02013R1291 — SK — 04.07.2015 — 001.003

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 347 20.12.2013, s. 104)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1291/2013

z 11. decembra 2013,

ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES

(Text s významom pre EHP)







HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zriaďuje program Horizont 2020 - rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (ďalej len „program Horizont 2020“) a ustanovuje sa rámec upravujúci podporu Únie pre činnosti v oblasti výskumu a inovácie, posilňujúci európsku vedeckú a technologickú základňu a podporujúci prínosy pre spoločnosť, ako aj lepšie využívanie hospodárskeho a priemyselného potenciálu politík v oblasti inovácie, výskumu a technického rozvoja.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1) „výskumné a inovačné činnosti“ predstavujú celé spektrum činností v oblasti výskumu, technického rozvoja, demonštračných činností a inovácie vrátane podpory spolupráce s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, šírenia a optimalizácie výsledkov a stimulácie vysoko kvalitnej odbornej prípravy a mobility výskumných pracovníkov v Únii;

2) „priame opatrenia“ sú výskumné a inovačné činnosti, ktoré vykonáva Komisia prostredníctvom Spoločného výskumného centra (JRC);

3) „nepriame opatrenia“ sú výskumné a inovačné činnosti, na ktoré Únia poskytuje finančnú podporu a ktoré vykonávajú účastníci;

4) „verejno-súkromné partnerstvo“ je partnerstvo, v ktorom sa partneri zo súkromného sektora, Únia a podľa potreby iní partneri, ako sú napríklad subjekty verejného sektora, zaviažu spoločne podporovať vývoj a vykonávanie programu alebo činností v oblasti výskumu a inovácie;

5) „partnerstvo v rámci verejného sektora“ je partnerstvo, v ktorom sa subjekty verejného sektora alebo subjekty poverené vykonávaním verejnej služby na miestnej, regionálnej, národnej alebo medzinárodnej úrovni zaviažu spoločne s Úniou podporovať vývoj a vykonávanie programu alebo činností v oblasti výskumu a inovácie.

6) „výskumné infraštruktúry“ sú zariadenia, zdroje a služby, ktoré výskumné komunity využívajú na realizáciu výskumu a podporu inovácie vo svojich oblastiach. V prípade potreby sa môžu použiť i mimo výskumu, napríklad vo vzdelávaní alebo vo verejných službách. Patria medzi ne: hlavné vedecké vybavenie (alebo súbory nástrojov); zdroje založené na znalostiach, akými sú zbierky, archívy alebo vedecké údaje; elektronické infraštruktúry, ako sú údaje a počítačové systémy a komunikačné siete, a každá ďalšia infraštruktúra jedinečnej povahy potrebná na dosiahnutie excelentnosti vo výskume a inovácii. Takéto infraštruktúry môžu byť „centralizované“, „virtuálne“ alebo „distribuované“;

7) „stratégia pre inteligentnú špecializáciu“ má rovnaký význam ako stratégia pre inteligentnú špecializáciu vymedzená v článku 2 bode 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 ( 1 ).

Článok 3

Zriadenie programu Horizont 2020

Týmto sa zriaďuje program Horizont 2020 na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

Článok 4

Pridaná hodnota Únie

Program Horizont 2020 maximalizuje pridanú hodnotu a vplyv Únie, pričom sa zameriava na ciele a činnosti, ktoré členské štáty nemôžu účinne realizovať, ak konajú samostatne. Program Horizont 2020 má ústrednú úlohu pri realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“) tak, že poskytuje spoločný strategický rámec na financovanie excelentného výskumu a inovácií v Únii, a teda funguje ako prostriedok na získanie súkromných a verejných investícií, vytváranie nových pracovných príležitostí a zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti, rastu, hospodárskeho rozvoja, sociálneho začlenenia a konkurencieschopnosti priemyslu, ako aj na riešenie spoločenských výziev v celej Únii.

Článok 5

Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele

1. Všeobecným cieľom programu Horizont 2020 je prispievanie k budovaniu spoločnosti a hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii v Únii získavaním dodatočných finančných prostriedkov na výskum, vývoj a inováciu, ako aj prispievaním k dosiahnutiu cieľov v oblasti výskumu a vývoja vrátane cieľa, ktorým je do roku 2020 vyčleniť na výskum a vývoj v Únii 3 % HDP. Pritom podporuje realizáciu stratégie Európa 2020 a iných politík Únie, ako aj dokončenie a fungovanie Európskeho výskumného priestoru (ďalej len „EVP“). Prvý súbor príslušných ukazovateľov výkonnosti na posúdenie pokroku pri plnení všeobecného cieľa je uvedený v úvode prílohy I.

2. Všeobecný cieľ stanovený v odseku 1 sa dosahuje prostredníctvom troch navzájom sa posilňujúcich priorít, ktoré sú venované:

a) excelentnej vede;

b) vedúcemu postaveniu priemyslu;

c) spoločenským výzvam.

Osobitné ciele zodpovedajúce každej z týchto troch priorít sú stanovené v prílohe I častiach I až III spolu so základnými líniami činností.

3. Všeobecný cieľ stanovený v odseku 1 sa dosahuje aj prostredníctvom osobitného cieľa „Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti“, ktorý je stanovený v prílohe I časti IV, a osobitného cieľa „Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť“, ktorý je stanovený v prílohe I časti V, spolu so základnými líniami činností.

4. K všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 prispieva Spoločné výskumné centrum poskytovaním vedeckej a technickej podpory politikám Únie v prípadnej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami v oblasti výskumu na národnej a regionálnej úrovni napríklad v oblasti vypracúvania stratégií pre inteligentnú špecializáciu. Osobitný cieľ a základné línie činností sú stanovené v prílohe I časti VI.

5. Európsky inovačný a technologický inštitút (ďalej len „EIT“) prispieva k všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 s osobitným cieľom integrácie vedomostného trojuholníka vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie. Príslušné ukazovatele výkonnosti EIT sú stanovené v úvode prílohy I a osobitné ciele spolu so základnými líniami činností sú stanovené v prílohe I časti VII.

6. Nové a nepredvídané potreby, ktoré vzniknú v priebehu obdobia vykonávania programu Horizont 2020, sa môžu zohľadňovať v rámci priorít, osobitných cieľov a základných línií činností uvedených v odsekoch 2 a 3. Ak je to náležite odôvodnené, môže to zahŕňať reakcie na vznikajúce príležitosti, krízy a hrozby ako aj na potreby súvisiace s vývojom nových politík Únie.

Článok 6

Rozpočet

▼M1

1. Finančné krytie na vykonávanie programu Horizont 2020 je 74 828,3 milióna EUR v bežných cenách, z čoho sa maximálne 72 445,3 milióna EUR pridelí na činnosti podľa hlavy XIX ZFEÚ.

Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.

2. Suma na činnosti podľa hlavy XIX ZFEÚ sa rozdelí medzi priority uvedené v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia takto:

a) excelentná veda: 24 232,1 milióna EUR v bežných cenách;

b) vedúce postavenie priemyslu: 16 466,5 milióna EUR v bežných cenách;

c) spoločenské výzvy: 28 629,6 milióna EUR v bežných cenách.

Maximálna celková výška finančného príspevku Únie z programu Horizont 2020 na osobitné ciele stanovené v článku 5 ods. 3 a na nejadrové priame opatrenia Spoločného výskumného centra je nasledovná:

i) šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti: 816,5 milióna EUR v bežných cenách;

ii) veda so spoločnosťou a pre spoločnosť: 444,9 milióna EUR v bežných cenách;

iii) nejadrové priame opatrenia Spoločného výskumného centra – 1 855,7 milióna EUR v bežných cenách.

Orientačné rozdelenie pre priority a osobitné ciele stanovené v článku 5 ods. 2 a 3 je stanovené v prílohe II.

3. EIT sa financuje prostredníctvom maximálneho príspevku z programu Horizont 2020 vo výške 2 383 miliónov EUR v bežných cenách, ako je stanovené v prílohe II.

▼B

4. Finančné krytie programu Horizont 2020 sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami potrebnými na riadenie programu Horizont 2020 a dosiahnutie jeho cieľov, najmä štúdie a stretnutia expertov, pokiaľ súvisia s cieľmi programu Horizont 2020, výdavky spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií, ako aj všetky ostatné výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vzniknú pri riadení programu Horizont 2020.

Ak je to potrebné a náležite odôvodnené, možno rozpočtové prostriedky zaradiť do rozpočtu programu Horizont 2020 po roku 2020 na pokrytie výdavkov na technickú a administratívnu pomoc s cieľom umožniť riadenie opatrení, ktoré ešte neboli ukončené do 31. decembra 2020. Programom Horizont 2020 sa nefinancuje tvorba ani prevádzka programu Galileo, programu Copernicus ani Európskeho spoločného podniku pre ITER.

5. S cieľom reagovať na nepredvídané situácie alebo nový vývoj a potreby môže Komisia na základe priebežného hodnotenia programu Horizont 2020 uvedeného v článku 32 ods. 3 a výsledkov preskúmania EIT uvedeného v článku 32 ods. 2 v rámci každoročného rozpočtového postupu preskúmať sumy stanovené na priority a osobitné ciele „Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti“ a „Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť“ v odseku 2 tohto článku a orientačné rozdelenie podľa osobitných cieľov v rámci týchto priorít uvedený v prílohe II, ako aj príspevok na EIT v odseku 3 tohto článku. Komisia tiež môže za rovnakých podmienok presunúť rozpočtové prostriedky medzi prioritami a osobitnými cieľmi, ako aj EIT maximálne do výšky 7,5 % celkového počiatočného pridelenia na každú prioritu a osobitné ciele „Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti“ a „Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť“ a maximálne do výšky 7,5 % počiatočného orientačného rozdelenia každého osobitného cieľa a maximálne do výšky 7,5 % príspevku na EIT. Žiaden takýto prevod sa nesmie týkať sumy stanovenej na priame opatrenia Spoločného výskumného centra v odseku 2 tohto článku.

Článok 7

Pridruženie tretích krajín

1. K programu Horizont 2020 sa môžu pridružiť:

a) pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovených v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach asociačných rád alebo v podobných dohodách;

b) členovia Európskeho združenia voľného obchodu (ďalej len „EZVO“) alebo krajiny či územia, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, ktoré spĺňajú všetky tieto kritériá: i) dobrá kapacita v oblasti vedy, techniky a inovácie; ii) dobré výsledky, pokiaľ ide o ich účasť na programoch Únie v oblasti výskumu a inovácie; iii) spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie s právami duševného vlastníctva;

c) krajiny alebo územia pridružené k siedmemu rámcovému programu.

2. Osobitné podmienky účasti pridružených krajín na programe Horizont 2020 vrátane finančných príspevkov na základe HDP pridruženej krajiny sa určia v medzinárodných dohodách medzi Úniou a pridruženými krajinami.

Podmienky týkajúce sa pridruženia štátov EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „EHP“), sú v súlade s ustanoveniami tejto dohody.







HLAVA II

VYKONÁVANIE







KAPITOLA I

Vykonávanie, riadenie a formy podpory

Článok 8

Vykonávanie prostredníctvom osobitného programu a príspevku EIT

Program Horizont 2020 sa vykonáva prostredníctvom konsolidovaného osobitného programu zriadeného rozhodnutím Rady č. 743/2013 ( 2 ), v ktorom sa uvádzajú ciele a podrobné pravidlá vykonávania, a finančného príspevku na EIT.

V osobitnom programe sa stanoví jedna časť pre každú z troch priorít stanovených v článku 5 ods. 2, jedna časť pre každý z osobitných cieľov uvedených v článku 5 ods. 3 a jedna časť pre nejadrové priame opatrenia Spoločného výskumného centra.

Medzi troma prioritami programu Horizont 2020 musí existovať účinná koordinácia.

Článok 9

Riadenie

1. Komisia vykonáva program Horizont 2020 v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

2. Komisia môže takisto zveriť časť vykonávania programu Horizont 2020 financujúcim subjektom uvedeným v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

Článok 10

Formy podpory Únie

1. Program Horizont 2020 podporuje nepriame opatrenia prostredníctvom jednej alebo viacerých foriem financovania ustanovených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012, najmä grantov, cien, verejného obstarávania a finančných nástrojov. Finančné nástroje sú hlavnou formou financovania činností, ktoré majú blízko k uplatneniu na trhu, v rámci programu Horizont 2020.

2. Program Horizont 2020 podporuje aj priame opatrenia Spoločného výskumného centra.

3. Ak priame opatrenia vykonávané zo strany Spoločného výskumného centra prispievajú k iniciatívam zriadeným podľa článku 185 alebo článku 187 ZFEÚ, tento príspevok sa nepovažuje za súčasť finančného príspevku prideleného na tieto iniciatívy.

