tento
IFRS sa v šak vz ťahuje na deriváty, ktoré sú vlo žené do poistných
zmlúv, ak IAS 39 po žaduje, aby ich ú čtovná jednotka ú čtovala
oddelene. Okrem toho eminent, ktorý poskytuje finan čnú záruku,
uplatní tento IFRS na zmluvy o finan čných zárukách , v prípade, že
eminent, ktorý poskytuje finan čnú záruku, uplat ňuje IAS 39 pri
vykazovaní a oce ňovaní uvedených zmlúv, ale uplatní IFRS 4,
ak sa tento eminent rozhodne v súlade s odsekom 4písm. d) IFRS 4 uplat ňovaťIFRS 4 pri ich vykazovaní
a oce ňovaní;
e) finan čných nástrojov, zmlúv a povinností v rámci platobných trans-
akcií formou akcií, na ktoré sa vz ťahuje štandard IFRS 2 Platby na
základe podielov , okrem toho sa tento štandard vz ťahuje na zmluvy
v rozsahu pôsobnosti odsekov 5 a ž7štandardu IAS 39.
4. Tento štandard sa vz ťahuje na vykazované a nevykazované finan čné
nástroje. Vykazované finan čné nástroje zah ŕňajú finan čné aktíva
a finan čné záväzky, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti štandardu IAS
39. Nevykazované finan čné nástroje zah ŕňajú niektoré finan čné
nástroje, ktoré hoci nepatria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS
39, sú v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (ako napríklad úverové
prísľuby).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —500
▼B
5. Tento štandard sa vz ťahuje na zmluvy na nákup alebo predaj nefi-
nančnej polo žky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 39
(pozri odseky 5 a ž7štandardu IAS 39).
TRIEDY FINAN ČNÝCH NÁSTROJOV A ZVEREJ ŇOVANIE
6. Ak sa v tomto štandarde vy žadujú zverejnenia pod ľa triedy finan čného
nástroja, ú čtovná jednotka zoskupí finan čné nástroje do tried, ktoré sú
primerané charakteru zverejnených informácií a ktoré zoh ľadňujú
vlastnosti týchto finan čných nástrojov. Ú čtovná jednotka poskytne
dostato čné informácie na to, aby umo žnila zosúhlasenie na riadkové
položky prezentované v súvahe.
VÝZNAMNOS ŤFINAN ČNÝCH NÁSTROJOV PRE FINAN ČNÚ POZÍCIU
A VÝKONNOS Ť
7. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jej
účtovnej závierky vyhodnoti ťvýznamnos ťfinan čných nástrojov pre
finan čnú pozíciu a výkonnos ťúčtovnej jednotky.
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
Kategórie finan čných aktív a finan čných záväzkov
8. Ú čtovná hodnota ka ždej z ďalej uvedených kategórií, ako sú defino-
vané v IAS 39, sa zverejní bu ďpriamo v súvahe, alebo
v poznámkach:
a) finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok, pri čom osobitne sa uvádzajú i) finan čné aktíva takto
určené pri prvotnom vykázaní a ii) finan čné aktíva klasifikované
ako dr žané na obchodovanie v súlade s IAS 39;
b) investície dr žané do splatnosti;
c) úvery a poh ľadávok;
d) finan čné aktíva k dispozícii na predaj;
e) finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok, pri čom osobitne sa uvádzajú i) finan čné záväzky takto
určené pri prvotnom vykázaní a ii) finan čné záväzky klasifikované
ako dr žané na obchodovanie v súlade s IAS 39, a
f) finan čné záväzky oce ňované v amortizovanej hodnote.
Finan čné aktíva alebo finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok
9. Ak ú čtovná jednotka ur čila úver alebo poh ľadávku (alebo skupinu
úverov alebo poh ľadávok) ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok, zverejní:
a) maximálnu expozíciu vo čiúverovému riziku [pozri odsek 36
písm. a)] úveru alebo poh ľadávky (alebo skupiny úverov alebo
pohľadávok) k dátumu vykazovania;
b) sumu, ktorou akéko ľvek súvisiace úverové deriváty alebo podobné
nástroje zni žujú túto maximálnu expozíciu vo či úverovému riziku;
c) vý šku zmeny, po čas účtovného obdobia a kumulovane, reálnej
hodnoty úveru alebo poh ľadávky (alebo skupiny úverov alebo
pohľadávok), ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika
finan čného aktíva, ktorá sa ur číb uď:
i) ako vý ška zmeny reálnej hodnoty, ktorá nie je priradite ľná
zmenám trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujúcich trhové
riziko , alebo
ii) pou žitím alternatívneho spôsobu, o ktorom si ú čtovná jednotka
myslí, že vernej šie prezentuje sumu zmeny jeho reálnej
hodnoty, ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika aktíva.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —501
▼B
Zmeny trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú trhové riziko,
zahŕňajú zmeny zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby, ceny komo-
dity, kurzu cudzích mien alebo cenového alebo úrokového indexu;
d) vý šku zmeny reálnej hodnoty akýchko ľvek súvisiacich úverových
derivátov alebo podobných nástrojov, ktorá nastala po čas účtov-
ného obdobia a kumulovane potom, čo bol úver alebo poh ľadávka
určená.
10. Ak ú čtovná jednotka ur čila finan čný záväzok ako oce ňovaný v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom 9 štandardu
IAS 39, zverejní:
a) vý šku zmeny, po čas účtovného obdobia a kumulovane, reálnej
hodnoty finan čného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám úvero-
vého rizika uvedeného záväzku, ktorá sa ur číb uď:
i) ako vý ška zmeny jeho reálnej hodnoty, ktorú nemo žno priradi ť
zmenám trhových podmienok zaprí čiňujúcim trhové riziko
(pozri dodatok B odsek B4), alebo
ii) pou žitím alternatívneho spôsobu, o ktorom si ú čtovná jednotka
myslí, že vernej šie prezentuje sumu zmeny jeho reálnej
hodnoty, ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika
záväzku.
Zmeny trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú trhové riziko,
zahŕňajú zmeny zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby, ceny
iného finan čného nástroja ú čtovnej jednotky, ceny komodity,
kurzu cudzích mien alebo cenového alebo úrokového indexu.
V prípade zmlúv, ktoré v sebe obsahujú prvok viazanosti na
hodnotu podielovej jednotky ( „unit-linking feature “), zmeny trho-
vých podmienok zah ŕňajú zmeny vo výkonnosti súvisiaceho inter-
ného alebo externého investi čného fondu,
b) rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného záväzku a sumou,
ktorú by ú čtovná jednotka musela zmluvne zaplati ťpri splatnosti
držiteľovi záväzku.
11. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) metódy pou žité na splnenie po žiadaviek uvedených v odseku 9
písm. c) a odseku 10 písm. a);
b) ak si ú čtovná jednotka myslí, že informácie, ktoré zverejnila, aby
splnila po žiadavky v odseku 9 písm. c) alebo odseku 10 písm. a),
verne nezobrazujú zmenu reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám v jeho úverovom
riziku, dôvody, na základe ktorých dospela k tomuto záverua faktory, ktoré ú čtovná jednotka pova žuje za relevantné.
Reklasifikácia
12. Ak ú čtovná jednotka reklasifikovala finan čné aktívum (v súlade s IAS
39 ods. 51 a ž54) ako aktívum ocenené:
a) v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote, nie v reálnej
hodnote, alebo
b) v reálnej hodnote, nie v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej
hodnote,
zverejní sumu reklasifikovanú do a z ka ždej kategórie a dôvod takejto
reklasifikácie.
12A. Ak ú čtovná jednotka reklasifikovala finan čné aktívum z reálnej
hodnoty cez hospodársky výsledok v súlade s IAS 39 odsekmi 50B
alebo 50D alebo z kategórie k dispozícii na predaj v súlade s IAS 30
ods. 50E, zverejní:
a) sumu reklasifikovanú do a z ka ždej kategórie;
b) pre ka ždé obdobie vykazovania do ukon čenia vykazovania ú čtovnú
hodnotu a reálne hodnoty v šetkých finan čných aktív, ktoré boli
reklasifikované v sú časnom období vykazovania
a predchádzajúcich obdobiach vykazovania;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —502
▼B
c) ak bolo finan čné aktívum reklasifikované v súlade s odsekom 50B,
žeišlo o výnimo čnú situáciu, a skuto čnosti a okolnosti nazna ču-
júce, žeišlo i výnimo čnú situáciu;
d) pri období vykazovania, po čas ktorého finan čné aktívum bolo
reklasifikované, zisk alebo strata v reálnej hodnote finan čného
aktíva vykázané v hospodárskom výsledku alebo inomkomplexnom výsledku v uvedenom období vykazovania
a v predchádzajúcom období vykazovania;
e) pri ka ždom období vykazovania, ktoré nasleduje po reklasifikácii
(vrátane obdobia vykazovania, v ktorom bolo finan čné aktívum
reklasifikované) a ždo ukon čenia vykazovania finan čného aktíva,
zisk alebo stratu v reálnej hodnote, ktoré by boli vykázanév hospodárskom výsledku alebo inom komplexnom výsledku, ak
by finan čné aktívum nebolo reklasifikované, a zisk, stratu, výnos
a náklady vykázané v hospodárskom výsledku, a
f) efektívnu úrokovú mieru a odhadované sumy pe ňažných tokov,
ktorých spätné získanie ú čtovná jednotka o čakáva, ku d ňu reklasi-
fikácie finan čného aktíva.
Ukon čenie vykazovania
13. Ú čtovná jednotka mohla previes ťfinan čné aktíva takým spôsobom, že
časťalebo v šetky finan čné aktíva nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie
vykazovania (pozri odseky 15 a ž37štandardu IAS 39). Ú čtovná
jednotka zverejní pre ka ždú triedu takýchto finan čných aktív:
a) charakter týchto aktív;
b) charakter rizík a odmien z vlastníctva, ktorým ostáva ú
čtovná
jednotka na ďalej vystavená;
c) ak ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní v šetkých týchto
aktív, zverejní ú čtovnú hodnotu týchto aktív a súvisiacich
záväzkov a
d) ak ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní týchto aktív
v rozsahu svojej pokra čujúcej zainteresovanosti, zverejní celkovú
účtovnú hodnotu pôvodných aktív, sumu aktív, ktoré ú čtovná
jednotka na ďalej vykazuje a ú čtovnú hodnotu súvisiacich
záväzkov.
Zabezpe čenie
14. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) účtovnú hodnotu finan čných aktív zalo žených ako záruka za
záväzky alebo podmienené záväzky, vrátane súm, ktoré sa reklasi-
fikovali v súlade s odsekom 37 písm. a) štandardu IAS 39, a
b) po žiadavky a podmienky týkajúce sa ich zálohu.
15. Ke ďmá ú čtovná jednotka v dr žbe kolaterál (v podobe finan čných
alebo nefinan čných aktív) a má povolené kolaterál preda ťalebo ho
opätovne pou žiťna zabezpe čenie v prípade, že nedôjde k neplneniu zo
strany vlastníka kolaterálu, ú čtovná jednotka zverejní:
a) reálnu hodnotu dr žaného kolaterálu;
b) reálnu hodnotu akéhoko ľvek takéhoto kolaterálu predaného alebo
opätovne pou žitého na zabezpe čenie a skuto čnosť,čiúčtovná
jednotka má povinnos ťto vráti ťspäť,a
c) po žiadavky a podmienky súvisiace s pou žitím kolaterálu ú čtovnou
jednotkou.
Účet opravných polo žiek na úverové straty
16. Ak je hodnota finan čných aktív zní žená o úverové straty a ú čtovná
jednotka ú čtuje zní ženie hodnoty na osobitnom ú čte (napríklad ú čet
opravných polo žiek pou žívaný na ú čtovanie individuálnych zní žení
hodnoty alebo podobný ú čet pou žívaný na ú čtovanie skupinového
zníženia hodnoty aktív) namiesto priameho zní ženia ú čtovnej hodnoty
aktíva, ú čtovná jednotka zverejní zosúhlasenie zmien na tomto ú čte
počas účtovného obdobia pre ka ždú triedu finan čných aktív.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —503
▼B
Zložené finan čné nástroje s viacerými vlo ženými derivátmi
17. Ak ú čtovná jednotka vydala nástroj, ktorý obsahuje aj záväzkový
komponent aj komponent vlastného imania (pozri odsek 28 štandardu
IAS 32) a nástroj má viacero vlo žených derivátov, hodnoty ktorých sú
vzájomne závislé (ako napríklad konvertibilný dlhový nástroj
s kúpnou opciou emitenta), ú čtovná jednotka zverejní existenciu
týchto prvkov.
Zlyhania a poru šenia podmienok
18. V prípade úverových záväzkov vykázaných k dátumu vykazovania
účtovná jednotka zverejní:
a) podrobnosti o akýchko ľvek zlyhaniach ( „defaults “)p očas účtov-
ného obdobia, pokia ľide istinu, úrok, umorovací fond alebo
podmienky splatenia týchto úverových záväzkov;
b) účtovnú hodnotu úverových záväzkov v ome škaní k dátumu vyka-
zovania a
c) skuto čnosť,či sa zlyhanie (default) odstránilo alebo čis a
podmienky úverových záväzkov opätovne dohodli, pred schvá-lením ú čtovnej závierky na zverejnenie.
19. Ak po čas účtovného obdobia do šlo k poru šeniu podmienok úverovej
zmluvy, iných ako podmienky uvedené v odseku 18, ú čtovná jednotka
zverejní rovnaké informácie, ako informácie po žadované v odseku 18,
ak toto poru šenie podmienok umo žnilo verite ľovižiadaťzrýchlené
splatenie (pokia ľsa poru šenie podmienok neodstránilo alebo sa
podmienky úveru opätovne nedohodli v de ňalebo pred dátumom
vykazovania).
▼M5
Výkaz komplexného výsledku a vlastné imanie
▼B
Polo žky výnosov, nákladov, ziskov alebo strát
20. Ú čtovná jednotka zverejní ďalej uvedené polo žky výnosov, nákladov,
ziskov alebo strát bu ďpriamo vo výkazoch, alebo v poznámkach:
a)čisté zisky alebo čisté straty z:
i) finan čných aktív alebo finan čných záväzkov oce ňovaných
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, pri čom osobitne
sa uvádzajú tie z finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
určených takto pri prvotnom vykázaní, a tie z finan čných aktív
alebo finan čných záväzkov, ktoré sú klasifikované ako dr žané
na obchodovanie v súlade so štandardom IAS 39;
▼M5
ii) finan čných aktív k dispozícii na predaj, pri čom osobitne sa
uvádza suma zisku alebo straty vykázaná v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku po čas daného obdobia a suma
reklasifikovaná z vlastného imania do zisku alebo straty;
▼B
iii) investícií dr žaných do splatnosti;
iv) úverov a poh ľadávok a
v) finan čných záväzkov oce ňovaných v amortizovanej hodnote;
b) celkové úrokové výnosy a celkové úrokové náklady (vypo čítané
použitím metódy efektívnej úrokovej miery) z finan čných aktív
alebo finan čných záväzkov, ktoré sa neoce ňujú v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok;
c) výnosy a náklady z poplatkov (iné, ako sumy zahrnuté pri stano-
vení efektívnej úrokovej miery) vznikajúce z:
i) finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, ktoré sa neoce-
ňujú v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, a
ii) aktivít trustu a iných správcovských aktivít, ktorých výsledkom
je dr žanie alebo investovanie aktív v mene jednotlivcov,
trustov, penzijných programov a iných in štitúcií;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —504
▼B
d) úrokové výnosy z finan čných aktív so zní ženou hodnotou kumu-
lované v súlade s odsekom AG93 štandardu IAS 39 a
e) sumu straty zo zní ženia hodnoty pre ka ždú triedu finan čného
aktíva.
Ostatné zverejnenia
Účtovná politika
▼M5
21. V súlade s odsekom 117 uvedeným v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej
závierky (v znení revízie z roku 2007) ú čtovná jednotka zverej ňuje
v preh ľade významných ú čtovných politík oce ňovací základ (alebo
oceňovacie základy) pou žitý (pou žité) pri príprave ú čtovnej závierky
a ostatné pou žité ú čtovné politiky, ktoré sú dôle žité na pochopenie
účtovnej závierky.
▼B
Účtovanie zabezpe čenia
22. Ú čtovná jednotka zverejní osobitne pre ka ždý druh zabezpe čenia
uvedený v štandarde IAS 39 (t. j. zabezpe čenia reálnej hodnoty,
zabezpe čenia pe ňažných tokov a zabezpe čenia čistých investícií do
zahrani čných prevádzok) takto:
a) opis ka ždého druhu zabezpe čenia;
b) ozna čenie finan čných nástrojov ur čených ako zabezpe čovacie
nástroje a ich reálne hodnoty k dátumu vykazovania a
c) charakter rizík, ktoré sú predmetom zabezpe čenia.
23. V prípade zabezpe čenia pe ňažných tokov ú čtovná jednotka zverejní:
a) obdobia, ke ďsa očakávajú pe ňažné toky a ke ďsa očakáva, že tieto
ovplyvnia hospodársky výsledok;
b) opis akejko ľvek o čakávanej transakcie, pre ktorú sa predtým
použilo účtovanie zabezpe čenia, ale jej výskyt sa u žďalej neo ča-
káva;
▼M5
c) sumu, ktorá bola vykázaná po čas daného obdobia v ostatných
súčastiach komplexného výsledku,
d) sumu, ktorá bola reklasifikovaná z vlastného imania na zisk alebo
stratu za dané obdobie, pri čom sa uvádza suma zahrnutá v ka ždej
riadkovej polo žke výkazu komplexného výsledku, a
▼B
e) sumu, ktorá bola vy ňatá z vlastného imania po čas ú čtovného
obdobia a zahrnutá v po čiatočnej obstarávacej hodnote alebo inej
účtovnej hodnote nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku,
ktorého nadobudnutie alebo vznik bolo zabezpe čenou ve ľmi prav-
depodobnou o čakávanou transakciou.
24. Ú čtovná jednotka zverejní osobitne:
a) pri zabezpe čení reálnej hodnoty, zisky alebo straty:
i) zo zabezpe čovacieho nástroja a
ii) zo zabezpe čenej polo žky priradite ľné k zabezpe čovanému
riziku;
b) neefektívnos ťvykázanú v hospodárskom výsledku, ku ktorej
dochádza pri zabezpe čeniach pe ňažných tokov, a
c) neefektívnos ťvykázanú v hospodárskom výsledku, ku ktorej
dochádza pri zabezpe čeniach čistých investícií do zahrani čných
prevádzok.
Reálna hodnota
25. S výnimkou toho, čo je uvedené v odseku 29, pre ka ždú triedu finan č-
ných aktív a finan čných záväzkov (pozri odsek 6) ú čtovná jednotka2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —505
▼B
zverejní reálnu hodnotu tejto triedy aktív a záväzkov spôsobom,
ktorým sa umo žňuje jeho porovnanie s jej ú čtovnou hodnotou.
26. Pri zverej ňovaní reálnych hodnôt ú čtovná jednotka zoskupí finan čné
aktíva a finan čné záväzky pod ľa tried, ale kompenzuje ich iba
v prípade, ak ich ú čtovné hodnoty sú kompenzované v súvahe.
27. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) metódy a, pri pou žití techniky oce ňovania, predpoklady uplatnené
pri stanovení reálnych hodnôt ka ždej triedy finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov. Napríklad, ak je to uplatnite ľné, ú čtovná
jednotka zverej ňuje údaje o predpokladoch súvisiacich s mierami
predčasných splácaní, sadzbami odhadovaných úverových strát
a úrokovými mierami alebo diskontnými sadzbami;
b)či sa reálne hodnoty stanovujú, celkovo alebo čiastočne, priamo
odkazom na uverejnené cenové kotácie na aktívnom trhu alebo sa
odhadujú pou žitím techniky oce ňovania (pozri odseky AG71 a ž
AG79 štandardu IAS 39);
c)či sa reálne hodnoty vykázané alebo zverejnené v ú čtovnej
závierke stanovujú celkovo alebo čiastočne pou žitím techniky
oceňovania, ktorá vychádza z predpokladov, ktoré nie sú podporo-
vané cenami sú časných pozorovate ľných trhových transakcií toho
istého nástroja (t. j. bez modifikácie alebo opätovného re štrukturo-
vania) a nie sú zalo žené na dostupných pozorovate ľných údajoch
z trhu. V prípade reálnych hodnôt vykázaných v ú čtovnej závierke,
ak by zmena jedného alebo viacerých týchto predpokladov na
možné alternatívne predpoklady spôsobila významnú zmenu reálnej
hodnoty, ú čtovná jednotka uvedie túto skuto čnosťa zverejní vplyv
týchto zmien. Na tento ú čel sa významnos ťposudzuje vzh ľadom
na hospodársky výsledok a celkové aktíva alebo celkové záväzky,
alebo ak zmeny reálnej hodnoty sú vykázané ►M5v ostatných
súčastiach komplexného výsledku ◄, vzh ľadom na celkovú vý šku
vlastného imania;
d) ak sa uplat ňuje ustanovenie písmena c), celkovú vý šku zmeny
reálnej hodnoty odhadovanej pou žitím takej techniky oce ňovania,
ktorá bola vykázaná v hospodárskom výsledku po čas účtovného
obdobia.
28. Ak trh pre finan čný nástroj nie je trhom aktívnym, ú čtovná jednotka
stanoví jeho reálnu hodnotu pou žitím techniky oce ňovania (pozri
odseky AG74 a žAG79 štandardu IAS 39). Najlep ším dôkazom
reálnej hodnoty pri prvotnom vykázaní je transak čná cena
(t. j. reálna hodnota poskytnutého alebo prijatého plnenia), pokia ľ
nie sú splnené podmienky uvedené v odseku AG76 štandardu IAS
39. Medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a hodnotou,
ktorá by bola stanovená k tomuto dátumu pou žitím techniky oce ňo-
vania, by mohol by ťrozdiel. Ak takýto rozdiel existuje, ú čtovná
jednotka, pod ľa triedy finan čného nástroja, zverejní:
a) svoju ú čtovnú politiku na vykazovanie tohto rozdielu
v hospodárskom výsledku s cie ľom vyjadri ťzmenu faktorov
(vrátane času), ktoré by pri stanovení ceny brali do úvahy ú častníci
trhu (pozri odsek AG76A štandardu IAS 39), a
b) celkový rozdiel, ktorý sa má e šte vykáza ťv hospodárskom
výsledku na za čiatku a na konci ú čtovného obdobia
a zosúhlasenie zmien v zostatku tohto rozdielu.
29. Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevy žadujú:
a) ak je ú čtovná hodnota pribli žne zodpovedajúca reálnej hodnote,
napríklad pri finan čných nástrojoch ako sú krátkodobé obchodné
pohľadávky a záväzky;
b) pri investícii do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú
trhovú cenu na aktívnom trhu, alebo derivátoch naviazaných natakéto nástroje vlastného imania, ktorá je oce ňovaná
v obstarávacej hodnote v súlade so štandardom IAS 39, preto že
jej reálna hodnota sa nemô že spo ľahlivo ur čiť, alebo
c) pri zmluve, ktorá obsahuje prvok volite ľnosti plnenia (ako opísané
v IFRS 4), ak sa reálna hodnota tohto prvku nemô že spo ľahlivo
určiť.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —506
▼B
30. V prípadoch uvedených v odseku 29 písm. b) a c) ú čtovná jednotka
zverejní informácie s cie ľom pomôc ťpoužívateľom ú čtovnej závierky
vytvori ťsi svoj vlastný úsudok o rozsahu mo žných rozdielov medzi
účtovnou hodnotou týchto finan čných aktív alebo finan čných
záväzkov a ich reálnou hodnotou vrátane:
a) skuto čnosti, že táto informácia o reálnej hodnote nebola zverejnená pre
tieto nástroje, preto že ich reálna hodnota sa nemô žes p o ľahlivo ur čiť;
b) opisu finan čných nástrojov, ich ú čtovnú hodnotu a vysvetlenia
prečo sa nemô že reálna hodnota spo ľahlivo ur čiť;
c) informácií o trhu pre uvedené nástroje;
d) informácií o tom, či a akým spôsobom ú čtovná jednotka plánuje
vyradi ťfinan čné nástroje, a
e) ak je ukon čené vykazovanie finan čných nástrojov, ktorých reálnu
hodnotu nebolo mo žné predtým spo ľahlivo ur čiť, túto skuto čnosť,
ich ú čtovnú hodnotu v čase ukon čenia vykazovania a sumu vyká-
zaného zisku alebo straty.
CHARAKTER A ROZSAH RIZÍK VYPLÝVAJÚCICH Z FINAN ČNÝCH
NÁSTROJOV
31. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jej
účtovnej závierky vyhodnoti ťcharakter a rozsah rizík vyplývajúcich
z finan čných nástrojov, ktorým je ú čtovná jednotka vystavená
k dátumu vykazovania.
32. Zverejnenia po žadované odsekmi 33 a ž42 sú zamerané na riziká,
ktoré vyplývajú z finan čných nástrojov a na spôsob, akým sú riadené.
Tieto riziká spravidla zah ŕňajú, ale nie sú obmedzené len na ne,
úverové riziko, riziko likvidity a trhové riziko.
Kvalitatívne zverejnenia
33. Pre ka ždý druh rizika vyplývajúceho z finan čných nástrojov ú čtovná
jednotka zverejní:
a) expozície vo či riziku a ako vznikajú;
b) svoje ciele, postupy a procesy riadenia rizika a metódy pou žívané
na meranie rizika a
c) všetky zmeny v písmene a) alebo b) v porovnaní
s predchádzajúcim obdobím.
Kvantitatívne zverejnenia
34. Pri ka ždom druhu rizika vyplývajúceho z finan čných nástrojov
účtovná jednotka zverejní:
a) súhrnné kvantitatívne údaje o svojej expozícii vo či tomuto riziku
k dátumu vykazovania. Uvedené zverejnenie je zalo žené na infor-
máciách poskytovaných interne k ľúčovým členom mana žmentu
účtovnej jednotky (ako je definované v IAS 24 Zverejnenia
o spriaznených osobách ), napríklad predstavenstvu ú čtovnej
jednotky alebo výkonnému riadite ľovi;
b) zverejnenia po žadované odsekmi 36 a ž42 v rozsahu, na ktorý sa
nevzťahuje ustanovenie písmena a), pokia ľnie je riziko nevýz-
namné (pokia ľide o vysvetlenie významnosti, pozri odseky 29
až31štandardu IAS 1);
c) koncentráciu rizika, ak to nie je zrejmé z písmen a) a b).
35. Ak kvantitatívne údaje zverej ňované k dátumu vykazovania nedosta-
točne zobrazujú expozíciu ú čtovnej jednotky vo či riziku po čas obdobia,
účtovná jednotka poskytne ďalšie informácie, ktoré sú reprezentatívne.
Úverové riziko
36. Ú čtovná jednotka zverejní pod ľa triedy finan čného nástroja:
a) sumu, ktorá najvernej šie vyjadruje jeho maximálnu expozíciu vo či
úverovému riziku k dátumu vykazovania, neberúc do úvahy2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —507
▼B
akýko ľvek dr žaný kolaterál alebo iné formy zabezpe čenia úvero-
vého rizika (napríklad dohody o vzájomnom zapo čítavaní, ktoré
nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade so štandardom IAS 32);
b) pokia ľide o zverejnenú hodnotu uvedenú v písmene a), opis kola-
terálu dr žaného ako záloha a iné formy zabezpe čenia úverového
rizika;
c) informácie o úverovej kvalite finan čných aktív, ktoré nie sú ani po
splatnosti a nemajú ani zní ženú hodnotu, a
d) účtovnú hodnotu finan čných aktív, ktorých podmienky sa opätovne
dohodli, ktoré by inak boli po splatnosti alebo by mali zní ženú
hodnotu.
Finan čné aktíva, ktoré sú bu ďpo splatnosti, alebo
majú zní ženú hodnotu
37. Ú čtovná jednotka zverejní pod ľa triedy finan čného aktíva:
a) analýzu veku finan čných aktív, ktoré sú po splatnosti k dátumu
vykazovania, ale nemajú zní ženú hodnotu;
b) analýzu finan čných aktív, pri ktorých je znehodnotenie posúdené
k dátumu vykazovania individuálne, vrátane faktorov, ktoréúčtovná jednotka posudzovala pri ur čovaní toho, či je ich hodnota
znížená, a
c) pre sumy zverejnené v písmenách a) a b), opis kolaterálu dr žaného
účtovnou jednotkou ako záloha a iných foriem zabezpe čenia úvero-
vého rizika a, pokia ľto je mo žné, odhad ich reálnej hodnoty.
Zabezpe čenie a iné existujúce formy zabezpe-
čenia úverového rizika
38. Ak ú čtovná jednotka získa finan čné alebo nefinan čné aktíva po č
as
účtovného obdobia tým, že prevezme vlastníctvo k zabezpe čeniu,
ktoré dr ží ako zálohu alebo tým, že má právo na iné formy zabezpe-
čenia úverového rizika (napríklad záruky), a tieto aktíva sp ĺňajú
kritériá vykazovania uvedené v iných štandardoch, ú čtovná jednotka
zverejní:
a) charakter a ú čtovnú hodnotu získaných aktív a
b) ak aktíva nie sú ľahko konvertibilné na pe ňažnú hotovos ť, svoje
postupy na vyradenie takýchto aktív alebo na ich vyu žitie v rámci
svojej prevádzky.
Riziko likvidity
39. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) analýzu splatnosti finan čných záväzkov, ktorá znázor ňuje zostáva-
júce zmluvné splatnosti a
b) opis spôsobu, ktorým ú čtovná jednotka riadi riziko likvidity
obsiahnuté v písmene a).
Trhové riziko
Analýza citlivosti
40. Pokia ľúčtovná jednotka nesp ĺňa podmienky odseku 41, musí zverejní:
a) analýzu citlivosti pre ka ždý druh trhového rizika, ktorému je
účtovná jednotka vystavená k dátumu vykazovania, s uvedením
toho, ako by hospodársky výsledok a vlastné imanie ovplyvnili
zmeny v príslu šnej premennej rizika, ktoré by mohli k tomuto
dátumu nasta ť;
b) metódy a predpoklady pou žité pri príprave analýzy citlivosti a
c) zmeny v pou žitých metódach a predpokladoch oproti predchádza-
júcemu obdobiu a dôvody týchto zmien.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —508
▼B
41. Ak ú čtovná jednotka pripravuje analýzu citlivosti, napríklad metódou
hodnoty v riziku ( „value-at-risk “), ktorá odzrkad ľuje vzájomnú závi-
slosťmedzi premennými rizika (napríklad úrokové miery a výmenné
kurzy) a pou žíva ju na riadenie finan čných rizík, mô že pou žiťtúto
analýzu citlivosti namiesto analýzy bli žšie uvedenej v odseku 40.
Účtovná jednotka takisto zverejní:
a) vysvetlenie metódy pou žitej pri príprave tejto analýzy citlivosti
a vysvetlenie hlavných parametrov a predpokladov, z ktorýchboli odvodené poskytnuté údaje, a
b) vysvetlenie cie ľa pou žitej metódy a obmedzení, ktoré mô žum a ťza
následok to, že informácie úplne nevyjadrujú reálnu hodnotu
príslu šných aktív a záväzkov.
Ostatné zverejnenia týkajúce sa trhového rizika
42. Ak analýzy citlivosti zverejnené v súlade s odsekom 40 alebo 41 nie
sú reprezentatívne v súvislosti s rizikom obsiahnutým vo finan čnom
nástroji (napríklad preto, že expozícia na konci roka nezodpovedá
expozícii v priebehu roka), ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť
a dôvod, na základe ktorého sa domnieva, že analýzy citlivosti nie sú
reprezentatívne.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
43. Ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na ro čné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. januára 2007 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie.
Ak ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na skor šie obdobie, zverejní
túto skuto čnosť.
44. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na ro čné obdobia, ktoré sa
zač
ínajú pred 1. januárom 2006, nemusí prezentova ťporovnávacie
informácie pri zverejneniach po žadovaných odsekmi 31 a ž42
a týkajúcich sa charakteru a rozsahu rizík vyplývajúcich
z finan čných nástrojov.