Článok 11

Pravidlá účasti a šírenia výsledkov

Na nepriame opatrenia sa uplatňujú pravidlá účasti a šírenia výsledkov stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1290/2013 ( 3 ).







KAPITOLA II

Tvorba programov







Oddiel I

Všeobecné zásady

Článok 12

Externé poradenstvo a zapojenie spoločnosti

1. Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa zohľadňuje poradenstvo a vstupné údaje poskytované: nezávislými poradenskými skupinami expertov na vysokej úrovni zriadenými Komisiou; širokou škálou zainteresovaných strán vrátane výskumu, priemyslu a občianskej spoločnosti s cieľom poskytovať potrebné medzidisciplinárne a medzisektorové perspektívy, a to s prihliadnutím na existujúce iniciatívy na úrovni Únie a na národnej a regionálnej úrovni. Ďalšie vstupné údaje sa budú poskytovať zo štruktúr na udržiavanie dialógu vytvorených v rámci medzinárodných vedecko-technických dohôd; z činností orientovaných na budúcnosť; z cielených verejných konzultácií zahŕňajúcich v prípade potreby konzultácie vnútroštátnych a regionálnych orgánov alebo zainteresovaných strán a z transparentných a interaktívnych procesov, ktoré zabezpečujú podporu zodpovedného výskumu a inovácie.

V prípade potreby sa vezme do úvahy poradenstvo týkajúce sa určovania a vypracúvania strategických priorít zo strany Výboru pre Európsky výskumný priestor a inováciu (ERAC), iných skupín súvisiacich s EVP a Skupiny pre politiku podnikov (EPG).

2. V plnej miere sa zohľadňujú aj príslušné aspekty agend v oblasti výskumu a inovácií stanovených okrem iného EIT, európskymi technologickými platformami a európskymi partnerstvami v oblasti inovácie, ako aj poradenstvo zo strany vedeckých panelov, ako je napr. vedecký panel pre zdravie.

Článok 13

Synergie s vnútroštátnymi programami a spoločnou tvorbou programov

1. V záujme vykonávania programu Horizont 2020 sa prihliada na potrebu vybudovať vhodné synergie a komplementárnosť medzi národnými a európskymi programami v oblasti výskumu a inovácie, napríklad v oblastiach, ktoré sa koordinujú prostredníctvom iniciatív pre spoločnú tvorbu programov.

2. Môže sa zvážiť podpora Únie pre iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov s akoukoľvek podporou poskytnutou prostredníctvom nástrojov uvedených v článku 26, ktoré podliehajú podmienkam a kritériám, ktoré sú pre ne ustanovené.

Článok 14

Prierezové otázky

1. Medzi prioritami programu Horizont 2020 a v ich rámci sa vytvoria prepojenia a rozhrania. V tomto ohľade sa mimoriadna pozornosť venuje:

a) vývoju a uplatňovaniu kľúčových podporných a priemyselných technológií, ako aj vznikajúcim technológiám a technológiám budúcnosti;

b) oblastiam súvisiacim s prepájaním objavov s ich trhovým uplatnením;

c) medzidisciplinárnemu a medzisektorovému výskumu a inovácií;

d) sociálnym a -ekonomickým vedám a humanitným vedám;

e) zmene klímy a trvalo udržateľnému rozvoju;

f) podpore fungovania a dokončenia EVP a hlavnej iniciatíve Inovácia v Únii;

g) rámcovým podmienkam na podporu hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii;

h) prispievaniu ku všetkým príslušným hlavným iniciatívam stratégie Európa 2020 (vrátane digitálnej agendy pre Európu);

i) rozšíreniu zapojenia sa do výskumu a inovácií v celej Únii a podpore odstrániť rozdiel v oblasti výskumu a inovácií v Európe;

j) medzinárodným sieťam pre excelentných pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií, ako je Európska spolupráca v oblasti vedy a techniky (COST);

k) spolupráci s tretími krajinami;

l) zodpovednému výskumu a inováciám vrátane rodovej rovnosti;

m) zapojeniu MSP do výskumu a inovácií a väčšej účasti súkromného sektora;

n) zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumného pracovníka; a

o) uľahčeniu cezhraničnej a medzisektorovej mobility výskumných pracovníkov.

2. Ak sa podporuje nepriame opatrenie, ktoré je mimoriadne dôležití pre niekoľko priorít alebo osobitných cieľov uvedených v článku 5 ods. 2 a 3, finančná suma na túto činnosť sa môže skladať zo súm pridelených pre každú dotknutú prioritu alebo osobitný cieľ.

Článok 15

Vyvíjajúci sa charakter vedy, techniky, inovácie, ekonomík a spoločnosti

Program Horizont 2020 sa vykonáva tak, aby sa zabezpečilo, že podporované priority a opatrenia zodpovedajú meniacim sa potrebám a zohľadňujú vyvíjajúci sa charakter vedy, techniky, inovácie, ekonomík a spoločnosti v globalizovanom svete, pričom inovácia zahŕňa podnikateľské, organizačné, technické, spoločenské a environmentálne aspekty. V návrhoch zmien týkajúcich sa priorít a opatrení vykonávaných v rámci programu Horizont 2020 sa zohľadňuje externé poradenstvo uvedené v článku 12, ako aj odporúčania vyplývajúce z priebežného hodnotenia uvedeného v článku 32 ods. 3.

Článok 16

Rodová rovnosť

Program Horizont 2020 zabezpečuje účinné presadzovanie rodovej rovnosti a rodového rozmeru v obsahu výskumu a inováciách. Osobitná pozornosť sa s ohľadom na situáciu v príslušnej oblasti výskumu a inovácie venuje zabezpečeniu rodovej vyváženosti v hodnotiacich komisiách a v orgánoch, ako sú napríklad poradné skupiny a skupiny expertov.

Rodový rozmer sa primerane začleňuje do obsahu výskumu a inovácie v rámci stratégií, programov a projektov a zohľadňuje sa vo všetkých štádiách výskumného cyklu.

Článok 17

Kariéra výskumných pracovníkov

Program Horizont 2020 sa vykonáva v súlade s nariadením (EÚ) č. 1290/2013, čím sa prispieva k posilneniu jednotného trhu pre výskumných pracovníkov a atraktívnosti ich kariéry v celej Únii v kontexte EVP tým, že sa zohľadňuje nadnárodný charakter väčšiny opatrení, ktoré sa v rámci neho podporujú.

Článok 18

Otvorený prístup

1. Zabezpečí sa otvorený prístup k vedeckým publikáciám, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov v rámci programu Horizont 2020. Vykonáva sa v súlade s nariadením (EÚ) č. 1290/2013.

2. Podporuje sa otvorený prístup k údajom z výskumu, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov v rámci programu Horizont 2020. Tento prístup sa vykonáva v súlade s nariadením (EÚ) č. 1290/2013.

Článok 19

Etické zásady

1. Všetky výskumné a inovačné činnosti vykonávané v rámci programu Horizont 2020 sú v súlade s etickými zásadami a príslušnými právnymi predpismi jednotlivých členských štátov, Únie a s medzinárodnými právnymi predpismi vrátane Charty základných práv Európskej únie a Európskeho dohovoru o ľudských právach a jeho dodatkových protokolov.

Osobitná pozornosť sa venuje zásade proporcionality, právu na súkromie, právu na ochranu osobných údajov, právu na telesnú a duševnú nedotknuteľnosť osoby, právu na nediskrimináciu a potrebe zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí.

2. Výskumné a inovačné činnosti vykonávané v rámci programu Horizont 2020 sa zameriavajú výhradne na civilné uplatnenie.

3. Nefinancujú sa tieto oblasti výskumu:

a) výskumná činnosť zameraná na klonovanie ľudí na reprodukčné účely;

b) výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedičstva človeka, následkom ktorej by tieto zmeny mohli byť dedičné ( 4 );

c) výskumné činnosti určené na vytváranie ľudských embryí výlučne na účely výskumu alebo na účely získania kmeňových buniek okrem iného aj prostredníctvom prenosu jadra somatických buniek.

4. Výskum ľudských kmeňových buniek, dospelých, ako aj embryonálnych, sa môže financovať v závislosti od obsahu vedeckého návrhu a právneho rámca zapojených členských štátov. Financovanie sa neposkytuje na výskumné činnosti, ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch. V členskom štáte sa nefinancuje nijaká činnosť, ktorá je zakázaná.

5. Oblasti výskumu uvedené v odseku 3 tohto článku sa môžu preskúmať v rámci priebežného hodnotenia uvedeného v článku 32 ods. 3 so zreteľom na vedecký pokrok.

Článok 20

Doplnkovosť s inými programami Únie

Program Horizont 2020 sa vykonáva spôsobom, ktorý dopĺňa ostatné programy a politiky financovania Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov (fondy ESI), spoločnej poľnohospodárskej politiky, Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) (2014-2020), programu Erasmus + a programu Life.

Článok 21

Synergie s fondmi ESI

Program Horizont 2020 okrem toho, že prispieva ku štrukturálnym politikám Únie, národným a regionálnym štrukturálnym politikám, prispieva aj k odstráneniu rozdielov vo výskume a inováciách v rámci Únie tým, že podporuje synergie s fondmi ESI. Ak je to možné,, môže sa využiť aj kumulatívne financovanie ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1290/2013.







Oddiel II

Osobitné oblasti opatrení

Článok 22

Mikropodniky, malé a stredné podniky

1. Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa osobitná pozornosť venuje zabezpečeniu primeranej účasti mikropodnikov, malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) a vplyvu výskumu a inovácie na ne. Súčasťou opatrení týkajúcich sa hodnotenia a monitorovania sú kvantitatívne a kvalitatívne posúdenia účasti MSP.

2. Okrem vytvárania lepších podmienok na to, aby MSP mohli využívať všetky relevantné príležitosti, ktoré ponúka program Horizont 2020, sa vykonávajú i osobitné opatrenia. Predovšetkým sa v rámci jedného centralizovaného systému riadenia vytvorí vyhradený nástroj pre MSP zameraný na všetky typy MSP s inovačným potenciálom v širokom zmysle a bude sa vykonávať najmä prístupom zdola nahor prostredníctvom neustále otvorenej výzvy prispôsobenej potrebám MSP, ako sa uvádza v rámci osobitného cieľa „Inovácia v MSP“ v prílohe I časti II bode 3. 3 písm. a). Tento nástroj zohľadňuje osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ uvedený v prílohe I časti II bode 1 a každého z osobitných cieľov v rámci priority „Spoločenské výzvy“ uvedených v prílohe I časti III bodoch 1 až 7 a vykonáva sa jednotne.

3. Očakáva sa, že integrovaný prístup stanovený v odsekoch 1 a 2a zjednodušenie postupov by malo viesť k tomu, že minimálne 20 % celkového kombinovaného rozpočtu na osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a na prioritu „Spoločenské výzvy“ sa poskytne MSP.

4. Osobitná pozornosť by sa mala venovať primeranému zastúpeniu MSP vo verejno-súkromných partnerstvách uvedených v článku 25.

Článok 23

Spoločné projekty a partnerské programy

Program Horizont 2020 by sa mal vykonávať predovšetkým prostredníctvom nadnárodných spoločných projektov, ktoré sa realizujú prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov v rámci pracovných programov programu Horizont 2020 ustanovených v rozhodnutí č. 743/2013. Tieto projekty sa doplnia verejno-súkromnými partnerstvami a partnerstvami v rámci verejného sektora. Takéto partnerstvá sa navrhujú v spolupráci s členskými štátmi a vypracujú sa zásady pre ich vnútorné riadenie.

Článok 24

Urýchlenie procesu inovácie

Urýchlenie procesu inovácie (UPI) sa začne vykonávať od roku 2015 vo forme plného pilotného projektu v súlade s článkom 54 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013, ktorým sa stanovuje výzva v rámci UPI.

Článok 25

Verejno-súkromné partnerstvá

1. Program Horizont 2020 možno vykonávať prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev, v rámci ktorých sa všetci dotknutí partneri zaviažu podporovať vývoj a vykonávanie predkonkurenčných výskumných a inovačných činností, ktoré majú strategický význam pre konkurencieschopnosť a vedúce postavenie priemyslu Únie alebo pre riešenie konkrétnych spoločenských výziev. Verejno-súkromné partnerstvá sa vykonávajú takým spôsobom, ktorý nebráni plnej účasti najlepších európskych aktérov.

2. Pre účasť Únie vo verejno-súkromných partnerstvách sa využívajú už existujúce a jednoduché štruktúry riadenia a účasť môže mať jednu z týchto foriem:

a) finančné príspevky Únie pre spoločné podniky zriadené podľa článku 187 ZFEÚ v rámci siedmeho rámcového programu za podmienky zmeny ich základných aktov; pre nové verejno-súkromné partnerstvá zriadené podľa článku 187 ZFEÚ; a pre ďalšie financujúce subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) bodoch iv) a vii) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Táto forma partnerstiev sa uplatňuje iba v prípade, ak to odôvodňuje rozsah pôsobnosti sledovaných cieľov a rozsah potrebných zdrojov, pričom sa v plnej miere zohľadnia príslušné posúdenia vplyvu, a ak by iné formy partnerstiev nespĺňali ciele a nevytvárali potrebný pákový efekt;

b) zmluvné dohody medzi partnermi uvedenými v odseku 1, v ktorých sa stanovujú ciele partnerstva, príslušné záväzky partnerov, kľúčové ukazovatele výkonnosti a výstupy, ktoré sa majú dodať, vrátane určenia výskumných a inovačných činností, ktoré si vyžadujú podporu z programu Horizont 2020.

Na účely zapojenia partnerov, ktorí prejavia záujem, podľa potreby vrátane koncových užívateľov, univerzít, MSP a výskumných inštitúcií sprístupňujú verejno-súkromné partnerstvá verejné finančné prostriedky prostredníctvom transparentných postupov a hlavne výziev na súťaž, pričom sa riadia pravidlami účasti v súlade s pravidlami programu Horizont 2020. Výnimky z používania výziev na predkladanie návrhov by mali byť riadne odôvodnené.

3. Verejno-súkromné partnerstvá sa určujú a vykonávajú otvoreným, transparentným a účinným spôsobom. Ich určenie sa zakladá na všetkých týchto kritériách:

a) preukázanie pridanej hodnoty opatrenia na úrovni Únie a výberu nástroja, ktorý sa má použiť;

b) rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť priemyslu, tvorbu pracovných miest, trvalo udržateľný rast a sociálno-ekonomické otázky vrátane spoločenských výziev; posudzovaný so zreteľom na jasne špecifikované a merateľné ciele;

c) dlhodobý záväzok všetkých partnerov, vrátane vyváženého príspevku, založený na spoločnej vízii a jasne stanovených cieľoch;

d) rozsah potrebných zdrojov a schopnosť získať dodatočné investície do výskumu a inovácií;

e) jasne vymedzené úlohy každého z partnerov a dohodnuté kľúčové ukazovatele výkonnosti v zvolenom období;

f) doplnkovosť s inými časťami programu Horizont 2020 a súlad so strategickými prioritami Únie v oblasti výskumu a inovácie, najmä prioritami stratégie Európa 2020.

Podľa potreby sa doplnkovosť medzi prioritami a činnosťami a zapojením členských štátov zabezpečuje verejno-súkromnými partnerstvami.

4. Výskumné priority zastrešené verejno-súkromnými partnerstvami sa môžu podľa potreby zahrnúť do pravidelných výziev na predkladanie návrhov v rámci pracovných programov programu Horizont 2020 s cieľom vybudovať nové synergie s činnosťami v oblasti výskumu a inovácie, ktoré majú strategický význam.

Článok 26

Partnerstvá v rámci verejného sektora

1. Program Horizont 2020 prispieva podľa potreby k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora v prípade, ak sa opatrenia na regionálnej, národnej a medzinárodnej úrovni vykonávajú v rámci Únie spoločne.

Osobitná pozornosť sa venuje iniciatívam spoločnej tvorby programov medzi členskými štátmi. Iniciatívy spoločnej tvorby programov, ktoré dostávajú podporu z programu Horizont 2020, sú otvorené pre účasť akéhokoľvek členského štátu alebo pridruženej krajiny.

2. Partnerstvá v rámci verejného sektora sa môžu podporovať buď v rámci priorít, alebo naprieč viacerými prioritami stanovenými v článku 5 ods. 2, najmä prostredníctvom:

a) nástroja ERA-NET s použitím grantov na podporu partnerstiev v rámci verejného sektora pri ich príprave, vytváraní štruktúr na budovanie sietí, navrhovaní, vykonávaní a koordinácii spoločných činností, ako aj pri dopĺňaní najviac jednej spoločnej výzvy za rok a opatrení nadnárodnej povahy zo strany Únie;

b) účasti Únie na programoch, ktoré realizujú viaceré členské štáty v súlade s článkom 185 ZFEÚ, ak je účasť odôvodnená rozsahom sledovaných cieľov a rozsahom požadovaných zdrojov.

Na účely prvého pododseku písmena a) je dopĺňanie financovania podmienené preukázaním pridanej hodnoty opatrenia na úrovni Únie a predchádzajúcimi orientačnými finančnými záväzkami zúčastnených subjektov v peňažnej alebo naturálnej podobe v rámci spoločných výziev a činností. Jedným z cieľov nástroja ERA-NET môže byť podľa možností harmonizácia pravidiel a spôsobov vykonávania spoločných výziev a opatrení. Môže sa takisto použiť pri príprave iniciatívy v súlade s článkom 185 ZFEÚ.

Na účely prvého pododseku písmena b) sa takéto iniciatívy navrhujú len v prípadoch, keď je potrebná špecializovaná vykonávacia štruktúra a keď sa zúčastnené krajiny vo veľkej miere zaviazali k integrácii na vedeckej, riadiacej a finančnej úrovni. Okrem toho, návrhy takýchto iniciatív sa určujú na základe všetkých týchto kritérií:

a) jasné stanovenie cieľa, ktorý sa má sledovať, a jeho relevantnosť v súvislosti s cieľmi programu Horizont 2020 a širšími politickými cieľmi Únie;

b) orientačné finančné záväzky zúčastnených krajín v peňažnej alebo naturálnej podobe vrátane predchádzajúcich záväzkov s cieľom zosúladiť národné a/alebo regionálne investície na nadnárodný výskum a inováciu a prípadne združiť zdroje;

c) pridaná hodnota opatrenia na úrovni Únie;

d) kritické množstvo z hľadiska veľkosti a počtu dotknutých programov, podobnosti alebo doplnkovosti činností a podielu príslušného výskumu, na ktorý sa vzťahujú a

e) vhodnosť článku 185 ZFEÚ na dosiahnutie cieľov.

Článok 27

Medzinárodná spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami

1. Právnické osoby vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 13 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 zriadené v tretích krajinách a medzinárodné organizácie sú oprávnené zúčastňovať sa na nepriamych opatreniach programu Horizont 2020 za podmienok stanovených v uvedenom nariadení. V rámci programu Horizont 2020 sa podporuje medzinárodná spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a začleňuje sa doň, a to najmä v záujme dosiahnutia týchto cieľov:

a) posilniť excelentnosť a príťažlivosť Únie v oblasti výskumu a inovácie, ako aj jej hospodársku a priemyselnú konkurencieschopnosť;

b) účinne riešiť spoločné spoločenské výzvy;

c) podporovať ciele vonkajšej a rozvojovej politiky Únie dopĺňaním vonkajších a rozvojových programov vrátane medzinárodných záväzkov a s nimi súvisiacich cieľov, ako je napríklad dosahovanie miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov. Bude sa vyvíjať úsilie o synergie s inými politikami Únie.

2. Cielené opatrenia zamerané na podporu spolupráce s konkrétnymi tretími krajinami alebo skupinami tretích krajín, vrátane strategických partnerov Únie, sa vykonávajú na základe strategického prístupu, ako aj spoločného záujmu, priorít a vzájomného prospechu s prihliadnutím na ich vedecké a technické kapacity a osobitné potreby, trhové príležitosti, a očakávaný vplyv takýchto opatrení.

Mal by sa podporovať a podľa potreby monitorovať recipročný prístup k programom tretích krajín. S cieľom maximalizovať vplyv medzinárodnej spolupráce sa podporuje koordinácia a synergie s iniciatívami členských štátov a pridružených krajín. Povaha spolupráce sa môže líšiť podľa konkrétnych partnerských krajín.

Priority spolupráce zohľadňujú vývoj politík Únie, príležitosti spolupráce s tretími krajinami a spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie s právami duševného vlastníctva.

3. Okrem toho sa v rámci programu Horizont 2020 vykonávajú horizontálne a prierezové činnosti na podporu strategického rozvoja medzinárodnej spolupráce.

Článok 28

Informovanie, komunikácia, využívanie a šírenie

Komisia vykonáva informačné a komunikačné opatrenia týkajúce sa programu Horizont 2020 vrátane prijímania komunikačných opatrení týkajúcich sa podporovaných projektov a výsledkov. Poskytuje najmä včasné a podrobné informácie členským štátom.

Časť rozpočtu programu Horizont 2020 pridelená na komunikáciu prispieva aj na pokrytie inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie v rozsahu, v akom súvisia so všeobecným cieľom tohto nariadenia.

Činnosti zamerané na šírenie informácií a komunikačné činnosti sú neoddeliteľnou časťou všetkých opatrení podporovaných Horizontom 2020. Informácie a komunikácia týkajúca sa programu Horizont 2020, vrátane informácií a komunikácie o podporovaných projektoch, sú dostupné a k dispozícii v digitálnej forme.

Okrem toho sa podporujú tieto osobitné opatrenia:

a) iniciatívy zamerané na rozšírenie informovanosti a uľahčenie prístupu k financovaniu v rámci programu Horizont 2020, najmä v prípade regiónov alebo typov účastníkov, ktoré majú relatívne nízku účasť;

b) cielená pomoc pre projekty a konzorciá s cieľom poskytnúť im primeraný prístup k potrebným zručnostiam na optimalizáciu komunikácie, využívania a šírenia výsledkov;

c) opatrenia, ktoré spájajú a šíria výsledky z celého radu projektov vrátane tých, ktoré môžu byť financované z iných zdrojov, s cieľom poskytnúť užívateľsky ústretové databázy a správy, ktoré zhŕňajú kľúčové zistenia, a v prípade potreby komunikácia a šírenie vedeckej komunite, priemyslu a širokej verejnosti;

d) šírenie výsledkov tvorcom politík vrátane normalizačných orgánov s cieľom podporiť využívanie výsledkov relevantných pre danú politiku príslušnými orgánmi na medzinárodnej úrovni, na úrovni Únie, na národnej a regionálnej úrovni;

e) iniciatívy na podporu dialógu a diskusie s verejnosťou o otázkach súvisiacich s vedou, technikou a inováciou prostredníctvom zapojenia výskumnej a inovačnej komunity a organizácií občianskej spoločnosti, ako aj na využitie sociálnych médií a iných inovačných techník a metodík, najmä s cieľom pomôcť zvýšiť informovanosť verejnosti o prínose výskumu a inovácie pri riešení spoločenských výziev.







KAPITOLA III

Kontrola

Článok 29

Kontrola a audit

1. Kontrolný systém zriadený na vykonávanie tohto nariadenia je navrhnutý tak, aby poskytoval primerané záruky, že sa dosiahne dostatočné zníženie a vhodné riadenie rizík v súvislosti s účinnosťou a efektívnosťou operácií, ako aj zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií, so zreteľom na viacročnú povahu programov, ako aj na povahu dotknutých platieb.

2. Kontrolný systém zabezpečuje primeranú rovnováhu medzi dôverou a kontrolou so zreteľom na administratívne a iné náklady na kontroly na všetkých úrovniach, najmä pre účastníkov, tak, aby bolo možné dosiahnuť ciele programu Horizont 2020 a prilákať k účasti na ňom najpoprednejších výskumných pracovníkov a najinovačnejšie podniky.

3. Súčasťou kontrolného systému je stratégia auditu výdavkov na nepriame opatrenia v rámci programu Horizont 2020, ktorá sa zakladá na finančnom audite reprezentatívnej vzorky výdavkov z celého programu Horizont 2020. K tejto reprezentatívnej vzorke sa doplní výber založený na posúdení rizík súvisiacich s výdavkami.

Audity výdavkov na nepriame opatrenia v rámci programu Horizont 2020 sa vykonávajú jednotným spôsobom v súlade so zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektívnosti s cieľom znížiť zaťaženie účastníkov auditmi.

Článok 30

Ochrana finančných záujmov Únie

1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení na zamedzenie podvodov, korupcie a iných nezákonných činností, prostredníctvom účinných kontrol a v prípade, že sa zistia nezrovnalosti, prostredníctvom vymáhania neoprávnene vyplatených súm a prípadne prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich administratívnych a finančných sankcií.

2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov, subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci programu Horizont 2020.

Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, audity Komisie sa môžu vykonávať až do dvoch rokov od platby zostatku splatných súm.