▼M5
44A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 20, 21, 23
písm. c) a d), 27 písm. c) a B5 prílohy B. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia
na toto skor šie obdobie.
▼B
44E. Reklasifikáciou finan čných aktív (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 7)
vydanou v októbri 2008 sa zmenil a doplnil odsek 12 a vlo žil sa odsek
12A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia od 1. júla
2008.
UKON ČENIE PLATNOSTI ŠTANDARDU IAS 30
45. Týmto IFRS sa nahrádza štandard IAS 30 Zverejnenia v ú čtovných
závierkach bánk a podobných finan čných in štitúcií .
Dodatok A
Vymedzenie pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto IFRS.
Úverové riziko Riziko, že jedna strana finan čného nástroja spôsobí
finan čnú stratu inej strane nesplnením svojho
záväzku.
Menové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien kurzov cudzích mien.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —509
▼B
Úrokové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien trhových úrokových sadzieb.
Riziko likvidity Riziko, žeúčtovná jednotka bude ma ťťažkosti pri
plnení záväzkov súvisiacich s finan čnými záväz-
kami.
Úverové záväzky Úverové záväzky sú finan čné záväzky odli šné od
krátkodobých obchodných záväzkov z obchodnéhostyku splatných za be žných úverových podmienok.
Trhové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien v trhových cenách. Trhové riziko sa skladá
z troch druhov rizika: menové riziko ,úrokové
riziko ainé cenové riziko.
Iné cenové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien trhových cien (iných ako tie, ktoré vyplý-
vajú z úrokového rizika alebo menového rizika )
bez oh ľadu na to, či sú tieto zmeny spôsobené
faktormi špecifickými pre individuálny finan čný
nástroj alebo pre jeho emitenta, alebo faktormi
ovplyv ňujúcimi v šetky podobné finan čné nástroje
obchodované na trhu.
Po splatnosti Finan čné aktívum je po splatnosti vtedy, ke ďproti-
strana neuskuto čnila platbu v zmluvne dohod-
nutom č
ase.
Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v odseku 11 štandardu IAS 32 alebo
odseku 9 štandardu IAS 39 a sú pou žité v IFRS v zmysle uvedenom
vštandardoch IAS 32 a IAS 39:
—amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku,
—finan čné aktíva k dispozícii na predaj,
—ukon čenie vykazovania,
—derivát,
—metóda efektívnej úrokovej miery,
—nástroj vlastného imania,
—reálna hodnota,
—finan čné aktívum,
—finan čný nástroj,
—finan čný záväzok,
—finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňovaný v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok,
—zmluva o finan čnej záruke,
—finan čné aktívum alebo finan čný záväzok dr žaný na obchodovanie,
—očakávaná transakcia,
—zabezpe čovací nástroj,
—investície dr žané do splatnosti,
—úvery a poh ľadávky,
—bežný nákup alebo predaj.
Dodatok B
Návod na uplat ňovanie
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto IFRS.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —510
▼B
TRIEDY FINAN ČNÝCH NÁSTROJOV A ZVEREJ ŇOVANIE (ODSEK 6)
B1. V odseku 6 sa od ú čtovnej jednotky po žaduje, aby zoskupila finan čné
nástroje do tried, ktoré sú primerané charakteru zverejnených infor-mácií a ktoré zoh ľadňujú vlastnosti týchto finan čných nástrojov.
Triedy opísané v odseku 6 sú ur čené ú čtovnou jednotkou a preto sú
odlišné od kategórií finan čných nástrojov vymedzených v štandarde
IAS 39 (v ktorom sa ur čuje ako sa finan čné nástroje oce ňujú a kde sa
zmeny reálnej hodnoty vykazujú).
B2. Pri vymedzovaní tried finan čného nástroja ú čtovná jednotka prinaj-
menšom:
a) rozlí ši nástroje oce ňované v amortizovanej hodnote od nástrojov
oceňovaných v reálnej hodnote;
b) tie finan čné nástroje, ktoré sú mimo rozsahu pôsobnosti tohto
IFRS, posudzuje ako osobitnú triedu alebo triedy.
B3. Ú čtovná jednotka so zrete ľom na svoju situáciu rozhodne o miere
podrobnosti poskytnutých informácií, aby vyhovela po žiadavkám
tohto IFRS, o tom, aký dôraz bude klás ťna rôzne aspekty daných
požiadaviek, a o spôsobe zhroma žďovania informácií, aby poskytla
celkový obraz bez toho, aby spájala informácie s rozdielnymi vlastno-
sťami. Je nevyhnutné vhodne stanovi ťrovnováhu medzi pre ťažením
účtovnej závierky nadmernými podrobnos ťami, ktoré nemusia
pomáha ťpoužívateľom ú čtovnej závierky, a znejasnením dôle žitých
informácií v dôsledku príli šného zoskupovania. Napríklad ú čtovná
jednotka nesmie zakrýva ťdôležité informácie tým, že ich zahrnie do
veľkého mno žstva bezvýznamných podrobností. Podobne ú čtovná
jednotka nesmie zverej ňovaťinformácie, ktoré sú zoskupené do
takej miery, že to zastiera dôle žité rozdiely medzi individuálnymi
transakciami alebo súvisiacimi rizikami.
VÝZNAMNOS ŤFINAN ČNÝCH NÁSTROJOV PRE FINAN ČNÚ POZÍCIU
A VÝKONNOS Ť
Finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok (odseky 10 a 11)
B4. Ak ú čtovná jednotka ur čí finan čný záväzok ako oce ňovaný v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok, odsek 10 písm. a) vy žaduje od
účtovnej jednotky, aby vykázala vý šku zmeny reálnej hodnoty finan č-
ného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám v úverovom riziku
záväzku. Odsek 10 písm. a) bod i) umo žňuje ú čtovnej jednotke
určiťtúto sumu ako vý šku zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorá
nie je priradite ľná zmenám trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú
trhové riziko. Ak jedinými relevantnými zmenami trhových
podmienok v prípade záväzku sú zmeny zistenej (referen čnej)
úrokovej sadzby, túto sumu je mo žné odhadnú ťtakto:
a) Ú čtovná jednotka najskôr vypo číta vnútornú mieru návratnosti
záväzku na za čiatku obdobia pomocou zistenej trhovej ceny
záväzku a zmluvných pe ňažných tokov záväzku na za čiatku
daného obdobia. Z tejto miery návratnosti ú čtovná jednotka odpo-
číta zistenú (referen čnú) úrokovú sadzbu na za čiatku daného
obdobia, čím dostane komponent vnútornej miery návratnosti
ktorý je špecifický pre nástroj;
b) Ú čtovná jednotka ďalej vypo číta sú časnú hodnotu pe ňažných tokov
spojených so záväzkom pou žitím zmluvných pe ňažných tokov
záväzku na konci daného obdobia a diskontnej sadzby rovnajúcej
sa sume i) zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby na konci daného
obdobia a ii) komponentu vnútornej miery návratnosti špecific-
kému pre nástroj stanovenému pod ľa písmena a);
c) Rozdiel medzi zistenou trhovou cenou záväzku na konci obdobia
a sumou stanovenou pod ľa písmena b) predstavuje zmenu reálnej
hodnoty, ktorá nie je priradite ľná zmenám zistenej (referen čnej)
úrokovej sadzby. Toto je suma, ktorá sa zverejní.
V tomto príklade sa predpokladá, že zmeny reálnej hodnoty, ktoré sú
výsledkom iných faktorov, ako sú zmeny úverového rizika daného
nástroja alebo zmeny úrokových sadzieb, nie sú podstatné. Ak by
nástroj v uvedenom príklade obsahoval vlo žený derivát, zmena reálnej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —511
▼B
hodnoty vlo ženého derivátu sa vylu čuje pri stanovení sumy, ktorá sa
vykáže v súlade s odsekom 10 písm. a).
Ostatné zverejnenie –účtovná politika (odsek 21)
B5. V odseku 21 sa vy žaduje zverejni ťspôsob (alebo spôsoby) oce ňovania
použité pri zostavovaní ú čtovnej závierky a ostatné pou žité účtovné
politiky, ktoré sú dôle žité na porozumenie ú čtovnej závierky.
V prípade finan čných nástrojov takéto zverejnenie mô že zah ŕňať:
a) pre finan čné aktíva alebo finan čné záväzky ur čené ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok:
i) charakter finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, ktoré
účtovná jednotka ur čila ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok;
ii) kritériá na takéto ur čenie týchto finan čných aktív alebo finan č-
ných záväzkov pri prvotnom vykázaní a
iii) ako ú čtovná jednotka splnila podmienky pod ľa odseku 9, 11A
alebo 12 štandardu IAS 39 na takéto ur čenie. Pre nástroje,
ktoré sú ur čené v súlade s písmenom b) bodom i) definície
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku oce ňovaného
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok uvedenej
vštandarde IAS 39, takéto zverejnenie obsahuje slovný opis
okolností vyvolávajúcich nekonzistentnos ťoceňovania alebo
vykazovania, ktorá by inak nastala. Pre nástroje, ktoré súurčené v súlade s písmenom b) bodom ii) definície finan čného
aktíva alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok uvedenej v štandarde IAS
39, takéto zverejnenie obsahuje slovný opis toho, ako jeurčenie„oceňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok “v súlade s dokumentovaným riadením rizika alebo
investi čnou stratégiou ú čtovnej jednotky;
b) kritériá na zaradenie finan čných aktív ako aktív k dispozícii na
predaj;
c) skuto čnosť,čis úb e žné nákupy a predaje finan čných aktív ú čto-
vané dátumom uskuto čnenia obchodu alebo dátumom vysporia-
dania (pozri odsek 38 štandardu IAS 39);
d) ke ďsa na zní ženie ú čtovnej hodnoty finan čných aktív, ktorých
hodnota bola zní žená úverovými stratami, pou žíva ú čet opravných
položiek:
i) kritériá na stanovenie toho, kedy sa ú čtovná hodnota finan čných
aktív so zní ženou hodnotou zní ži priamo (alebo priamo zvý ši
v prípade zru šenia zní ženia hodnoty) a kedy sa pou žije ú čet
opravných polo žiek, a
ii) kritériá na odpis súm ú čtovaných na ú čte opravných polo
žiek
oproti ú čtovnej hodnote finan čných aktív so zní ženou hodnotou
(pozri odsek 16);
e) spôsob ur čenia čistých ziskov alebo čistých strát pre ka ždú kate-
góriu finan čného nástroja [pozri odsek 20 písm. a)], napríklad, či
čisté zisky alebo čisté straty z polo žiek oce ňovaných v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok zah ŕňajú úrokové výnosy
alebo výnosy z dividend;
f) kritériá, ktoré ú čtovná jednotka pou žíva na ur čenie toho, že
existuje objektívny dôkaz o tom, žed ošlo ku strate zo zní ženia
hodnoty [pozri odsek 20 písm. e)];
g) ak podmienky finan čných aktív, ktoré by inak boli po splatnosti
alebo by mali zní ženú hodnotu, boli opätovne dohodnuté, ú čtovná
jednotka zverejní ú čtovnú politiku týkajúcu sa finan čných aktív,
ktoré sú predmetom opätovne dohodnutých podmienok [pozriodsek 36 písm. d)].
▼M5
V odseku 122 uvedenom v IAS 1 sa (v znení revízie z roku 2007) satakisto po žaduje, aby ú čtovné jednotky v preh ľade významných ú čtov-
ných politík alebo v iných poznámkach zverejnili popri tých úsud-
koch, ktoré zah ŕňajú odhady, aj ďalšie úsudky, ktoré mana žment2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —512
▼M5
vytvoril pri uplat ňovaní ú čtovných politík a ktoré majú najvýznam-
nejší vplyv na sumy vykázané v ú čtovnej závierke.
▼B
POVAHA A ROZSAH RIZÍK VYPLÝVAJÚCICH Z FINAN ČNÝCH
NÁSTROJOV (ODSEKY 31 A Ž42)
B6. Zverejnenia po žadované v odsekoch 31 a ž42 sa uvádzajú bu ď
vúčtovnej závierke, alebo sa uvedú prostredníctvom krí žového
odkazu z ú čtovnej závierky na nejaký iný výkaz, ako napríklad
komentár mana žmentu alebo správa o riziku, ktorý je pou žívateľom
účtovnej závierky dostupný za rovnakých podmienok a v rovnakom
čase ako ú čtovná závierka. Bez informácie zahrnutej v krí žovom
odkaze je ú čtovná závierka neúplná.
Kvantitatívne zverejnenia (odsek 34)
B7. V odseku 34 písm. a) sa po žadujú zverejnenia súhrnných kvantitatív-
nych údajov o expozícii ú čtovnej jednotky vo či rizikám, zalo žené na
informáciách poskytovaných interne k ľúčovým členom mana žmentu
účtovnej jednotky. Ak ú čtovná jednotka pou žíva na riadenie expozície
voči riziku nieko ľko metód, zverejní informácie pou žitím metódy
alebo metód, ktoré poskytujú najdôle žitejšie a najspo ľahlivej šie infor-
mácie. V IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch
a chyby sa rozoberá dôle žitosťa spo ľahlivos ť.
B8. V odseku 34 písm. c) sa vy žadujú zverejnenia o koncentrácii rizika.
Koncentrácie rizika vyplývajú z finan čných nástrojov, ktoré majú
podobné vlastnosti a sú ovplyvnené podobným spôsobom zmenami
ekonomických alebo iných podmienok. Na zistenie koncentrácií rizikaje potrebný úsudok, pri čom sa berie do úvahy situácia ú čtovnej
jednotky. Zverejnenie koncentrácií rizika obsahuje:
a) ozna čenie spôsobu, akým mana žment ur čuje koncentrácie;
b) ozna čenie spolo čnej charakteristiky, na základe ktorej je identifi-
kovaná ka ždá koncentrácia (napríklad protistrana, geografická
oblas ť, mena alebo trh), a
c) suma expozície vo či riziku spojená so v šetkými finan čnými
nástrojmi, ktoré majú túto charakteristiku spolo čnú.
Maximálna expozícia vo či úverovému riziku [odsek 36 písm. a)]
B9. V odseku 36 písm. a) sa vy žaduje zverejni ťsumu, ktorá najvernej šie
vyjadruje maximálnu expozíciu vo či úverovému riziku ú čtovnej
jednotky. Pre finan čné aktívum je to spravidla hrubá ú čtovná hodnota
po odpo čítaní:
a) akejko ľvek sumy kompenzovanej v súlade so štandardom IAS 32 a
b) akýchko ľvek strát zo zní ženia hodnoty vykázaných v súlade so
štandardom IAS 39.
B10. Medzi činnosti, ktoré zaprí čiňujú úverové riziko a súvisiacu maxi-
málnu expozíciu vo či úverovému riziku, patria okrem iného:
a) poskytovanie úverov a poh ľadávok zákazníkom a umiest ňovanie
vkladov v iných ú čtovných jednotkách. V týchto prípadoch je
maximálna expozícia vo či úverovému riziku ú čtovnou hodnotou
súvisiacich finan čných aktív;
b) uzatváranie derivátových zmlúv, napríklad zmluvy v cudzej mene,
úrokové swapy a úverové deriváty. Ak je výsledné aktívum oce
ňo-
vané v reálnej hodnote, maximálna expozícia vo či úverovému
riziku k dátumu vykazovania sa bude rovna ťúčtovnej hodnote;
c) poskytovanie finan čných záruk. V tomto prípade maximálna expo-
zícia vo či úverovému riziku je maximálna suma, ktorú by ú čtovná
jednotka musela zaplati ť, ak by sa záruka uplatnila, čom ô žeb yť
suma podstatne vy ššia, ne žsuma vykázaná ako záväzok;
d) poskytnutie úverového prís ľubu, ktorý je neodvolate ľný po čas plat-
nosti daného prís ľubu alebo je odvolate ľný iba ako reakcia na
významnú nepriaznivú zmenu. Ak subjekt poskytujúci úverový
prísľub nemô že vysporiada ťúverový prís ľub v čistom v pe ňažnej2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —513
▼B
hotovosti alebo iným finan čným nástrojom, maximálna expozícia
voči úverovému riziku predstavuje celú sumu prís ľubu. Je to tak
preto, že nie je isté, či suma akejko ľvek nevy čerpanej časti sa
môžečerpaťv budúcnosti. Táto mô žeb yťpodstatne vy ššia ako
suma vykázaná ako záväzok.
Analýza zmluvnej splatnosti [odsek 39 písm. a)]
B11. Pri príprave analýzy zmluvnej splatnosti finan čných záväzkov po ža-
dovanej v odseku 39 písm. a) ú čtovná jednotka pou žije svoj úsudok
na ur čenie primeraného po čtučasových pásiem. Ú čtovná jednotka by
mohla napríklad ur čiťako primerané tieto časové pásma:
a) najviac jeden mesiac;
b) viac ako jeden mesiac, a nie viac ako tri mesiace;
c) viac ako tri mesiace, a nie viac ako jeden rok a
d) viac ako jeden rok, a nie viac ako pä ťrokov.
B12. Ak si protistrana mô že vybra ť, kedy sa suma bude plati ť, záväzok sa
zahrnie na základe najskor šieho dátumu, ku ktorému mô žeb y ť
účtovná jednotka po žiadaná o zaplatenie. Napríklad finan čné záväzky,
vyrovnanie ktorých sa od ú čtovnej jednotky mô žev y žadova ťna
požiadanie (napríklad vklady splatné na po žiadanie), sa zahrnú do
najskor šieho časového pásma.
B13. Ak sa ú čtovná jednotka zaviazala uvo ľňovaťsumy v splátkach, ka ždá
splátka sa priradí do najskor šieho obdobia, v ktorom mô žeb y ť
účtovná jednotka po žiadaná o platenie. Napríklad nevy čerpaný
úverový prís ľub sa zahrnie do časového pásma s najskor ším dátumom
možnosti čerpaťprísľub.
B14. Sumy vykázané v analýze splatnosti sú zmluvné nediskontované
peňažné toky, napríklad:
a) záväzky z finan čného lízingu v hrubom (pred odpo čítaním finan č-
ných poplatkov);
b) ceny stanovené vo forwardovej zmluve na nákup finan čných aktív
za pe ňažnú hotovos ť;
c)čisté sumy pri úrokových swapoch s plateným premenlivým/-
prijatým –pevným úrokom, pri ktorých dochádza k výmene
čistých pe ňažných tokov;
d) zmluvné sumy, ktoré sa majú vymeni ťv rámci derivátového
finan čného nástroja (napríklad menový swap), pri ktorom dochádza
k výmene hrubých pe ňažných tokov, a
e) úverové prís ľuby v hrubom.
Uvedené nediskontované pe ňažné toky sa lí šia od sumy uvedenej
v súvahe, preto že►M5suma vo výkaze o finan čnej situácii ◄je
založená na diskontovaných pe ňažných tokoch.
B15. Ak je to vhodné, ú čtovná jednotka zverejní analýzu derivátových
finan čných nástrojov osobitne od analýzy nederivátových finan čných
nástrojov v rámci analýzy zmluvnej splatnosti pre finan čné záväzky
požadovanej v odseku 39 písm. a). Napríklad by bolo vhodné odlí šiť
peňažné toky z derivátových finan čných nástrojov a nederivátových
finan čných nástrojov, ak sa pe ňažné toky vznikajúce z derivátových
finan čných nástrojov vysporiadajú v hrubom. Je to preto, že výdavky
peňažných prostriedkov v hrubom mô že sprevádza ťsúvisiaci príjem
peňažných prostriedkov.
B16. Ak vý ška záväzku nie je pevne stanovená, vykázaná suma sa ur čí
podľa podmienok existujúcich k dátumu vykazovania. Napríklad
v prípade, ke ďsa vý ška záväzku mení so zmenami indexu, vykázaná
suma mô že vychádza ťz úrovne indexu k dátumu vykazovania.
Trhové riziko –analýzy citlivosti (odseky 40 a 41)
B17. V odseku 40 písm. a) sa vy žaduje analýza citlivosti pre ka ždý druh
trhového rizika, ktorému je ú čtovná jednotka vystavená. V súlade
s odsekom B3 ú čtovná jednotka rozhoduje ako zoskupí informácie
tak, aby poskytli celkový obraz bez zlú čenia informácií2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —514
▼B
s rozdielnymi vlastnos ťami týkajúcimi sa expozícií vo či rizikám
z významne odli šných ekonomických prostredí. Napríklad:
a) účtovná jednotka, ktorá obchoduje s finan čnými nástrojmi, by
mohla zverejni ťtúto informáciu osobitne pre finan čné nástroje
držané na obchodovanie a pre finan čné nástroje, ktoré nedr žín a
obchodovanie;
b) účtovná jednotka by nezoskupovala svoju expozíciu vo či trhovým
rizikám z oblastí s hyperinfláciou s expozíciou vo či tým istým
trhovým rizikám z oblastí s ve ľmi nízkou infláciou.
Ak ú čtovná jednotka je vystavená iba jednému druhu trhového rizika
iba v jednom ekonomickom prostredí, neuviedla by roz členené infor-
mácie.
B18. V odseku 40 písm. a) sa vy žaduje analýza citlivosti s cie ľom ukáza ť
účinok podlo žene mo žných zmien v príslu šnej premennej rizika
(napríklad be žné trhové úrokové sadzby, menové kurzy, ceny akcií
alebo ceny komodít) na hospodársky výsledok a vlastné imanie. Natento ú čel:
a) od ú čtovných jednotiek sa nevy žaduje ur čiť, aký by bol hospo-
dársky výsledok za obdobie, keby príslu šné premenné rizika boli
odlišné. Ú čtovné jednotky namiesto toho zverej ňujú vplyv na
hospodársky výsledok a vlastné imanie ►
M5na konci obdobia
vykazovania ◄, pri čom predpokladajú, že podlo žene mo žná
zmena v príslu šnej premennej rizika nastala ►M5na konci
obdobia vykazovania ◄a táto zmena sa uplatnila na existujúce
expozície vo či riziku k tomuto d ňu. Napríklad v prípade, ke ď
účtovná jednotka má záväzok s premenlivou sadzbou ku koncu
roka, zverejnila by vplyv na hospodársky výsledok (t. j. úrokovénáklady) za be žný rok vtedy, ak by sa úrokové sadzby menili
podľa podlo žene mo žných súm;
b) od ú čtovných jednotiek sa nevy žaduje, aby zverejnili vplyv na
hospodársky výsledok a vlastné imanie pre ka ždú zmenu
v rozsahu podlo žene mo žných zmien príslu šnej premennej rizika.
Zverejnenie vplyvov zmien v hraniciach podlo žene mo žných zmien
by posta čovalo.
B19. Pri ur čovaní toho, čo je podlo žene mo žná zmena v príslu šnej
premennej rizika, ú čtovná jednotka zvá ži:
a) ekonomické prostredia, v ktorých pôsobí. Podlo žene mo žná zmena
by nemala zah ŕňaťnepravdepodobné alebo „najhor šie“scenáre
alebo „stresové testy “. Navy še, ak je miera zmeny v príslu šnej
premennej rizika stabilná, ú čtovná jednotka nemusí upravi ť
zvolenú podlo žene mo žnú zmenu v premennej rizika. Predpokla-
dajme napríklad, že úrokové sadzby sú na úrovni 5 percent
aú
čtovná jednotka ur čí,že fluktuácia úrokových sadzieb na úrovni
± 50 bázických bodov je podlo žene mo žná. Ú čtovná jednotka by
zverejnila vplyv na hospodársky výsledok a vlastné imanie, ak by
sa úrokové sadzby mali zmeni ťna 4,5 percenta alebo 5,5 percenta.
V nasledujúcom období sa úrokové sadzby zvý šili na 5,5 percenta.
Účtovná jednotka sa na ďalej domnieva, že úrokové sadzby mô žu
kolísa ťo ± 50 bázických bodov (t. j., že miera zmeny v úrokových
sadzbách je stabilná). Ú čtovná jednotka by zverejnila vplyv na
hospodársky výsledok a vlastné imanie, ak by sa úrokové sadzbymali zmeni ťna 5 percent alebo 6 percent. Od ú čtovnej jednotky by
sa nevy žadovalo, aby revidovala svoj predpoklad, že úrokové
sadzby by mohli odôvodnene kolísa ťo ± 50 bázických bodov,
pokia ľby neexistoval dôkaz, že úrokové sadzby sa stali významne
nestabilnej šími;
b)časový rámec, za ktorý ú čtovná jednotka predpoklad vytvára.
Analýza citlivosti uká že vplyvy zmien, ktoré sa pova žujú za podlo-
žene mo žné po čas obdobia, kým ú čtovná jednotka znova nepre-
zentuje tieto zverejnenia, čo je zvy čajne jej nasledujúce ro čné
obdobie vykazovania.
B20. V odseku 41 sa ú čtovnej jednotke povo ľuje, aby pou žila analýzu
citlivosti, ktorá odzrkad ľuje vzájomnú závislos ťmedzi premennými
rizika, ako napríklad model hodnoty v riziku (value-at-risk), akúčtovná jednotka pou žíva túto analýzu na riadenie svojej expozície
voči finan čným rizikám. Uvedené platí aj vtedy, ak sa touto meto-
dikou meria iba potenciál na stratu a nemeria sa potenciál na zisk.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —515
▼B
Takáto ú čtovná jednotka by mohla podmienky uvedené v odseku 41
písm. a) sp ĺňaťzverejnením druhu pou žitého modelu hodnoty v riziku
(value-at-risk) (napríklad či sa model opiera o simulácie metódou
Monte Carlo), vysvetlenia fungovania modelu a hlavných predpo-kladov (napríklad obdobie dr žby a stupe ňuistenia). Ú čtovné jednotky
by takisto mohli zverejni ťhistorické obdobie pozorovania a váhy
uplat ňované na pozorovania v rámci tohto obdobia, vysvetlenie
toho, ako sa rie šia alternatívy vo výpo čtoch, a ktoré volatility
a korelácie (alebo alternatívne simulácie rozlo ženia pravdepodobnosti
metódou Monte Carlo) sú pou žité.
B21. Ú čtovná jednotka poskytne analýzy citlivosti pre svoje obchodné
činnosti ako celok, ale mô že poskytnú ťrôzne druhy analýz citlivosti
pre rôzne triedy finan čných nástrojov.
Úrokové riziko
B22. Úrokové riziko vzniká pri úro čených finan čných nástrojoch vykáza-
ných v súvahe (napríklad úvery a poh ľadávky a emitované dlhové
nástroje) a niektorých finan čných nástrojoch nevykázaných v súvahe
(napríklad niektoré úverové prís ľuby).
Menové riziko
B23. Menové riziko (alebo riziko cudzích mien) vzniká pri finan čných
nástrojoch, ktoré sú denominované v cudzej mene, t. j. v mene inejako funk čná mena, v ktorej sa finan čné nástroje oce ňujú. Na ú čely
tohto IFRS menové riziko nevzniká z finan čných nástrojov, ktoré sú
nepeňažnými polo žkami, alebo z finan čných nástrojov denominova-
ných vo funk čnej mene.
B24. Analýza citlivosti sa zverejní pri ka ždej mene, vo či ktorej má ú
čtovná
jednotka významnú expozíciu.
Iné cenové riziko
B25. Iné cenové riziko vzniká pri finan čných nástrojoch z dôvodu zmien,
napríklad v cenách komodít alebo cenách akcií. Aby bol súlad
s odsekom 40, ú čtovná jednotka by mohla zverejni ťvplyv zní ženia
špecifického trhového indexu cenných papierov, ceny komodít alebo
inej premennej rizika. Ak ú čtovná jednotka napríklad poskytne záruky
na reziduálnu hodnotu, ktoré sú finan čnými nástrojmi, zverejní
zvýšenie alebo pokles hodnoty aktív, na ktoré sa táto záruka vz ťahuje.
B26. Dva príklady finan čných nástrojov, ktoré vyvolávajú akciové cenové
riziko sú a) dr žba podielov na vlastnom imaní inej ú čtovnej jednotky
a b) investícia do trustu, ktorý má následne v dr žbe investície do
nástrojov vlastného imania. Ostatné príklady zah ŕňajú forwardové
zmluvy a opcie na nákup alebo predaj stanoveného mno žstva nástroja
vlastného imania a swapy indexované na ceny akcií. Reálne hodnotytýchto finan čných nástrojov sú ovplyvnené zmenami trhovej ceny
podkladových nástrojov vlastného imania.
B27. V súlade s odsekom 40 písm. a) citlivos ťhospodárskeho výsledku
(ktorá vzniká napríklad z nástrojov klasifikovaných ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok a zní ženia hodnoty
finan čných aktív k dispozícii na predaj) sa zverej ňuje osobitne od
citlivosti vlastného imania (ktoré vzniká napríklad z nástrojov klasifi-
kovaných ako k dispozícii na predaj).
B28. Finan čné nástroje, ktoré ú čtovná jednotka klasifikuje ako nástroje
vlastného imania, sa opätovne neoce ňujú. Ani hospodársky výsledok,
ani vlastné imanie nebudú ovplyvnené akciovým cenovým rizikom
týchto nástrojov. Preto sa nevy žaduje analýza citlivosti.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —516
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 8
Prevádzkové segmenty
HLAVNÁ ZÁSADA
1. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jej
účtovnej závierky posúdi ťcharakter a finan čné vplyvy podnikate ľ-
ských aktivít, ktorými sa daná ú čtovná jednotka zaoberá,
a hospodárskeho prostredia, v ktorom vykonáva svoju činnos ť.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa vz ťahuje na:
a) samostatnú alebo individuálnu ú čtovnú závierku ú čtovnej jednotky:
i) ktorej dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania sa obcho-
dujú na verejnom trhu (na tuzemskej alebo zahrani čnej burze
alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov),alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga-
nizácii s cie ľom emisie akéhoko ľvek druhu nástrojov na
verejnom trhu a
b) konsolidovanú ú čtovnú závierku skupiny s materskou spolo čno-
sťou:
i) ktorej dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania sa obcho-
dujú na verejnom trhu (na tuzemskej alebo zahrani čnej burze
alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov),alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania konsolidovanej
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii s cie ľom emisie akéhoko ľvek druhu nástrojov
na verejnom trhu.
3. Ak sa ú čtovná jednotka, ktorá nie je povinná uplat ňovaťtento IFRS
rozhodne zverejni ťinformácie o segmentoch, ktoré nie sú v súlade
s týmto štandardom, neozna čí takéto údaje ako informácie
o segmentoch.
4. Ak finan čné výkazy obsahujú tak konsolidovanú ú čtovnú závierku
materskej spolo čnosti zostavenú v súlade s týmto štandardom, ako
aj individuálnu ú čtovnú závierku materskej spolo čnosti, informácie
o segmentoch sa vy žadujú iba v konsolidovanej ú čtovnej závierke.
PREVÁDZKOVÉ SEGMENTY
5. Prevádzkový segment je zlo žkou ú čtovnej jednotky:
a) ktorý sa zaoberá podnikate ľskými aktivitami, v súvislosti s ktorými
môžu vzniknú ťvýnosy a náklady (vrátane výnosov a nákladov
spojených s transakciami s inými komponentmi tej istej ú čtovnej
jednotky);
b) ktorého prevádzkové výsledky pravidelne preveruje vedúci
účtovnej jednotky s rozhodovacou právomocou s cie ľom rozho-
dovaťo prostriedkoch, ktoré sa majú segmentu prideli ť,
a posudzova ťjeho výkonnos ťa
c) ktorému sú dostupné samostatné finan čné informácie.
Prevádzkový segment sa mô že zaobera ťpodnikate ľskými aktivitami,
v ktorých e šte len získa výnosy, napríklad činnosti spojené so zakla-
daním prevádzky mô žub yťprevádzkovými segmentmi pred dosiah-
nutím výnosov.
6. Nie ka ždáčasťúčtovnej jednotky je nevyhnutne prevádzkový segment
alebo časťprevádzkového segmentu. Napríklad ústredie spolo čnosti
alebo niektoré výkonné oddelenia nemusia priná šaťvýnosy alebo
môžu priná šaťvýnosy, ktoré sú len príle žitostné popri činnostiach
účtovnej jednotky, a nie sú prevádzkovými segmentmi. Na ú čely2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —517
▼B
tohto štandardu sa za prevádzkové segmenty nepova žujú podnikové
programy po žitkov po skon čení zamestnania.