3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, a to v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom).č. 883/2013 ( 5 ) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ( 6 ) s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou, rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanými v rámci programu Horizont 2020 došlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému nezákonnému konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.

4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, obsahujú ustanovenia, ktorými sa Komisia, Dvor audítorov a OLAF výslovne splnomocňujú na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v súlade s ich príslušnými právomocami.







KAPITOLA IV

Monitorovanie a hodnotenie

Článok 31

Monitorovanie

1. Komisia každoročne monitoruje vykonávanie programu Horizont 2020, jeho osobitného programu a činností EIT. Toto monitorovanie, ktoré sa zakladá na kvantitatívnych a podľa potreby kvalitatívnych dôkazoch, zahŕňa informácie o prierezových témach, ako sú sociálne a ekonomické vedy a humanitné vedy, udržateľnosť a zmena klímy vrátane informácií o výške výdavkov súvisiacich s klímou, účasť MSP, účasť súkromného sektora, rodová rovnosť, rozšírenie účasti a pokrok meraný podľa ukazovateľov výkonnosti. Monitorovanie zahŕňa aj informácie o rozsahu financovania verejno-súkromných partnerstiev a partnerstiev v rámci verejného sektora vrátane iniciatív pre spoločnú tvorbu programov. Monitorovanie financovania verejno-súkromných partnerstiev sa v prípade potreby vykonáva po úzkej porade s ich účastníkmi.

2. Komisia podáva správy o výsledkoch tohto monitorovania a verejne ich sprístupňuje.

Článok 32

Hodnotenie

1. Hodnotenia sa vykonávajú v dostatočnom časovom predstihu, aby poskytli informácie pre proces rozhodovania.

2. Do 31. decembra 2017 preskúma Komisia s pomocou nezávislých expertov vybraných na základe transparentného postupu činnosť EIT, pričom zohľadní hodnotenie ustanovené v článku 16 nariadenia (ES) č. 294/2008. Výzva na predkladanie návrhov v rámci výberu ZIS v roku 2018 sa začne pod podmienkou pozitívneho výsledku tohto prieskumu. V rámci prieskumu sa posudzuje pokrok, ktorý EIT dosiahol na základe všetkých týchto kritérií:

a) úroveň spotreby a efektívnosť využitia pridelenia finančných prostriedkov podľa článku 6 ods. 3 tohto nariadenia s rozlíšením medzi sumou finančných prostriedkov použitých na rozvoj prvej vlny ZIS a vplyvom počiatočného kapitálu na nasledujúce vlny a schopnosť EIT prilákať finančné prostriedky od partnerov v ZIS, a najmä zo súkromného sektora, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 294/2008;

b) príspevok EIT a ZIS k priorite „Spoločenské výzvy“ a osobitnému cieľu „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a výkonnosť zhodnotená na základe ukazovateľov vymedzených v prílohe I;

c) príspevok EIT a ZIS k začleneniu vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie;

d) schopnosť ZIS začleniť príslušných nových partnerov v prípade, ak môžu poskytnúť pridanú hodnotu.

3. Do 31. decembra 2017 a s prihliadnutím na hodnotenie ex post siedmeho rámcového programu, ktoré sa má ukončiť do 31. decembra 2015, a na preskúmanie činnosti EIT vykoná Komisia s pomocou nezávislých expertov vybraných na základe transparentného postupu priebežné hodnotenie programu Horizont 2020, jeho osobitného programu vrátane Európskej rady pre výskum (ERC) a činností EIT.

Priebežným hodnotením sa posudzuje pokrok dosiahnutý v rôznych častiach programu Horizont 2020, a to na základe všetkých týchto kritérií:

a) splnenie (na úrovni výsledkov a pokroku smerom k dosiahnutiu vplyvu podľa možnosti na základe ukazovateľov uvedených v prílohe II osobitného programu) cieľov programu Horizont 2020 a pretrvávajúci význam všetkých súvisiacich opatrení;

b) účinnosť a využívanie zdrojov s osobitným dôrazom na prierezové otázky a iné prvky uvedené v článku 14 ods. 1 a

c) pridaná hodnota Únie.

Ako súčasť priebežného hodnotenia sú existujúce i nové verejno-súkromné partnerstvá, vrátane JTI, predmetom hĺbkového posúdenia, ktoré okrem iného zahŕňa analýzu ich otvorenosti, transparentnosti a účinnosti. V tomto posúdení sa zohľadňuje hodnotenie EIT uvedené v článku 16 nariadenia (ES) č. 294/2008 s cieľom umožniť posúdenie na základe spoločných zásad.

Ako súčasť priebežného hodnotenia je urýchlenie procesu inovácie predmetom hĺbkového posúdenia, ktoré zahŕňa okrem iného posúdenie príspevku k inovácii, účasti priemyslu, účasti nových žiadateľov, operačnej efektívnosti a financovania a pákového účinku súkromných investícií. O ďalšom vykonávaní urýchlenia procesu inovácie sa rozhoduje na základe výsledkov hodnotenia a v závislosti od nich sa môže upraviť alebo rozšíriť.

V priebežnom hodnotení sa zohľadňujú aspekty týkajúce sa šírenia a využívania výsledkov výskumu.

V priebežnom hodnotení sa tiež zohľadňuje priestor pre ďalšie zjednodušenie a aspekty týkajúce sa prístupu k príležitostiam financovania pre účastníkov vo všetkých regiónoch a pre súkromný sektor, najmä MSP, ako aj priestor na podporu rodovej vyváženosti. Okrem toho sa v ňom zohľadní príspevok opatrení k cieľom stratégie Európa 2020, výsledky týkajúce sa dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení a miera synergie a prepojenia s inými programy financovania Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných (ESI) fondov.

Ako súčasť priebežného hodnotenia sa dôkladne posúdi model financovania programu Horizont 2020, a to na základe týchto ukazovateľov:

— účasť účastníkov, ktorí disponujú najmodernejšou výskumnou infraštruktúrou alebo ktorí v minulosti využívali v rámci siedmeho rámcového programu systém úplných nákladov;

— zjednodušenie pre účastníkov, ktorí disponujú najmodernejšou výskumnou infraštruktúrou alebo ktorí v minulosti využívali v rámci siedmeho rámcového programu systém úplných nákladov;

— akceptovanie zvyčajných účtovných postupov príjemcov;

— rozsah používania ďalších odmien pre zamestnancov ako sa uvádzajú v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013.

V priebežnom hodnotení sa podľa potreby zohľadňujú aj informácie o koordinácii s činnosťami členských štátov v oblasti výskumu a inovácie, a to aj v oblastiach, v ktorých existujú iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov.

4. Komisia do 31. decembra 2023 vykoná s pomocou nezávislých expertov vybraných na základe transparentného postupu hodnotenie ex post programu Horizont 2020, jeho osobitného programu a činností EIT. Toto hodnotenie sa bude vzťahovať na odôvodnenie, vykonávanie a dosiahnuté výsledky, ako aj na dlhodobejšie vplyvy a udržateľnosť opatrení, s cieľom poskytnúť informácie pre rozhodnutie o možnom obnovení, úprave alebo pozastavení následného opatrenia. V hodnotení sa zohľadňujú aj aspekty týkajúce sa šírenia a využívania výsledkov výskumu.

5. Minimálny základ pre posúdenie rozsahu splnenia cieľov programu Horizont 2020 poskytnú ukazovatele výkonnosti na posúdenie pokroku pri plnení všeobecného cieľa a pre EIT stanovené v úvode prílohy I a pre osobitné ciele stanovené v osobitnom programe, vrátane príslušných referenčných hodnôt.

6. V prípade potreby a dostupnosti poskytnú členské štáty Komisii údaje a informácie potrebné na to, aby sa dotknuté opatrenia mohli monitorovať a hodnotiť.

7. Komisia oznámi závery hodnotení uvedených v tomto článku spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.







HLAVA III

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 33

Zrušenie a prechodné ustanovenia

1. Rozhodnutie č. 1982/2006/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.

2. Bez ohľadu na odsek 1 sa na opatrenia začaté podľa rozhodnutia č. 1982/2006/ES a s nimi súvisiace finančné záväzky uvedené rozhodnutie vzťahuje aj naďalej až do ich ukončenia.

3. Finančné krytie uvedené v článku 6 tohto nariadenia môžu zahŕňať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu od opatrení prijatých podľa rozhodnutia č. 1982/2006/ES k programu Horizont 2020.

Článok 34

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA I

Základné línie osobitných cieľov a činností

Všeobecným cieľom programu Horizont 2020 je vybudovať spoločnosť a popredné svetové hospodárstvo založené na znalostiach a inovácii v celej Únii a prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju. Bude podporovať stratégiu Európa 2020 a ostatné politiky Únie, ako aj zavŕšenie budovania Európskeho výskumného priestoru (ďalej len „EVP“) a jeho fungovanie.

Ukazovatele výkonnosti na posúdenie pokroku pri plnení tohto všeobecného cieľa sú:

— cieľ stratégie Európa 2020 pre výskum a vývoj (3 % HDP);

— hlavný ukazovateľ pre inováciu v kontexte stratégie Európa 2020 ( 7 );

— podiel výskumných pracovníkov na aktívnom obyvateľstve.

Tento všeobecný cieľ sa sleduje prostredníctvom troch rôznych, no zároveň vzájomne sa posilňujúcich priorít, z ktorých každá obsahuje súbor osobitných cieľov. Budú sa vykonávať plynule s cieľom podporiť interakcie medzi rôznymi osobitnými cieľmi, vyhnúť sa zdvojovaniu úsilia a posilniť ich kombinovaný vplyv.

Spoločné výskumné centrum prispieva k všeobecnému cieľu a prioritám programu Horizont 2020 s osobitným cieľom poskytovať vedeckú a technickú podporu politikám Únie zameranú na klienta.

Európsky inovačný a technologický inštitút (ďalej len „EIT“) prispieva k všeobecnému cieľu a prioritám programu Horizont 2020 s osobitným cieľom integrácie vedomostného trojuholníka, ktorý tvorí vysokoškolské vzdelávanie, výskum a inovácia. Ukazovatele na posúdenie výkonnosti EIT sú:

— organizácie z univerzít, podnikateľského prostredia a z oblasti výskumu integrované v znalostných a inovačných komunitách;

— spolupráca vo vnútri vedomostného trojuholníka vedúca k vývoju inovačných produktov, služieb a postupov.

V tejto prílohe sa stanovujú základné línie osobitných cieľov a činností uvedených v článku 5 ods. 2, 3, 4 a 5.

Prierezové otázky a podporné opatrenia v programe Horizont 2020

Prierezové otázky, ktorých orientačný zoznam sa nachádza v článku 14, sa budú podľa potreby podporovať v rámci osobitných cieľov troch priorít s cieľom rozvinúť nové znalosti, kľúčové kompetencie a zásadné prelomové technické objavy, ako aj premeniť znalosti na ekonomickú a spoločenskú hodnotu. Ďalej bude v mnohých prípadoch potrebné vyvinúť medzidisciplinárne riešenia, ktoré zasahujú do mnohých osobitných cieľov programu Horizont 2020. Programom Horizont 2020 sa poskytnú stimuly pre opatrenia zaoberajúce sa takýmito prierezovými otázkami, a to aj prostredníctvom účinného zlučovania rozpočtov.

Spoločenské a humanitné vedy

Výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied bude plne integrovaný do každej z priorít a každého osobitného cieľa programu Horizont 2020 a bude prispievať k budovaniu základne dôkazov na tvorbu politiky na medzinárodnej úrovni, úrovni Únie, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Pokiaľ ide o spoločenské výzvy, spoločenské a humanitné vedy sa uplatnia ako zásadný prvok činností potrebných na riešenie jednotlivých spoločenských výziev na zvýšenie vplyvu týchto činností. Konkrétnym cieľom spoločenskej výzvy „Európa v meniacom sa svete - inkluzívne, inovačné a reflexívne spoločnosti“ sa podporí výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied zameraním sa na inkluzívne, inovačné a reflexívne spoločnosti.

Veda a spoločnosť

Prostredníctvom činností v rámci programu Horizont 2020, ktorými sa podporuje podložené zapojenie sa občanov a občianskej spoločnosti do záležitostí týkajúcich sa výskumu a inovácií, sa prehĺbi vzťah medzi vedou a spoločnosťou, ako aj podpora zodpovedného výskumu a inovácie, vedeckého vzdelávania a kultúry a posilní sa dôvera verejnosti vo vedu.

Rodové hľadisko

Únia sa zaviazala podporovať rodovú rovnosť vo vede a inovácii. V programe Horizont 2020 sa bude rodový aspekt riešiť ako prierezová otázka, aby sa odstránili prípady nerovnováhy medzi mužmi a ženami a aby sa do vytvárania programov a obsahu v oblasti výskumu a inovácie začlenil rodový rozmer.

MSP

Programom Horizont 2020 sa integrovaným spôsobom v rámci všetkých osobitných cieľov podnieti a podporí účasť MSP. V súlade s článkom 22 sa v rámci osobitného cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a priority „Spoločenské výzvy“ uplatňujú opatrenia stanovené v rámci osobitného cieľa „Inovácia v MSP“ (špecializovaný nástroj pre MSP).

Urýchlenie procesu inovácie

Urýchlenie procesu inovácie bude v súlade s článkom 24 podporovať opatrenia v oblasti inovácie v rámci osobitného cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a priority „Spoločenské výzvy“, a to za uplatnenia prístupu zdola nahor na základe neustále otvorenej výzvy, pričom čas potrebný na udelenie grantu nepresahuje šesť mesiacov.

Rozšírenie účasti

Výskumný a inovačný potenciál členských štátov je napriek nedávnemu zbližovaniu naďalej veľmi rôznorodý a medzi tzv. inovačnými lídrami a slabými inovátormi sú veľké rozdiely. Prostredníctvom činností sa pomáha prekonať rozdiel v oblasti výskumu a inovácie v Európe, pričom sa podporuje synergia s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi (fondy ESI) a prijímajú konkrétne opatrenia na stimulovanie excelentnosti v regiónoch, ktoré dosahujú slabé výsledky v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, a tým sa rozširuje účasť na programe Horizont 2020 a prispieva k realizácii EVP.

Medzinárodná spolupráca

Na účinnú realizáciu mnohých konkrétnych cieľov vymedzených v rámci programu Horizont 2020 je potrebná medzinárodná spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými, regionálnymi alebo globálnymi organizáciami. Medzinárodná spolupráca je nevyhnutná v oblasti hraničného a základného výskumu, aby sa využívali prínosy pochádzajúce z nových vedeckých a technických možností. Spolupráca je potrebná na riešenie spoločenských výziev a posilnenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu. Podpora mobility výskumných pracovníkov a pracovníkov v oblasti inovácie na medzinárodnej úrovni má tiež rozhodujúci význam pri zlepšovaní tejto celosvetovej spolupráce. Medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a inovácie je kľúčovým aspektom globálnych záväzkov Únie. Medzinárodná spolupráca sa preto bude podporovať v rámci všetkých troch priorít programu Horizont 2020. Okrem toho sa budú podporovať špecializované horizontálne činnosti, aby sa zabezpečil jednotný a účinný rozvoj medzinárodnej spolupráce v rámci celého programu Horizont 2020.

Trvalo udržateľný rozvoj a zmena klímy

V rámci programu Horizont 2020 sa budú podnecovať a podporovať činnosti zamerané na využitie vedúceho postavenia Európy v úsilí o vyvinutie nových postupov a technológií na podporu trvalo udržateľného rozvoja v širšom zmysle a boj proti zmene klímy. Takýto horizontálny prístup, ktorý je plne začlenený do všetkých priorít programu Horizont 2020, pomôže Únii prosperovať vo svete s nízkou spotrebou uhlíka a s obmedzenými zdrojmi a zároveň budovať udržateľné a konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje.

Prechod od objavu k uplatneniu na trhu

Preklenovacie opatrenia v rámci programu Horizont 2020 sú zamerané na to, aby sa objavy uplatnili na trhu, čo by viedlo k využívaniu a komercializácii nápadov všade tam, kde je to vhodné. Tieto činnosti by mali byť založené na širokej inovačnej koncepcii a mali by stimulovať medzisektorovú inováciu.

Prierezové podporné opatrenia

Prierezové otázky sa budú podporovať viacerými horizontálnymi podpornými opatreniami, a to okrem iného podporou: zvýšenia atraktívnosti výskumnej profesie vrátane všeobecných zásad Európskej charty výskumných pracovníkov; posilnenia základne dôkazov a rozvoja a podpory EVP (vrátane piatich iniciatív EVP) a Inovácie v Únii; zlepšenia rámcových podmienok na podporu Inovácie v Únii vrátane zásad odporúčania Komisie o spravovaní duševného vlastníctva ( 8 ) a preskúmania možnosti vytvorenia európskeho valorizačného nástroja pre práva duševného vlastníctva; správy a koordinácie medzinárodných sietí pre excelentných pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií ako je napríklad COST.

ČASŤ I

PRIORITA „Excelentná veda“

Cieľom tejto časti je posilniť a rozšíriť excelentnosť vedeckej základne Únie a skonsolidovať EVP, aby sa systém Únie v oblasti výskumu a inovácie stal konkurencieschopnejším v celosvetovom meradle. Má štyri osobitné ciele:

a) „Európska rada pre výskum (ERC)“ - tento cieľ poskytuje príťažlivé a pružné financovanie s cieľom umožniť talentovaným a kreatívnym jednotlivým výskumným pracovníkom a ich tímom realizovať najsľubnejšie výskumné projekty na hraniciach vedy na základe súťaže na úrovni celej Únie.

b) „Technológie budúcnosti a vznikajúce technológie (FET)“ - tento cieľ podporuje spoluprácu v oblasti výskumu s cieľom rozšíriť kapacity Európy v oblasti pokročilej inovácie s paradigmatickým posunom. Podporí vedeckú spoluprácu naprieč všetkými disciplínami na radikálne nových, vysoko rizikových nápadoch a urýchli rozvoj najsľubnejších vznikajúcich oblastí vedy a techniky, ako aj tvorbu príslušných vedeckých komunít na úrovni Únie.

c) „Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie“- tento cieľ zabezpečuje excelentnú a inovačnú odbornú prípravu v oblasti výskumu, ako aj príťažlivé pracovné príležitosti a príležitosti na výmenu znalostí prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej mobility výskumných pracovníkov s cieľom pripraviť ich čo najlepšie na to, aby boli schopní čeliť súčasným a budúcim spoločenským výzvam.

d) „Výskumné infraštruktúry“ - tento cieľ rozvíja a podporuje excelentné európske výskumné infraštruktúry a pomáha, aby prispievali k EVP podporou ich inovačného potenciálu, priťahovaním výskumníkov na svetovej úrovni a odbornou prípravou ľudského kapitálu, a dopĺňa to príslušnou politikou Únie a medzinárodnou spoluprácou.

Preukázalo sa, že v prípade každého z týchto cieľov má Únia veľkú pridanú hodnotu. Spoločne tvoria silný a vyvážený súbor činností, ktoré spolu s činnosťami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni pokrývajú všetky potreby Európy súvisiace s vyspelou vedou a technikou. Zlúčenie do jedného programu im umožní pôsobiť jednotnejšie, racionálne, jednoduchšie a s väčším zameraním, pričom si zachovajú nadväznosť, ktorá je nevyhnutná na udržanie ich efektívnosti.

Činnosti sú vo svojej podstate orientované do budúcnosti, budujú dlhodobé zručnosti, zameriavajú sa na ďalšiu generáciu vedy, techniky, výskumných pracovníkov a inovácie a poskytujú podporu novým talentom z Únie a pridružených krajín, ako aj na celom svete. S ohľadom na ich vedeckú povahu a režimy financovania zväčša zdola nahor orientované na bádateľov bude európska vedecká komunita hrať významnú úlohu pri určovaní smerovania výskumu uskutočňovaného v rámci programu Horizont 2020.

ČASŤ II

PRIORITA „Vedúce postavenie priemyslu“

Cieľom tejto časti je urýchliť vývoj technológií a inovácií, ktoré budú podporovať podniky zajtrajška a pomáhať inovačným európskym MSP narásť na svetové vedúce spoločnosti. Má tri osobitné ciele:

a) „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“- tento cieľ poskytne podporu vyhradenú pre výskum, vývoj a demonštračné činnosti a podľa potreby normalizáciu a certifikáciu v oblasti informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“), nanotechnológií, moderných materiálov, biotechnológií, modernej výroby a spracovania a kozmického priestoru. Dôraz sa bude klásť na vzájomné pôsobenie a zbližovanie v rámci rôznych technológií a medzi nimi, ako aj na ich vzťahy k spoločenským výzvam. Vo všetkých uvedených oblastiach sa zohľadňujú potreby užívateľa.

b) „Prístup k rizikovému financovaniu“ - tento cieľ sa zameriava na odstránenie nedostatkov, pokiaľ ide o dostupnosť úverového a kapitálového financovania pre spoločnosti orientované na výskum a vývoj a na inováciu a pre projekty vo všetkých štádiách vývoja. Spolu s kapitálovým nástrojom Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) (2014–2020) podporí tvorbu rizikového kapitálu na úrovni Únie.

c) „Inovácia v malých a stredných podnikoch“ tento cieľ poskytne MSP prispôsobenú podporu zameranú na podnietenie všetkých foriem inovácie v MSP so zameraním sa na tie, ktoré majú potenciál rastu a medzinárodného pôsobenia v rámci jednotného trhu a za jeho hranicami.

Činnosti sa riadia programom zameraným na podniky. Rozpočty na osobitné ciele „Prístup k rizikovému financovaniu“ a „Inovácia v MSP“ sa budú riadiť zásadami vychádzajúcimi z dopytu a prístupom zdola nahor. Tieto rozpočty sú doplnené využívaním finančných nástrojov. Nástroj vyhradený pre MSP sa využíva predovšetkým na základe prístupu zdola nahor prispôsobeného potrebám MSP, a to s prihliadnutím na osobitné ciele priority „Spoločenské výzvy“ a osobitného cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“.

Program Horizont 2020 zaujme integrovaný prístup k účasti MSP, a to s prihliadnutím okrem iného na ich potreby prenosu znalostí a technológií, ktorý by mal viesť k minimálne 20 % celkového kombinovaného rozpočtu na všetky osobitné ciele priority „Spoločenské výzvy“ a osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ venovaných MSP.

Osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ sa riadi prístupom odvíjajúcim sa od technológií s cieľom vyvinúť podporné technológie, ktoré bude možné použiť vo viacerých oblastiach, v priemysle a službách. Uplatnenie týchto technológií pri riešení spoločenských výziev sa podporí spoločne s prioritou „Spoločenské výzvy“.

ČASŤ III

PRIORITA „Spoločenské výzvy“

Táto časť reaguje priamo na politické priority a spoločenské výzvy vymedzené v stratégii Európa 2020 a jej cieľom je podnietiť dosiahnutie kritického množstva výskumného a inovačného úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov politiky Únie. Financovanie sa zameria na tieto osobitné ciele:

a) zdravie, demografické zmeny a kvalita života;

b) potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, morský a námorný výskum a výskum v oblasti vnútrozemských vôd a biohospodárstvo;

c) bezpečná, čistá a efektívne využívaná energia;

d) inteligentná, ekologická a integrovaná doprava;

e) opatrenia v oblasti klímy, životné prostredie, efektívne využívanie zdrojov a suroviny;

f) Európa v meniacom sa svete – inkluzívne, inovačné a reflexívne spoločnosti;

g) Bezpečné spoločnosti – ochrana slobody a bezpečnosti Európy a jej občanov.

V rámci všetkých činností sa uplatňuje prístup založený na výzvach, ktorý môže zahŕňať základný výskum, aplikovaný výskum, prenos znalostí alebo inováciu a zameriava sa na politické priority bez predurčovania presného výberu technológií alebo riešení, ktoré by sa mali rozvíjať. Okrem riešení vychádzajúcich z technológií sa pozornosť venuje aj netechnologickej, organizačnej a systémovej inovácii, ako aj inovácii v oblasti verejného sektora. Dôraz sa v záujme riešenia výziev kladie na zhromaždenie kritického množstva zdrojov a znalostí z rôznych oblastí, technológií, vedeckých odborov a vedeckých infraštruktúr. Činnosti pokrývajú celý cyklus od základného výskumu až po trh s novým zameraním na činnosti súvisiace s inováciou, ako sú napr. pilotné projekty, demonštračné činnosti, testovacie zariadenia, podpora verejného obstarávania, dizajn, inovácia orientovaná na konečného používateľa, sociálna inovácia, prenos znalostí, prenikanie inovácie na trh a normalizácia.

ČASŤ IV

OSOBITNÝ CIEĽ „ŠÍRENIE EXCELENTNOSTI A ROZŠIROVANIE ÚČASTI“

Osobitným cieľom „Šírenie excelentnosti a rozširovanie účasti“ sa má plne využiť potenciál fondu európskych talentov a zabezpečiť maximalizáciu a široké rozdelenie prínosov hospodárstva založeného na inovácii v celej Únii v súlade so zásadou excelentnosti.