7. Termín „vedúci s rozhodovacou právomocou “označuje funkciu, nie
nevyhnutne mana žéra s konkrétnym ozna čením. Touto funkciou je
pride ľovanie prostriedkov prevádzkovým segmentom ú čtovnej
jednotky a posudzovanie ich výkonnosti. Vedúcim ú čtovnej jednotky
s rozhodovacou právomocou je často jej výkonný riadite ľalebo
hlavný vedúci pracovník, ale mô žet ob y ťnapríklad aj skupina výkon-
ných riadite ľov alebo iných osôb.
8. V mnohých ú čtovných jednotkách sú prevádzkové segmenty jasne
vymedzené tromi charakteristikami prevádzkových segmentov, ktoré
sú opísané v odseku 5. Ú čtovná jednotka v šak mô že vypracúva ť
výkazy, v ktorých sa jej podnikate ľské aktivity prezentujú rozli čnými
spôsobmi. Ak vedúci s rozhodovacou právomocou pou žíva viac ako
jednu zostavu informácií o segmentoch, mô žu jednu zostavu zlo žiek
pri ur čovaní prevádzkových segmentov ú čtovnej jednotky vyme-
dzova ťaj iné faktory, vrátane povahy podnikate ľských aktivít ka ždej
zložky, existencie mana žérov zodpovedných za tieto zlo žky
a informácií, ktoré sa predkladajú predstavenstvu.
9. Prevádzkový segment má zvy čajne mana žéra, ktorý je za ňpriamo
zodpovedný a ktorý udr žiava pravidelný kontakt s vedúcim
s rozhodovacou právomocou, s ktorým prerokúva prevádzkovéčinnosti, finan č
né výsledky, budúci vývoj alebo plány týkajúce sa
daného segmentu. Termín „mana žér segmentu “označuje funkciu,
nie nevyhnutne mana žéra s daným ozna čením. Pri niektorých prevádz-
kových segmentoch mô žeb y ťvedúci s rozhodovacou právomocou
takisto mana žérom segmentu. Jeden mana žér mô žeb yťmana žérom
segmentu pre viac ako jeden prevádzkový segment. Ak vlastnosti
opísané v odseku 5 platia pre viac ako jednu zostavu zlo žiek organi-
zácie, existuje v šak len jedna zostava zlo žiek, za ktorú sú zodpovední
mana žéri segmentu, táto zostava zlo žiek predstavuje prevádzkové
segmenty.
10. Vlastnosti opísané v odseku 5 mô žu plati ťpre dve alebo viac
navzájom sa prekrývajúce zostavy zlo žiek, za ktoré sú mana žéri
zodpovední. Na túto štruktúru sa niekedy odkazuje ako na maticovú
formu organizácie. Napríklad v niektorých ú čtovných jednotkách sú
niektorí mana žéri zodpovední za rôzne skupiny výrobkov a slu žieb na
celom svete, zatia ľčo iní mana žéri sú zodpovední za ur čité zemepisné
oblasti. Vedúci s rozhodovacou právomocou pravidelne preveruje
prevádzkové výsledky oboch zostáv zlo žiek a či sú finan čné infor-
mácie k dispozícii pre obe zostavy. V takej situácii ú čtovná jednotka
určí, ktorá zostava zlo žiek predstavuje prevádzkové segmenty, a to
s prihliadnutím na hlavnú zásadu.
VYKAZOVATE ĽNÉ SEGMENTY
11. Ú čtovná jednotka vykazuje informácie samostatne o ka ždom prevádz-
kovom segmente, ktorý:
a) bol vymedzený v súlade s odsekmi 5 a ž10 alebo vyplýva zo
zoskupenia dvoch alebo viacerých týchto segmentov v súlade
s odsekom 12 a
b) presahuje kvantitatívne limity uvedené v odseku 13.V odsekoch 14 a ž19 sa spres ňujúďalšie situácie, ke ďsa informácie
o prevádzkovom segmente vykazujú samostatne.
Sumariza čné kritériá
12. Prevádzkové segmenty často preukazujú podobnú dlhodobú finan čnú
výkonnos ť, ak majú podobné ekonomické vlastnosti. Napríklad pri
dvoch podobných prevádzkových segmentoch sa o čakávajú podobné
dlhodobé priemerné hrubé mar že, ak ich ekonomické vlastnosti sú
podobné. Dva alebo viac prevádzkových segmentov mo žno zoskupi ť
do jedného prevádzkového segmentu, ak je toto zoskupenie v súlades hlavnou zásadou tohto IFRS, ak segmenty majú podobné ekono-
mické vlastnosti a sú si podobné v ka ždom z týchto h ľadísk:
a) charakter výrobkov a slu žieb;
b) charakter výrobných procesov;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —518
▼B
c) typ alebo skupina odberate ľov výrobkov a slu žieb;
d) metódy pou žité na distribúciu svojich výrobkov alebo poskytovanie
svojich slu žieb a
e) ak to prichádza do úvahy, charakter regula čného prostredia, naprí-
klad bankovníctva, pois ťovníctva alebo verejnoprospe šné spolo č-
nosti.
Kvantitatívne limity
13. Ú čtovná jednotka vykazuje samostatne informácie o prevádzkovom
segmente, ktorý sp ĺňa ktoréko ľvek z nasledujúcich kvantitatívnych
limitov:
a) jeho vykazované výnosy, vrátane predajov externým zákazníkom
a predajov a prevodov medzi jednotlivými segmentmi, predstavujú10 percent zo sú čtu výnosov za v šetky prevádzkové segmenty, a to
interných aj externých;
b) absolútna hodnota jeho vykázaného zisku alebo straty je 10 percent
alebo viac z vä čšej sumy z týchto dvoch (v absolútnej hodnote):
i) sú čet vykázaného zisku v šetkých prevádzkových segmentov,
ktoré nevykázali stratu, a ii) sú čet vykázanej straty v šetkých
prevádzkových segmentov, ktoré vykázali stratu;
c) jeho majetok je 10 percent alebo viac zo sú čtu majetku v šetkých
prevádzkových segmentov.
Prevádzkové segmenty, ktoré nesp ĺňajúžiaden z týchto kvantitatív-
nych limitov, sa mô žu pova žovaťza vykazovate ľné a samostatne
zverejnite ľné, ak sa mana žment domnieva, že informácie o tomto
segmente by mohli by ťužitočné pre pou žívateľov účtovnej závierky.
14. Ú čtovná jednotka mô že spája ťinformácie o prevádzkových segmen-
toch, ktoré nesp ĺňajú kvantitatívne limity, s informáciami o ostatných
prevádzkových segmentoch nesp ĺňajúcich kvantitatívne limity, na
účely vytvorenia vykazovate ľného segmentu, iba vtedy, ak tieto
prevádzkové segmenty majú podobné ekonomické vlastnostias pĺňajú vä čšinu sumariza čných kritérií uvedených v odseku 12.
15. Ak celkové externé výnosy vykazované prevádzkovými segmentmi sú
menej ako 75 percent celkových výnosov ú čtovnej jednotky, vyme-
dzujú sa ďalšie prevádzkové segmenty ako vykazovate ľné segmenty
(aj ke ďnespĺňajú kritériá ustanovené v odseku 13), dokia ľdo povinne
vykazovate ľných segmentov nie je zahrnutých aspo ň75 percent celko-
vých výnosov ú čtovnej jednotky.
16. Informácie o ostatných podnikate ľských aktivitách a prevádzkových
segmentoch, ktoré sa nevykazujú povinne, sa spoja a zverejniav kategórii „ostatné segmenty “oddelene od ďalších polo žiek zosúhla-
senia, ktoré sú povinné pod ľa odseku 28. Charakterizujú sa zdroje
výnosov zaradených do kategórie „ostatné segmenty “.
17. Ak mana žment usúdi, že prevádzkový segment vymedzený ako vyka-
zovate ľný segment v bezprostredne predchádzajúcom období bude
významný aj v budúcnosti, informácie o tomto segmente sa budúvykazova ťsamostatne aj v be žnom období, a to aj vtedy, ke ďuž
nespĺňa kritériá na vykazovanie uvedené v odseku 13.
18. Ak je prevádzkový segment v súlade s kvantitatívnymi limitmi
vb ežnom období ur čený ako vykazovate ľný segment, údaje za tento
segment za predchádzajúce obdobie prezentované ú čely porovnania sa
prehodnotia tak, aby zobrazili tento novovykazovaný segment samo-statne, a to aj vtedy, ak tento segment v predchádzajúcom období
nespĺňal kritériá na vykazovanie uvedené v odseku 13, okrem
prípadov, ke
ďpotrebné informácie nie sú dostupné a náklady na ich
získanie by boli neúmerné.
19. Na po čet vykazovate ľných segmentov, o ktorých ú čtovná jednotka
zverej ňuje informácie samostatne, mô že existova ťurčitý vhodný
limit, pri presiahnutí ktorého mô žub yťinformácie o segmentoch príli š
podrobné. Aj ke ďnebol ur čený presný limit, v prípade, ke ďpočet
segmentov vykazovaných pod ľa odsekov 13 a ž18 stúpne nad desa ť,
účtovná jednotka by mala zvá žiť,či sa dosiahol vhodný limit.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —519
▼B
ZVEREJNENIE
20. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
svojej ú čtovnej závierky posúdi ťcharakter a finan čné vplyvy podni-
kateľských aktivít, ktorými sa zaoberá, a hospodárskeho prostredia,
v ktorom vykonáva svoju činnos ť.
21. S cie ľom dosiahnu ťúčinok zásady uvedenej v odseku 20 ú čtovná
jednotka zverej ňuje za ka ždé obdobie, za ktoré predkladá výkaz
►M5komplexného výsledku ◄, tieto informácie:
a) všeobecné informácie uvedené v odseku 22;
b) informácie o vykazovanom zisku alebo strate segmentu vrátane
špecifikovaných výnosov a nákladov zahrnutých do vykazovaného
zisku alebo straty segmentu, o majetku segmentu, záväzkochsegmentu a o spôsobe oce ňovania, ako sa uvádza v odsekoch 23
až27, a
c) zosúhlasenia sú čtov výnosov jednotlivých segmentov, ich vykazo-
vaných ziskov alebo strát, majetku segmentov, záväzkov
segmentov a ostatných významných polo žiek segmentov
k príslu šným hodnotám za ú čtovnú jednotku, ako sa uvádza
v odseku 28.
▼M5
Zosúhlasenia súm vo výkaze o finan čnej situácii za vykazovate ľné
segmenty so sumami vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej jednotky
sa po žadujú ku ka ždému dátumu, za ktorý sa výkaz o finan čnej situ-
ácii prezentuje. Informácie za predchádzajúce obdobia sa prehodnotiatak, ako sa uvádza v odsekoch 29 a 30.
▼B
Všeobecné informácie
22. Ú čtovná jednotka zverejní tieto v šeobecné informácie:
a) faktory pou žité na vymedzenie vykazovate ľných segmentov
účtovnej jednotky, vrátane základu pre organizáciu (napríklad, či
mana žment organizuje ú čtovnú jednotku na základe rozdielov
medzi výrobkami a slu žbami, zemepisnými oblas ťami, regula čnými
prostrediami, alebo je to kombinácia týchto faktorov a či prevádz-
kové segmenty boli zoskupené), a
b) typy výrobkov a slu žieb, z ktorých jednotlivé vykazovate ľné
segmenty odvodzujú svoje výnosy.
Informácie o zisku alebo strate, majetku a záväzkoch
23. Ú čtovná jednotka uvádza za ka ždý vykazovate ľný segment ocenenie
zisku alebo straty a celkového majetku. Ú čtovná jednotka uvádza za
každý vykazovate ľný segment ocenenie záväzkov, ak sa taký údaj
pravidelne poskytuje vedúcemu s rozhodovacou právomocou. Akšpecifikované hodnoty, ktoré sú zahrnuté do ocenenia zisku alebo
straty segmentu, preveruje vedúci s rozhodovacou právomocou,
alebo ak sa inak pravidelne poskytujú vedúcemu s rozhodovacouprávomocou, tak aj v tých prípadoch, ke ďnie sú zahrnuté do ocenenia
zisku alebo straty segmentu, ú čtovná jednotka zverejní za ka ždý vyka-
zovate ľný segment aj tieto informácie:
a) výnosy od externých zákazníkov;
b) výnosy z transakcií s ostatnými prevádzkovými segmentmi tej istej
účtovnej jednotky;
c) úrokové výnosy;
d) úrokové náklady;
e) odpisy a amortizácia;
▼M5
f) významné polo žky výnosov a nákladov zverejnené v súlade
s odsekom 97 uvedeným v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky
(v znení revízie z roku 2007);2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —520
▼B
g) podiel ú čtovnej jednotky na zisku alebo strate pridru žených
podnikov a spolo čných podnikov ú čtovaných metódou vlastného
imania;
h) náklady alebo výnosy dane z príjmov a
i) významné nepe ňažné polo žky odli šné od odpisov a amortizácie.
Za ka ždý vykazovate ľný segment vyká žeúčtovná jednotka úrokový
výnos oddelene od úrokových nákladov okrem prípadov, ke ďväčšina
výnosov segmentu pochádza z úrokov a vedúci s rozhodovacou právo-
mocou sa pri posudzovaní výkonnosti segmentu a pri rozhodnutiacho pridelení prostriedkov do segmentu primárne spolieha na čistý
úrokový výnos. Ú čtovná jednotka mô že v takých prípadoch vyka-
zovaťúrokové výnosy daného segmentu o čistené od úrokových
nákladov a zverejní, že tak postupovala.
24. Ak sú špecifikované hodnoty zahrnuté do ocenenia majetku segmentu
preverovaného vedúcim s rozhodovacou právomocou, alebo ak sa inakpravidelne poskytujú vedúcemu s rozhodovacou právomocou, a to ajv tých prípadoch, ke ďnie sú zahrnuté do ocenenia majetku segmentu,
účtovná jednotka zverejní za ka ždý vykazovate ľný segment aj tieto
informácie:
a) hodnota podielu v pridru žených podnikoch a spolo čných podni-
koch ú čtovaných metódou vlastného imania a
b) hodnoty prírastkov dlhodobého majetku (
1), iné ako finan čné
nástroje, odlo žených da ňových poh ľadávok, aktív v podobe
požitkov po skon čení zamestnania (pozri IAS 19 Zamestnanecké
požitkyodseky 54 a ž58) a práva vyplývajúce z poistných zmlúv.
OCE ŇOVANIE
25. Hodnotou ka ždej vykazovanej polo žky segmentu je ocenenie predkla-
dané vedúcemu s rozhodovacou právomocou na ú čely rozhodovania
o priradení prostriedkov do daného segmentu a posúdenia jeho výkon-
nosti. Úpravy a eliminácie urobené pri príprave ú čtovnej závierky
účtovnej jednotky a priradenia výnosov, nákladov a ziskov alebo
strát sa zahrnú do zisku alebo straty vykazovate ľného segmentu iba
vtedy, ak sú sú časťou ocenenia zisku alebo straty segmentu, ktoré
používa vedúci s rozhodovacou právomocou. Podobne sa za daný
segment vykazujú iba ten majetok a záväzky, ktoré sú zahrnuté dooceneného majetku a záväzkov daného segmentu, ktoré pou žíva
vedúci s rozhodovacou právomocou. Ak sú sumy priradené
k vykazovanému zisku alebo strate segmentu, jeho majetku alebozáväzkom, tieto sumy sa priradia na podlo ženom základe.
26. Ak vedúci s rozhodovacou právomocou pou žíva pri posudzovaní
výkonnosti segmentu a pri rozhodovaní o pridelení prostriedkov ibajedno ocenenie zisku alebo straty prevádzkového segmentu, jehomajetku alebo záväzkov, vykazujú sa zisk alebo strata segmentu,
jeho majetok a záväzky v tomto ocenení. Ak vedúci s rozhodovacou
právomocou pou žíva viac ako jedno ocenenie zisku alebo straty
prevádzkového segmentu, jeho majetku alebo záväzkov, vyká žus a
tie ocenenia, o ktorých je mana žment presved čený, že sú stanovené
v súlade so zásadami oce ňovania, ktoré sú najkonzistentnej šie so zása-
dami pou žitými pri oce ňovaní príslu šných hodnôt v ú čtovnej závierke
účtovnej jednotky.
27. Za ka ždý vykazovate ľný segment ú čtovná jednotka vysvetlí ocenenie
zisku alebo straty segmentu, majetku segmentu a záväzkov segmentu.
Účtovná jednotka zverejní aspo ňtieto informácie:
a) východiská na ú čtovanie v šetkých transakcií medzi vykazovate ľ-
nými segmentmi;
b) charakter ka ždého rozdielu medzi oceneniami ziskov alebo strát
vykazovate ľných segmentov a ziskom alebo stratou ú čtovnej
jednotky pred vykázaním nákladu alebo výnosu dane z príjmova ukon čených činností (ak to nie je zjavné zo zosúhlasení pod ľa
odseku 28). Tieto rozdiely by mohli zah ŕňaťúčtovnú politiku2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —521
(1) V prípade majetku klasifikovaného na základe jeho likvidity je dlhodobým majetkom
taký majetok, ktorý zah ŕňa hodnoty, ktorých spätná získate ľnosťsa predpokladá za viac
ako dvanás ťmesiacov po ►M5období vykazovania ◄.
▼B
a zásady prira ďovania centrálne vynalo žených nákladov, ktoré sú
nevyhnutné na pochopenie informácií o vykazovate ľnom segmente;
c) charakter ka ždého rozdielu medzi oceneniami majetku vykazova-
teľných segmentov a majetku ú čtovnej jednotky (ak to nie je
zjavné zo zosúhlasení pod ľa odseku 28). Tieto rozdiely mô žu
zahŕňaťúčtovnú politiku a zásady prira ďovania spolo čne pou žíva-
ného majetku, ktoré sú nevyhnutné na pochopenie informáciío vykazovate ľnom segmente;
d) charakter ka ždého rozdielu medzi ocenením záväzkov vykazova-
teľných segmentov a záväzkov ú čtovnej jednotky (ak to nie je
zjavné zo zosúhlasení pod ľa odseku 28). Tieto rozdiely mô žu
zahŕňaťúčtovnú politiku a zásady prira ďovania spolo čne zná ša-
ných záväzkov, ktoré sú nevyhnutné na pochopenie informáciío vykazovate ľnom segmente;
e) charakter v šetkých zmien v tých metódach ocenenia
z predchádzajúcich období, ktoré sa pou žili pri ur čení zisku
alebo straty vykazovate ľného segmentu, a prípadný vplyv týchto
zmien na ocenenie zisku alebo straty segmentu;
f) charakter a vplyv akéhoko ľvek asymetrického prira ďovania na
vykazovate ľné segmenty. Ú čtovná jednotka mô že napríklad
priradi ťnáklady na odpisovanie na segment bez toho, aby na
tento segment priradila príslu šný odpisovaný majetok.
Zosúhlasenia
28. Ú čtovná jednotka poskytne zosúhlasenia v š
etkých týchto údajov:
a) sú čet výnosov vykazovate ľných segmentov s výnosmi ú čtovnej
jednotky;
b) sú čet hodnôt zisku alebo straty v šetkých vykazovate ľných
segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky pred zaú čto-
vaním da ňového nákladu (da ňového výnosu) a pred ukon čenými
činnos ťami. V prípade, že jednotka priradí vykazovate ľným
segmentom polo žky, ako napríklad da ňový náklad (da ňový
výnos), mô že zosúhlasi ťsúčet hodnôt zisku alebo straty v šetkých
segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky po zahrnutí
týchto polo žiek;
c) sú čtu majetku vykazovate ľných segmentov s majetkom ú čtovnej
jednotky;
d) sú čtu záväzkov vykazovate ľných segmentov so záväzkami
účtovnej jednotky, ak sa záväzky segmentov vykazujú v súlade
s odsekom 23;
e) sú čtu hodnôt v šetkých ďalších významných zverejnených infor-
mácií za vykazovate ľné segmenty s príslu šnými hodnotami za
účtovnú jednotku.
Všetky významné zosúhlasované polo žky sa vymedzia a opí šu samo-
statne. Napríklad je nevyhnutné samostatne vymedzi ťa opísa ť
hodnotu ka ždej významnej úpravy, ktorá je nevyhnutná pri zosúhla-
sení zisku alebo straty vykazovate ľných segmentov so ziskom alebo
stratou ú čtovnej jednotky a ktorá vyplýva z rozdielnej ú čtovnej poli-
tiky.
Prehodnotenie predtým vykazovaných informácií
29. Ak ú čtovná jednotka zmení štruktúru svojej vnútornej organizácie tak,
že dôjde k zmene v zlo žení vykazovate ľných segmentov, je nevyh-
nutné prehodnoti ťpríslu šné informácie za predchádzajúce obdobia,
vrátane časových intervalov v priebehu ú čtovného roka, okrem
prípadov, ke ďtieto informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich
získanie by boli neúmerné. Rozhodnutie o tom, či tieto informácie nie
sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné, sauskuto ční pri ka ždej zverej ňovanej polo žke. Po zmene v zlo žení vyka-
zovate ľných segmentov ú čtovná jednotka zverejní, či prehodnotila
príslu šné polo žky informácií o segmente za predchádzajúce obdobia.
30. Ak ú čtovná jednotka zmenila štruktúru svojej vnútornej organizácie
tak,žed ošlo k zmene v zlo žení vykazovate ľných segmentov, a ak
informácie o segmente za predchádzajúce obdobia, vrátane časových2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —522
▼B
intervalov v priebehu ú čtovného roka, nie sú prehodnotené tak, aby
zobrazili túto zmenu, ú čtovná jednotka zverejní v roku, ke ďdošlo
k zmene, informácie o segmente za be žné obdobie zalo žené na starom
aj novom základe segmentácie, okrem prípadov, ke ďtieto informácie
nie sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné.
ZVEREJ ŇOVANIE INFORMÁCIÍ O CELEJ Ú ČTOVNEJ JEDNOTKE
31. Odseky 32 a ž34 platia pre v šetky ú čtovné jednotky podliehajúce
tomuto IFRS, vrátane ú čtovných jednotiek, ktoré majú jeden vykazo-
vateľný segment. Podnikate ľské činnosti niektorých ú čtovných
jednotiek nie sú organizované na základe rozdielov príslu šných
výrobkov a slu žieb alebo rozdielov v zemepisných oblastiach činností.
Vykazovate ľné segmenty takej ú čtovnej jednotky mô žu vykazova ť
výnosy zo širokého spektra zásadne rozdielnych výrobkov a slu žieb,
alebo viac ako jeden vykazovate ľný segment mô že dodáva ťv zásade
rovnaké výrobky a slu žby. Podobne mô žum a ťvykazovate ľné
segmenty ú čtovnej jednotky majetok v rôznych zemepisných obla-
stiach a vykazova ťvýnosy od zákazníkov v rozli čných zemepisných
oblastiach, alebo viac ako jeden vykazovate ľný segment mô že vyko-
návaťčinnos ťv tej istej zemepisnej oblasti. Informácie po žadované
podľa odsekov 32 a ž34 sa uvádzajú iba vtedy, ke ďnie sú poskytnuté
ako sú časťinformácií o vykazovate ľnom segmente pod ľap ožiadaviek
tohto IFRS.
Informácie o výrobkoch a slu žbách
32. Ú čtovná jednotka vykazuje výnosy od externých zákazníkov za ka ždý
výrobok a slu žbu alebo ka ždú skupinu podobných výrobkov a slu žieb
okrem prípadov, ke ďpotrebné informácie nie sú k dispozícii
a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné, pri čom zverejní
informáciu o tejto skuto čnosti. Sumy vykazovaných výnosov sú zalo-
žené na finan čných informáciách pou žitých na zostavenie ú čtovnej
závierky ú čtovnej jednotky.
Informácie o zemepisných oblastiach
33. Ú čtovná jednotka vykazuje ďalej uvedené zemepisné informácie
okrem prípadov, ke ďpotrebné informácie nie sú k dispozícii
a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné:
a) výnosy od externých zákazníkov i) prislúchajúce krajine, v ktorej
má jednotka svoje sídlo a ii) prislúchajúce súhrnne v šetkým
cudzím štátom, z ktorých ú čtovnej jednotke plynú výnosy. Ak sú
výnosy od externých zákazníkov prislúchajúce jednotlivémucudziemu štátu významné, zverej ňuje sa informácia o týchto výno-
soch samostatne. Ú čtovná jednotka zverejní informácie o základe
na pride ľovanie výnosov od externých zákazníkov jednotlivým
krajinám;
b) dlhodobý majetok (
1) iný ako sú finan čné nástroje, odlo žená
daňová poh ľadávka, poh ľadávky týkajúce sa po žitkov po skon čení
zamestnania a práva vyplývajúce z poistných zmlúv i) lokalizovanév krajine sídla ú čtovnej jednotky a ii) lokalizované súhrne vo
všetkých cudzích štátoch, v ktorých táto jednotka vlastní majetok.
Ak je majetok v jednotlivom cudzom štáte významný, informácie
o tomto majetku sa zverej ňujú samostatne.
Vykazované hodnoty musia by ťzaložené na finan čných informáciách
použitých na zostavenie ú čtovnej závierky ú čtovnej jednotky. Ak
potrebné informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie
by boli neúmerné, zverej ňuje sa informácia o tejto skuto čnosti.
Účtovná jednotka mô že popri informáciách po žadovaných pod ľa
tohto odseku uvies ťčiastkové sú čty zemepisných informácií za
skupiny krajín.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —523
(1) V prípade majetku klasifikovaného na základe jeho likvidity je dlhodobým majetkom
taký majetok, ktorý zah ŕňa hodnoty, ktorých spätná získate ľnosťsa predpokladá za viac
ako dvanás ťmesiacov po ►M5období vykazovania ◄.
▼B
Informácie o hlavných zákazníkoch
34. Ú čtovná jednotka poskytne informácie o rozsahu svojej závislosti od
svojich hlavných zákazníkov. Ak výnosy z transakcií s jednýmexterným zákazníkom sú 10 percent a viac z výnosov ú čtovnej
jednotky, táto jednotka zverejní informácie o tejto skuto čnosti,
celkovú hodnotu výnosov za ka ždého takéhoto zákazníka
a ozna čenie príslu šného segmentu alebo segmentov vykazujúcich
tieto výnosy. Ú čtovná jednotka nemusí zverejni ťtotožnosťhlavného
zákazníka ani hodnotu výnosov, ktoré ka ždý segment za tohto zákaz-
níka vykazuje. Na ú čely tohto štandardu sa za jedného zákazníka
považuje skupina ú čtovných jednotiek, o ktorých vykazujúca ú čtovná
jednotka vie, že sú spoluovládané, a za jedného zákazníka sa pova žuje
aj správny orgán (národný, štátny, provin čný, územný, miestny alebo
zahrani čný) a subjekty, o ktorých vykazujúca ú čtovná jednotka vie, že
sú pod kontrolou tohto orgánu.
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI
35. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard vo svojich ro čných ú čtovných
závierkach za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr.
Skoršie uplat ňovanie sa odporú ča. Ak ú čtová jednotka uplatní tento
štandard vo svojej ú čtovnej závierke za obdobie pred 1. januárom
2009, zverejní informáciu o tejto skuto čnosti.
36. Informácie o segmentoch za predchádzajúce roky, ktoré sú uvedené
ako porovnávacie informácie pre prvý rok uplatnenia tohto štandardu,
sa prehodnotia, aby sp ĺňali po žiadavky tohto IFRS, okrem prípadov,
ke
ďpotrebné informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich vypra-
covanie by boli neúmerné.
▼M5
36A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odsek 23 písm. f).
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 14
37. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 14 Vykazovanie segmentov.
Dodatok
Definícia pojmu
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Prevádzkový segment Prevádzkový segment je zlo žkou ú čtovnej
jednotky:
a) ktorý sa zaoberá podnikate ľskými aktivitami,
v súvislosti s ktorými mô žu vzniknú ťvýnosy
a náklady (vrátane výnosov a nákladov spoje-
ných s transakciami s inými zlo žkami tej istej
účtovnej jednotky);
b) ktorého prevádzkové výsledky pravidelne
preveruje vedúci ú čtovnej jednotky
s rozhodovacou právomocou s cie ľom rozho-
dovaťo prostriedkoch, ktoré sa majú segmentu
priradi ť, a posudzova ťjeho výkonnos ťa
c) pre ktorý sú dostupné samostatné finan čné
informácie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —524
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 1
Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia prevádzky, obnovy
prostredia a podobných záväzkov
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičky
—IAS 36 Zníženie hodnoty majetku (v znení revízie z roku 2004)
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
VÝCHODISKÁ
1. Mnohé ú čtovné jednotky sú povinné demontova ť, odstráni ťa obnovi ť
niektoré nehnute ľnosti, stroje a zariadenia. V rámci tejto interpretácie
sa takéto povinnosti ozna čujú pojmom „záväzky vyplývajúci
z ukon čenia prevádzky, obnovy prostredia a podobné záväzky “.
Podľa IAS 16 zah ŕňajú náklady na obstaranie nehnute ľností, strojov
a zariadení za čiatočný odhad nákladov na demontá ža odstránenie veci
a obnovu lokality, v ktorej sa vec nachádza, pri čom takáto povinnos ť
účtovnej jednotke vzniká bu ďv prípade nadobudnutia takejto veci,
alebo ako následok pou žívania danej veci po čas konkrétneho obdobia
na účely iné, ne žna tvorbu zásob v danom období. IAS 37 obsahuje
požiadavky, ako oceni ťzáväzky vyplývajúce z ukon čenia prevádzky,
obnovy prostredia a podobné záväzky. Táto interpretácia poskytujenávod na ú čtovanie vplyvu zmien v ocenení existujúcich záväzkov
vyplývajúcich z ukon čenia prevádzky, obnovy prostredia
a podobných záväzkov.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Táto interpretácia platí pre zmeny v ocenení existujúceho záväzku
vyplývajúceho z ukon
čenia prevádzky, obnovy prostredia alebo
podobného záväzku, ktorý sa:
a) vykazuje ako časťobstarávacej ceny polo žky nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia v súlade s IAS 16 a
b) vykazuje ako záväzok v súlade s IAS 37.Napríklad záväzok vyplývajúci z ukon čenia prevádzky, obnovy
prostredia alebo podobný záväzok mô že existova ťv prípade vyra ďo-
vania stroja z prevádzky, pri odstra ňovaní škôd na životnom prostredí
vťažobnom priemysle, alebo pri odstra ňovaní zariadenia.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
3. Táto interpretácia sa zaoberá spôsobom, akým by sa mal zaú čtovať
vplyv ďalej uvedených udalostí, ktoré majú za následok zmenu
ocenenia existujúceho záväzku vyplývajúceho z ukon čenia prevádzky,
obnovy prostredia alebo podobného záväzku:
a) zmena v odhadovanom odlive zdrojov steles ňujúcich ekonomické
úžitky (napríklad pe ňažné toky), ktoré sa po žadujú na vysporia-
danie povinnosti;
b) zmena v aktuálnej trhovej diskontnej sadzbe pod ľa definície
uvedenej v odseku 47 IAS 37 (vrátane zmien časovej hodnoty
peňazí a špecifických rizík záväzku) a
c) zvý šenie, do ktorého sa premieta plynutie času (známe aj pod
pojmom časové rozli šovanie diskontu).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —525
▼B
KONSENZUS
4. Zmeny v ocenení existujúceho záväzku vyplývajúceho z ukon čenia
prevádzky, obnovy prostredia a podobného záväzku, ktoré vyplývajúzo zmien o čakávaného na časovania alebo sumy odlivu zdrojov steles-
ňujúcich ekonomické ú žitky po žadovaných na vysporiadanie povin-
nosti alebo zo zmeny diskontnej sadzby, sa zaú čtujú v súlade
sďalej uvedenými odsekmi 5 a ž7.
5. Ak sa súvisiaci majetok oce ňuje pomocou modelu ocenenia obstará-
vacou cenou:
a) v súvislosti s písmenom b) sa zmeny záväzku pripo čítajú alebo
odpo čítajú od obstarávacej ceny súvisiaceho majetku v be žnom
období;
b) suma odpo čítaná od obstarávacej ceny majetku nesmie presiahnu ť
jeho ú čtovnú hodnotu. Ak zní ženie záväzku presiahne ú čtovnú
hodnotu majetku, takýto presah sa ihne ďvykáže vo výsledku
hospodárenia;
c) ak úprava vyústi do zvý šenia obstarávacej ceny majetku, ú čtovná
jednotka zvá ži,či táto situácia poukazuje na mo žnosť,že nová
účtovná hodnota majetku nebude získaná spä ťv plnej vý ške. Ak
ide o takýto náznak, ú čtovná jednotka vykoná test na zní ženie
hodnoty majetku odhadom spätne získate ľnej sumy a ú čtuje
akúko ľvek stratu zo zní ženia hodnoty v súlade s IAS 36.
6. Ak sa súvisiaci majetok oce ňuje pomocou modelu precenenia:
a) zmeny záväzku pozme ňujú predtým vykázaný prebytok alebo
schodok z precenenia takéhoto majetku, čiž
e:
►M5i) zní ženie záväzku sa [s výhradou písmena b)] vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvy šuje
prebytok z precenenia vo vlastnom imaní, ◄keďsa vykazuje
vo výsledku hospodárenia vo vý ške, v ktorej ru ší schodok
z precenenia majetku, ktorý sa predtým vykázal vo výsledku
hospodárenia;
►M5ii) zvý šenie záväzku sa vykazuje v zisku alebo strate
s výnimkou prípadu, kedy sa vykazuje v ostatných sú častiach
komplexného výsledku a zni žuje prebytok z precenenia do
výšky◄v rozsahu akéhoko ľvek kreditného zostatku existujú-
ceho v rámci prebytku z precenenia vo vz ťahu k danému
majetku;
b) v prípade, že zní ženie záväzku prevy šuje ú čtovnú hodnotu, ktorá
by sa vykázala, ak by bol majetok ú čtovaný v súlade s modelom
ocenenia obstarávacou cenou, takýto presah sa ihne ďvykážev o
výsledku hospodárenia;
c) zmena záväzku nazna čuje mo žnosťpotreby preceni ťmajetok
s cie ľom zaisti ť, aby sa ú čtovná hodnota podstatne nelí šila od
hodnoty, ktorá by sa dosiahla pou žitím ocenenia reálnou hodnotou
►M5na konci obdobia vykazovania ◄.►M5Všetky takéto
precenenia sa zoh ľadňujú pri ur čovaní súm, ktoré sa majú vykáza ť
v zisku alebo strate a v ostatných sú častiach komplexného
výsledku pod ľa písmena a). Ak je precenenie nevyhnutné, je
potrebné preceni ťvšetok majetok v danej triede; ◄
▼M5
d) IAS 1 po žaduje zverejni ťvo výkaze komplexného výsledku ka ždú
zložku komplexného výsledku alebo nákladu. V rámci plnenia tejto
požiadavky sa zmena prebytku z precenenia vyplývajúca zo zmeny
záväzku identifikuje osobitne a zverejní ako taká.
▼B
7. Upravená odpisovate ľná suma majetku sa odpisuje po čas doby jeho
životnosti. Preto, ak súvisiaci majetok dosiahol koniec doby pou žiteľ-
nosti, v šetky následné zmeny záväzku sa vyká žuvčase ich vzniku
vo výsledku hospodárenia. Platí to tak pre model ocenenia obstará-
vacou cenou, ako aj pre model precenenia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —526
▼M1
8 Periodické rozvinutie diskontu sa vykazuje v zisku alebo strate ako
finan čný náklad v ždy po jeho vzniku. Kapitalizácia pod ľa IAS 23 nie
je povolená.
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
9. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. septembrom 2004 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. septembrom 2004, zverejní túto
skuto čnosť.
▼M5
9A IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 6.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
PRECHODNÉ USTANOVENIA
10. Zmeny v ú čtovnej politike sa ú čtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8
Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby (1).2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —527
(1)A kú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu v ú čtovnom období, ktoré sa za čína
pred 1. januárom 2005, dodr žiava po žiadavky predchádzajúcej verzie IAS 8, ktorá mala
názov Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v ú čtovných zásadách
vtedy, ak neuplat ňuje revidovanú verziu tohto štandardu na tieto skor šie obdobia.
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 2
Členské podiely v dru žstvách a podobné nástroje
ODKAZY
—IAS 32 Finan čné nástroje: zverejnenie a prezentácia (v znení revízie z roku
2003) (1)
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie z roku
2003)
VÝCHODISKÁ
1. Dru žstvá a ostatné podobné ú čtovné jednotky sú vytvorené skupinami
osôb s cie ľom uspokoji ťspolo čné ekonomické a spolo čenské potreby.
Vnútro štátne právne predpisy zvy čajne definujú dru žstvo ako spolo-
čenstvo, ktoré sa usiluje podporova ťekonomický rozmach svojich
členov prostredníctvom spolo čnej podnikate ľskej činnosti (zásada
svojpomoci). Ú časťčlenov v dru žstve sa často charakterizuje ako
členské podiely, časti alebo podobne, a v ďalšom texte sa uvádzajú
ako„členské podiely “.
2. V IAS 32 sa ustanovujú zásady klasifikácie finan čných nástrojov ako
finan čných záväzkov alebo vlastného imania. Tieto zásady sa uplat-
ňujú najmä pri klasifikácii nástrojov obsahujúcich právo preda ť, ktoré
umožňujú dr žiteľovi preda ťtieto nástroje emitentovi za pe ňažnú hoto-
vosťalebo za iný finan čný nástroj. Uplat ňovanie týchto zásad na
členské podiely v dru žstvách a na podobné nástroje je náro čné.
Niektorí členovia Rady pre medzinárodné ú čtovné štandardy po žiadali
o pomoc pri objasnení toho, ako je mo žné zásady v IAS 32 uplat-
ňovaťpričlenských podieloch a podobných nástrojoch, ktoré majú
určitéčrty, a takisto pri objasnení okolností, pri ktorých tie črty
ovplyv ňujú klasifikáciu členského podielu ako záväzok alebo vlastné
imanie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Táto interpretácia sa týka finan čných nástrojov patriacich do rozsahu
pôsobnosti IAS 32, vrátane finan čných nástrojov vydaných členom
družstva, ktoré preukazujú vlastnícky podiel členov v dru žstve. Táto
interpretácia sa nevz ťahuje na finan čné nástroje, ktorých vysporiadanie
sa uskuto ční alebo sa mô že uskuto čniťprostredníctvom vlastných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
4. Mnoho finan čných nástrojov vrátane členských podielov má vlastnosti
vlastného imania, vrátane hlasovacích práv a práv zú častňovaťsa na
rozdelení dividend. Niektoré finan čné nástroje dávajú dr žiteľovi právo
na spätné odkúpenie za pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum, ale mô žu takisto obsahova ťalebo podlieha ťobmedzeniam
možnosti spätne odkúpi ťfinan čné nástroje. Ako by sa mali takéto
podmienky spätného odkúpenia vyhodnoti ťpri ur čovaní, čib ys a
finan čné nástroje mali klasifikova ťako záväzky alebo vlastné imanie?
KONSENZUS
5. Zmluvné právo dr žiteľa finan čného nástroja (vrátane členských
podielov v dru žstvách) po žadova ťspätné odkúpenie, samo osebe
neznamená, že finan čný nástroj je klasifikovaný ako finan čný
záväzok. Presnej šie povedané, ú čtovná jednotka musí zvá žiťvšetky
okolnosti a podmienky finan čného nástroja na ú čely stanovenia, čih o
možno klasifikova ťako finan čný záväzok alebo vlastné imanie.
V týchto podmienkach sú zah ŕňajú príslu šné miestne zákony
a predpisy, ako aj stanovy ú čtovnej jednotky, ktoré sú ú činné2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —528
(1) V auguste 2005 bol IAS 32 zmenený a doplnený na IAS 32 Finan čné nástroje: prezen-
tácia .
▼B
k dátumu klasifikácie, ale nezah ŕňajú o čakávané budúce zmeny
a doplnenia týchto zákonov, predpisov alebo stanov.
6. Členské podiely, ktoré by sa klasifikovali ako vlastné imanie, ak by
členovia nemali právo po žadova ťspätné odkúpenie, sa posudzujú ako
vlastné imanie, ak je splnená ktoráko ľvek z podmienok uvedených
v odsekoch 7 a 8. Vklady splatné na po žiadanie vrátane be žných
a vkladových ú čtov, ako aj podobné zmluvy, ktoré vznikajú
v prípadoch, ke ďčlenovia vystupujú ako zákazníci, sú finan čnými
záväzkami ú čtovnej jednotky.
7. Členské podiely sú vlastným imaním, ak ú čtovná jednotka má bezpod-
miene čné právo odmietnu ťspätné odkúpenie členských podielov.
8. Miestne zákony a predpisy alebo stanovy ú čtovnej jednotky mô žu
uklada ťrôzne typy zákazov spätného odkúpenia členských podielov,
napríklad bezpodmiene čné zákazy alebo zákazy na základe kritérií
likvidity. Ak je spätné odkúpenie bezpodmiene čne zakázané miest-
nymi zákonmi a predpismi alebo stanovami ú čtovnej jednotky, členské
podiely sú vlastným imaním. V prípade, že ustanovenia miestnych
zákonov a predpisov alebo stanov ú čtovnej jednotky zakazujú spätné
odkúpenie len vtedy, ak sú splnené (alebo nesplnené) ur čité
podmienky –ako napríklad obmedzenia likvidity –nevedú k tomu,
žečlenské podiely sú vlastným imaním.
9. Bezpodmiene čný zákaz mô žeb y ťabsolútny, to znamená, že
akéko ľvek spätné odkúpenie je zakázané. Bezpodmiene čný zákaz
môžeb y ťčiastočný napríklad tým, že sa zaká že spätné odkúpene
členských podielov, ak by takéto odkúpenie spôsobilo, žep očetčlen-
ských podielov alebo vý ška vlo ženého kapitálu z členských podielov
klesne pod ur čitú stanovenú hranicu. Členské podiely, ktoré sú nad
rámec zákazu spätného odkúpenia, sú záväzkami, ale iba v tomprípade, ak ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo odmietnu ť
spätné odkúpenie, tak ako sa uvádza v odseku 7. V niektorých prípa-
doch sa po čet podielov alebo hodnota vlo ženého kapitálu, ktoré sú
podmienkou zákazu spätného odkúpenia, mô žuzčasu na čas meni ť.
Takáto zmena v podmienkach zákazu spätného odkúpenia vediek presunu medzi finan čnými záväzkami a vlastným imaním.
10. Pri prvotnom vykázaní ocení ú čtovná jednotka finan čný záväzok so
spätným odkúpením v reálnej hodnote. V prípade členských podielov
s prvkom spätného odkúpenia ú čtovná jednotka vy čísli reálnu hodnotu
finan čného záväzku so spätným odkúpením v sume nie ni žšej, ako je
maximálna splatná hodnota záväzku pri spätnom odkúpení ur čená
v stanovách ú čtovnej jednotky alebo v platných zákonoch, diskonto-
vaná od prvého dátumu, od ktorého by sa mohlo po žadova ťzaplatenie
tejto sumy (pozri príklad 3).
11. Ako sa po žaduje v odseku 35 IAS 32, podiely vyplácané dr žiteľom
nástrojov vlastného imania sa vykazujú priamo vo vlastnom imaní
očistené od akéhoko ľvek prospechu z dane z príjmov. Úrok, divi-
dendy a iné výnosy súvisiace s finan čnými nástrojmi, ktoré sa klasi-
fikujú ako finan č
né záväzky, sú nákladmi bez oh ľadu na to, či sú tieto
vyplatené sumy právne charakterizované ako dividendy, úroky alebo
inak.
12. Dodatok, ktorý je neoddelite ľnou sú časťou konsenzu, obsahuje
príklady uplat ňovania tohto konsenzu.
ZVEREJNENIE
13. Ak zmena v podmienkach zákazu spätného odkúpenia vedie k presunu
medzi finan čnými záväzkami a vlastným imaním, ú čtovná jednotka
zverejní osobitne sumu, čas a dôvod presunu.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
14. Dátum ú činnosti a prechodné ustanovenia tejto interpretácie sú
rovnaké ako pri IAS 32 (v znení revízie z roku 2003). Ú čtovná
jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto
interpretáciu na ú čtovné obdobie, ktoré sa za čína pred 1. januárom
2005, zverejní túto skuto čnosť. Táto interpretácia sa uplat ňuje retro-
spektívne.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —529
▼B
Dodatok
Príklady uplat ňovania konsenzu
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tejto interpretácie.
A1. V tomto dodatku sa vysvet ľuje sedem príkladov uplat ňovania
konsenzu z tohto IFRIC-u. Príklady nepredstavujú vy čerpávajúci
zoznam, mo žné sú aj iné prípady. Pri ka ždom príklade sa predpokladá,
že neexistujú iné podmienky, ako sú uvedené v zadaniach k príkladu,
ktoré by vy žadovali, aby finan čný nástroj bol klasifikovaný ako
finan čný záväzok.
BEZPODMIENE ČNÉ PRÁVO ODMIETNU ŤSPÄTNÉ ODKÚPENIE (odsek 7)
Príklad 1
Zadanie
A2. V stanovách ú čtovnej jednotky sa ustanovuje, že spätné odkúpenia
závisia výlu čne od rozhodnutia ú čtovnej jednotky. V stanovách sa
toto rozhodnutie ďalej nerozvádza alebo neobmedzuje. V minulosti
účtovná jednotka nikdy neodmietla spätné odkúpenie členských
podielov, hoci predstavenstvo má právo tak urobi ť.
Klasifikácia
A3. Ú čtovná jednotka má bezpodmiene čné právo odmietnu ťspätné odkú-
penie a členské podiely predstavujú vlastné imanie. IAS 32 ustanovuje
zásady klasifikácie, ktoré sú zalo žené na podmienkach finan čného
nástroja a upozor ňuje,že história platieb alebo úmysel vykona ťplatby,
ktoré sú na rozhodnutí ú čtovnej jednotky, nemô žeb yťpríčinou klasi-
fikácie finan čného nástroja ako záväzku. V odseku AG 26 IAS 32 sa
uvádza:
Ak prioritné akcie nie sú spätne odkúpite ľné, príslu šná klasifikácia sa
určuje ostatnými právami, ktoré sa spájajú s akciami. Klasifikácia
vychádza z posúdenia podstaty zmluvných dohôd a definícií finan č-
ného záväzku a nástroja vlastného imania. Ke ďsú rozdelenia dr ži-
teľom prioritných akcií, čiužkumulatívnych alebo nekumulatívnych,
na vo ľnom rozhodnutí emitenta, akcie sú nástrojmi vlastného imania.
Na klasifikáciu prioritnej akcie ako nástroja vlastného imania alebofinan čného záväzku nemá vplyv napríklad:
a) história realizácie rozdelení;
b) zámer realizova ťrozdelenia v budúcnosti;
c) mo žný negatívny vplyv na cenu kme ňových akcií emitenta
v prípade, ak rozdelenia nie sú realizované (v dôsledku obmedzenína výplatu dividend z kme ňových akcií, ak nie sú dividendy vyplá-
cané z prioritných akcií);
d) suma fondov emitenta;
e) očakávanie zisku alebo straty emitenta za obdobie alebo
f) schopnos ťalebo neschopnos ťemitenta ovplyv ňovaťvýšku jeho
zisku alebo straty za obdobie.
Príklad 2
Zadanie
A4. Stanovy ú čtovnej jednotky ustanovujú, že spätné odkúpenia sa vyko-
návajú len na základe vlastnej úvahy ú čtovnej jednotky. Stanovy v šak
ďalej uvádzajú, že schválenie žiadosti o spätné odkúpenie je automa-
tické, pokia ľúčtovná jednotka je schopná uskuto čniťplatby bez poru-
šenia miestnych predpisov týkajúcich sa likvidity a rezervných fondov.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —530
▼B
Klasifikácia
A5. Ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo odmietnu ťspätné
odkúpenie a členské podiely sú finan čným záväzkom. Obmedzenia
uvedené v predchádzajúcom texte sú zalo žené na schopnosti ú čtovnej
jednotky uhrádza ťsvoje záväzky. Obmedzujú spätné odkúpenie len
v prípadoch, ak po žiadavky na likviditu alebo rezervné fondy nie sú
splnené, a len dovtedy, pokým nie sú splnené. Z tohto dôvodu nemô žu
podľa zásad uvedených v IAS 32 vies ťku klasifikácii finan čného
nástroja ako vlastného imania. V odseku AG 25 IAS 32 sa uvádza:
Prioritné akcie sa mô žu vydáva ťs rôznymi právami. Pri stanovení, či
prioritná akcia je finan čným záväzkom alebo nástrojom vlastného
imania, emitent posudzuje konkrétne práva pripojené k danej akcii
s cieľom ur čiť,či akcia vykazuje základné charakteristiky finan čného
záväzku. Napríklad prioritná akcia, ktorá umo žňuje spätné odkúpenie
ku konkrétnemu dátumu alebo na základe vo ľby dr žiteľa, obsahuje
finan čný záväzok, preto že emitent má povinnos ťprevies ťfinan čné
aktíva dr žiteľovi akcie. Potenciálna neschopnos ťemitenta splni ť
povinnos ťspätného odkúpenia prioritnej akcie, ke ďsa to zmluvne
vyžaduje, čiužv dôsledku nedostatku zdrojov, zákonného obmedzenia
alebo nedostato čného zisku alebo fondov, neru ší záväzok. [Zdôraz-
nenie pridané]
ZÁKAZY SPÄTNÉHO ODKÚPENIA (odsek 8 a 9)
Príklad 3
Zadanie
A6. Dru žstvo vydalo v minulosti podiely svojim členom k rôznym
dátumom a v rôznych sumách takto:
a) 1. januára 20X1 100 000 podielov po 10 CU za ka ždý podiel
(1 000 000 CU);
b) 1. januára 20X2 100 000 podielov po 20 CU (spolu 2 000 000 CU,
to znamená, že celková hodnota vydaných podielov je 3 000 000
CU).
Podiely sú spätne odkupite ľné na po žiadanie vo vý ške, v akej boli
vydané.
A7. V stanovách ú čtovnej jednotky sa uvádza, že kumulovaná vý ška spät-
ných odkúpení nesmie presiahnu ť20 percent z najvy ššieho po čtu
kedyko ľvek predtým vydaných členských podielov. K 31. decembru
20X2 má ú čtovná jednotka 200 000 vydaných podielov, čo predsta-
vuje zatia ľnajvy ššíp očetčlenských podielov, ktoré boli kedy vydané,
ažiadne podiely neboli spätne odkúpené v minulosti. K 1. januáru
20X3 ú čtovná jednotka zmení a doplní svoje stanovy a zvý ši povolenú
výšku kumulovaných spätných odkúpení na 25 percent z najvy ššieho
počtu kedyko ľvek predtým vydaných členských podielov.
Klasifikácia
Pred zmenou a doplnením stanov
A8. Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finan č-
nými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení dru žstvo tento finan čný
záväzok reálnou hodnotou. Vzh ľadom na to, že tieto podiely sú spätne
odkupite ľné na po žiadanie, dru žstvo stanovuje reálnu hodnotu
takýchto finan čných záväzkov pod ľa odseku 49 IAS 39, v ktorom
sa uvádza: „Reálna hodnota finan čného záväzku s prvkom splatnosti
na po žiadanie (napríklad vklad splatný na po žiadanie) nie je ni žšia ako
suma záväzku splatná na po žiadanie... “Z uvedeného dôvodu dru žstvo
klasifikuje ako finan čné záväzky maximálnu sumu splatnú na po žia-
danie pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení.
A9. K 1. januáru 20X1 maximálna suma záväzku splatná pod ľa ustanovení
o spätnom odkúpení je 20 000 podielov po 10 CU, a preto ú čtovná
jednotka klasifikuje ako finan čný záväzok 200 000 CU a 800 000 CU
ako vlastné imanie. D ňa 1. januára 20X2 sa v šak po vydaní nových
podielov v sume 20 CU za podiel maximálna suma záväzku splatná
podľa ustanovení o spätnom odkúpení zvý ši na 40 000 podielov po 202008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —531
▼B
CU za ka ždý podiel. Vydaním ďalších podielov v sume 20 CU za
podiel vzniká nový záväzok, ktorý sa ocení pri prvotnom vykázaní
reálnou hodnotou. Záväzok po vydaní týchto podielov predstavuje 20percent z celkového po čtu vydaných podielov (200 000) ocenených
v sume 20 CU za podiel alebo v úhrne 800 000 CU. V takom prípade
sa vy žaduje vykáza ťďalší záväzok vo vý ške 600 000 CU. V tomto
príklade nie je vykázaný žiadny zisk alebo strata. Preto teraz ú čtovná
jednotka klasifikuje 800 000 CU ako finan čné záväzky a 2 200 000
CU ako vlastné imanie. V tomto príklade sa predpokladá, že sumy sa
v období medzi 1. januárom 20X1 a 31. decembrom 20X2 nezmenili.
Po zmene stanov
A10. Po zmene v stanovách, dru žstvo sa mô že vyzva ťk spätnému odkú-
peniu maximálne 25 percent vydaných podielov alebo maximálne
50 000 podielov po 20 CU za podiel. Preto 1. januára 20X3 dru žstvo
klasifikuje ako finan čný záväzok 1 000 000 CU, čo je maximálna
suma splatná na po žiadanie pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení
tak, ako je to v súlade s odsekom 49 IAS 39. Preto 1. januára
20X3 prevedie z vlastného imania do finan čných záväzkov sumu
200 000 CU s tým, že 2 000 000 CU zostáva klasifikovaných ako
vlastné imanie. V tomto príklade ú čtovná jednotka nevyká že zo zaú č-
tovania tohto prevodu žiadny zisk alebo stratu.
Príklad 4
Skuto čnosti
A11. Miestne zákony upravujúce pôsobenie dru žstiev alebo podmienky
stanov dru žstva zakazujú dru žstvu spätne odkúpi ťčlenské podiely,
ak by sa spätným odkúpením zní žil vlo žený kapitál z členských
podielov pod 75 percent z najvy ššej sumy vlo ženého kapitálu
zčlenských podielov. Najvy
ššia suma vlo ženého kapitálu pre jedno-
tlivé dru žstvo je 1 000 000 CU. ►M5Na konci obdobia vykazo-
vania◄je zostatok vlo ženého kapitálu 900 000 CU.
Klasifikácia
A12. V tomto prípade by sa 750 000 CU klasifikovalo ako vlastné imanie
a 150 000 CU ako finan čné záväzky. Okrem u žcitovaných odsekov sa
v IAS 32 ods. 18 písm. b) uvádza:
... finan čný nástroj, ktorý dáva dr žiteľovi právo na jeho vrátenie
emitentovi výmenou za pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum ( „nástroj obsahujúci právo preda ť“), je finan čným záväzkom.
Je to tak aj v prípade, ke ďsa suma pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva stanovuje na základe indexu alebo inej polo žky
majúcej potenciál rastu alebo poklesu, alebo ak právna forma nástroja
obsahujúceho právo preda ťdáva dr žiteľovi právo na zostávajúci
podiel na majetku emitenta. Existencia opcie pre dr žiteľa umo žňujúca
vrátiťnástroj emitentovi spä ťza pe ňažnú hotovos ťalebo za iné
finan čné aktívum znamená, že nástroj obsahujúci právo preda ťje
v súlade s definíciou finan čného záväzku.
A13. Zákaz spätného odkúpenia opísaný v tomto príklade sa odli šuje od
obmedzení opísaných v odsekoch 19 a AG25 IAS 32. V nich opísanéreštrikcie predstavujú obmedzenia na schopnos ťúčtovnej jednotky
zaplati ťsplatnú sumu finan č
ného záväzku, t. j. zabra ňujú platbe
záväzku len vtedy, ke ďsú splnené špecifické podmienky. Na rozdiel
od toho sa v tomto príklade opisuje bezpodmiene čný zákaz spätného
odkúpenia nad ur čitú sumu bez oh ľadu na schopnos ťúčtovnej
jednotky spätne odkúpi ťčlenské podiely (napríklad vzh ľadom na
peňažné prostriedky, zisky alebo distribuovate ľné zdroje).
V dôsledku toho zákaz spätného odkúpenia zabra ňuje ú čtovnej
jednotke, aby jej vznikol finan čný záväzok zo spätného odkúpenia
vyšší, ako je ur čená suma vlo ženého kapitálu. Preto nie je časť
podielov, na ktoré sa vz ťahuje zákaz spätného odkúpenia, finan čným
záväzkom. Zatia ľčok aždý jednotlivý členský podiel sa mô že spätne
odkúpi ťjednotlivo, časťcelkových vydaných podielov nie je mo žné
spätne odkúpi ťzažiadnych iných okolností, ako je likvidácia ú čtovnej
jednotky.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —532
▼B
Príklad 5
Zadanie
A14. Skuto čnosti zadané pre tento príklad sú rovnaké ako v príklade
4. Okrem toho ►M5na konci obdobia vykazovania ◄požiadavky
na likviditu ulo žené miestnou jurisdikciou zabra ňujú ú čtovnej jednotke
spätne odkúpi ťakéko ľvekčlenské podiely, pokia ľpeňažná hotovos ť
a krátkodobé investície v dr žbe účtovnej jednotky nie sú vy ššie ako
špecifikovaná suma. Vplyv týchto po žiadaviek na likviditu ►M5na
konci obdobia vykazovania ◄je taký, žeúčtovná jednotka nemô že
zaplati ťpri spätnom odkúpení členských podielov viac ako 50 000
CU.
Klasifikácia
A15. Tak ako v príklade 4, ú čtovná jednotka klasifikuje 750 000 CU ako
vlastné imanie a 150 000 CU ako finan čný záväzok. Je to tak preto, že
suma klasifikovaná ako záväzok vychádza z bezpodmiene čného práva
účtovnej jednotky odmietnu ťspätné odkúpenie a nie z podmienených
reštrikcií, ktoré zabra ňujú spätnému odkúpeniu, iba ak likvidita alebo
iné podmienky nie sú splnené, a to iba dovtedy, kým sú splnené.
V tomto prípade sa uplatnia ustanovenia odsekov 19 a AG 25 IAS 32.
Príklad 6
Zadanie
A16. Stanovy dru žstva zakazujú spätne odkúpi ťč lenské podiely,
s výnimkou rozsahu zodpovedajúcemu príjmom z emisie ďalšíchčlen-
ských podielov novým, alebo u žexistujúcim členom po čas predchá-
dzajúcich troch rokov. Príjmy z emisie členských podielov sa musia
použiťna spätné odkúpenie podielov, na ktoré členovia žiadali spätné
odkúpenie. Po čas predchádzajúcich troch rokov boli príjmy z emisie
členských podielov vo vý ške 12 000 CU a žiadne členské podiely sa
spätne neodkúpili.
Klasifikácia
A17. Ú čtovná jednotka klasifikuje členské podiely v sume 12 000 CU ako
finan čné záväzky. V súlade so závermi z príkladu 4 členské podiely,
ktoré sú predmetom bezpodmiene čného zákazu spätného odkúpenia,
nie sú finan čným záväzkom. Tento bezpodmiene čný zákaz sa vz ťahuje
na sumu, ktorá sa rovná príjmom z emisie podielov spred troch rokov,a preto sa táto suma klasifikuje ako vlastné imanie. Suma rovnajúca sapríjmom z emisie podielov po čas predchádzajúcich troch rokov v šak
nie je predmetom bezpodmiene čného zákazu spätného odkúpenia.
Preto príjmy z emisie členských podielov z predchádzajúcich troch
rokov sú finan čnými záväzkami a ždovtedy, ke ďužďalej nie sú
k dispozícii k spätnému odkúpeniu členských podielov. V dôsledku
toho ú čtovná jednotka vykazuje finan čný záväzok vo vý ške príjmov
z emisie podielov po čas predchádzajúcich troch rokov zní žených
o spätné odkúpenia uskuto čnené po čas tohto obdobia.
Príklad 7
Zadanie
A18. Ú čtovná jednotka je dru žstevnou bankou. V miestnych predpisoch,
v ktorých sa upravuje pôsobenie dru žstevných bánk, sa uvádza, že
najmenej 50 percent zo v šetkých „nesplatených záväzkov “účtovnej
jednotky (pojem je definovaný v predpisoch tak, aby zah ŕňal účty
členských podielov) musí by ťvo forme členských kapitálových
vkladov. Vplyv tohto predpisu je, žea ks úv šetky nesplatené záväzky
družstva vo forme členských podielov, tak je mo žné ich v šetky spätne
odkúpi ť. K 31. decembru 20X1 má ú čtovná jednotka celkové nespla-
tené záväzky vo vý ške 200 000 CU, z toho 125 000 CU predstavujú
ú
čtyčlenských podielov. Podmienky ú čtovčlenských podielov povo-
ľujú dr žiteľovi ich spätné odkúpenie na po žiadanie a v stanovách
účtovnej jednotky sa neuvádzajú žiadne obmedzenia týkajúce sa spät-
ného odkúpenia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —533
▼B
Klasifikácia
A19. V tomto príklade sa členské podiely klasifikujú ako finan čné záväzky.
Zákaz spätného odkúpenia je podobný obmedzeniam, ktoré súuvedené v odsekoch 19 a AG 25 IAS 32. Zákaz predstavuje podmie-nené obmedzenie na schopnos ťúčtovnej jednotky zaplati ťsplatnú
sumu finan čného záväzku, t. j. zabra ňuje platbe záväzku, len ak sú
splnené ur čitéšpecifické podmienky. Presnej šie povedané, ú čtovná
jednotka by mohla by ťpožiadaná o spätné odkúpenie celej sumy
členských podielov (125 000 CU), ak by splatila v šetky svoje ostatné
záväzky (75 000 CU). Tak že zákaz spätného odkúpenia nezabra ňuje
účtovnej jednotke, aby jej vznikol finan čný záväzok spätne odkúpi ť
viac, ako je špecifikovaný po četčlenských podielov alebo suma vlo že-
ného kapitálu. Povo ľuje ú čtovnej jednotke len odlo žiťspätné odkú-
penie a ždo splnenia podmienky, t. j. splatenia ostatných záväzkov.
Členské podiely v tomto príklade nie sú predmetom bezpodmiene č-
ného zákazu spätného odkúpenia a preto sú klasifikované ako finan čné
záväzky.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —534
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 4
Určovanie, čij es ú časťou zmluvy lízing
ODKAZY
—IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 38 Nehmotný majetok (v znení revízie z roku 2004)
VÝCHODISKÁ
1. Ú čtovná jednotka mô že uzatvori ťzmluvu obsahujúcu transakciu alebo
sériu súvisiacich transakcií, ktorá nemá právnu formu lízingu, aleprevádza sa ňou právo u žívaťmajetok (napríklad jednotlivé nehnute ľ-
nosti, stroje a zariadenia) výmenou za platbu alebo sériu platieb.
Príklady zmlúv, ktorou ú čtovná jednotka (dodávate ľ)m ô že prevádza ť
právo u žívaťmajetok na inú ú čtovnú jednotku (kupujúceho), často
spolu so súvisiacimi slu žbami, obsahujú:
—zmluvy o externom zabezpe čení slu žieb (napríklad externé zabez-
pečenie spracovanie údajov jednotky),
—zmluvy v telekomunika čnom priemysle, v ktorých dodávate ľ
poskytujúci sie ťové slu žby uzatvorí zmluvy s cie ľom poskytnú ť
kupujúcim právo na prenos údajov,
—zmluvy typu „zober alebo zapla ť“(take-or-pay) a podobné
zmluvy, pod
ľa ktorých musí kupujúci uhradi ťstanovené platby
bez oh ľadu na to, či prevzal dodávku produktov zmluvy alebo
služieb (napríklad zmluva typu „zober alebo zapla ť“s cie ľom
nadobudnú ťv podstate celý výstup dodávate ľovho energetického
zdroja).
2. Táto interpretácia poskytuje návod na ur čenie, či zmluvy sú lízingami
alebo obsahujú lízingy, ktoré by sa mali ú čtovaťv súlade
s IAS 17. Neposkytuje návod na ur čenie toho, ako by sa mal takýto
lízing klasifikova ťpodľa uvedeného štandardu.