ČASŤ V

OSOBITNÝ CIEĽ „VEDA SO SPOLOČNOSŤOU A PRE SPOLOČNOSŤ“

Osobitným cieľom „Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť“ sa sleduje budovanie účinnej spolupráce medzi vedou a spoločnosťou, získavanie nových talentov pre vedu a spojenie vedeckej excelentnosti so sociálnym povedomím a zodpovednosťou.

ČASŤ VI

NEJADROVÉ PRIAME OPATRENIA SPOLOČNÉHO VÝSKUMNÉHO CENTRA

Neoddeliteľnou súčasťou programu Horizont 2020 sú činnosti Spoločného výskumného centra s cieľom poskytnúť pevnú podporu politík Únie založenú na faktoch. Táto podpora sa odvíja od potrieb klientov a dopĺňajú ju činnosti zamerané na budúcnosť.

ČASŤ VII

EURÓPSKY INOVAČNÝ A TECHNOLOGICKÝ INŠTITÚT (EIT)

Významnú úlohu zohráva EIT, ktorý spája excelentný výskum, inováciu a vysokoškolské vzdelávanie, a tak integruje vedomostný trojuholník. EIT to dosahuje najmä prostredníctvom ZIS. Okrem toho zabezpečuje, aby sa skúsenosti vymieňali medzi ZIS a nad ich rámec prostredníctvom cielených opatrení zameraných na šírenie a výmenu znalostí, a tak sa podporovalo rýchlejšie zavádzanie inovačných modelov v rámci Únie.

ČASŤ I

EXCELENTNÁ VEDA

1. Európska rada pre výskum (ERC)

1.1. Osobitný cieľ

Osobitným cieľom je posilniť excelentnosť, dynamiku a kreativitu európskeho výskumu.

Európa si stanovila cieľ prejsť na nový hospodársky model založený na inteligentnom, udržateľnom a inkluzívnom raste. Tento druh transformácie si bude vyžadovať viac ako len postupné zlepšovanie súčasných technológií a znalostí. Bude si vyžadovať oveľa väčšie množstvo kapacít na základný výskum a uskutočnenie inovácie založenej na vede a poháňanej radikálne novými znalosťami, čo Európe umožní postaviť sa do čela tvorby vedeckých a technických paradigmatických posunov, ktoré budú hnacou silou rastu produktivity, konkurencieschopnosti, bohatstva, trvalo udržateľného rozvoja a sociálneho pokroku v odvetviach a sektoroch v budúcnosti. Tieto paradigmatické posuny v minulosti prevažne vznikali v rámci vedeckej základne verejného sektora a až potom sa z nich vytvoril základ na vytvorenie celých nových odvetví a sektorov.

Popredné svetové inovácie úzko súvisia s excelentnou vedou. Európa bola kedysi nesporným lídrom, no neskôr zaostala v súťaži o vytvorenie najlepšej špičkovej vedy a v porovnaní so Spojenými štátmi americkými zohrávala vedľajšiu úlohu vo významnom povojnovom technickom pokroku. Hoci je Únia aj naďalej najväčším tvorcom vedeckých publikácií na svete, Spojené štáty americké vydávajú dvakrát viac najvplyvnejších vedeckých prác (najlepšie 1 % podľa počtu citácií). Pri zostavovaní medzinárodného poradia univerzít podobne na prvých miestach prevládajú americké univerzity. Okrem toho 70 % nositeľov Nobelovej ceny na svete žije v Spojených štátoch amerických.

Jedna strana výzvy spočíva v tom, že hoci Európa a Spojené štáty americké investujú podobné množstvá finančných prostriedkov do svojich vedeckých základní verejného sektora, v Únii je trikrát viac výskumných pracovníkov vo verejnom sektore, čo vedie k výrazne nižším investíciám na výskumného pracovníka. Okrem toho je financovanie v Spojených štátoch amerických selektívnejšie pri prideľovaní prostriedkov hlavným výskumným pracovníkom. Na základe tohto faktu možno vysvetliť, prečo sú výskumní pracovníci vo verejnom sektore Únie v priemere menej produktívni a celkovo majú nižší kombinovaný vedecký vplyv ako ich kolegovia zo Spojených štátov amerických, ktorých je ďaleko menej.

Ďalšia významná časť výzvy spočíva v tom, že v mnohých európskych krajinách verejný a súkromný sektor stále neponúkajú dostatočne príťažlivé podmienky najlepším výskumným pracovníkom. Môže prejsť veľa rokov, kým sa talentovaní mladí výskumní pracovníci môžu stať nezávislými a samostatnými vedcami. Vedie to k dramatickému plytvaniu európskym výskumným potenciálom tým, že sa odďaľuje a v niektorých prípadoch aj bráni príchodu novej generácie výskumných pracovníkov s novými nápadmi a energiou a podnecuje excelentných výskumných pracovníkov na začiatku kariéry, aby si budovali kariéru inde.

Okrem toho sa tieto faktory pripájajú k relatívnej nepríťažlivosti Európy v rámci celosvetovej súťaže o vedecké talenty.

1.2. Odôvodnenie a pridaná hodnota Únie

Európska rada pre výskum (ERC) bola vytvorená s cieľom poskytovať najlepším európskym výskumným pracovníkom, ženám a mužom, zdroje, ktoré potrebujú na lepšie presadenie sa v celosvetovej súťaži, prostredníctvom financovania jednotlivých tímov na základe celoeurópskej súťaže. Jej činnosť je autonómna: celkovú osobitnú stratégiu stanovuje nezávislá vedecká rada zložená z vedcov, inžinierov a bádateľov s najlepšou povesťou a odbornosťou, tak žien, ako i mužov z rozličných vekových skupín, ktorá má plnú právomoc rozhodovať o druhu výskumu, ktorý sa má financovať. Toto sú základné črty Európske rady pre výskum (ERC), ktorými sa zaručuje účinnosť jej vedeckého programu, kvalita jej pôsobenia a postupu partnerského hodnotenia a jej dôveryhodnosť v rámci vedeckej komunity.

Európska rada pre výskum (ERC) pôsobiaca v celej Európe na základe súťaže môže čerpať zo širšieho fondu talentov a nápadov, než by bolo možné v rámci akéhokoľvek národného systému. Najlepší výskumní pracovníci a najlepšie nápady navzájom súťažia. Uchádzači vedia, že musia podávať špičkový výkon, pričom odmenou je pružné financovanie na rovnakom základe, ktoré nie je ovplyvnené miestnymi bariérami alebo dostupnosťou národného financovania.

Očakáva sa preto, že hraničný výskum financovaný zo zdrojov Európske rady pre výskum (ERC) bude mať podstatný priamy vplyv vo forme dosiahnutého pokroku na hraniciach poznania otvárajúc cestu k vytvoreniu nových a neočakávaných vedeckých a technických výsledkov a nových oblastí výskumu, vďaka ktorým vzniknú radikálne nové nápady, ktoré budú hnacou silou inovácie a vynaliezavosti podnikov a budú riešiť spoločenské výzvy. Toto spojenie jednotlivých excelentných výskumných pracovníkov a inovačných nápadov slúži ako podpora pre každé štádium reťazca inovácie.

Ďalšou vlastnosťou Európskej rady pre výskum (ERC) je, že má výrazný štrukturálny vplyv, keďže vytvára silné stimuly na pozdvihnutie kvality európskeho výskumného systému, ďaleko nad rámec výskumných pracovníkov alebo projekty, ktoré Európsku radu pre výskum (ERC) priamo financuje. Projekty a výskumní pracovníci financovaní Európskou radou pre výskum (ERC) stanovujú jasný a inšpiratívny cieľ hraničného výskumu v Európe, zlepšujú jeho profil a zvyšujú jeho príťažlivosť pre najlepších výskumných pracovníkov na celosvetovej úrovni. Prestíž spojená s možnosťou prijať na svojej pôde príjemcov grantov Európskej rady pre výskum (ERC) a s tým súvisiaca „pečať excelentnosti“ majú za následok zintenzívnenie konkurencie medzi európskymi univerzitami a ostatnými výskumnými organizáciami s cieľom ponúknuť čo najpríťažlivejšie podmienky popredným výskumným pracovníkom. Okrem toho schopnosť národných systémov a jednotlivých výskumných inštitúcií prilákať a prijať na svojej pôde príjemcov grantov Európskej rady pre výskum (ERC) predstavuje referenčné kritérium, na základe ktorého môžu posúdiť svoje relatívne silné a slabé miesta a reformovať svoje politiky a postupy. Financovanie zo zdrojov Európskej rady pre výskum (ERC) teda dopĺňa existujúce snahy na úrovni Únie, na národnej úrovni a regionálnej úrovni, ktoré sú zamerané na zreformovanie, budovanie kapacít a zaktivizovanie plného potenciálu a príťažlivosti európskeho výskumného systému.

1.3. Základné línie činností

Základnou činnosťou Európskej rady pre výskum (ERC) je poskytovať príťažlivé dlhodobé financovanie na podporu excelentných bádateľov a ich výskumných tímov pri vykonávaní prelomového, vysoko ziskového/vysoko rizikového výskumu.

Finančné prostriedky Európskej rady pre výskum (ERC) sa prideľujú na základe nasledujúcich zavedených zásad. Granty Európskej rady pre výskum (ERC) sa udeľujú na základe jediného kritéria, ktorým je vedecká excelentnosť. Európska rada pre výskum (ERC) funguje na základe prístupu zdola nahor a priority sa vopred neurčujú. Granty Európskej rady pre výskum (ERC) sú otvorené pre jednotlivé tímy výskumných pracovníkov každého veku, pohlavia a z ktorejkoľvek krajiny sveta, ktorí pracujú v Európe. Cieľom Európskej rady pre výskum (ERC) je podporovať zdravú súťaž v celej Európe na základe spoľahlivých, transparentných a objektívnych hodnotiacich postupov, ktoré riešia najmä prípadnú rodovú predpojatosť.

Európska rada pre výskum (ERC) osobitne uprednostňuje podporu najlepších začínajúcich výskumných pracovníkov s excelentnými nápadmi, aby mohli dosiahnuť nezávislosť, a to tak, že im poskytuje primeranú podporu v rozhodujúcom štádiu, keď zostavujú alebo konsolidujú svoj výskumný tím alebo program. Európska rada pre výskum (ERC) bude tiež naďalej poskytovať primeranú úroveň podpory pre etablovaných výskumných pracovníkov.

Európska rada pre výskum (ERC) podľa potreby poskytuje podporu aj novým spôsobom práce vo vedeckom svete, ktoré majú potenciál na vytvorenie prevratných výsledkov, a uľahčuje prieskum komerčného potenciálu alebo potenciálu sociálnej inovácie v rámci výskumu, ktorý financuje.

Do roku 2020 je preto cieľom Európskej rady pre výskum (ERC) preukázať: že najlepší výskumní pracovníci sa zapájajú do súťaží Európskej rady pre výskum (ERC); že financovanie Európskej rady pre výskum (ERC) prispelo k vypracovaniu vedeckých publikácií najvyššej kvality a k výskumných výsledkom s potenciálne vysokým spoločenským a hospodárskym vplyvom a že Európskej rade pre výskum (ERC) významne pomohlo Európe stať sa príťažlivejším prostredím pre najlepších svetových vedcov. Európska rada pre výskum (ERC) sa zameria najmä na merateľné zvýšenie podielu Únie na najlepšom 1 % najčastejšie citovaných publikácií na svete. Okrem toho je jeho cieľom zásadný nárast počtu excelentných výskumných pracovníkov nepochádzajúcich z Európy, ktorých financuje. Európska rada pre výskum (ERC) sa o skúsenosti a najlepšie postupy delí s regionálnymi a národnými agentúrami na financovanie výskumu s cieľom propagovať podporu excelentných výskumných pracovníkov. Okrem toho Európska rada pre výskum (ERC) ďalej zvyšuje viditeľnosť svojich programov.

Vedecká rada Európskej rady pre výskum (ERC) neustále monitoruje činnosť Európskej rady pre výskum (ERC) a hodnotiace postupy a zvažuje, ako najlepšie dosiahnuť jej ciele prostredníctvom grantových režimov, v ktorých sa kladie dôraz na účinnosť, jasnosť, stabilitu a jednoduchosť, či už ide o uchádzačov alebo ich vykonávanie a riadenie, a ak to bude potrebné, ako najlepšie reagovať na nové potreby. Usiluje sa o zachovanie a ešte väčšie skvalitnenie systému partnerského hodnotenia Európskej rady pre výskum (ERC) svetovej úrovne, ktorý sa zakladá na úplnej transparentnosti, spravodlivosti a nestrannosti pri zaobchádzaní s návrhmi tak, aby v jeho rámci bolo možné rozpoznať prelomovú vedeckú excelentnosť, prelomové nápady a talenty bez ohľadu na pohlavie, národnosť, inštitúciu alebo vek výskumného pracovníka. Európska rada pre výskum (ERC) bude napokon pokračovať vo vypracúvaní vlastných strategických štúdií s cieľom pripraviť sa na svoje činnosti a podporovať ich, udržiavať úzky kontakt s vedeckou komunitou, regionálnymi a národnými agentúrami poskytujúcimi financie a ďalšími zainteresovanými stranami a snažiť sa o to, aby jej činnosti dopĺňali výskum vykonávaný na iných úrovniach.