3. V niektorých zmluvách je majetok, ktorý je predmetom lízingu,
časťou vä čšieho celku majetku. Táto interpretácia sa nezaoberá tým,
ako ur čiť, kedy je časťväčšieho majetku sama osebe majetkom na
účely uplat ňovania IAS 17. Napriek tomu zmluvy, pod ľa ktorých by
príslu šný majetok predstavoval samostatnú ú čtovnú polo žku bu ď
podľa IAS 16, alebo pod ľa IAS 38, patria do rozsahu pôsobnosti
tejto interpretácie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4. Táto interpretácia sa nevz ťahuje na zmluvy, ktoré sú lízingom alebo
obsahujú lízingy, ktoré sú vy ňaté spod rozsahu pôsobnosti IAS 17.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
5. Problémy, ktorými sa zaoberá táto interpretácia, sú:
a) spôsob ur čenia, či zmluva je lízingom, alebo obsahuje lízing, tak
ako je definovaný v IAS 17;
b) kedy by sa malo vykona ťposúdenie, alebo opätovné toho, čij e
zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing, a
c) ak je zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing, ako by sa mali platby
za lízing od členiťod platieb za iné zlo žky uvedené v zmluve.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —535
▼B
KONSENZUS
Určovanie, či je zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing
6. Ur čenie, či je dohoda lízingom, alebo obsahuje lízing je zalo žené na
podstate zmluvy a vy žaduje si posúdenie, či:
a) plnenie zmluvy závislí od vyu žitia ur čitého majetku alebo majetkov
ači
b) zmluvou sa prevádza právo u žívaťmajetok.
Plnenie dohody závisí od vyu žitia konkrétneho majetku
7. Aj ke ďkonkrétny majetok mô žeb yťzreteľne identifikovaný, nie je
predmetom lízingu, pokia ľplnenie zmluvy nezávisí od vyu žitiašpeci-
fikovaného majetku. Ak je dodávate ľnapríklad zaviazaný doda ťurčité
množstvo tovaru alebo slu žby a má právo a schopnos ťposkytnú ť
takýto tovar alebo slu žby pou žitím iného majetku, ktoré nie sú
v zmluve špecifikované, potom plnenie zmluvy nezávisí od ur čitého
majetku a zmluva neobsahuje lízing. Záväzok zo záruky, ktorý umo ž-
ňuje alebo po žaduje náhradu za rovnaký alebo podobný majetok
v prípade, žeu rčitý majetok nefunguje správne, nevylu čuje ú čtovanie
záväzku ako lízingu. Navy še, zmluvou stanovený nárok (podmienený
alebo nepodmienený), ktorý z akéhoko ľvek dôvodu umo žňuje alebo
vyžaduje od dodávate ľa nahradenie majetku pred stanoveným
dátumom alebo po ňom, nevylu čuje ú čtovanie majetku ako lízingu
pred dátumom náhrady.
8. Majetok bol implicitne špecifikovaný v prípade, ak napríklad dodá-
vateľvlastní alebo má v prenájme iba jeden majetok, ktorým má plni ť
povinnos ť, pričom pre dodávate ľa nie je ekonomicky prípustné ani
realizovate ľné, aby splnil svoju povinnos ťpoužitím alternatívneho
majetku.
Zmluva prevádza právo pou žívaťmajetok
9. Zmluva prevádza právo pou žívaťmajetok vtedy, ak zmluva prevádza
na kupujúceho (nájomcu) právo riadi ťpoužívanie predmetného
majetku. Právo riadi ťpoužívanie majetku sa prevádza vtedy, ak je
splnená niektorá z týchto podmienok:
a) Kupujúci má schopnos ťa právo prevádzkova ťmajetok alebo vies ť
iných, aby prevádzkovali majetok spôsobom ním ur čeným, pri čom
získava alebo kontroluje viac ako nevýznamnú sumu z výstupualebo iného ú žitku z majetku.
b) Kupujúci má schopnos ťa právo riadi ťfyzický prístup k majetku,
pričom získava alebo ovláda viac ako nevýznamnú sumu z výstupu
alebo iného ú žitku z majetku.
c) Skutkový stav a okolnosti nazna čujú,že je iba malá pravdepodob-
nosť,že by jedna alebo viacero strán iných ako kupujúci prevzala
viac ako nevýznamnú sumu z výstupu alebo iného ú žitku vypro-
dukovanú alebo vytvorenú z majetku po čas trvania zmluvy a cena,
ktorú kupujúci zaplatí za tento výstup, nie je zmluvne pevne stano-vená za jednotku výstupu, ani sa nerovná aktuálnej trhovej cene za
jednotku výstupu v čase dodávky výstupu.
Posúdenie alebo opätovne posúdenie, č
i je zmluva lízingom, alebo
či obsahuje lízing
10. Posúdenie, či je lízing sú časťou zmluvy, prebieha pri uzavretí zmluvy
ešte pred dátumom nadobudnutia ú činnosti zmluvy a dátumom, ke ď
zmluvné strany prijali záväzok k základným podmienkam zmluvy,pričom zoh ľadňuje skutkový stav a okolnosti. Opätovné posúdenie
zmluvy ako zmluvy, ktorá obsahuje lízing, po uzavretí zmluvy
prebieha iba vtedy, ak je splnená niektorá z týchto podmienok:
a) nastali zmeny v zmluvných podmienkach, s výnimkou zmien, ktoré
zmluvu iba obnovujú alebo roz širujú;
b) realizuje sa opcia na obnovu alebo sa zmluvné strany dohodli na
predĺžení zmluvy, s výnimkou takých podmienok obnovenia alebo
predĺženia, ktoré u žboli zahrnuté v pôvodných podmienkach2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —536
▼B
lízingu v súlade s odsekom 4 IAS 17. Obnovenie alebo pred ĺženie
zmluvy, ktoré nezah ŕňa úpravu niektorej z podmienok uvedených
v pôvodnej zmluve pred ukon čením platnosti pôvodnej zmluvy, sa
vyhodnocuje v zmysle odsekov 6 a ž9 iba vo vz ťahu k čase obno-
venia alebo pred ĺženia zmluvy;
c) nastala zmena v stanovení závislosti plnenia zmluvy od ur čeného
majetku;
d) nastala podstatná zmena majetku, napríklad podstatná fyzická
zmena nehnute ľnosti, stroja alebo zariadenia.
11. Opätovné posúdenie zmluvy vychádza zo skutkového stavu
a okolností existujúcich k dátumu prehodnotenia vrátane zostávajúcej
doby platnosti zmluvy. Zmeny v odhadoch (napríklad odhadovanémnožstvo výstupov, ktoré má dosta ťkupujúci alebo iný potenciálny
kupca), by nemali by ťpodnetom na opätovné posúdenie. Ak je
zmluva pri opätovnom posúdení klasifikovaná ako zmluva, ktorej
súčasťou je lízing (alebo ktorá neobsahuje lízing), uplat ňujú sa
postupy pri ú čtovaní lízingu (alebo sa prestanú uplat ňovať):
a) v prípade odseku 10 písm. a), c) alebo d) odvtedy, ke ďnastala
zmena okolností, ktoré boli podnetom na opätovné posúdenie;
b) v prípade odseku 10 písm. b) od za čiatku času obnovenia alebo
predĺženia.
Odde ľovanie lízingových splátok od iných platieb
12. Ak je sú časťou zmluvy lízing, zmluvné strany uplat ňujú na lízingový
prvok zmluvy po žiadavky uvedené v IAS 17, s výnimkou oslobodenia
od uvedených po žiadaviek pod ľa odseku 2 IAS 17. Ak je teda sú ča-
sťou zmluvy lízing, klasifikuje sa daný lízing ako finan čný lízing
alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7 a ž19 IAS 17. Iné
prvky zmluvy, na ktoré sa nevz ťahujú ustanovenia IAS 17, sa ú čtujú
podľa iných š
tandardov.
13. Na ú čely uplat ňovania po žiadaviek uvedených v IAS 17 sa platby
a iné zmluvne vy žadované vyrovnania rozdelia na za čiatku uzavretia
zmluvy alebo na základe opätovného posúdenia zmluvy na základe ich
relatívnych reálnych hodnôt na platby za lízing a platby za ostatnéprvky. Minimálne lízingové splátky definované v odseku 4 IAS 17zahŕňajú iba platby za lízing (t. j. právo pou žívaťmajetok)
a nezah ŕňajú platby za ostatné prvky zmluvy (napríklad za slu žby
a náklady na vstupy).
14. V niektorých prípadoch si oddelenie lízingových splátok od platieb za
ostatné prvky v zmluve vy žiada od kupujúceho vyu žitie techniky
odhadu. Napríklad kupujúci mô že odhadnú ťlízingové splátky na
základe zmluvy o lízingu porovnate ľného majetku, ktorá neobsahuje
žiadne iné prvky, alebo odhadom platieb za iné prvky v zmluve na
základe porovnate ľných zmlúv a následne odpo čítaním týchto platieb
od celkových platieb vyplývajúcich zo zmluvy.
15. Ak kupujúci príde k záveru, že platby nie je mo žné spo ľahlivo
oddeli ť, kupujúci:
a) v prípade finan čného lízingu vyká že majetok a záväzok v sume
rovnajúcej sa reálnej hodnote majetku, ktorý bol ur čený pod ľa
odsekov 7 a 8 ako predmet lízingu. Záväzok sa následne zní ži
realizáciou splátok a vykázaním kalkulovaného finan čného
poplatku zo záväzku na základe zvý šenej úrokovej sadzby pô žičky
kupujúceho (
1);
b) v prípade operatívneho lízingu pova žuje v šetky platby vyplývajúce
zo zmluvy za lízingové platby s cie ľom zachova ťsúlad
sp ožiadavkami na zverej ňovanie uvedenými v IAS 17, ale
i) zverejní tieto platby oddelene od minimálnych lízingových
platieb z iných zmlúv, ktoré nezah ŕňajú platby za iné prvky
ako lízing, a
ii) uvedie, že zverejnené platby v zmluve zah ŕňajú aj platby za iné
prvky zmluvy ako lízing.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —537
(1) T. j. zvý šenej úrokovej sadzby pô žičky nájomcu vymedzenej v odseku 4 IAS 17.
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
16 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
17. V IAS 8 sa špecifikuje spôsob, akým ú čtovná jednotka uplat ňuje
zmeny v ú čtovnej politike vyplývajúce z prvotného uplatnenia inter-
pretácie. Ú čtovná jednotka nemusí nevyhnutne postupova ťv súlade
s uvedenými po žiadavkami, ke ďuplat ňuje túto interpretáciu prvýkrát.
Ak ú čtovná jednotka vyu žíva túto výnimku, uplat ňuje odseky 6 a ž9
tejto interpretácie na zmluvy existujúce na za čiatku najskor šieho
obdobia, pre ktoré sa v súlade so štandardmi IFRS prezentujú porov-
nateľné informácie na základe skutkového stavu a okolností existujú-
cich na za čiatku daného obdobia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —538
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 5
Práva na podiely z fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, recykláciu a na
obnovu životného prostredia
ODKAZY
—IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
—IAS 28 Podiely v pridru žených podnikoch
—IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie z roku
2003)
—SIC-12 Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia (v znení revízie z roku
2003)
VÝCHODISKÁ
1. Ú čelom fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, recykláciu a na
obnovu životného prostredia, ďalej len „fondy na ukon čenie
prevádzky “alebo „fondy“, je oddeli ťaktíva ur čené na financovanie
niektorých alebo v šetkých nákladov spojených s ukon čením prevádzky
(napríklad jadrovej elektrárne) alebo likvidáciou ur čitého zariadenia
(napríklad áut) alebo s obnovou životného prostredia (napríklad
odstra ňovanie zne čistenia vody alebo obnovy vy ťažených lomov),
ktoré sa súhrnne ozna čujú ako „ukon čenie prevádzky “.
2. Príspevky do týchto fondov mô žub y ťdobrovo ľné alebo sa mô žu
vyžadova ťna základe nariadenia alebo zákona. Fondy mô žum a ť
jednu z týchto štruktúr:
a) fondy zriadené jedným prispievate ľom na ú čely financovania vlast-
ných záväzkov z ukon čenia prevádzky, čiužvo vz ťahu k ur čitému
miestu, alebo k nieko ľkým geograficky rozptýleným miestam;
b) fondy zriadené viacerými prispievate ľmi na ú čely financovania ich
individuálnych alebo spolo čných záväzkov z ukon čenia prevádzky,
pričom prispievatelia majú právo na úhradu nákladov na ukon čenie
prevádzky do vý šky ich príspevkov plus v šetkých reálnych
výnosov z daných príspevkov po odrátaní ich podielu na nákladochsúvisiacich so správou fondu. Prispievatelia mô žum a ťpovinnos ť
dodato čne prispie ťdo fondu, napríklad v prípade bankrotu iného
prispievate ľa;
c) fondy zriadené viacerými prispievate ľmi na ú čely financovania ich
individuálnych alebo spolo čných záväzkov z ukon čenia prevádzky,
pričom po žadovaná vý ška príspevkov vychádza zo sú
časnej
činnosti prispievate ľa, a ú žitok, ktorý daný prispievate ľzíska,
vychádza z jeho minulej činnosti. V takom prípade mô že dôjs ť
k nesúladu medzi vý škou príspevkov prispievate ľa (vychádzajúcou
z jeho sú časnej činnosti) a hodnotou, ktorú mô že z fondu čerpať
(zalo ženou na minulej činnosti).
3. Tieto fondy majú v šeobecnosti tieto črty:
a) Fond spravujú oddelene nezávislí správcovia.
b) Ú čtovné jednotky (prispievatelia) prispievajú do fondu, pri čom
tieto príspevky sa investujú do rôzneho majetku, ktorý mô že
zahŕňaťdlhové aj majetkové investície, a sú prispievate ľovi
k dispozícii na pomoc pri úhrade nákladov spojenýchs ukon čením prevádzky. Správcovia ur čujú spôsob investovania
príspevkov, a to v v rámci obmedzení ustanovených stanovami
fondu a príslu šnými právnymi alebo inými predpismi.
c) Prispievatelia majú na ďalej povinnos ťuhradi ťnáklady spojené
s ukon čením prevádzky. Prispievatelia v šak mô žučerpaťz fondu
prostriedky na úhradu nákladov na ukon čenie prevádzky, ale iba do
výšky ni žšej sumy spomedzi sumy vynalo žených nákladov na2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —539
▼B
vyradenie z prevádzky a podielu daného prispievate ľa na majetku
fondu.
d) Prispievatelia mô žum a ťobmedzený alebo žiadny prístup
k majetku fondu prevy šujúci majetok fondu pou žitý na úhradu
oprávnených nákladov z ukon čenia prevádzky.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4. Táto interpretácia sa pou žíva v ú čtovnej závierke prispievate ľa pri
účtovaní takých podielov vyplývajúcich z fondov na ukon čenie
prevádzky, ktoré majú obidve tieto črty:
a) majetok sa spravuje oddelene (bu ďtým, žej ed r žaný v samostatnej
právnickej osobe, alebo ako oddelený majetok v rámci inej
účtovnej jednotky) a
b) prispievate ľmá obmedzené právo na prístup k majetku.
5. Zvy škový podiel vo fonde nad rámec práva na úhradu, napríklad
zmluvné právo na rozdelenie majetku medzi prispievate ľov po ukon-
čení v šetkých prevádzok, alebo pri zru šení fondu, mô že predstavova ť
nástroj vlastného imania, na ktorý sa vz ťahujú ustanovenia IAS 39,
a táto interpretácia sa na ňnevzťahuje.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
6. Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:
a) Akým spôsobom by mal prispievate ľúčtovaťsvoj podiel vo
fonde?
b) Akým spôsobom by sa mala zaú čtovaťpovinnos ťprispievate ľa
dodato čne prispie ťdo fondu, napríklad v prípade bankrotu iného
prispievate ľa?
KONSENZUS
Účtovanie podielu vo fonde
7. Prispievate ľsvoju povinnos ťhradi ťnáklady na ukon čenie prevádzky
vykáže ako záväzok a svoj podiel vo fonde vyká že oddelene
s výnimkou prípadu, ke ďprispievate ľnezodpovedá za úhradu
nákladov na ukon čenie prevádzky, dokonca aj vtedy, ak mu fond
náklady neuhradí.
8. Prispievate ľurčí,či fond ovláda, spoluovláda alebo má v ňom
podstatný vplyv s odkazom na ustanovenia IAS 27, IAS 28, IAS 31a SIC-12. Ak áno, prispievate ľpostupuje pri ú čtovaní svojho podielu
vo fonde v súlade s uvedenými štandardmi.
9. Ak prispievate ľfondom neovláda, spolo čne neovláda alebo v ňom
nemá podstatný vplyv, vykazuje právo prija ťúhradu z fondu ako
úhradu v súlade s ustanoveniami IAS 37. Ocenenie úhrady zodpovedánižšej hodnote spomedzi:
a) sumy vykázaného záväzku z ukon čenia prevádzky a
b) podielu prispievate ľa na reálnej hodnote čistých aktív fondu ur če-
ných pre potreby prispievate ľov.
Zmeny v ú čtovnej hodnote práva na prijatie inej úhrady, ako sú
príspevky do fondu a čerpanie prostriedkov z neho sa vykazujú ako
zisk alebo strata v tom období, v ktorom tieto zmeny vznikli.
Účtovanie povinnosti dodato čne prispie ťdo fondu
10. Ak má prispievate ľpovinnos ťdodato čne prispie ťdo fondu, napríklad
v prípade bankrotu iného prispievate ľa, alebo ak sa hodnota investi č-
ného majetku vo fonde zní ži do takej miery,
že nie je dostato čná na
vyrovnanie záväzkov fondu z poskytovania úhrad, takáto povinnos ťje
podmieneným záväzkom, na ktorý sa vz ťahujú ustanovenia IAS
37. Prispievate ľvykáže tento záväzok iba vtedy, ak je pravdepodobné,
že do fondu aj dodato čne prispeje.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —540
▼B
Zverej ňovanie
11. Prispievate ľzverejní charakter svojho podielu vo fonde a v šetky
obmedzenia prístupu k majetku fondu.
12. Ak prispievate ľmá povinnos ťdodato čne prispie ťdo fondu
s pravdepodobným plnením tejto povinnosti, ktorá sa nevykazujeako záväzok (pozri odsek 10), zverejní informácie pod ľa IAS 37
ods. 86.
13. Ak prispievate ľúčtuje svoj podiel vo fonde pod ľa odseku 9, zverejní
informácie pod ľa IAS 37 ods. 85 písm. c).
DÁTUM Ú ČINNOSTI
14. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňo-
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
15. Zmeny v ú čtovných metódach sa ú čtujú v súlade s po žiadavkami
IAS 8.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —541
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 6
Záväzky vyplývajúce z pôsobenia na osobitnom trhu –odpad z elektrických
a elektronických zariadení
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
VÝCHODISKÁ
1. V odseku 17 IAS 37 sa spres ňuje,že udalos ťzakladajúca záväzok je
minulou udalos ťou, ktorá vedie k sú časnému záväzku, na vysporia-
danie ktorého nemá ú čtovná jednotka realistickú alternatívu.
2. V odseku 19 IAS 37 sa uvádza, že uzna ťmožno rezervy len na
„povinnosti, ktoré vznikajú z minulých udalostí a ktoré existujú nezá-
visle od budúcich aktivít ú čtovnej jednotky “.
3. Zo smernice Európskej únie o odpade z elektrických a elektronických
zariadení (WE&EE), ktorou sa reguluje zber, spracovávanie, zhodno-covanie a k životnému prostrediu šetrné likvidovanie odpadu
z WE&EE, vyplývajú otázky o tom, kedy sa má vykáza ťzáväzok
na likvidáciu WE&EE. Smernica rozli šuje medzi „novým “
a„historickým “odpadom a medzi odpadom z domácností
a odpadom z iných zdrojov. Nový odpad sa vz ťahuje na výrobky
predané po 13. auguste 2005. Na ú čely tejto smernice sa v šetky zaria-
denia pre domácnos ťpredané pred týmto dátumom sa pokladajú za
tie, z ktorých vznikne historický odpad.
4. V smernici sa uvádza, že náklady na riadenie historického odpadu
domácich zariadení by mali zná šaťvýrobcovia takého druhu zariadení,
ktoré sú na trhu v období, ktoré bude spresnené v príslu šných uplat-
niteľných právnych predpisoch jednotlivých členských štátov
(rozhodné obdobie). V smernici sa uvádza, žek aždý
členský štát
zavedie mechanizmus na to, aby výrobcovia prispievali k nákladomúmerne, „napríklad úmerne k ich príslu šnému podielu na trhu pod ľa
druhu zariadenia. “
5. Viaceré výrazy, ako je napríklad „podiel na trhu “a„rozhodné
obdobie “, pou žité v interpretácii sa mô žu v uplatnite ľných právnych
predpisoch jednotlivých členských štátov definova ťrôzne. D ĺžka
rozhodného obdobia mô žeb yťnapríklad rok alebo len jeden mesiac.
Podobne aj oce ňovanie podielu na trhu a vzorec na výpo čet záväzku
sa mô že v rôznych vnútro štátnych právnych predpisoch lí šiť.Všetky
tieto príklady v šak majú vplyv len na ocenenia záväzku, ktoré nepatria
do pôsobnosti interpretácie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
6. Táto interpretácia poskytuje usmernenie k vykazovaniu záväzkov
vúčtovnej závierke výrobcov za nakladanie s odpadom pod ľa smer-
nice EÚ o WE&EE v súvislosti s predajom historických zariadení predomácnos ť.
7. Interpretácia sa nezaoberá ani novým odpadom ani historickým
odpadom, ktorý nepochádza z domácností. Záväzok za nakladanies takýmto odpadom je adekvátne upravený v IAS 37. Ak sa v šak
podľa vnútro štátnych právnych predpisov s novým odpadom
z domácností zaobchádza podobne ako s historickým odpadomz domácností, uplat ňujú sa zásady interpretácie pod ľa hierarchie
v odsekoch 10 a ž12 IAS 8. Hierarchia IAS 8 sa vz ťahuje aj na iné
predpisy, ktoré ukladajú povinnosti spôsobom, ktorý je podobný
modelu rozdelenia nákladov pod ľa smernice EÚ.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
8. IFRIC bol po ž
iadaný, aby v kontexte likvidácie WE&EE ur čil, zčoho
vzniká udalos ť, na základe ktorej vzniká povinnos ťv súlade s IAS 37
ods. 14 písm. a) pre vykázanie rezervy na náklady spojené
s nakladaním s odpadom:2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —542
▼B
—z výroby alebo predaja historických zariadení pre domácnos ť?
—pôsobenia na trhu po čas rozhodného obdobia?
—zo vzniku nákladov pri činnostiach týkajúcich nakladania
s odpadom?
KONSENZUS
9. Udalos ťou, na základe ktorej vzniká povinnos ť, je pod ľa IAS 37
ods. 14 písm. a) pôsobenie na trhu po čas rozhodného obdobia.
Vzhľadom na to nedochádza k vzniku záväzku za náklady spojené
s likvidáciou historického odpadu zariadení domácností ani v okamihuvýroby, ani v okamihu predaja výrobku. Ke ďže záväzok za historické
zariadenia domácností je spojený s pôsobením na trhu po čas rozhod-
ného obdobia a nie s výrobou či predajom týchto vecí, ktoré sa majú
likvidova ť, povinnos ťnevznikne dovtedy a pokia ľpočas rozhodného
obdobia neexistuje podiel trhu. Doba vzniku udalosti, na základektorej vzniká povinnos ť,m ôžeb yťtakisto nezávislá od konkrétneho
obdobia, ke ďsa nakladá s odpadom a ke ďvznikli príslu šné náklady.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
10. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. decembra 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. decembrom 2005, zverejní túto
skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
11. Zmeny v ú čtovnej politike sa ú čtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —543
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 7
Uplat ňovanie metódy úpravy predchádzajúcich rokov pod ľaštandardu IAS 29
–Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
ODKAZY
—IAS 12 Dane z príjmov
—IAS 29 Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
VÝCHODISKÁ
1. Táto interpretácia poskytuje návod na uplat ňovanie po žiadaviek IAS
29 v období vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka identifikuje (1)
existenciu hyperinflácie v ekonomike svojej funk čnej meny, ke ď
ekonomika v predchádzajúcom období nebola hyperinfla čná, a preto
účtovná jednotka prehodnotí svoju ú čtovnú závierku v súlade
s IAS 29.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
2. Otázky, ktoré sa rie šia v tejto interpretácii:
a) Ako by sa mala po žiadavka „... sa zostaví v podmienkach mernej
jednotky be žnej►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄“
uvedená v IAS 29 ods. 8 interpretova ť,k eďúčtovná jednotka
uplat ňuje tento štandard?
b) Ako by mala ú čtovná jednotka ú čtovaťpočiatočné stavy polo žiek
odloženej dane vo svojej prehodnotenej ú čtovnej závierke?
KONSENZUS
3. V období vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka identifikuje
existenciu hyperinflácie v ekonomike svojej funk čnej meny, ke ď
v predchádzajúcom období nebola hyperinfla čnou, táto jednotka
uplatní po žiadavky IAS 29 tak, ako keby ekonomika bola v ždy hype-
rinfla čná. Preto vo vz ťahu k nepe ňažným polo žkám oceneným
v historickej obstarávacej cene sa ►M5otvárací výkazo finan čnejsi-
tuácii◄účtovnej jednotky na za čiatku najskor šieho obdobia prezen-
tovaného v ú čtovnej závierke upraví tak, aby odzrkad ľovala vplyv
inflácie od dátumu, ke ďbol majetok nadobudnutý a záväzky vznikli
alebo boli prevzaté, a žpo závere čný►M5koniec obdobia vykazo-
vania◄. Namiesto toho v prípade nepe ňažných polo žiek, ktoré sú
vykázané v otváracej súvahe v sumách aktuálnych k tomuto dátumu,
odlišných od tých, ktoré boli k dátumu obstarania alebo vzniku, sa do
tejto úpravy premietne vplyv inflácie od dátumov, ke ďtieto ú čtovné
hodnoty boli stanovené, a žpo►M5koniec obdobia vykazovania ◄.
4. ►M5Ku◄závere čnému►M5koncu obdobia vykazovania ◄sa
položky odlo ženej dane vyká žu a ocenia v súlade s IAS 12. Údaje
o odlo ženej dani v otváracej súvahe za obdobie vykazovania sa v šak
stanovia takto:
a) účtovná jednotka precení polo žky odlo ženej dane v súlade s IAS
12, po úprave nominálnych ú čtovných hodnôt svojich nepe ňažných
položiek k dátumu otváracej súvahy za obdobie vykazovania,
použitím mernej jednotky k tomu dátumu;
b) opätovne ocenené polo žky odlo ženej dane v súlade s písmenom
a) sú prehodnotené zmeny mernej jednotky od dátumu otváracejsúvahy za obdobie vykazovania po ►
M5koniec obdobia vykazo-
vania◄.
Účtovná jednotka uplat ňuje metódu pod ľa písmen a) a b) pri úprave
položiek odlo ženej dane v otváracej súvahe ka ždého porovnate ľného
obdobia prezentovaného v prehodnotenej ú čtovnej závierke za obdobie
vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 29.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —544
(1) Identifikácia hyperinflácie je zalo žená na tom, ako ú čtovná jednotka posúdi kritériá
v odseku 3 IAS 29.
▼B
5. Potom, čoúčtovná jednotka upravila ú čtovnú závierku, sa v šetky
zodpovedajúce údaje v ú čtovnej závierke za nasledujúce obdobie
vykazovania, vrátane polo žiek odlo ženej dane, prehodnotia uplatnením
zmeny mernej jednotky za uvedené nasledujúce obdobie vykazovanialen v upravenej ú čtovnej závierke za predchádzajúce obdobie vykazo-
vania.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
6. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. marca 2006 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňo-
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. marcom 2006, zverejní túto skuto čnosť.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —545
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 8
Rozsah pôsobnosti IFRS 2
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IFRS 2 Platby na základe podielov
VÝCHODISKÁ
1. IFRS 2 sa vz ťahuje na platby formou akcií, v rámci ktorých ú čtovná
jednotka prijme alebo nadobudne tovar alebo slu žby.„Tovar“zahŕňa
zásoby, spotrebný materiál, nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,
nehmotný majetok a iný nefinan čný majetok (IFRS 2 odsek 5).
Preto s výnimkou ur čitých transakcií vy ňatých z jeho rozsahu pôsob-
nosti sa IFRS 2 uplat ňuje na v šetky transakcie, na základe ktorých
účtovná jednotka prijme nefinan čný majetok alebo slu žby ako odplatu
za vydanie nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. IFRS 2 sa
takisto uplat ňuje na transakcie, pri ktorých ú čtovnej jednotke vznikajú
záväzky z titulu prijatia tovaru alebo slu žieb, ktoré sú stanovené na
základe ceny (alebo hodnoty) akcií ú čtovnej jednotky alebo iných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky.
2. V niektorých prípadoch je v šak mo žno zlo žité preukáza ť,že tovar
alebo slu žby boli (alebo budú) prijaté. Ú čtovná jednotka mô že naprí-
klad poskytnú ťakcie charitatívnej organizácii za nulovú odplatu.
V takom prípade nie je zvy čajne mo žné identifikova ťkonkrétne
tovary alebo slu žby prijaté výmenou za takúto transakciu. Podobná
situácia mô že vzniknú ťaj pri transakciách s inými stranami.
3. IFRS 2 vy žaduje, aby sa transakcie, prostredníctvom ktorých sú usku-
točnené platby formou akcií zamestnancom ú čtovnej jednotky, ocenili
pri zoh ľadnení reálnej hodnoty platieb formou akcií k dátumu udelenia
(IFRS 2 odsek 11) (1). Z tohto dôvodu sa nevy žaduje, aby ú čtovná
jednotka priamo ocenila reálnu hodnotu slu žieb prijatých od zamest-
nancov.
4. Pri transakciách, pri ktorých sa platby formou akcií vykonajú iným
stranám ne žzamestnancom, IFRS 2 stanovuje vyvrátite ľný predpo-
klad, že reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb mo žno spo ľa-
hlivo odhadnú ť. IFRS 2 v prípade týchto situácií vy žaduje, aby sa
transakcie oce ňovali reálnou hodnotou tovaru alebo slu žieb
k dátumu, ku ktorému ú čtovná jednotka dostane tovar alebo proti-
strana poskytne slu žbu (IFRS 2 odsek 13). Preto sa vychádza zo
základného predpokladu, žeúčtovná jednotka je schopná identifikova ť
tovar alebo slu žby prijaté od iných strán ako od zamestnancov. Tu
vzniká otázka, či sa IFRS uplat ňuje v prípade absencie identifikova-
teľného tovaru alebo slu žieb. To hne ďvyvoláva ďalšiu otázku: Ak
účtovná jednotka uskuto čnila platbu formou akcií a prijaté identifiko-
vateľné protiplnenie (ak nejaké bolo) sa javí by ťnižšie, ako je reálna
hodnota platby formou akcií, nazna čuje táto situácia, že tovar alebo
služby boli prijaté, aj napriek tomu, že nie sú jasne identifikované,
a preto sa má pou žiťIFRS 2?
5. Je potrebné upozorni ť,že pod výrazom „reálna hodnota platby formou
akcií“sa rozumie reálna hodnota konkrétnej platby formou akcií. Od
účtovnej jednotky sa napríklad na základe platných právnych pred-
pisov mô žev y žadova ť, aby ob čanom konkrétnej krajiny emitovala
určitúčasťsvojich akcií, ktoré sa mô žu previes ťlen na iných ob čanov
tejto krajiny. Takéto obmedzenie prevodu mô žem a ťvplyv na reálnu
hodnotu dotknutých akcií, a preto reálna hodnota týchto akcií mô že
byťnižšia, ako je reálna hodnota inak identických akcií, na ktoré sa
nevzťahuje takéto obmedzenie. V takejto situácii, ak by v súvislosti
s akciami s obmedzenými právami vznikla otázka uvedená
v odseku 4, potom by výraz „reálna hodnota platby formou akcií “
znamenal reálnu hodnotu akcií s obmedzenými právami, nie reálnuhodnotu iných akcií bez obmedzenia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —546
(1) Pod ľa IFRS 2 v šetky odkazy na zamestnancov zah ŕňajú ostatných poskytujúcich
podobné slu žby.
▼B
ROZSAH PÔSOBNOSTI
6. IFRS 2 sa uplat ňuje na transakcie, pri ktorých ú čtovná jednotka alebo
►M5vlastníci ◄účtovnej jednotky poskytli nástroje vlastného
imania (1) alebo pri ktorých ú čtovnej jednotke vznikli povinnosti
previes ťpeňažnú hotovos ťalebo iné aktíva v sume, ktorá je stanovená
na základe ceny (alebo hodnoty) akcií ú čtovnej jednotky alebo iných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Táto interpretácia sa
použije na také transakcie, pri ktorých ú čtovnou jednotkou prijaté
identifikovate ľné protiplnenie (alebo ktoré sa má prija ť), ktoré zah ŕňa
peňažnú hotovos ťa reálnu hodnotu identifikovate ľného nepe ňažného
protiplnenia (ak nejaké bolo), sa javí by ťnižšie ako reálna hodnota
poskytnutých nástrojov vlastného imania alebo vzniknutého záväzku.Táto interpretácia v šak neupravuje transakcie, ktoré sú vylú čené
z rozsahu pôsobnosti IFRS 2 v súlade s odsekmi 3 a ž6 uvedeného
štandardu.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
7. Interpretácia sa zaoberá otázkou, či sa IFRS 2 vz ťahuje aj na trans-
akcie, pri ktorých ú čtovná jednotka nedoká že jasne identifikova ť
niektoré alebo v šetky prijaté tovary alebo slu žby.
KONSENZUS
8. IFRS 2 sa uplat ňuje na konkrétne transakcie, pri ktorých sú prijaté
tovary alebo slu žby, ako sú transakcie, pri ktorých ú čtovná jednotka
prijme tovar alebo slu žby ako protihodnotu za nástroj vlastného
imania ú čtovnej jednotky. To zah ŕňa takisto transakcie, pri ktorých
účtovná jednotka nedoká že jasne identifikova ťniektoré alebo v
šetky
prijaté tovary alebo slu žby.
9. Pri absencii jasne identifikovate ľného tovaru alebo slu žieb mô žu iné
okolnosti nazna čovať,že tovar alebo slu žby boli (alebo budú) prijaté
a v takomto prípade sa pou žije IFRS 2. Konkrétne v prípade, ke ďsa
prijaté identifikovate ľné protiplnenie (ak nejaké bolo) zdá by ťnižšie,
ako je reálna hodnota poskytnutého nástroja vlastného imania alebo
vzniknutého záväzku, tak zvy čajne takáto situácia nazna čuje,že iné
protiplnenie (t. j. neidentifikovate ľný tovar alebo slu žby) boli (alebo
budú) prijaté.
10. Ú čtovná jednotka ocení prijatý identifikovate ľný tovar alebo slu žby
v súlade s IFRS 2.
11. Ú čtovná jednotka ocení neidentifikovate ľný tovar alebo slu žby, ktoré
boli prijaté (alebo majú by ťprijaté) ako rozdiel medzi reálnou
hodnotou platby formou akcií a reálnou hodnotou identifikovate ľného
tovaru alebo slu žby, ktoré boli prijaté (alebo majú by ťprijaté).
12. Ú čtovná jednotka ocení prijatý neidentifikovate ľný tovar alebo slu žby
k dátumu udelenia. Pri transakciách, ktoré sa v šak vysporiadajú
peňažnou hotovos ťou, sa záväzok musí preceni ťku ka ždému dátumu
vykazovania, a žkým nebude vysporiadaný.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
13. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré
sa za čínajú 1. mája 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. májom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
14. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu retrospektívne v súlade
sp ožiadavkami IAS 8 s výhradou prechodných ustanovení IFRS 2.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —547
(1) Tieto zah ŕňajú nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky, materskej spolo čnosti
účtovnej jednotky a ďalších ú čtovných jednotiek tej istej skupiny, do ktorej patrí aj
daná ú čtovná jednotka.
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 9
Prehodnocovanie vlo žených derivátov
ODKAZY
—IAS 39 Finan čné nástroje :vykazovanie a oce ňovanie
—IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva
—IFRS 3 Podnikové kombinácie
VÝCHODISKÁ
1. V IAS 39 sa v odseku 10 opisuje vlo žený derivát ako „zložka hybrid-
ného (kombinovaného) nástroja, ktorý obsahuje aj nederivátovú hosti-
teľskú zmluvu –pričom ú činkom je, že niektoré pe ňažné toky kombi-
novaného nástroja sa menia podobným spôsobom ako
pri samostatnom deriváte. “
2. IAS 39 v odseku 11 vy žaduje oddeli ťvložený derivát od hostite ľskej
zmluvy a ú čtovaťho ako derivát len pod podmienkou, ak:
a) ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu nie sú v úzkom
vzťahu s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej
zmluvy;
b) samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vlo žený derivát
by vyhovoval definícii derivátu a
c) hybridný (kombinovaný) nástroj sa neoce ňuje v reálnej hodnote so
zmenami v reálnej hodnote vykazovanými v hospodárskom
výsledku (t. j. derivát, ktorý je vlo žený do finan čného aktíva
alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok sa neodde ľuje).
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. S výhradou ďalej uvedených odsekov 4 a 5 sa táto interpretácia vz ťa-
huje na v šetky vlo žené deriváty patriace do rozsahu pôsobnosti
IAS 39.
4. Táto interpretácia sa nezaoberá otázkami opätovného ocenenia, ktoré
vznikajú pri prehodnocovaní vlo žených derivátov.
5. Táto interpretácia sa nezaoberá nadobudnutím zmlúv s vlo ženými deri-
vátmi v rámci podnikových kombinácii a ani s ich mo žným
opätovným prehodnotením k dátumu nadobudnutia.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
6. V IAS 39 sa od ú čtovnej jednotky vy žaduje, aby v čase, ke ďsa
prvýkrát stane zmluvnou stranou, posúdila, či sa vlo žené deriváty
obsiahnuté v zmluve musia oddeli ťod hostite ľskej zmluvy
az účtovaťako deriváty pod ľa uvedeného štandardu. Táto interpretácia
sa zaoberá týmito otázkami:
a) Vy žaduje IAS 39 od ú čtovnej jednotky takéto posúdenie, len ke ď
sa prvýkrát stane zmluvnou stranou alebo by sa malo posúdenieopätovne prehodnocova ťaj po čas trvania zmluvy?
b) Mal by prvouplat ňovate ľvykona ťtakéto posúdenie na základe
podmienok, ktoré existovali, ke ďsa účtovná jednotka prvýkrát
stala zmluvnou stranou, alebo na základe tých podmienok, ktoré
platili, ke ďúčtovná jednotka prvýkrát uplatnila IFRS?
KONSENZUS
7. Ú čtovná jednotka posúdi, či sa má vlo žený derivát oddeli ťod hosti-
teľskej zmluvy a čis am áú čtovaťako derivát, ke ďsa ú
čtovná
jednotka prvýkrát stane zmluvnou stranou. Následné prehodnocovanie
je zakázané, pokia ľnenastane taká zmena v podmienkach zmluvy,
ktorá by významne modifikovala pe ňažné toky, ktoré by sa inak2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —548
▼B
vyžadovali pod ľa zmluvy. V takomto prípade sa prehodnocovanie
vyžaduje. Ú čtovná jednotka ur čí,či modifikácia pe ňažných tokov je
významná posúdením rozsahu, do akého sa o čakávané budúce
peňažné toky, ktoré sú spojené s vlo ženým derivátom, hostite ľskou
zmluvou alebo oboma, zmenili a či je zmena významná vo vz ťahu
k predchádzajúcim o čakávaným pe ňažným tokom.
8. Prvouplat ňovate ľposúdi, či sa vlo žený derivát musí oddeli ťod hosti-
teľskej zmluvy a ú čtovaťako derivát na základe podmienok, ktoré
existovali bu ďvd eň,k eďsa prvýkrát stal zmluvnou stranou, alebo,
ak je neskor ší, v de ň,k eďsa pod ľa odseku 7 po žaduje prehodnotenie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
9. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. júna 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie, ktoré sa
začína pred 1. júnom 2006, zverejní túto skuto čnosť. Táto interpretácia
sa uplat ňuje retrospektívne.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —549
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 10
Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka a zní ženie hodnoty majetku
ODKAZY
—IAS 34 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
—IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie
VÝCHODISKÁ
1. Od jednotky sa vy žaduje, aby ku ►M5koniec ka ždého obdobia
vykazovania ◄ posúdila zní ženie hodnoty goodwilu, ku
►M5koniec ka ždého obdobia vykazovania ◄posúdila zní ženie
hodnoty investícií do nástrojov vlastného imania a investícií vo finan č-
ných aktívach oce ňovaných v obstarávacej hodnote, a ak je potrebné,
aby vykázala straty zo zní ženia hodnoty k týmto d ňom v súlade s IAS
36 a IAS 39. K ►M5koniec nasledujúceho obdobia vykazo-
vania◄,s av šak podmienky mô žu zmeni ťtak,že straty zo zní ženia
hodnoty by sa mali zní žiťalebo zru šiť, ak by sa vykonalo posúdenie
zníženia hodnoty len k tomu dátumu. Táto interpretácia poskytuje
návod, či by sa takého straty zo zní ženia hodnoty mali vôbec zru šiť.
2. Interpretácia sa sústre ďuje na vzájomnú interakciu medzi po žiadav-
kami štandardu IAS 34 a vykazovaním strát zo zní ženia hodnoty
goodwilu pod ľaštandardu IAS 36 a zo zní ženia hodnoty ur čitých
finan čných aktív pod ľaštandardu IAS 39 a na vplyv tejto interakcie
na nasledujúcu ú čtovnú závierku v priebehu roka alebo na ro čnú
účtovnú závierku.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
3. Odsek 28 IAS 34 vy žaduje, aby jednotka uplat ňovala vo svojej
účtovnej závierke v priebehu roka rovnakú ú čtovnú politiku, akú
uplat ňuje vo svojej ro čnej ú čtovnej závierke. Taktie žstanovuje, že
„frekvencia vykazovania jednotky (ro čne, polro čne alebo štvrťročne)
však neovplyvní ocenenie jej ro čných výsledkov. Z toho dôvodu sa,
na účely vykazovania v priebehu ú čtovného roka, oce ňuje na ro čnom
základe. “
4. V odseku 124 IAS 36 sa uvádza, že„strata vykázaná zo zní ženia
hodnoty goodwillu sa v nasledujúcom období nezru ší.“
5. V odseku 69 IAS 39 sa uvádza, že„straty zo zní ženia hodnoty vyká-
zané v hospodárskom výsledku pri investícii do nástroja vlastnéhoimania, ktorá sa klasifikuje ako finan čné aktívum k dispozícii na
predaj, nemo žno zru šiťcez hospodársky výsledok. “
6. V odseku 66 IAS 39 sa vy žaduje, aby straty zo zní ženia hodnoty
finan čných aktív oce ňovaných v obstarávacej hodnote (ako napríklad
straty zo zní ženia hodnoty nekótovaných nástrojov vlastného imania,
ktoré sa neoce ňujú v reálnej hodnote, preto že ich reálnu hodnotu nie
je mo žné spo ľahlivo ur čiť) nebolo mo žné zru šiť.
7. Táto interpretácia sa zaoberá touto otázkou:
Mala by ú čtovná jednotka zru šiťstraty zo zní ženia hodnoty goodwillu
a investícií do nástrojov vlastného imania a do finan čných aktív
oceňovaných v obstarávacej hodnote vykázané v časovom intervale
v priebehu ú čtovného roka, ak by sa strata zo zní ženia hodnoty
nemala vykáza ťalebo by sa mala vykáza ťnižšia strata v prípade
vykonaného posúdenia zní ženia hodnoty len k ►M5ku koncu nasle-
dujúceho obdobia vykazovania ◄?
KONSENZUS
8. Ú čtovná jednotka nezru ší straty zo zní ženia hodnoty vykázané
v predchádzajúcom časovom intervale v priebehu ú čtovného roka,
ktoré sa týkajú zní ženia hodnoty goodwillu alebo investícií do nástroja2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —550
▼B
vlastného imania alebo investícií do finan čného aktíva oce ňovaných
v obstarávacej hodnote.
9. Ú čtovná jednotka neuplatní analogicky tento konsenzus aj na iné
oblasti potenciálneho konfliktu medzi IAS 34 a inými štandardmi.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
10. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. novembra 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. novembrom 2006, zverejní túto
skuto čnosť.Účtovná jednotka uplatní interpretáciu týkajúcu sa good-
willu od dátumu, ke ďprvýkrát uplatní IAS 36 a ke ďuplatní interpre-
táciu týkajúcu sa investícií do nástrojov vlastného imania alebo dofinan čných aktív ú čtovaných v obstarávacej hodnote od dátumu, ku
ktorému prvýkrát uplatnila kritériá na oce ňovanie pod ľa IAS 39.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —551
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 11
IFRS 2 –Vnútroskupinové transakcie a transakcie s vlastnými akciami
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 32 Finan čné nástroje :prezentácia
—IFRS 2 Platby na základe podielov
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Táto interpretácia sa zaoberá dvomi otázkami. Prvou otázkou je, čib y
saďalej uvedené transakcie mali ú čtovaťako transakcie vysporiadané
akciami alebo transakcie vysporiadané pe ňažnou hotovos ťou v súlade
sp ožiadavkami IFRS 2:
a) účtovná jednotka poskytne zamestnancom práva na nástroje vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky (napríklad opcie na akciu) a bu ďsa
rozhodne, alebo je prinútená nakúpi ťnástroje vlastného imania
(t. j. vlastné akcie) od inej strany, aby uspokojila záväzky vo či
zamestnancom, a
b) zamestnancom ú čtovnej jednotky sa poskytnú práva na nástroje
vlastného imania ú čtovnej jednotky (napríklad opcie na akciu)
buď samotnou ú čtovnou jednotkou, alebo jej
►M5vlastníkmi ◄, ktorí sami poskytnú potrebné nástroje vlast-
ného imania.
2. Ďalšia otázka sa týka dohôd o platbe formou akcií, ktoré zah ŕňajú dve
alebo viacej jednotiek v rámci jednej skupiny. Napríklad zamest-nancom dcérskej spolo čnosti sú poskytnuté práva na nástroje vlast-
ného imania materskej spolo čnosti ako protiplnenie za slu žby poskyt-
nuté dcérskej spolo čnosti. V IFRS 2 odseku 3 sa uvádza, že:
Na ú čely tohto IFRS sa prevody nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky uskuto čnené jej►
M5vlastníkmi ◄v prospech strán, ktoré
účtovnej jednotke dodali tovar alebo slu žby (vrátane zamestnancov),
považujú za platby na základe podielov s výnimkou prípadu, ke ďje
jednozna čným ú čelom prevodu ú čel iný, ako platba za tovar alebo
služby dodané ú čtovnej jednotke. To sa týka aj prevodov nástrojov
vlastného imania materskej spolo čnosti ú čtovnej jednotky alebo
prevodov nástrojov vlastného imania inej ú čtovnej jednotky v rámci
tej istej skupiny, na zmluvné strany, ktoré ú čtovnej jednotke dodali
tovar alebo slu žby.[Zvýraznenie je pridané]
IFRS 2 v šak neposkytuje návod, ako ú čtovaťo týchto transakciách
v individuálnej ú čtovnej závierke alebo v ú čtovnej závierke zostavenej
samostatne ka ždou ú čtovnou jednotkou v rámci skupiny.
3. Druhý problém sa preto týka týchto dohôd o zaplatení formou akcií:
a) materská spolo čnosťposkytuje práva k svojim nástrojom vlastného
imania priamo zamestnancom dcérskej spolo čnosti: materská
spolo čnosť(nie dcérska spolo čnosť) je povinná poskytnú ťzamest-
nancom dcérskej spolo čnosti potrebné nástroje vlastného imania a
b) dcérska spolo čnosťposkytuje práva k nástrojom vlastného imania
svojej materskej spolo čnosti svojim zamestnancom: dcérska spolo č-
nosťje povinná poskytnú ťsvojim zamestnancom po žadované
nástroje vlastného imania.
4. Táto interpretácia sa zaoberá tým, ako by sa dohody o zaplatení
formou akcií uvedené v odseku 3 mali ú čtovaťvúčtovnej závierke
dcérskej spolo čnosti, ktorá prijíma slu žby od zamestnancov.
5. Mô že existova ťdohoda medzi materskou a dcérskou spolo čnosťou, na
základe ktorej dcérska spolo čnosťmá zaplati ťmaterskej spolo čnosťza
poskytnutie nástrojov vlastného imania zamestnancom. Táto interpre-
tácia sa v šak nezaoberá tým, ako ú čtovaťtakéto dohody o platbách
vnútri skupiny.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —552
▼B
6. Hoci sa táto interpretácia zameriava na transakcie so zamestnancami,
uplat ňuje sa aj pri podobných transakciách platieb formou akcií dodá-
vateľom tovaru alebo slu žieb iným, ako sú zamestnanci.
KONSENZUS
Dohody o zaplatení formou akcií prostredníctvom nástrojov vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky (odsek 1)
7. Transakcie platieb formou akcií, v rámci ktorých ú čtovná jednotka
prijme slu žby ako protiplnenie za svoje vlastné nástroje vlastného
imania, sa ú čtujú ako vysporiadané akciami. Takýto prístup sa pou žije
bez oh ľadu na to, čis aú čtovná jednotka rozhodne alebo je prinútená
nakúpi ťnástroje vlastného imania od inej strany, aby uspokojila svoje
záväzky vo či zamestnancom pod ľa dohody o zaplatení formou akcií.
Toto ustanovenie sa takisto uplatní bez oh ľadu na to, či:
a) zamestnanecké práva na nástroje vlastného imania ú čtovnej
jednotky poskytla samotná ú čtovná jednotka alebo jej akcionár
(►M5vlastníci ◄) alebo
b) dohody o zaplatení formou akcií vysporiadala samotná ú čtovná
jednotka alebo jej akcionár ( ►M5vlastníci ◄).
Dohody o zaplatení formou akcií prostredníctvom nástrojov vlast-
ného imania materskej spolo čnosti
Materská spolo čnosťposkytuje práva k svojim nástrojom vlastného
imania zamestnancom dcérskej spolo čnosti [odsek 3 písm. a)]
8. Ak sa dohoda s ú časťou akcií ú čtuje ako vysporiadaná formou akcií
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti, dcérska
spolo čnosťocení prijaté slu žby od svojich zamestnancov v súlade
sp o žiadavkami platnými pre platby formou akcií vysporiadané
akciami a sú časne vyká že zvý šenie vlastného imania ako vklad od
materskej spolo čnosti.
9. Materská spolo čnosťmôže poskytnú ťpráva k svojim nástrojom vlast-
ného imania zamestnancom svojich dcérskych spolo čností pod
podmienkou dokon čenia poskytovanej slu žby v skupine v priebehu
stanoveného času. Zamestnanec jednej dcérskej spolo čnosti sa mô že
zamestna ťv inej dcérskej spolo čnosti po čas stanoveného obdobia
nároku bez toho, aby boli zamestnancove práva na nástroje vlastnéhoimania materskej spolo čnosti pod ľa pôvodnej dohody o zaplatení
formou akcií dotknuté. Ka ždá dcérska spolo čnosťocení prijaté slu žby
od zamestnanca s odvolaním sa na reálnu hodnotu nástrojov vlastného
imania k dátumu, ku ktorému boli práva na nástroje vlastného imaniapôvodne poskytnuté materskou spolo čnosťou, tak ako je to vymedzené
v dodatku A k IFRS 2, a takisto na č
asťobdobia nároku, po čas
ktorého bol zamestnanec zamestnaný v ka ždej z dcérskych spolo č-
ností.
10. Mô že sa sta ť,že takýto zamestnanec, po presune medzi ú čtovnými
jednotkami v rámci skupiny, nedodr ží podmienky nároku, ktoré sú iné
ako trhová podmienka vymedzená v dodatku A k IFRS 2, napríklad
zamestnanec prestane pracova ťv skupine pred ukon čením obdobia
služby. V takomto prípade ka ždá dcérska spolo čnosťupraví
v súlade zo zásadami uvedenými v odseku 19 IFRS 2 v minulosti
vykázanú sumu prijatej slu žby od zamestnanca. Preto v prípade, ke ď
sa práva na poskytnuté nástroje vlastného imania materskej spolo č-
nosti nenárokovali pre nesplnenie si podmienok nároku zamestnan-
cami, ktoré sú iné ako trhová podmienka, nevyká žes avú čtovnej
závierke dcérskej spolo čnosti žiadna suma na kumulovanom základe
za prijaté slu žby od zamestnanca.
Dcérska spolo čnosťposkytuje práva k nástrojom vlastného imania
materskej spolo čnosti svojim zamestnancom [odsek 3 písm. b)]
11. Dcérska spolo čnosťúčtuje transakciu so svojimi zamestnancami ako
transakciu vysporiadanú pe ňažnou hotovos ťou. Táto po žiadavka sa
uplat ňuje bez oh ľadu na to, akým spôsobom dcérska spolo čnosť
získa nástroje vlastného imania, aby uspokojila záväzky vo či svojim
zamestnancom.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —553
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
12. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. marca 2007 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povo-
lené. Ak ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. marcom 2007, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
13. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu retrospektívne v súlade
sp ožiadavkami IAS 8 s výhradou prechodných ustanovení IFRS 2.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —554
▼M3
INTERPRETÁCIA IFRIC 13
Vernostné programy pre zákazníkov
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 18 Výnosy
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok
SÚVISLOSTI
1Ú čtovné jednotky vyu žívajú vernostné programy pre zákazníkov, aby
motivovali svojich zákazníkov kupova ťich tovar alebo slu žby. Ak si
zákazník kúpi tovar alebo slu žby, ú čtovná jednotka mu poskytne
prísľub odmeny ( často ozna čovaný ako „body“alebo „vernostné
body“). Zákazník mô že vyu žiťtieto body na získanie ur čitej odmeny,
napr. tovaru alebo slu žby zdarma alebo so z ľavou.
2 Tieto programy fungujú rôznymi spôsobmi. Od zákazníkov sa mô že
vyžadova ť, aby nazbierali ur čitý minimálny po čet alebo stanovenú
hodnotu vernostných bodov predtým, ako budú môc ťtieto body
vymeni ť. Vernostné body sa mô žu udeli ťna individuálny nákup
alebo hromadný nákupi, alebo za nepretr žitú vernos ťzákazníka
počas ur čitého obdobia. Ú čtovná jednotka mô že prevádzkova ť
vernostný program pre zákazníkov samostatne alebo sa mô že podie ľať
na programe, ktorý prevádzkuje tretia strana. Ponúkanými odmenamimôžub y ťtovar alebo slu žby poskytované samotnou ú čtovnou
jednotkou a/alebo práva na získanie tovarov alebo slu žieb od tretej
strany.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3 Táto interpretácia sa vz ťahuje na prís ľuby odmeny za vernos ť, ktoré:
a) účtovná jednotka poskytuje svojim zákazníkom ako sú časťpred-
ajnej transakcie, t. j. predaj tovarov, poskytovanie slu žieb alebo
využívanie majetku ú čtovnej jednotky zákazníkom; a
b) po splnení akýchko ľvek kvalifika čných podmienok mô žyb y ť
zákazníkmi v budúcnosti vymenené za tovar alebo slu žby zdarma
alebo so z ľavou.
Táto interpretácia sa zaoberá ú čtovaním vykonávaným ú čtovnou
jednotkou, ktorá poskytuje prís ľub odmeny svojim zákazníkom.
RIEŠENÉ PROBLÉMY
4 Problémy rie šené v tejto interpretácii sú tieto:
a)čim áb y ťzáväzok subjektu poskytova ťtovar alebo slu žby zdarma,
alebo so z ľavou ( „odmeny “) v budúcnosti vykázaný a ur čený:
(i) priradením nejakej získanej alebo získate ľnej protihodnoty
z predajnej transakcie k prís ľubom odmeny a odlo žením vyká-
zania výnosov (s pou žitím odseku 13 IAS 18); alebo
(ii) vytvorením rezervy vo vý ške odhadnutých budúcich nákladov
na vykonanie odmien (s pou ž
itím odseku 19 IAS 18); a
b) ak je protihodnota priradená k vernostným bodom:
(i) aké mno žstvo by k nim malo by ťpriradené;
(ii) kedy sa majú vykáza ťvýnosy; a
(iii) ak odmeny poskytuje tretia strana, ako sa majú výnosy ur čiť.
KONSENZUS
5Ú čtovná jednotka uplatní odsek 13 IAS 18 a ú čtuje prís ľuby odmeny
ako samostatne identifikovate ľný prvok predajnej transakcie (predaj-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —555
▼M3
ných transakcií), pri ktorých (ktorej) sú poskytované ( „počiatočný
predaj“). Reálna hodnota získanej alebo získate ľnej protihodnoty
vzhľadom na po čiatočný predaj sa priradená medzi medzi prís ľuby
odmeny a ostatné sú časti predaja.
6 Protihodnota priradená k prís ľubom odmeny sa ur čuje s odkazom na
ich reálnu hodnotu, napr. hodnota, za ktorú by bolo mo žné prís ľub
odmeny preda ťsamostatne.
7A k ú čtovná jednotka sama poskytuje odmeny, vyká že protihodnotu
priradenú k prís ľubom odmeny ako výnos potom, ke ďsa vernostné
body uhradia a ú čtovná jednotka tak splní svoj záväzok na poskytnutie
odmeny. Mno žstvo ur čených výnosov sa zakladá na po čte vernostných
bodov, ktoré boli vymenené za odmeny, vo vz ťahu k celkovému po čtu
vernostných bodov, o ktorých sa o čakáva, že budú vymenené.
8 Ak odmeny poskytuje tretia strana, ú čtovná jednotka posúdi, či
získava protihodnotu priradenú v prís ľuboch odmeny na svoj vlastný
účet (t.j. ú čtovná jednotka je v danej transakcii príkazcom) alebo pre
tretiu stranu (t.j. ú čtovná jednotka je sprostredkovate ľom pre tretiu
stranu).
a) Ak ú čtovná jednotka získava protihodnotu v mene tretej strany, je
povinná:
(i) ur čiťsvoj výnos ako čistú sumu získanú na vlastný ú čet, napr.
rozdiel medzi protihodnotou priradenou k prís ľubom odmeny
a sumou, ktorú treba zaplati ťtretej strane za dodanie odmien; a
(ii) vykáza ťtútočistú sumu ako výnos, ke ďtretej strane vznikne
povinnos ťdodaťodmeny a stane sa oprávnenou na zisk proti-
hodnoty z takéhoto konania. Tieto udalosti sa mô žu vyskytnú ť
okam žite po udelení prís ľubu odmeny. Ak si v šak zákazník
môže vybra ť,či bude po žadova ťodmenu od ú čtovnej jednotky
alebo od tretej strany, mô žu tieto udalosti nasta ťlen vtedy, ke ď
bude zákazník po žadova ťodmenu od tretej strany.
b) Ak ú čtovná jednotka získava protihodnotu na svoj vlastný ú čet,
určí svoje výnosy ako hrubú protihodnotu priradenú k prís ľubom
odmeny a vyká že výnos potom, ako splní svoje záväzky týkajúce
sa odmien.
9 Ak sa kedyko ľvek o čakáva, že nevyhnutné náklady na splnenie
záväzkov poskytnú ťodmeny prevý šia získanú a získate ľnú protihod-
notu (t.j. protihodnota priradená k prís ľubom odmeny v čase po čia-
točného predaja, ktorá doteraz e šte nebola vykázaná ako výnos, plus
ďalšie protihodnoty, ktoré je potrebné poskytnú ť,k eďsi zákazník
uplatní prís ľub protihodnoty), ú čtovná jednotka má nevýhodné
zmluvy. Na tieto dodato čné náklady je potrebné vykáza ťzáväzok
podľa IAS 37. Potreba vykáza ťtakýto záväzok mô že vzniknú ť,a k
sa zvý šia očakávané náklady pre dodávanie odmien, napr. ak ú čtovná
jednotka prepracuje svoje o čakávania o po čte vernostných bodov,
ktoré budú uplatnené.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
10 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. júla 2008 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené.
Ak ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie za čínajúce
pred 1. júlom 2008, je povinná túto skuto čnosťzverejni ť.
11 Zmeny v ú čtovných zásadách sa zaú čtujú v súlade s po žiadavkami
IAS 8.
Príloha
Usmernenie na uplat ňovanie
Táto príloha je integrálnou sú časťou interpretácie.
Oceňovanie reálnej hodnoty prís ľubov odmeny
AG1 V odseku 6 konsenzu sa vy žaduje, aby bola protihodnota priradená
k prís ľubom odmeny oce ňovaná s odkazom na ich reálnu hodnotu,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —556
▼M3
napr. suma, za ktorú je mo žné vernostné body preda ťsamostatne. Ak
sa reálna hodnota nedá ur čiťpriamo, musí by ťodhadnutá.
AG2 Ú čtovná jednotka mô že odhadnú ťreálnu hodnotu prís ľubu odmeny
s odkazom na reálnu hodnotu odmien, za ktoré by ich bolo mo žné
vymeni ť. Reálna hodnota týchto odmien by sa zní žila, aby sa zoh ľad-
nili tieto skuto čnosti:
(a) reálna hodnota odmien, ktoré by boli ponúknuté zákazníkom, ktorí
nezískali vernostné body z po čiatočného predaja; a
(b) pomerná časťprísľubov odmeny, pri ktorých sa neo čakáva, že
zákazníci ich uplatnia.
Ak si zákazníci mô žu zvoli ťz rôznych odmien, reálna hodnota
prísľubov odmien bude odrá žaťreálne hodnoty celej škály dostupných
odmien, vá žených propor čne k frekvencii, s ktorou sa o čakáva výber
každej odmeny.
AG3 Za ur čitých okolností mô žub yťdostupné iné techniky odhadovania.
Napríklad, ak bude odmeny poskytova ťtretia strana a ú čtovná
jednotka jej platí za ka ždý vernostný bod, ktorý poskytne, mô že
odhadnú ťreálnu hodnotu vernostných bodov sumou, ktorú platí tretej
strane, s pridaním primeranej ziskovej mar že. Pri výbere a uplat ňovaní
techniky odhadu, ktorá sp ĺňap o žiadavky odseku 6 konsenzu a je
najvhodnej šia v daných okolnostiach, je potrebný posudok.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —557
▼M4
INTERPRETÁCIA IFRIC 14
IAS 19 –Obmedzenie hornej hranice hodnoty majetku z definovaných
požitkov, po žiadavky minimálneho financovania a vz ťahy medzi nimi
ODKAZY
—IAS 1 Prezentácia ú čtovných závierok
—IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 19 Zamestnanecké po žitky
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok
SÚVISLOSTI
1 Odsek 58 IAS 19 obmedzuje ocenenie hornej hranice majetku
z definovaných po žitkov na „súčasnú hodnotu ekonomických
požitkov, dostupných vo forme vrátenia prostriedkov z programu
alebo zní žení budúcich príspevkov do programu “plus nevykázané
zisky a straty. Vznikli otázky o tom, či by sa vrátenie príspevkov
alebo zní ženia budúcich príspevkov mali pova žovaťza dostupné,
najmä ke ďexistujú minimálne po žiadavky na financovanie.
2P o žiadavka na minimálne financovanie existuje v mnohých krajinách
na zlep šenie zabezpe čenia nárokov členov programov zamestnanec-
kých po žitkov na po žitky po skon čení pracovného pomeru. Takéto
požiadavky zvy čajne ur čujú minimálnu sumu alebo úrove ňpríspevkov
do programu za ur čité obdobie. Preto po žiadavka na minimálne finan-
covanie mô že obmedzova ťschopnos ťúčtovnej jednotky zní žiťbudúce
príspevky.
3 Ďalej mô že obmedzenie oce ňovania majetku z definovaných po žitkov
spôsobi ť,žep ožiadavka minimálneho financovania bude nevýhodná.