Európska rada pre výskum (ERC) zabezpečí transparentnosť v poskytovaní informácií o svojich činnostiach a výsledkoch vedeckej komunite a širokej verejnosti a bude uchovávať aktualizované údaje z financovaných projektov.

2. Technológie budúcnosti a vznikajúce technológie (FET)

2.1. Osobitný cieľ

Osobitným cieľom je podpora radikálne nových technológií, ktoré majú potenciál otvoriť nové oblasti pre vedecké poznatky a technológiám a prispievajú k európskym priemyselným odvetviam ďalšej generácie preskúmaním novátorských a vysoko rizikových nápadov, ktoré stoja na vedeckých základoch. Tento cieľ spočíva v stanovení a využití príležitostí, ktoré budú mať pre občanov, hospodárstvo a spoločnosť dlhodobý prínos, a to poskytovaním pružnej podpory pre interdisciplinárny spoločný výskum rôzneho rozsahu, ktorý je orientovaný na ciele, a zavedením inovačných výskumných postupov. FET prinesie pridanú hodnotu Únie na hranice moderného výskumu.

V rámci FET sa podporuje výskum a technológia za hranicami známych, akceptovaných či všeobecne prijatých znalostiach a povzbudzuje sa novátorské a vizionárske uvažovanie s cieľom otvoriť sľubné cesty smerom k novým výkonným technológiám, medzi ktorými môžu vzniknúť také, ktoré sa rozvinú na popredné technologické a intelektuálne paradigmy ďalších desaťročí. Prostredníctvom FET sa povzbudzuje úsilie o využívanie príležitostí pre výskum malého rozsahu vo všetkých oblastiach, a to aj v súvislosti s novými témami a veľkými vedecko-technickými výzvami, ktoré si vyžadujú úzku spoluprácu medzi programami v rámci Európy, ako aj za jej hranicami. Tento prístup sa odvíja od excelentnosti a rozširuje sa na objavovanie predsúťažných myšlienok, ktoré budú formovať budúcnosť technológií, vďaka čomu bude spoločnosť a priemysel profitovať z multidisciplinárnej výskumnej spolupráce, ktorú treba uskutočniť na európskej úrovni vytvorením prepojenia medzi výskumom poháňaným vedou a výskumom poháňaným spoločenskými cieľmi a výzvami alebo konkurencieschopnosťou priemyslu.

2.2. Odôvodnenie a pridaná hodnota Únie

Radikálne prelomové poznatky s transformačným vplyvom čoraz viac závisia od intenzívnej spolupráce medzi jednotlivými disciplínami v oblasti vedy a techniky (napr. informácie a komunikácia, biológia, bioinžinierstvo a robotika, chémia, fyzika, matematika, medicínske modelovanie, systémové vedy o zemi, materiálové vedy, neurovedy a kognitívne vedy, spoločenské vedy alebo ekonómia) a s oblasťou umenia, vied o správaní a humanitných vied. To si môže vyžadovať nielen excelentnosť vo vede a technike, ale aj nové postoje a novátorské interakcie medzi širokým okruhom aktérov v oblasti výskumu.

Zatiaľ čo niektoré nápady možno rozvinúť už v malom meradle, iné môžu byť natoľko náročné, že si vyžadujú vyvinutie značného spoločného úsilia počas značne dlhého obdobia. Túto skutočnosť uznali aj hlavné svetové hospodárstva a v súčasnosti badať zvýšenú celosvetovú súťaž o určenie a využitie vznikajúcich technických príležitostí na hraniciach vedy, ktoré môžu mať významný vplyv na inováciu a byť prínosom pre spoločnosť. Na to, aby boli tieto druhy činnosti účinné, môže byť potrebné zriadiť ich rýchlo a vo veľkom rozsahu v rámci spoločného európskeho úsilia založeného na spoločných cieľoch v záujme vytvorenia kritického množstva, podnietenia synergií a získania optimálneho pákového efektu.

FET sa zameriava na celú škálu inovácie založenej na vede: od skúmania zárodkových a krehkých myšlienok v skorej fáze v malom rozsahu zdola nahor po budovanie nových výskumných a inovačných komunít okolo vznikajúcich transformačných výskumných oblastí a veľké spoločné výskumné iniciatívy vybudované na základe výskumného programu, ktorého zámerom je dosiahnuť ambiciózne a vizionárske ciele. Každá z týchto troch úrovní zapojenia má svoju vlastnú hodnotu, pričom sa navzájom doplňujú a vytvárajú sa medzi nimi synergie. Skúmanie v malom rozsahu môže napríklad odhaliť potreby vývoja nových tém, ktoré môžu viesť k opatreniu veľkého rozsahu založenom na primeranom realizačnom pláne. Môže sa na nich zúčastňovať široké spektrum výskumných aktérov vrátane mladých výskumných pracovníkov a MSP s intenzívnou výskumnou činnosťou či komunít zainteresovaných strán (občianska spoločnosť, tvorcovia politík, priemysel a takisto aj výskumní pracovníci z verejného sektora), ktorí sa zhromažďujú okolo rozvíjajúcich sa výskumných programov počas ich formovania, dozrievania a špecializácie.

2.3. Základné línie činností

Zatiaľ čo cieľom programu FET je byť vizionárskym, transformačným a nekonvenčným, v rámci jeho činností sa využívajú rôzne prístupy, počnúc úplne otvorenými až po rôzne stupne štruktúrovania tém, komunít a financovania.

Činnosti dávajú rôznym logikám opatrenia pevnejšiu podobu, v primeranom rozsahu, pričom sa určia a využijú príležitosti s dlhodobým prínosom pre občanov, hospodárstvo a spoločnosť:

a) „Povzbudzovaním nových myšlienok (otvorený FET) FET podporuje výskum v oblasti vedy a techniky v počiatočnom štádiu, ktorý skúma nové základy radikálne nových technológií budúcnosti prostredníctvom spochybňovania súčasných paradigiem a otvárania neprebádaných oblastí. Vďaka výberovému postupu zdola nahor široko otvorenému všetkým výskumným myšlienkam sa vytvára rôznorodé portfólio cielených projektov. Kľúčom bude skoré objavovanie nových sľubných oblastí, vývojov a trendov, spolu s prilákaním nových vysoko potenciálnych výskumných a inovačných aktérov.

b) Podporovaním vývoja vznikajúcich tém a komunít (proaktívny FET) sa FET v úzkom spojení s témami spoločenských výziev a vedúceho postavenia priemyslu zameriava na niekoľko sľubných novátorských výskumných tém, ktoré majú potenciál na vytvorenie kritického množstva vzájomne súvisiacich projektov, ktoré spoločne zabezpečujú široké a viacstranné skúmanie tém a vytvárajú európsky súbor znalostí.

c) Riešením veľkých interdisciplinárnych výziev v oblasti vedy a techniky (hlavné iniciatívy FET) program FET podporuje ambiciózny veľkorozmerný výskum založený na vede a technike, ktorý sa zameriava na dosiahnutie vedeckého a technického prevratu v oblastiach, ktoré sa otvoreným a transparentným spôsobom so zapojením členských štátov a príslušných zainteresovaných strán identifikujú ako relevantné, pričom plne zohľadní výsledky prípravných projektov FET. Tieto činnosti by mohli profitovať z koordinácie európskych, národných a regionálnych programov. Vedecký pokrok by mal poskytnúť silný a široký základ pre budúcu technickú inováciu a hospodárske využitie, ako aj novátorský prínos pre spoločnosť. Na realizáciu týchto činností sa využívajú existujúce nástroje financovania. 40 % zdrojov FET sa vyčlení na otvorený FET.

3. Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie

3.1. Osobitný cieľ

Osobitným cieľom je zabezpečiť optimálny rozvoj a dynamické využitie intelektuálneho kapitálu Európy, aby sa vytvárali, rozvíjali a prenášali nové zručnosti, znalosti a inovácia a aby sa využil celý jej potenciál vo všetkých sektoroch a regiónoch.

Dostatočne vzdelaní, dynamickí a kreatívni výskumní pracovníci sú základným prvkom pre najlepšiu vedu a najproduktívnejšiu inováciu založené na výskume.

Hoci v Európe hosťuje veľký a rôznorodý súbor zručných ľudských zdrojov v oblasti výskumu a inovácie, je potrebné neustále ho dopĺňať, zlepšovať a prispôsobovať rýchlo sa meniacim potrebám trhu práce. V roku 2011 len 46 % tohto súboru pracovalo v podnikateľskom sektore, čo je oveľa menej v porovnaní s európskymi hlavnými hospodárskymi konkurentmi, napr. v Číne je tento podiel 69 %, v Japonsku 73 % a v Spojených štátoch amerických 80 %. K tomu sa pridáva demografický faktor, ktorý znamená, že nepomerne veľké množstvo výskumných pracovníkov dosiahne v najbližších rokoch dôchodkový vek. Táto skutočnosť v spojení s potrebou omnoho väčšieho množstva výskumných pracovných miest vyššej kvality, keďže sa zvyšuje intenzita výskumu európskeho hospodárstva, bude predstavovať jednu z hlavných výziev, ktorej budú v najbližších rokoch čeliť naše európske systémy výskumu, inovácie a vzdelávania.

Nevyhnutná reforma musí začať už v prvých štádiách kariéry výskumných pracovníkov, počas ich doktorandských štúdií alebo porovnateľného postgraduálneho odborného vzdelávania. Európa musí vytvoriť moderné, inovačné programy vzdelávania, ktoré budú v súlade s vysoko konkurenčnými a čoraz väčšmi interdisciplinárnymi požiadavkami v oblasti výskumu a inovácie. Na vybavenie výskumných pracovníkov prierezovými inovačnými a podnikateľskými zručnosťami, ktoré sa požadujú v rámci pracovných miest budúcnosti, ako aj na ich motivovanie, aby zvážili kariéru v priemysle alebo v najinovačnejších spoločnostiach, bude potrebná významná účasť podnikov vrátane MSP a ďalších sociálno-ekonomických aktérov. Zároveň bude dôležité zvýšiť mobilitu týchto výskumných pracovníkov, keďže v súčasnosti je stále na príliš nízkej úrovni: v roku 2008 študovalo v inom členskom štáte iba 7 % európskych kandidátov na doktorát, pričom cieľom je 20 % do roku 2030.

V tejto reforme treba pokračovať vo všetkých štádiách kariéry výskumných pracovníkov. Nevyhnutnosťou je zvýšiť mobilitu výskumných pracovníkov na všetkých úrovniach vrátane mobility uprostred kariéry, a to nielen medzi krajinami, ale aj medzi verejným a súkromným sektorom. To vytvára silný stimul na učenie sa a rozvíjanie nových zručností. Predstavuje aj kľúčový faktor spolupráce medzi akademickou obcou, výskumnými centrami a priemyslom v rôznych krajinách. Ľudský faktor je základným kameňom udržateľnej spolupráce, ktorá je kľúčovou hnacou silou inovačnej a tvorivej Európy, ktorá je schopná čeliť spoločenským výzvam, a zároveň kľúčom k prekonaniu roztrieštenosti národných politík. Spolupráca a vzájomná výmena znalostí prostredníctvom mobility jednotlivcov vo všetkých štádiách kariéry a výmeny vysoko kvalifikovaných výskumných a inovačných pracovníkov je pre Európu nevyhnutná na to, aby sa opätovne dostala na cestu trvalo udržateľného rastu a mohla riešiť spoločenské výzvy, a tým prispela k prekonaniu rozdielov v kapacitách v oblasti výskumu a inovácie.

Program Horizont 2020 by mal v tomto kontexte podporovať aj kariérny rast a mobilitu výskumných pracovníkov, a to zlepšením podmienok, ktoré sa majú vymedziť, pokiaľ ide o prenosnosť grantov v rámci programu Horizont 2020.

Opatreniami v rámci Marie Skłodowska-Curie sa zabezpečí skutočná rovnosť príležitostí, pokiaľ ide o mobilitu výskumných pracovníkov i pracovníčok, a to aj prostredníctvom osobitných opatrení zameraných na odstraňovanie prekážok.