Za be žných okolností by po žiadavka na platenie príspevkov do
programu nemala ovplyvni ťoceňovanie majetku alebo záväzkov
z definovaných po žitkov. Je to spôsobené tým, žeužraz zaplatené
príspevky sa stanú majetkom programu, tak že dodato čnýčistý záväzok
nevznikne. Aj napriek tomu mô žep ožiadavka minimálneho financo-
vania spôsobi ťvznik záväzku, ak jednotka po žadované príspevky
nebudú dostupné potom, ke ďužboli zaplatené.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4 Táto interpretácia sa vz ťahuje na v šetky definované po žitky po skon-
čení zamestnania a ostatné dlhodobé definované po žitky zamest-
nancov.
5N a ú čely tejto interpretácie sú po žiadavky minimálneho financovania
všetky po žiadavky na financovanie po skon čení zamestnania alebo
iných programov dlhodobých definovaných po žitkov.
RIEŠENÉ PROBLÉMY
6 Problémy rie šené v tejto interpretácii sú tieto:
a) kedy by sa mali refundácie alebo zní ženia budúcich príspevkov
považovaťza mo žné pod ľa odseku 58 IAS 19,
b) ako mô žup o žiadavky minimálneho financovania ovplyvni ť
možnosťznížiťbudúce príspevky,
c) kedy po žiadavka minimálneho financovania mô že spôsobi ťvznik
záväzku.
KONSENZUS
Možnosťrefundácie alebo zní ženia budúcich príspevkov
7Ú čtovná jednotka ur čím o žnosťrefundácie alebo zní ženia budúcich
príspevkov pod ľa podmienok programu a iných zákonných po žiada-
viek v jurisdikcii, ktorej podlieha program.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —558
▼M4
8 Ekonomický po žitok vo forme refundácie alebo zní ženia budúcich
príspevkov je dostupný, ak ho ú čtovná jednotka mô že realizova ť
v niektorom bode po čas trvania programu, alebo ak sú stanovené
záväzky programu vyrovnané. Konkrétne, takýto ekonomický po žitok
sa pova žuje dostupný aj v prípade, že nie je realizovate ľný okam žite
ku dňu zostavenia súvahy.
9 Na dostupný ekonomický po žitok nemá vplyv to, ako ú čtovná
jednotka zamý šľa vyu žiťprebytok. Ú čtovná jednotka ur čí maximálny
ekonomický po žitok, ktorý je dostupný z refundácií, zo zní žení budú-
cich príspevkov alebo z ich oboch. Ú čtovná jednotka nevykazuje
ekonomické po žitky z kombinácie refundácií a zo zní žení budúcich
platieb, zalo žených na predpokladoch, ktoré sa vzájomne vylu čujú.
10 Pod ľa IAS 1 je ú čtovná jednotka povinná zverejni ťinformácie
okľúčových zdrojoch odhadov neistých udalostí ku d ňu zostavenia
súvahy, v ktorých je zna čné riziko, že spôsobia významné úpravy
účtovnej hodnoty ►M5čistý majetok alebo záväzok vykázaný vo
výkaze o finan čnej situácii ◄.M ôže to obsahova ťzverejnenie akých-
koľvek obmedzení aktuálnej realizovate ľnosti prebytku alebo zverej-
nenie základných zásad, ktoré sa pou žívajú na ur čenie dostupného
ekonomického po žitku.
Ekonomický po žitok, dostupný ako refundácia
Právo na refundáciu
11 Refundácia je ú čtovnej jednotke dostupná len vtedy, ak ú čtovná
jednotka má bezpodmiene čné právo na refundáciu:
a) po čas trvania programu, bez predpokladu, že záväzky programu
musia by ťvyrovnané, aby bolo mo žné získa ťrefundáciu (napr.
v niektorých jurisdikciách mô žuúčtovné jednotky ma ťprávo na
refundáciu po čas trvania programu bez oh ľadu na to, či sú záväzky
z programu vyrovnané); alebo
b) v prípade postupného vyrovnávania záväzkov programu, tak ako
plán postupne opú šťajú v šetci jeho členovia; alebo
c) v prípade jednorazového úplného vyrovnania záväzkov programu
(t. j. skon čenie programu).
Bezpodmiene čné právo na refundáciu mô že existova ťbez oh ľadu na
úrove ňfinancovania programu ku d ňu zostavenia súvahy.
12 Ak je právo ú čtovnej jednotky na refundáciu podmienené tým, či
v budúcnosti nastane jedna alebo viac neistých udalostí, ktoré nie sú
úplne pod jej kontrolou, ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné
právo a nevyká že majetok.
13 Ú čtovná jednotka ku d ňu zostavenia súvahy ocení ekonomický
požitok dostupný v podobe refundácie ako sumu prebytku (t. j. reálnu
hodnotu majetku programu zní ženú o sú časnú hodnotu definovaného
záväzku z po žitkov), na ktorý má ú čtovná jednotka právo ako na
refundáciu, bez akýchko ľvek pridru žených nákladov. Napríklad, ak
by bola refundácia predmetom inej dane ako dane z príjmu, ú čtovná
jednotka musí vykáza ťsumu refundácie po odpo čítaní dane.
14 Pri oce ňovaní sumy dostupnej refundácie po ukon čení programu
(odsek 11 písm. c)) ú čtovná jednotka zahrnie náklady do programu
vyrovnania záväzkov programu a uskuto čnenia refundácie. Napríklad
účtovná jednotka odpo číta odmeny za odborné slu žby, ak sú platené
z programu a nie ú čtovnou jednotkou, a náklady na ka ždé poistenie,
ktoré sa mô žev yžadova ťna zabezpe čenie záväzku po skon čení.
15 Ak je suma refundácie ur čená ako celý prebytok alebo časťprebytku,
nie ako pevná suma, ú čtovná jednotka nesmie robi ťžiadne zmeny
časovej hodnoty pe ňazí, aj ke ďje refundácia realizovate ľná a ž
v budúcnosti.
Ekonomický po žitok dostupný ako zní ženie príspevkov
16 Ak neexistuje po žiadavka minimálneho financovania, ú čtovná
jednotka ur čí ekonomický po žitok dostupný ako zní ženie budúcich
príspevkov ako ni žšiu sumu z:
a) prebytku z programu a2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —559
▼M4
b) sú časnej hodnoty nákladov ú čtovnej jednotky na budúcej slu žby, t.
j. s vylú čením v šetkých častí budúcich nákladov, ktoré budú
znášaťzamestnanci za ka ždý rok po čas krat šieho obdobia
z období o čakávanej d ĺžky trvania programu a existencie ú čtovnej
jednotky.
17 Ú čtovná jednotka ur čí náklady na budúcu slu žbu pomocou predpo-
kladov, ktoré sú konzistentné s tými, ktoré sa pou žili na ur čenie
povinností z definovaných po žitkov a so situáciou, ktorá bola v de ň
zostavenia súvahy tak, ako je ur čené pod ľa IAS 19. Preto ú čtovná
jednotka nepredpokladá akéko ľvek zmeny v po žitkoch, ktoré sa majú
v budúcnosti zabezpe čiťprogramom, pokým sa program neupraví,
a predpokladá nezmenený budúci stav zamestnancov, okrem prípadu,keďsa účtovná jednotka preukázate ľne zavia žek ud ňu zostavenia
súvahy prepú šťaťzamestnancov, na ktorých sa vz ťahuje program.
Ak sa zavia že, tak predpoklad o budúcom stave zamestnancov musí
zahŕňaťjeho zní ženie. Ú čtovná jednotka ur čís účasnú hodnotu
nákladov budúcej slu
žby pomocou rovnakej diskontnej sadzby, ktorú
použila pri výpo čte povinností z definovaného po žitku ku d ňu zosta-
venia súvahy.
Vplyv po žiadavky minimálneho financovania na ekonomický
požitok dostupný ako zní ženie budúcich príspevkov
18 Ú čtovná jednotka analyzuje po žiadavku minimálneho financovania
vu rčenom dátume príspevkov, ktoré sú potrebné na pokrytie a) existu-
júceho deficitu za minulé slu žby na základe minimálneho financovania
a b) budúceho prírastku po žitkov.
19 Príspevky na pokrytie existujúceho schodku na základe minimálneho
financovania s oh ľadom na u žprijaté slu žby neovplyv ňujú príspevky
na budúce slu žby. Ich následkom mô že vzniknú ťzáväzok pod ľa
odsekov 23 –26.
20 Ak existuje po žiadavka minimálneho financovania pre príspevky vz ťa-
hujúce sa na budúci prírastok po žitkov, jednotka ur čí ekonomický
požitok dostupný v podobe zní ženia budúcich príspevkov ako sú časnú
hodnotu:
a) odhadnutých nákladov na budúcu slu žbu v ka ždom roku pod ľa
odsekov 16 a 17 zní ženú o
b) odhadnuté minimálne po žadované príspevky s oh ľadom na budúci
prírastok po žitkov v danom roku.
21 Ú čtovná jednotka vypo číta vý šku budúcich minimálnych po žadova-
ných príspevkov s oh ľadom na budúci prírastok po žitkov, pri čom
musí vzia ťdo úvahy vplyv ka ždého existujúceho prebytku na základe
požiadavky minimálneho financovania. Ú čtovná jednotka pou žije
predpoklady po žadované po žiadavkou minimálneho financovania
a pre v šetky faktory, ktoré nie sú ur čené po žiadavkou minimálneho
financovania, predpoklady konzistentné s tými, ktoré sa pou žívajú na
určenie povinností z definovaných po žitkov a so situáciou, ktorá
existuje ku d ňu zostavenia súvahy, ako je stanovené v IAS 19.
Výpo čet zah ŕňavšetky zmeny o čakávané v dôsledku platenia mini-
málnych príspevkov ú čtovnou jednotkou. Výpo čet aj napriek tomu
neobsahuje vplyv o čakávaných zmien v podmienkach po žiadaviek
minimálneho financovania, ktoré nie sú schválené alebo zmluvne
dohodnuté ku d ňu zostavenia súvahy.
22 Ak budúce minimálne finan čné príspevky po žadované s oh ľadom na
budúci prírastok po žitkov presahujú budúce náklady na slu žbu ur čené
podľa IAS 19 v ka ždom ur čenom roku, sú časná hodnota tohto
prebytku zni žuje hodnotu majetku, ktorý je dostupný ako zní ženie
budúcich príspevkov ku d ňu zostavenia súvahy. Hodnota majetku
dostupného ako zní ženie budúcich príspevkov v šak nemô žeb y ť
nikdy ni žšia ako nula.
Kedy mô žep ožiadavka minimálneho financovania spôsobi ťvznik
záväzku
23 Ak má ú čtovná jednotka povinnos ťpodľap ožiadavky minimálneho
financovania plati ťpríspevky na pokrytie existujúceho schodku na
základe minimálneho financovania s oh ľadom na u žprijaté slu žby,
účtovná jednotka ur čí,či splatné príspevky budú dostupné ako refun-2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —560
▼M4
dácia alebo zní ženie budúcich platieb potom, ke ďsa zaplatia do
programu.
24 V rozsahu, že splatné príspevky nebudú dostupné potom, ke ďsa
zaplatia do programu, ú čtovná jednotka vyká že záväzok v čase vzniku
povinnosti. Záväzkom sa zní ži majetok z definovaných po žitkov alebo
zvýši záväzok z definovaných po žitkov, tak že po uhradení príspevkov
sa neo čakáva vznik zisku alebo straty, ako výsledok uplatnenia odseku
58 IAS 19.
25 Ú čtovná jednotka uplatní odsek 58 A IAS 19 pred ur čením záväzku
podľa odseku 24.
26 Záväzok s oh ľadom na po žiadavku minimálneho financovania a ka ždé
následné prece ňovanie tohto záväzku sa vykazuje okam žite v súlade
s prijatou zásadou ú čtovnej jednotky pre vykazovanie vplyvu obme-
dzenia v odseku 58 v IAS 19 na oce ňovanie majetku z definovaného
požitku. Konkrétne:
a) účtovná jednotka, ktorá vplyv obmedzenia uvedeného v odseku 58
vykazuje v zisku alebo v strate, pod ľa odseku 61 písm. g) IAS 19,
vykáže zmenu okam žite v zisku alebo v strate.
b) účtovná jednotka, ktorá vplyv obmedzenia uvedeného v odseku 58
vykazuje vo ►M5ostatné sú časti komplexného výsledku ◄,
podľa odseku 93C IAS 19, vyká že zmenu okam žite vo výkaze
vykázaných výnosov a nákladov.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
27 Jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia za čínajúce sa
1. januára 2008 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa povo ľuje.
▼M5
27A IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 26.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M4
PRECHODNÉ USTANOVENIA
28 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu od za čiatku prvého
obdobia uvedeného v prvej ú čtovnej závierke, na ktorú sa interpretácia
vzťahuje. Ú čtovná jednotka vyká žep o čiatočnú úpravu spôsobenú
uplatnením tejto interpretácie v nerozdelených ziskoch na za čiatku
uvedeného prvého obdobia.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —561
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-7
Zavedenie meny euro
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 10 Udalosti po ►M5 období vykazovania ◄(v znení revízie z roku
2003)
—IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (v znení revízie z roku 2003)
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Od 1. januára 1999 sa nadobudnutím ú činnosti Hospodárskej
a menovej únie (EMÚ) euro stane samostatnou menou a menové
kurzy medzi eurom a zú častnenými národnými menami budú neodvo-
lateľne fixne stanovené, t. j. riziko následných kurzových rozdielov
súvisiacich s týmito menami sa od tohto dátumu eliminuje.
2. Otázkou je uplat ňovanie IAS 21 na prechod z národných mien zú čast-
nených členských štátov Európskej únie na euro ( „prechod na euro “).
KONSENZUS
3. Po žiadavky IAS 21 týkajúce sa prepo čtu transakcií v cudzej mene
aúčtovnej závierky zahrani čných prevádzok by sa mali prísne uplat-
ňovaťna prechod na euro. Platí to rovnako na stanovenie pevných
menových kurzov v prípadoch, ke ďkrajiny vstúpia do EMÚ
v neskor ších obdobiach.
4. To znamená najmä, že:
a) pe ňažný majetok a záväzky v cudzej mene vyplývajúce z transakcií
sa na ďalej prepo čítavajú na funk čnú menu závere čným kurzom.
Všetky výsledné kurzové rozdiely sa vyká žu ako výnos alebo
náklad okam žite s výnimkou prípadu, ke ďúčtovná jednotka
naďalej uplat ňuje svoju existujúcu ú čtovnú politiku na kurzové
zisky a straty týkajúce sa zabezpe čenia menového rizika predpo-
kladanej transakcie;
▼M5
b) kumulatívne kurzové rozdiely súvisiace s prepo čtom ú čtovnej
závierky prevádzok v zahrani čí vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku sa akumulujú vo vlastnom imanía reklasifikujú sa z vlastného imania do zisku alebo straty iba privyradení čistej investície v prevádzke v zahrani čí, a
▼B
c) kurzové rozdiely vyplývajúce z prepo čtu záväzkov uvedených
vz účastnených menách sa nezahrnú do ú čtovnej hodnoty súvisia-
ceho majetku.
DÁTUM KONSENZU
Október 1997.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť1. júna 1998. Zmeny v ú čtovnej politike sa
zaúčtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8.
▼M5
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 4. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 20092008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —562
▼M5
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —563
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-10
Štátna pomoc –bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. V niektorých krajinách mô žeb yťštátna pomoc ú čtovným jednotkám
zameraná na povzbudenie alebo dlhodobú pomoc podnikate ľských
činností, bu ďvu rčitých oblastiach alebo priemyselných odvetviach.
Podmienky na získanie tejto pomoci nemusia bezprostredne súvisie ť
s prevádzkovými činnos ťami ú čtovnej jednotky. Príkladom takejto
pomoci sú prevody prostriedkov štátu ú čtovným jednotkám, ktoré:
a) vykonávajú činnos ťv konkrétnom priemyselnom odvetví;
b) pokra čujú v činnosti v nedávno sprivatizovaných priemyselných
odvetviach alebo
c) za čínajú alebo pokra čujú v podnikaní v nerozvinutých oblastiach.
2. Otázkou je, či táto štátna pomoc je „štátnou dotáciou “v rámci rozsahu
pôsobnosti IAS 20, a preto by sa mala zaú čtovaťv súlade s týmto
štandardom.
KONSENZUS
3. Štátna pomoc ú čtovným jednotkám zodpovedá definícii štátnej dotácie
v IAS 20 dokonca aj vtedy, ke ďneexistujú podmienky, ktoré sa
špecificky vz ťahujú na prevádzkové činnosti ú čtovnej jednotky, iné
nežje po žiadavka vykonáva ťčinnos ťvu rčitých regiónoch alebo prie-
myselných odvetviach. Takéto dotácie sa preto neú čtujú priamo
v prospech ►M5podiely akcionárov ◄.
DÁTUM KONSENZU
Január 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia sa nadobúda ú činnos ť1. augusta 1998. Zmeny v ú čtovnej
politike sa ú čtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —564
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-12
Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 19 Zamestnanecké po žitky
—IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
—IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
—IFRS 2 Platby na základe podielov
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka mô žeb yťvytvorená na dosiahnutie úzkeho a presne
vymedzeného cie ľa (napríklad na ovplyvnenie lízingu, výskumných
a vývojových činností alebo na sekuritizáciu finan čného majetku).
Takýto subjekt špeciálneho ur čenia ( special purpose entity ,ďalej len
ako skratka „SPE“)m ôžem a ťpodobu kapitálovej spolo čnosti, fondu,
osobnej spolo čnosti alebo neregistrovanej jednotky. SPE bývajú často
vytvorené právnymi dohodami, ktoré predpisujú prísne a niekedytrvalé obmedzenia právomoci ich predstavenstva, správcu alebomana žmentu prijíma ťrozhodnutia o činnostiach SPE. V týchto usmer-
neniach sa často bli žšie ur čuje, že politiku riadenia nepretr žitých
činností SPE nemô že zmeni ťiná osoba, mo
žno okrem jej zria ďovate ľa
alebo sponzora (t. j. sú prevádzkované mechanizmom ozna čovaným
ako„automatické riadenie “).
2. Patrón (alebo ú čtovná jednotka, v mene ktorej bol SPE vytvorený)
často prevádza majetok do SPE, získava právo pou žívaťmajetok
držaný SPE, alebo vykonáva slu žby pre SPE, zatia ľčo ostatné strany
(„poskytovatelia kapitálu “)m ô žu poskytova ťfinancovanie pre SPE.
Účtovná jednotka, ktorá sa zú častňuje transakcií so SPE ( často zria-
ďovate ľalebo patrón), mô že v podstate ovláda ťSPE.
3. Podiel na ú žitku SPE mô žem a ťformu napríklad dlhového nástroja,
nástroja vlastného imania, ú častníckeho práva, zostávajúceho podielu
alebo lízingu. Niektoré podiely na ú žitku mô žu jednoducho poskytnú ť
držiteľovi pevnú alebo stanovenú mieru návratnosti, zatia ľčo iné
dávajú dr žiteľovi práva alebo prístup k ďalším budúcim ekonomickým
úžitkom z činností SPE. Vo vä čšine prípadov si zria ďovate ľalebo
patrón (alebo ú čtovná jednotka, v mene ktorej bol SPE vytvorený)
necháva podstatný podiel na ú žitku z činností SPE, aj ke ďvlastní
len malý alebo žiadny podiel na vlastnom imaní SPE.
4. IAS 27 vy žaduje konsolidova ťúčtovné jednotky, ktoré ovláda vyka-
zujúca ú čtovná jednotka. Tento štandard v šak neposkytuje jedno-
značný návod na konsolidáciu SPE.
5. Problémom je, za akých okolností by mala ú čtovná jednotka konsoli-
dovaťSPE.
6. Táto interpretácia sa neuplat ňuje na programy po žitkov po skon čení
zamestnania alebo na iné dlhodobé programy zamestnaneckýchpožitkov, na ktoré sa uplat ňuje IAS 19.
7. Prevod majetku z ú čtovnej jednotky do SPE mo žno kvalifikova ťako
predaj realizovaný ú čtovnou jednotkou. Aj vtedy, ke ďsa prevod kvali-
fikuje ako predaj, usmernenia IAS 27 a táto interpretácia mô žu
znamena ť,žeúčtovná jednotka by mala konsolidova ťSPE. Táto inter-
pretácia sa netýka okolností, ke ďby sa malo uplat ňovaťv jednotke
riešenie predaja alebo eliminácie dôsledkov takého predaja pri zosta-
vovaní konsolidácie.
KONSENZUS
8. SPE sa konsoliduje vtedy, ke ďpodstata vz ťahu medzi ú čtovnou
jednotkou a SPE nazna čuje,že táto ú čtovná jednotka ovláda SPE.
9. V kontexte SPE mô že kontrola vzniknú ťprostredníctvom predur
čenia
činností SPE (prevádzkovanie mechanizmom „automatické riadenie “)2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —565
▼B
alebo inak. Odsek 13 IAS 27 nazna čuje mnohé okolnosti, ktorých
výsledkom je ovládanie, dokonca aj v prípadoch, ke ďúčtovná
jednotka vlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv inej ú čtovnej
jednotky. Podobne ovládanie mô že existova ťaj v prípadoch, ke ď
účtovná jednotka vlastní malý alebo žiaden podiel na vlastnom
imaní SPE. Pri uplatnení konceptu ovládania je v ka ždom prípade
potrebné posúdi ťvšetky dôle žité skuto čnosti v celom kontexte.
10. Popri situáciách opísaných v odseku 13 IAS 27 mô žu napríklad ďalej
uvedené okolnosti nazna čovaťexistenciu vz ťahu, v ktorom ú čtovná
jednotka kontroluje SPE a následne by mala konsolidova ťSPE ( ďalší
návod je uvedený v dodatku k tejto interpretácii):
a)činnosti SPE sa v podstate vykonávajú v mene ú čtovnej jednotky,
podľa jej špecifických podnikate ľských potrieb tak, aby ú čtovná
jednotka získavala ú žitky z prevádzky SPE;
b) účtovná jednotka má v podstate rozhodovaciu právomoc získa ť
väčšinu ú žitkov z činností SPE, alebo túto rozhodovaciu právomoc
delegovala vytvorením mechanizmu „automatického riadenia “;
c) účtovná jednotka má v podstate práva získa ťväčšinu ú žitkov SPE
a z tohto dôvodu mô žeb y ťvystavená nepredvídaným rizikám
zčinností SPE alebo
d) účtovná jednotka si v podstate zachová vä čšinu zostávajúcich alebo
vlastníckych rizík súvisiacich so SPE, alebo jeho majetkom preto,aby získala ú žitky z jeho činností.
11. [Vypú šťa sa.]
DÁTUM KONSENZU
Jún 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ťpre ro čné účtovné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. júla 1999 alebo neskôr; skor šie uplat ňovanie sa odporú ča. Zmeny
vúčtovných zásadách sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.
Účtovná jednotka uplatní zmenu a doplnenie uvedené v odseku 6 na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplat ňuje IFRS 2 v skor šom období, takisto uplatní aplikuje túto zmenu
a doplnenie v tom skor šom období.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —566
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-13
Spoluovládané ú čtovné jednotky –nepe ňažné vklady spolo čníkov
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
—IAS 18 Výnosy
—IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Odsek 48 IAS 31 sa vz ťahuje na vklady aj predaje medzi spolo čníkom
a spolo čným podnikom takto: „Keďspolo čník vlo ží majetok do
spolo čného podniku alebo ho predá, do vykazovania akejko ľvek
časti zisku alebo straty z tejto transakcie sa musí premietnu ťpodstata
transakcie “. Okrem toho sa v odseku 24 IAS 31 uvádza, že„spolu-
ovládaný subjekt je spolo čný podnik, ktorý predstavuje zalo ženie
spolo čnosti, partnerského podniku alebo iného subjektu, v ktorom
má ka ždý spolo čník podiel “. Neexistuje v šak jednozna čný návod na
vykázanie ziskov a strát vznikajúcich z vkladov nepe ňažného majetku
do spoluovládaných ú čtovných jednotiek ( ďalej len „SÚJ“).
2. Vklady do SÚJ sú prevodmi aktív spolo čníkmi výmenou za podiel na
vlastnom imaní SÚJ. Takéto vklady mô žum a ťrôzne formy. Vklady
môžu uskuto čniťsúbežne spolo čníci bu ďpri zalo žení SÚJ alebo
následne. Plnenie prijaté spolo čníkom (spolo čníkmi) výmenou za
majetok vlo žený do SÚJ mô že takisto obsahova ťpeniaze alebo inú
protihodnotu, ktorá nezávisí od budúcich pe ňažných tokov SÚJ
(„dodato čné plnenie “).
3. Rie šené otázky sú tieto:
a) kedy by mal spolo čník vykáza ťvo►M5zisk alebo strata ◄
primeranú časťziskov a strát, ktoré vznikajú z vkladu nepe ňažného
majetku do SÚJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ;
b) ako by mal dodato čné plnenie zaú čtovaťspolo čník a
c) ako by sa mal prezentova ťnerealizovaný zisk alebo strata
v konsolidovanej ú čtovnej závierke spolo čníka.
4. Táto interpretácia sa zaoberá zaú čtovaním nepe ňažných vkladov
spolo čníka do SÚJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ,
ktorý je zaú čtovaný s pou žitím bu ďmetódy vlastného imania, alebo
podielovou konsolidáciou.
KONSENZUS
5. Pri uplat ňovaní odseku 48 IAS 31 na nepe ňažné vklady do SÚJ
výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ je spolo čník povinný
vykáza ťvo výkaze ziskov a strát za dané obdobie časťzisku alebo
straty pripadajúcu na podiely ostatných spolo čníkov na vlastnom
imaní s výnimkou prípadov, ke ď:
a) podstatné riziká a odmeny z vlastníctva vlo ženého nepe ňažného
majetku neboli prevedené na SÚJ alebo
b) zisk, alebo stratu z nepe ňažného vkladu nie je mo žné spo ľahlivo
oceni ť, alebo
c) transakcia vkladu nemá obchodnú podstatu v zmysle termínu
opísaného v IAS 16.
Keďsa uplat ňujú výnimky uvedené v písmenách a), b) alebo c), zisk
alebo strata sa pova žujú za nerealizované, a preto sa nevyká žu ako
zisk alebo strata, pokia ľsa neuplat ňuje takisto odsek 6.
6. Ak navy še na získanie podielu na vlastnom imaní SÚJ spolo čník
prijme pe ňažný alebo nepe ňažný majetok, tento spolo čník vyká že
primeranú časťzisku alebo straty z tejto transakcie vo svojom výkaze
ziskov a strát.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —567
▼B
7. Nerealizované zisky alebo straty z nepe ňažného majetku vlo ženého do
SÚJ sa eliminujú oproti podkladovému aktívu pod ľa metódy podie-
lovej konsolidácie alebo oproti investícii pod ľa metódy vlastného
imania. Takéto nerealizované zisky alebo straty sa neprezentujú akoodložené zisky alebo straty v konsolidovanej súvahe spolo čníka.
8.–13 . (Nie sú sú časťou interpretácie.)
DÁTUM KONSENZU
Jún 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ťpre ro čné účtovné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. januára 1999 alebo neskôr; skor šie uplat ňovanie sa odporú ča. Zmeny
vúčtovných metódach sa ú čtujú v súlade s IAS 8.
14. Úpravy ú čtovania transakcií s nepe ňažnými vkladmi v zmysle odseku 5
sa uplatnia prospektívne na budúce transakcie.
15. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny k tejto interpretácii v zmysle IAS 16
na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní tento štandard na skor šie obdobie, uplatní
takisto tieto zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —568
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-15
Operatívny lízing –stimuly
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Pri rokovaní o novej u žexistujúcej zmluvy o operatívnom lízingu
alebo jej obnove mô že prenajímate ľnájomcovi poskytnú ťstimuly
na uzatvorenie dohody. Príkladom stimulov je, ak prenajímate ľnájom-
covi vopred zaplatí v hotovosti, prípadne uhradí alebo na sebaprevezme náklady nájomcu (napríklad náklady na presun, zlep šenie
predmetu lízingu a náklady spojené s u žexistujúcim zmluvným
záväzkom prenajímate ľa). Inou alternatívou je, ak sa pre za čiatočné
obdobie lízingového vz ťahu dohodnú nulové alebo zní žené lízingové
splátky.
2. Otázkou je, ako stimuly poskytnuté pri operatívnom lízingu vykáza ť
vúčtovných závierkach prenajímate ľa a nájomcu.
KONSENZUS
3. V šetky stimuly vynalo žené s cie ľom uzavrie ťnovú alebo obnovi ťuž
existujúcu dohodu o operatívnom lízingu sa vyká žu ako neoddelite ľná
súčasťzmluvnej odmeny dohodnutej za pou žívanie prenajatého
majetku bez oh ľadu na charakter alebo formu stimulu alebo na časo-
vanie platieb.
4. Prenajímate ľvykáže celkové náklady na stimuly ako zní ženie výnosov
z nájomného rovnomerne po čas obdobia lízingového vz ťahu, pokia ľ
iná systematická metóda nezodpovedá časovému priebehu zní ž
enia
úžitku z prenajatého majetku.
5. Nájomca vyká že celkový ú žitok stimulov ako zní ženie nákladov za
nájomné rovnomerne po čas obdobia lízingového vz ťahu, pokia ľiná
systematická metóda nezodpovedá časovému priebehu ú žitku nájomcu
z pou žívania prenajatého majetku.
6. Náklady, ktoré vznikli nájomcovi vrátane nákladov spojených s u ž
existujúcou nájomnou zmluvou (napríklad náklady na ukon čenie,
presun alebo zlep šenie predmetu lízingu), nájomca zaú čtuje v súlade
soštandardmi platnými pre tieto náklady vrátane nákladov skuto čne
uhradených na základe dohôd o stimuloch.
DÁTUM KONSENZU
Jún 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ťpre lízingové obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 1999 alebo neskôr.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —569
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-21
Dane z príjmov –úhrada preceneného neodpisovate ľného majetku
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 12 Dane z príjmov
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok (v znení revízie z roku 2003)
PROBLÉM
1. Pod ľa odseku 51 IAS 12 má ocenenie odlo žených da ňových záväzkov
a odlo žených da ňových poh ľadávok odzrkad ľovaťdaňové dôsledky
vyplývajúce z o čakávaného spôsobu, ktorým má ú čtovná jednotka
►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄spätne získa ťalebo
vyrovna ťúčtovnú hodnotu aktív a záväzkov vedúcich k vzniku
zd očasného rozdielu.
2. V odseku 20 IAS 12 sa poukazuje na to, že precenenie majetku
nemusí v ždy ovplyvni ťzdanite ľný zisk (da ňovú stratu) v období,
v ktorom k preceneniu do šlo, a že v dôsledku precenenia nemusí
byťnevyhnutné urobi ťúpravu da ňového základu majetku. Ak bude
budúce spätné získanie ú čtovnej hodnoty zdanite ľné, akýko ľvek
rozdiel medzi ú čtovnou hodnotu preceneného majetku a jeho da ňovým
základom bude do časný a povedie k vzniku odlo ženého da ňového
záväzku alebo odlo ženej da ňovej poh ľadávky.
3. Otázkou je, ako interpretova ťtermín „úhrada “v súvislosti s majetkom,
ktorý sa neodpisuje (neodpisovate ľný majetok), a ktorý sa precení
v zmysle odseku 31 IAS 16.
4. Táto interpretácia sa vz ťahuje aj na investi čný nehnute ľný majetok
účtovaný v precenenej hodnote v súlade s odsekom 33 IAS 40, ale
považoval by sa za neodpisovate ľný, keby sa musel uplatni ťIAS 16.
KONSENZUS
5. Odlo žené da ňové záväzky alebo poh ľadávky, ktoré vyplynú
z precenenia neodpisovate ľného majetku v súlade s odsekom 31
IAS 16, sa oce ňujú na základe da ňových dôsledkov, ktoré by vyply-
nuli zo spätného získania ú čtovnej hodnoty daného majetku jeho pred-
ajom, bez oh ľadu na oce ňovací základ na stanovenie ú čtovnej hodnoty
daného majetku. Preto, ak da ňový zákon pre zdanite ľnú sumu, ktorá
vyplynula z predaja majetku, stanovuje inú platnú da ňovú sadzbu ne ž
je da ňová sadzba platná pre zdanite ľnú sumu odvodenú z vyu žívania
majetku, na stanovenie odlo ženého da ňového záväzku alebo odlo ženej
daňovej poh ľadávky týkajúcej sa neodpisovate ľného majetku sa
použije prvá da ňová sadzba.
DÁTUM KONSENZU
August 1999.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Tento konsenzus nadobúda ú činnos ť15. júla 2000. Zmeny v ú čtovnej politike sa
zaúčtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —570
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-25
Dane z príjmov –zmeny da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej
►M5 vlastníkov ◄
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 12 Dane z príjmov
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej
►M5vlastníkov ◄môžem a ťpre ú čtovnú jednotku za následok
zvýšenie alebo zní ženie da ňových záväzkov alebo poh ľadávok.
Môže to nasta ťnapríklad v dôsledku verejného upísania majetkových
nástrojov ú čtovnej jednotky alebo v dôsledku re štrukturalizácie jej
vlastného imania. Sta ťsa to mô že aj v dôsledku pres ťahovania vä čši-
nového akcionára do zahrani čia. V dôsledku takýchto udalostí mô že
byťúčtovná jednotka inak zda ňovaná; mô že napríklad získa ťalebo
stratiťdaňové stimuly, prípadne v budúcnosti podlieha ťinej sadzbe
dane.
2. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej
►M5vlastníkov ◄môže bezprostredne ovplyvni ťsplatné da ňové
záväzky alebo poh ľadávky ú čtovnej jednotky. Takáto zmena mô že
tiežzvýšiťalebo zní žiťodložené da ňové záväzky a poh ľadávky,
ktoré ú čtovná jednotka vykazuje v závislosti od ú činku zmeny da ňovej
situácie na da ňové dôsledky, ktoré vyplynú z úhrady alebo vysporia-
dania ú čtovnej hodnoty aktív a záväzkov ú čtovnej jednotky.
3. Otázkou je, ako by ú čtovná jednotka mala zaú čtovaťdaňové dôsledky
zmeny svojej da ňovej situácie alebo da ňovej situácie svojich
►M5vlastníkov ◄.
KONSENZUS
▼M5
4. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej
►M5vlastníkov ◄nevedie k zvý šeniu ani zní ženiu súm vykazova-
ných priamo mimo zisku alebo straty. Dôsledky, ktoré zo zmeny
daňovej situácie vyplývajú pre splatné a odlo žené dane, sa zahrnú
do zisku alebo straty za obdobie, pokia ľtieto dôsledky nesúvisia
s transakciami a udalos ťami, ktorých výsledkom je, že sa v tom
istom alebo v inom období ú čtujú priamo v prospech alebo na ťarchu
vykazovanej sumy vlastného imania alebo sumy vykázané v ostatných
súčastiach komplexného výsledku. Uvedené da ňové dôsledky, ktoré sa
vzťahujú na zmeny vykazovanej sumy vlastného imania v tom istom
alebo v inom období (nezahrnuté do hospodárskeho výsledku), sa
účtujú priamo do vlastného imania. Da ňové dôsledky, ktoré sa vz ťa-
hujú na sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku,
sa vykazujú v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
▼B
DÁTUM KONSENZU
August 1999.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Tento konsenzus nadobúda ú činnos ť15. júla 2000. Zmeny v ú čtovnej politike sa
zaúčtujú v súlade s IAS 8.
▼M5
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 4. Ú čtovná jednotka uplatní2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —571
▼M5
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —572
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-27
Vyhodnocovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu lízingu
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 11 Zákazková výroba
—IAS 17 Lízing (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 18 Výnosy
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie z roku
2003)
—IFRS 4 Poistné zmluvy
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka mô že s osobou alebo osobami, ktoré nie sú spriaz-
nenými osobami (s investorom), uzatvori ťtransakciu alebo sériu štruk-
túrovaných transakcií (dohodu) zah ŕňajúcu právnu formu lízingu.
Môže napríklad prenaja ťmajetok investorovi a ten istý majetok
vziaťspätne na lízing, prípadne majetok právoplatne preda ťa ten
istý majetok vzia ťspätne na lízing. Formy a podmienky jednotlivých
dohôd sa mô žu zna čne líšiť. V prípade lízingu a spätného lízingu sa
môže sta ť,že dohoda bude koncipovaná tak, aby investor získal
daňové zvýhodnenie, o ktoré sa podelí s ú čtovnou jednotkou vo
forme poplatku, a nie prevodom práva na vyu žívanie majetku.
2. Ak dohoda s investorom zah ŕňa právnu formu lízingu, otázkou je:
a) ako ur čiť,či sú transakcie v sérii transakcií prepojené a mali by sa
zaúčtovaťako jedna transakcia;
b)či dohoda zodpovedá definícii lízingu v zmysle IAS 17; a ak nie,
i)či prípadne existujúci osobitný investi čný ú čet a povinnos ť
platiťlízingové splátky predstavujú aktíva a záväzky jednotky
(pozri napríklad prípad uvedený v dodatku A odseku A2
písm. a);
ii) ako má ú čtovná jednotka zaú čtovaťiné záväzky vyplývajúce
z dohody a
iii) ako má ú čtovná jednotka zaú čtovaťpoplatok, ktorý mo žno
dostane od investora.
KONSENZUS
3. Séria transakcií, ktoré zah ŕňajú právnu formu lízingu, predstavuje
prepojené transakcie a zaú čtuje sa ako jedna transakcia, ke ďcelkový
ekonomický ú činok nemo žno pochopi ťbez odvolania sa na danú sériu
transakcií ako celok. Príkladom je prípad, ke ďsa séria navzájom úzko
súvisiacich transakcií prerokuje ako jediná transakcia a transakcie sa
uskuto čnia sú časne alebo bezprostredne jedna za druhou. (Názorné
uplat ňovanie tejto interpretácie je uvedené v dodatku A.)
4. Ú čtovanie musí by ťodrazom podstaty dohody. Na ur čenie podstaty
dohody treba posúdi ťvšetky jej h ľadiská a dôsledky, pri čom hlavný
dôraz treba klás ťna hľadiská a dôsledky s ekonomickými ú činkami.
5. IAS 17 platí vtedy, ke ďpodstata dohody zah ŕňa prevod práva na
používanie majetku na dohodnutý čas. K ukazovate ľom, ktoré jedno-
tlivo nasved čujú,že dohoda v podstate nemusí zah ŕňaťlízing v zmysle
IAS 17 (názorné uplat ňovanie tejto interpretácie je v dodatku B),
patria:
a) účtovná jednotka si ponechá v šetky riziká a odmeny súvisiace
s vlastníctvom podkladového majetku a má v podstate rovnaké
práva pou žívaťho, aké mala pred dohodou;2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —573
▼B
b) hlavným dôvodom dohody je dosiahnutie ur čitého da ňového
výsledku, a nie prevod u žívateľského práva majetku, a
c) zah ŕňa opciu, pri čom v ďaka podmienkam je jej uplatnenie takmer
isté (napríklad predkupné právo, ktoré mo žno uplatni ťza cenu
dostato čne vy ššiu ne žočakávaná reálna hodnota v čase, ke ďsa
opciu stane uplatnite ľnou).
6. Pri ur čení,či osobitný investi čný ú čet a povinnos ťplatiťlízingové
splátky v podstate predstavujú aktíva a záväzky ú čtovnej jednotky,
sa uplat ňujú definície a návod uvedené v koncep čnom rámci
v odsekoch 49 a ž64. K ukazovate ľom, ktoré spolo čne nasved čujú,
že osobitný investi čný ú čet a záväzok spláca ťlízingové splátky
v podstate nezodpovedajú definícii aktíva ani definícii záväzkuaúčtovná jednotka ich nemá vykazova ť, patria tieto ukazovatele:
a) účtovná jednotka pri sledovaní vlastných cie ľov nemá vplyv na
investi čný ú čet a nie je povinná plati ťlízingové splátky. Tento
prípad nastáva napríklad vtedy, ke ďsa na osobitný investi čný
účet vlo
ží záloha ur čená na ochranu investora, ktorú mo žno pou žiť
iba na platby v prospech investora, a investor súhlasí, aby sapovinnos ťplatiťlízingové splátky realizovala z prostriedkov na
investi čnom ú čte, pri čom ú čtovná jednotka nemá mo žnosťzadržať
platby realizované z investi čného ú čtu v prospech investora;
b) pre ú čtovnú jednotku predstavuje nepatrné riziko skuto čnosť,že
bude musie ťvrátiťcelú sumu predstavujúcu poplatok prijatý od
investora a zaplati ťprípadne aj ďalšiu sumu, prípadne, ak neprijala
žiaden poplatok, nepatrné riziko, že bude musie ťzaplati ťsumu
vyplývajúcu z iných záväzkov (napríklad zo záruky). Nepatrnériziko existuje vtedy, ke ďnapríklad podmienky dohody vy žadujú
investovanie vopred zaplatenej zálohy do nerizikových aktív, od
ktorých sa o čakáva, že vytvoria dostato čné pe ňažné toky na uspo-
kojenie záväzku plati ťlízingové splátky, a
c) jedinými pe ňažnými tokmi inými ne žzačiatočné pe ňažné toky na
zač
iatku dohody, ktoré sa o čakávajú na základe dohody, sú lízin-
gové splátky uspokojované výhradne z prostriedkov čerpaných
z osobitného investi čného ú čtu zriadeného so za čiatočnými pe ňaž-
nými tokmi.
7. Ostatné záväzky vyplývajúce z dohody vrátane poskytnutých záruk
a záväzkov vyplývajúcich z pred časného ukon čenia dohody sa
v závislosti od podmienok ú čtujú v súlade s IAS 37, IAS 39 alebo
IFRS 4.
8. Kritériá uvedené v odseku 20 IAS 18 sa uplatnia na skuto čnosti
a okolnosti ka ždej dohody, aby sa zistilo, kedy treba vykáza ť
poplatok, ktorý ú čtovná jednotka mô že prípadne dosta ť. Zoh ľadňujú
sa skuto čnosti, ako prípadná pokra čujúca zainteresovanos ťv podobe
významného záväzku budúceho plnenia potrebného na získanie
poplatku, prípadné nepostúpené riziká, podmienky v šetkých záru čných
dohôd a riziko vrátenia poplatku. K ukazovate ľom, ktoré samostatne
nasved čujú,že je nevhodné vykáza ťcelý poplatok ako príjem v čase
jeho prijatia, ak bol prijatý na za čiatku dohody, patria tieto ukazova-
tele:
a) záväzok vykonáva ťurčité významné činnosti alebo záväzok zdr žať
sa ich vykonávania je podmienkou na získanie výnosu, tak že reali-
zácia zákonne záväznej dohody nie je tým najdôle žitejším aktom,
ktorý dohoda vy žaduje;
b) na vyu žívanie podkladového majetku sa stanovili také obmedzenia,
žeúčtovnej jednotke prakticky bránia a významne menia jej schop-
nosťdaný majetok vyu žívať(t. j. spotrebova ť, preda ťalebo zriadi ť
k nemu zálo žné právo a pou žiťho ako zábezpeku);
c) pravdepodobnos ťvrátenia akejko ľvek sumy z poplatku a prípadnej
platby ďalších súm nie je malá. Tento prípad nastane, ak napríklad:
i) podkladový majetok nie je špeciálny majetok, ktorý ú čtová
jednotka potrebuje na vykonávanie svojej činnosti, a preto je
možné,žeúčtovná jednotka zaplatí ur čitú sumu, aby pred časne
ukon čila platnos ťdohody, alebo
ii) účtovná jednotka je na základe podmienok dohody povinná,
prípadne mô žečiastočne alebo celkom rozhodnú ťna základe2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —574
▼B
vlastnej úvahy o tom, či vopred zaplatenú sumu investuje do
majetku spojeného s viac ako iba nevýznamným rizikom (naprí-
klad menovým, úrokovým alebo úverovým rizikom). Riziko, že
by hodnota investícii nesta čila na uspokojenie záväzku spláca ť
lízingové splátky, za takýchto okolnosti nie je malé, a preto je
pravdepodobné, žeúčtovná jednotka bude musie ťzaplati ť
určitú sumu.
9. Poplatok treba vykáza ťvo výkaze ziskov a strát na základe jeho
ekonomickej podstaty a charakteru.
ZVEREJNENIE
10. Pri ur čovaní vhodných zverejnení potrebných na pochopenie dohody,
ktorá v podstate nezah ŕňa lízing v súlade s IAS 17, a pou žitého
spôsobu ú čtovania treba bra ťdo úvahy v šetky aspekty danej dohody.
Vk a ždom období, v ktorom dohoda existuje, ú čtovná jednotka
zverejní:
a) opis dohody vrátane:
i) podkladového aktíva a v šetkých obmedzení týkajúcich sa jeho
používania;
ii) lehoty platnosti a ostatné významné podmienky dohody;
iii) navzájom prepojené transakcie vrátane v šetkých opcií a
b) spôsob ú čtovania uplatnený na prijaté poplatky, sumu vykázanú
ako výnos za ú čtovné obdobie a riadkovú polo žku vo výkaze
ziskov a strát, do ktorej je zahrnutá.
11. Údaje pod ľa odseku 10 tejto interpretácie sa poskytujú jednotlivo za
každú dohodu alebo súhrnne za ka ždú skupinu dohôd. Trieda je
zoskupenie dohôd s podkladovým majetkom podobného charakteru
(napríklad elektrárne).
DÁTUM KONSENZU
Február 2000.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť31. decembra 2001. Zmeny v ú čtovnej
politike sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —575
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-29
Zverejnenie –zmluvy o licenciách na poskytovanie slu žieb
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
—IAS 38 Nehmotný majetok (v znení revízie z roku 2004)
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka (prevádzkovate ľlicencie) mô že uzatvori ťdohodu
s inou ú čtovnou jednotkou (poskytovate ľlicencie) s cie ľom posky-
tovaťslužby, ktoré umo žňujú verejný prístup k významným hospodár-
skym a spolo čenským zariadeniam. Poskytovate ľom licencie mô žeb yť
účtovná jednotka z verejného alebo súkromného sektora, vrátane štát-
neho orgánu. Príkladmi zmlúv o licenciách na poskytovanie slu žieb sú
zariadenia na úpravu a dodávku vody, dia ľnice, parkoviská, tunely,
mosty, letiská a telekomunika čné siete. Príkladom zmlúv, ktoré nie sú
zmluvami o licenciách na poskytovanie slu žieb, je prevádzka vnútor-
ných slu žieb, ktoré ú čtovná jednotka zabezpe čí uzatvorením zmluvy
s externým dodávate ľom (napríklad jedále ňpre zamestnancov, údr žba
budovy, vedenie ú čtovníctva alebo funkcie informa čných technológií).
2. Zmluva o licencii na poskytovanie slu žieb vo v šeobecnosti zah ŕňa
prenesenie práva poskytovate ľa licencie po čas stanoveného obdobia
na prevádzkovate ľa:
a) právo poskytova ťslužby, ktoré umo žňujú verejný prístup
k hlavným hospodárskym a spolo čenským zariadeniam, a
b) v niektorých prípadoch právo vyu žívaťbližšie ur čený hmotný
majetok, nehmotný majetok, alebo finan čné aktíva;
ako výmenu za prevádzkovate ľov:
c) záväzok poskytova ťpočas trvania licencie slu žby ur čité obdobie za
určitých podmienok a
d) prípadne záväzok vráti ťna konci doby platnosti licencie prebraté
na za čiatku obdobia platnosti a/alebo získané po čas obdobia plat-
nosti zmluvy o licencii.
3. Spolo čnoučrtou v šetkých zmlúv o licenciách na poskytovanie slu žieb
je,že prevádzkovate ľpreberá právo a povinnos ťposkytova ťverejné
služby.
4. Problémom je, aké informácie by sa mali zverejni ťv poznámkach
kúčtovne závierke prevádzkovate ľa licencie a poskytovate ľa licencie.
5. Ur čitými stránkami a zverejneniami v súvislosti s niektorými zmlu-
vami o licenciách na poskytovanie slu žieb sa u žzaoberali existujúce
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (napríklad IAS 16 sa
uplat ňuje na nadobudnutia polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení,
IAS 17 sa uplat ňuje na lízing majetku a IAS 38 sa uplat ňuje na
nadobudnutie nehmotného majetku). Zmluva o licencii na poskyto-
vanie slu žieb v šak mô že obsahova ťexeku čné zmluvy, ktorými sa
nezaoberajú Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva, pokia ľ
tieto zmluvy nie sú nevýhodné, na také sa uplat ňuje IAS 37. Táto
interpretácia sa preto zaoberá dodato čnými zverejneniami o zmluvách
o licenciách na poskytovanie slu žieb.
KONSENZUS
6. Pri ur čovaní primeraného zverejnenia v poznámkach k ú čtovnej
závierke sa berú do úvahy v šetky h ľadiská zmluvy o licencii na2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —576
▼B
poskytovanie slu žieb. Prevádzkovate ľlicencie a poskytovate ľlicencie
zverejnia za ka ždé obdobie tieto skuto čnosti:
a) opis zmluvy,
b) dôle žité podmienky zmluvy, ktoré mô žum a ťvplyv na sumu, na ča-
sovanie a istotu budúcich pe ňažných tokov (napríklad lehota plat-
nosti licencie, termíny nového stanovenia cien a východisko, nazáklade ktorého sa ur čí stanovenie cien alebo nové prerokovanie);
c) charakter a rozsah (napríklad mno žstvo, časové obdobie alebo
prípadne suma):
i) práv pou žívaťbližšie určený majetok;
ii) povinností poskytova ťslužby alebo práv o čakáva ťposkyto-
vanie slu žieb;
iii) povinností získa ťalebo postavi ťnehnute ľnosť, závod
a zariadenie;
iv) povinností odovzda ťalebo právo prija ťbližšie určený majetok
na konci lehoty trvania zmluvy;
v) mo žností obnovenia a vypovedania a
vi) ostatných práv a povinností (napríklad ve ľké generálne opravy)
a
d) zmeny v zmluvách, ktoré sa vyskytnú po čas daného obdobia.
7. Zverejnenia po žadované v súlade s odsekom 6 tejto interpretácie sa
poskytujú jednotlivo pre ka ždú zmluvu o licencii na poskytovanie
služieb alebo v súhrne pre ka ždú triedu zmlúv o licenciách na posky-
tovanie slu žieb. Trieda je zoskupenie zmlúv o licenciách na poskyto-
vanie slu žieb, ktoré zah ŕňajú slu žby podobného charakteru (napríklad
výber mýta, telekomunika čné slu žby a slu žby týkajúce sa úpravy
vody).
DÁTUM KONSENZU
Máj 2001.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť31. decembra 2001.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —577
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-31
Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 18 Výnosy
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka (predávajúci) mô že uzatvori ťzmluvu o výmennom
obchode s cie ľom poskytova ťreklamné slu žby ako výmenu za prijatie
reklamných slu žieb od svojho zákazníka (zákazník). Reklamné slu žby
môžub yťzobrazené na webových stránkach alebo na miestach ur če-
ných na plagátovanie, vysielané v televízii alebo v rozhlase, uverej-
nené v časopisoch alebo v novinách, alebo predstavené v inom médiu.
2. V niektorých prípadoch nedochádza medzi týmito ú čtovnými jednot-
kami k platbe v hotovosti alebo k inej forme odplaty. V niektorýchiných prípadoch dochádza aj k vzájomnej výmene rovnakej alebo
pribli žne rovnakej sumy v hotovosti alebo inej protislu žby.
3. Predávajúci, ktorý poskytuje reklamné slu žby v rámci svojich be žných
činností, zaznamená výnos z výmenných obchodov zah ŕňajúcich
reklamné slu žby pod ľa IAS 18, ak popri ostatných kritériách tieto
vzájomne vymenené slu žby sa od seba odli šujú (IAS 18 ods. 12)
av ý šku výnosu je mo žné spo ľahlivo oceni ť[IAS 18 ods. 20
písm. a)]. Táto interpretácia sa uplat ňuje iba na výmenu reklamných
služieb, ktoré sú navzájom odli šné. Výmena podobných reklamných
služieb nie je transakciou, ktorá vytvára výnos pod ľ
a IAS 18.
4. Otázkou je, za akých okolností doká že predávajúci spo ľahlivo oceni ť
výnos na základe reálnej hodnoty reklamných slu žieb prijatých alebo
poskytnutých vo výmennom obchode.
KONSENZUS
5. Výnos z výmenného obchodu, ktorý obsahuje reklamné slu žby, nie je
možné spo ľahlivo oceni ťna základe reálnej hodnoty prijatých reklam-
ných slu žieb. Predávajúci v šak mô že spo ľahlivo oceni ťvýnos na
základe reálnej hodnoty reklamných slu žieb, ktoré poskytuje vo
výmennom obchode, a to s odkazom na nevýmenné obchody, ktoré:
a) obsahujú reklamu podobnú reklame vo výmennom obchode;
b) sa často vyskytujú;
c) predstavujú vä čšíp očet transakcií a vy ššiu sumu v porovnaní so
všetkými transakciami s cie ľom poskytova ťreklamu podobnú
reklame vo výmennom obchode;
d) zah ŕňajú platbu v hotovosti a/alebo inú formu odplaty (napríklad
obchodovate ľné cenné papiere, nepe ňažné aktíva a iné slu žby),
ktorá má spo ľahlivo merate ľnú reálnu hodnotu, a
e) nezah ŕňajú zmluvného partnera, ktorý je ten istý ako v danej
výmennej obchodnej transakcii.
DÁTUM KONSENZU
Máj 2001.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť31. decembra 2001. Zmeny v ú čtovných
metódach sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —578
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-32
Nehmotný majetok –náklady na webovú lokalitu
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 2 Zásoby (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 11 Zákazková výroba
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 36 Zníženie hodnoty majetku (v znení revízie z roku 2004)
—IAS 38 Nehmotný majetok (v znení revízie z roku 2004)
—IFRS 3 Podnikové kombinácie
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovnej jednotke mô žu vzniknú ťinterné výdavky na vývoj
a prevádzku vlastnej webovej lokality, ku ktorej je prístup v rámci
účtovnej jednotky, alebo ku ktorej je prístup zvonku. Webová lokalita
určená na prístup zvonku sa mô že pou žívaťna rôzne ú čely, ako
napríklad na podporu predaja a reklamu vlastných výrobkov
a slu žieb ú čtovnej jednotky, poskytovanie elektronických slu žieb
a predaj výrobkov a slu žieb. Webová lokalita ur čená na vnútropodni-
kové pou žitie sa mô že pou žiťna uchovávanie dokumentov o politike
spolo čnosti a údajov o zákazníkoch, ako aj na vyh ľadávanie relevant-
ných informácií.
2. Štádiá vývoja webovej lokality je mo žné opísa ťtakto:
a) plánovanie –patrí sem vykonanie štúdií uskuto čniteľnosti, vyme-
dzenie cie ľov a bli žšie určenie technických podmienok, vyhodno-
tenie alternatív a výber priorít;
b) pou žitie a vývoj infra štruktúry –patrí sem získanie názvu domény,
kúpa a vývoj hardvéru a opera čného softvéru, in štalovanie vyvinu-
tých aplikácií a zá ťažové testy;
c) vývoj grafického návrhu –patrí sem navrhovanie vzh ľadu webo-
vých stránok;
d) vývoj obsahu –patrí sem vytvorenie, nákup, príprava a prenos
textových alebo grafických informácií na webovú lokalitu
v priebehu dokon čovania jej vývoja. Tieto informácie sa mô žu
uchováva ťv oddelených databázach, ktoré sú integrované do
webovej lokality (alebo ku ktorým je prístup z tejto webovej loka-lity), alebo ktoré sú zakódované priamo do webových lokalít.
3. Po dokon čení vývoja webovej lokality sa za čínaštádium prevádzky.
Počas tohto štádia ú čtovná jednotka udr žiava a zlep šuje aplikácie,
infraštruktúru, grafický návrh a obsah webovej lokality.
4. Pri ú čtovaní interných výdavkov na vývoj a prevádzku vlastnej
webovej lokality, ku ktorej je prístup v rámci ú čtovnej jednotky,
alebo ku ktorej je prístup zvonku, sú tieto otázky:
a)či webová lokalita je vnútorne vytvoreným nehmotným majetkom,
na ktorý sa vz ťahujú po žiadavky IAS 38, a
b) ktorá metóda je na zaú čtovanie takýchto výdavkov vhodná.
5. Táto interpretácia sa nevz ťahuje na výdavky na nákup, vývoj
a prevádzkovanie hardvéru (napríklad webové servery, do časné
servery, prevádzkové servery a pripojenie na internet) webovej loka-lity. Takéto výdavky sa ú čtujú v súlade s IAS 16. ►
M5Navy še, ak
účtovnej jednotke vzniknú výdavky na poskytovate ľa internetových
služieb, ktorý je hostite ľom webovej lokality ú čtovnej jednotky,2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —579
▼B
tieto výdavky sa vykazujú ako náklady v čase prijatia daných slu žieb
podľa IAS 1.88 a Koncep čného rámca .◄
6. IAS 38 sa nevz ťahuje na nehmotný majetok, ktorý ú čtovná jednotka
má na predaj v rámci be žnejčinnosti (pozri IAS 2 a IAS 11) alebo
lízingy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IAS 17. Pod ľa toho sa táto
interpretácia netýka výdavkov na vývoj a prevádzku webovej lokality(alebo softvéru webovej lokality), ktorá je ur čená na predaj inej
účtovnej jednotke. Ke ďsa webová lokalita prenajme na základe opera-
tívneho lízingu, prenajímate ľuplatní túto interpretáciu. Ke ďsa
webová lokalita prenajme na základe finan čného lízingu, nájomca
uplatní túto interpretáciu po prvotnom vykázaní prenajatého majetku.
KONSENZUS
7. Vlastná webová lokalita ú čtovnej jednotky, ktorá vzniká ako výsledok
vývojových prác a ku ktorej je prístup v rámci ú čtovnej jednotky
alebo zvonku, je vnútorne vytvoreným nehmotným majetkom, ktorýpodlieha po žiadavkám IAS 38.
8. Webová lokalita, k vzniku ktorej do šlo v dôsledku vývoja, sa vyka-
zuje ako nehmotný majetok výlu čne v prípade, popri dodr žiavaní
súladu so v šeobecnými po žiadavkami IAS 38 ods. 21 na vykazovanie
a prvotné ocenenie, ak ú čtovná jednotka splní po žiadavky uvedené
v IAS 38 ods. 57. Ú čtovná jednotka mô žeb yťschopná splni ťpožia-
davku na preukázanie toho, ako jej webová lokalita bude vytvára ť
pravdepodobné budúce ekonomické ú žitky v súlade s IAS 38
ods. 57 písm. d), ke ďnapríklad webová lokalita je schopná generova ť
výnosy, vrátane priamych výnosov vyplývajúcich z mo žnosti
podávania objednávok. Ú čtovná jednotka nie je schopná preukáza ť
ako webová lokalita vyvinutá iba alebo najmä na ú čely propagácie
a reklamy svojich vlastných produktov a slu žieb, bude vytvára ťprav-
depodobné budúce ekonomické ú žitky, a následne sa v šetky výdavky
na vývoj tejto webovej lokality vyká žu ako náklady v čase ich vzniku.
9. Akéko ľvek interné výdavky na vývoj a prevádzku vlastnej webovej
lokality ú čtovnej jednotky sa ú čtujú v súlade s IAS 38. Charakter
každejčinnosti, v dôsledku ktorej výdavok vzniká (napríklad školenie
zamestnancov a údr žba webovej lokality) a štádium vývoja alebo
štádium po vývoji webovej lokality, sa vyhodnotí s cie ľom ur čiť
vhodný spôsob ú čtovania ( ďalšie usmernenia obsahuje dodatok
k tejto interpretácii). Napríklad:
a)Štádium plánovania je v podstate podobné výskumnej fáze
uvedenej v IAS 38 ods. 54 a ž56. Výdavky v tomto štádiu sa
vykazujú ako náklady v čase ich vzniku.
b)Štádium aplikácie a vývoja infra štruktúry, grafického návrhu
a vývoja obsahu s výnimkou situácie, ke ďsa obsah vyvíja na
iný ú čel, ako s cie ľom propagácie a reklamy výrobkov a slu žieb
účtovnej jednotky, sú podobné fáze vývoja uvedenej v IAS 38
ods. 57 a ž64. Výdavky, ktoré vznikli v týchto štádiách, sa zahrnú
do nákladov webovej lokality, vykázanej ako nehmotný majetokv súlade s odsekom 8 tejto interpretácie v prípade, ak výdavky
možno priamo priradi ťa sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu
alebo prípravu webovej lokality tak, aby bola schopná prevádzkyv súlade so zámermi mana žmentu. Napríklad výdavky na nákup
alebo vytvorenie obsahu (iného ne žobsahu, ktorý slú ži na reklamu
a podporu produktov a slu žieb ú
čtovnej jednotky) špecificky pre
webovú lokalitu, alebo výdavok na umo žnenie pou žívania obsahu
(t. j. poplatok za získanie licencie na reprodukciu) webovej lokalitysa zahrnie do nákladov na vývoj po splnení tejto podmienky.
V súlade s IAS 38 ods. 71 sa v šak výdavok na nehmotnú polo žku,
ktorý sa prvotne v predchádzajúcej ú čtovnej závierke vykázal ako
náklad, nebude neskor šie vykazova ťako sú časťobstarávacej ceny
nehmotného majetku (napríklad ak náklady na autorské práva boli
plne odpísané a obsah sa následne poskytuje na webovej lokalite).
c) Výdavok vzniknutý v štádiu vývoja obsahu do tej miery, že obsah
sa vyvíja na ú čely reklamy a podpory vlastných výrobkov a slu žieb
účtovnej jednotky (napríklad digitálne fotografie výrobkov), sa
vykáže ako náklad v čase jeho vzniku, v súlade s IAS 38
ods. 69 písm. c). Napríklad pri ú čtovaní výdavkov za odborné
služby týkajúce sa zhotovovania digitálnych fotografií vlastných
výrobkov ú čtovnej jednotky a zlep šenia ich zobrazenia sa výdavok2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —580
▼B
vykazuje ako náklad, ke ďže odborné slu žby sa prijímajú
v priebehu procesu a nie a žpo zobrazení digitálnych fotografií
na webovej lokalite.
d)Štádium prevádzky sa za čína a žpo dokon čení vývoja webovej
lokality. Výdavky, ku ktorým do šlo v priebehu tohto štádia, sa
vykazujú ako náklady v čase ich vzniku s výnimkou situácie, ak
takýto náklad sp ĺňa podmienky vykazovania uvedené v IAS 38
ods. 18.
10. Webová lokalita, ktorá sa vykazuje ako nehmotný majetok v súlade
s odsekom 8 tejto interpretácie, sa oce ňuje po prvotnom vykázaní
uplatnením po žiadaviek obsiahnutých v IAS 38 ods. 72 a ž87. Najlep ší
odhad doby pou žiteľnosti webovej lokality by mal by ťkrátky.
DÁTUM KONSENZU
Máj 2001.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť25. marca 2002. Vplyvy uplatnenia tejto
interpretácie sa zaú čtujú prostredníctvom pou žitia prechodných po žiadaviek
uvedených vo verzii IAS 38, ktorá bola vydaná v roku 1998. Preto ak webová
lokalita nesp ĺňa kritériá na jej vykázanie ako nehmotného majetku, ale predtým
sa vykazovala ako majetok, vykazovanie tejto polo žky sa ukon čík ud ňuúčin-
nosti tejto interpretácie. Ak webová lokalita existuje a výdavky na jej vývojspĺňajú kritériá na ich vykázanie ako nehmotného majetku, ale predtým sa nevy-
kazovali ako majetok, nehmotný majetok sa nebude vykazova ťk dátumu, ku
ktorému táto interpretácia nadobudne ú činnos ť. Ak webová lokalita existuje
a výdavok na jej vývoj sp ĺňa kritériá na zaú čtovanie ako nehmotný majetok,
bola predtým zaú čtovaná ako majetok a prvotne ocenená v obstarávacej cene,
prvotne vykázaná suma sa pokladá za správne ur čenú.
▼M5
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 5. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—21.12.2008 —001.001 —581