Ak sa má Európa vyrovnať svojim konkurentom v oblasti výskumu a inovácie, musí prilákať viac mladých žien a mužov ku kariére výskumného pracovníka a poskytnúť vysoko príťažlivé príležitosti a prostredia pre výskum a inováciu. Najtalentovanejší jednotlivci z Európy a spoza jej hraníc by sa mali na Európu pozerať ako na prvotriedne miesto na prácu. Rodová rovnosť, vysoko kvalitné a spoľahlivé podmienky zamestnania a pracovné podmienky plus uznanie sú rozhodujúcimi aspektmi, ktoré treba zaistiť jednotne v rámci celej Európy.

3.2. Odôvodnenie a pridaná hodnota Únie

Túto výzvu nebude možné vyriešiť len financovaním z prostriedkov Únie alebo samostatne členskými štátmi. Hoci členské štáty zaviedli reformy na zdokonalenie inštitúcií terciárneho vzdelávania a na modernizáciu svojich systémov odborného vzdelávania, pokrok v rámci Európy je stále nevyvážený a medzi jednotlivými štátmi sú veľké rozdiely. Celkovo je vedecko-technická spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom vo všeobecnosti v Európe aj naďalej slabá. To isté platí aj pre rodovú rovnosť a úsilie prilákať študentov a výskumných pracovníkov spoza hraníc EVP. V súčasnosti je asi 20 % kandidátov na doktorát v Únii občanom tretej krajiny, pričom v Spojených štátoch amerických je asi 35 % kandidátov zo zahraničia. Na urýchlenie zmeny v tejto oblasti je na úrovni Únie potrebný strategický prístup, ktorý presahuje hranice jednotlivých štátov. Na vytvorenie stimulov pre nevyhnutné štrukturálne reformy a na ich povzbudenie sú rozhodujúce finančné prostriedky Únie.

Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie urobili pozoruhodný pokrok na podporu mobility, či už cezhraničnej alebo medzisektorovej, a na otvorenie profesijných možností v oblasti výskumu na európskej alebo medzinárodnej úrovni, ktoré ponúkajú excelentné zamestnanie a pracovné podmienky v súlade so zásadami Európskej charty pre výskumných pracovníkova Kódexu pre nábor výskumných pracovníkov. V členských štátoch nejestvuje ich obdoba, pokiaľ ide o ich rozmer a rozsah, financovanie, medzinárodnú povahu, získavanie a prenos znalostí. Posilnili sa nimi zdroje tých inštitúcií, ktoré sú schopné prilákať výskumných pracovníkov na medzinárodnej úrovni a podnietilo sa tak rozšírenie centier excelentnosti v Únii. Slúžili ako vzor a výrazne ovplyvnili štruktúru rozšírením svojich najlepších postupov na národnej úrovni. Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie takisto prostredníctvom svojho prístupu zdola nahor umožnili veľkej väčšine týchto inštitúcií poskytovať odbornú prípravu a skvalitnenie zručností novej generácii výskumných pracovníkov, ktorí budú schopní riešiť spoločenské výzvy.

Ďalším rozvojom opatrení v rámci Marie Skłodowska-Curie sa výrazne prispeje k rozvoju EVP. Vzhľadom na štruktúru financovania založenú na celoeurópskej súťaži sa opatreniami v rámci Marie Skłodowska-Curie v súlade so zásadou subsidiarity povzbudí vznik nových tvorivých a inovačných druhov odborného vzdelávania, ako napr. spoločných alebo viacnásobných doktorátov a priemyselných doktorátov, s účasťou aktérov z oblasti výskumu, inovácie a vzdelávania, ktorí budú musieť celosvetovo súťažiť o povesť excelentnosti. Prostredníctvom udeľovania finančných prostriedkov Únie na najlepšie výskumné programy a programy odbornej prípravy v súlade so zásadami inovačného doktorandského štúdia v Európe sa nimi takisto podporí rozsiahlejšie šírenie a uplatňovanie s cieľom dosiahnuť štruktúrovanejšiu odbornú prípravu doktorandov.

Granty Marie Skłodowska-Curie sa takisto rozšíria na dočasnú mobilitu skúsených výskumných pracovníkov a inžinierov z verejných inštitúcií do súkromného sektora a naopak, čo umožní povzbudiť a podporiť univerzity, výskumné centrá, podniky a iných sociálno-ekonomických aktérov, aby navzájom spolupracovali v európskom a medzinárodnom meradle. S pomocou osvedčeného, transparentného a spravodlivého systému hodnotenia sa opatreniami v rámci Marie Skłodowska-Curie vyberú excelentné talenty v oblasti výskumu a inovácie v medzinárodnej súťaži, čo výskumným pracovníkom prinesie prestíž a zároveň ich to motivuje k rozvíjaniu kariéry v Európe.

Spoločenské výzvy, ktoré by mali riešiť vysoko kvalifikovaní výskumní a inovační pracovníci, nie sú len problémom Európy. Ide o medzinárodné výzvy, ktoré sú nesmierne zložité a obsiahle. Najlepší výskumní pracovníci v Európe a vo svete musia spolupracovať v rámci rôznych krajín, sektorov a disciplín. Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie budú v tomto ohľade zohrávať kľúčovú úlohu, keďže sa nimi bude podporovať výmena pracovníkov s cieľom podnietiť uvažovanie založené na spolupráci prostredníctvom medzinárodnej a medzisektorovej výmeny znalostí, ktorá je tak rozhodujúca pre otvorenú inováciu.

Mechanizmus spolufinancovania opatrení v rámci Marie Skłodowska-Curie bude rozhodujúci pre rozšírenie európskej základne talentov. Číselný a štrukturálny vplyv opatrenia Únie sa zvýši získaním regionálneho, národného a medzinárodného financovania, verejného, ako aj súkromného, na vytváranie nových programov s podobnými a doplnkovými cieľmi a prispôsobenie jestvujúcich programov vývoju v oblasti medzinárodnej a medzisektorovej odbornej prípravy, mobility a kariéry. Pomocou takéhoto mechanizmu sa upevnia prepojenia výskumných a vzdelávacích snáh na národnej úrovni a na úrovni Únie.

Všetkými činnosťami v rámci tejto výzvy sa prispieva k vytvoreniu úplne nového uvažovania v Európe, ktoré je kľúčové pre tvorivosť a inováciu. Opatrenia týkajúce sa financovania z programu Marie Skłodowska-Curie posilnia združovanie zdrojov v Európe, čo bude viesť k zlepšeniu koordinácie a riadenia v oblasti odbornej prípravy, mobility a kariérneho rozvoja výskumných pracovníkov. Činnosťami sa prispeje k dosahovaniu politických cieľov vytýčených v hlavných iniciatívach „Inovácia v Únii“, „Mládež v pohybe“ a „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“ a ich uskutočnenie bude nevyhnutné na premenu EVP na skutočnosť. Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie sa preto vyvinú v úzkej synergii s inými programami, ktorými sa podporujú tieto politické ciele vrátane programu Erasmus + a znalostných a inovačných spoločenstiev EIT.

3.3. Základné línie činností

a) Podpora nových zručností prostredníctvom excelentnej počiatočnej odbornej prípravy výskumných pracovníkov

Cieľom je odborne pripraviť novú generáciu tvorivých a inovačných výskumných pracovníkov, ktorí budú schopní premeniť znalosti a nápady na produkty a služby s hospodárskym a sociálnym prínosom pre Úniu.

Kľúčovou činnosťou je poskytovanie excelentnej a inovačnej odbornej prípravy začínajúcim výskumným pracovníkom na postgraduálnej úrovni prostredníctvom interdisciplinárnych projektov, vrátane mentorstva v záujme prenosu znalostí a skúseností medzi výskumnými pracovníkmi, alebo doktorandských programov, pomoci na rozvoj výskumnej kariéry výskumných pracovníkov a do ktorých sa zapoja univerzity, výskumné inštitúcie, výskumné infraštruktúry, podniky, MSP a iné sociálno-ekonomické skupiny z rôznych členských štátov, pridružených krajín a/alebo tretích krajín. To zlepší kariérne vyhliadky mladých postgraduálnych výskumných pracovníkov vo verejnom, ako aj súkromnom sektore.

b) Pestovanie excelentnosti pomocou cezhraničnej a medzisektorovej mobility

Cieľom je posilniť kreatívny a inovačný potenciál skúsených výskumných pracovníkov zo všetkých úrovní kariéry vytvorením príležitostí cezhraničnej a medzisektorovej mobility.

Kľúčovou činnosťou je nabádať skúsených výskumných pracovníkov, aby si rozširovali alebo prehlbovali svoje zručnosti pomocou mobility, a to ponúknutím príťažlivých pracovných príležitostí na univerzitách, vo výskumných inštitúciách, výskumných infraštruktúrach, podnikoch, MSP a v iných sociálno-ekonomických skupinách v celej Európe i za jej hranicami. Tým by sa mala posilniť inovačnosť súkromného sektora a podporovať medzisektorová mobilita. Podporujú sa aj možnosti odbornej prípravy a získavania nových znalostí vo výskumných inštitúciách na vysokej úrovni v tretích krajinách, možnosti na pokračovanie prerušenej výskumnej kariéry a (opätovné) začlenenie výskumných pracovníkov po nadnárodnej/medzinárodnej skúsenosti v rámci mobility do výskumnej pozície v Európe na dlhšie obdobie, a to aj v ich krajine pôvodu a s prihliadnutím na hľadisko návratu a opätovného začlenenia.

c) Podnecovanie inovácie pomocou vzájomného obohacovania sa znalosťami

Cieľom je posilniť medzinárodnú cezhraničnú a medzisektorovú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácie pomocou výmeny výskumných a inovačných pracovníkov so zámerom lepšie čeliť celosvetovým výzvam.

Kľúčovou činnosťou je podpora výmen výskumných a inovačných pracovníkov medzi partnerskými univerzitami, výskumnými inštitúciami, výskumnými infraštruktúrami, podnikmi, MSP a inými sociálno-ekonomickými skupinami v rámci Európy, ako aj v celosvetovom meradle. Tá bude zahŕňať podporu spolupráce s tretími krajinami.

d) Zvyšovanie štrukturálneho vplyvu spolufinancovaním činností

Cieľom je získaním dodatočných finančných prostriedkov zvýšiť číselný a štrukturálny vplyv opatrení v rámci Marie Skłodowska-Curie a podporiť na národnej úrovni excelentnosť odborného vzdelávania, mobility a rozvoja kariéry výskumných pracovníkov.

Kľúčovou činnosťou je povzbudiť pomocou mechanizmu spolufinancovania verejné i súkromné regionálne, národné a medzinárodné organizácie k vytvoreniu nových programov a prispôsobeniu jestvujúcich programov vývoju v oblasti medzinárodnej a medzisektorovej odbornej prípravy, mobilite a kariéry. Zvýši sa kvalita odbornej prípravy v oblasti výskumu v Európe vo všetkých štádiách kariéry, a to aj na doktorskej úrovni, podporí sa voľný pohyb výskumných pracovníkov a vedeckých znalostí v Európe; budú sa podporovať príťažlivé výskumné kariéry prostredníctvom otvoreného prijímania výskumných pracovníkov do zamestnania a ponúknutím príťažlivých pracovných podmienok a podporí sa spolupráca v oblasti výskumu a inovácie medzi univerzitami, výskumnými inštitúciami a podnikmi a spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.

e) Osobitná podpora a opatrenie v rámci politiky

Cieľom je monitorovať pokrok, zisťovať medzery a prekážky v opatreniach v rámci Marie Skłodowska-Curie a zvyšovať ich vplyv. V tomto kontexte budú stanovené ukazovatele a budú sa analyzovať údaje súvisiace s mobilitou, zručnosťami, kariérou a rodovou rovnosťou výskumných pracovníkov, snažiac sa o synergie a úzku koordináciu s opatreniami na podporu politiky pre výskumných pracovníkov, ich zamestnávateľov a poskytovateľov finančných prostriedkov v rámci osobitného cieľa „Európa v meniacom sa svete – inkluzívna, inovačná a reflexívna spoločnosť“. Činnosť sa ďalej zameriava na zvyšovanie informovanosti o dôležitosti a príťažlivosti kariéry výskumného pracovníka a na šírenie výsledkov výskumu a inovácie získaných v rámci práce podporenej opatreniami v rámci Marie Skłodowska-Curie.

4. Výskumné infraštruktúry

4.1. Osobitný cieľ

Osobitným cieľom je vybaviť Európu výskumnými infraštruktúrami svetovej triedy, ktoré sú prístupné pre všetkých výskumných pracovníkov v Európe a mimo jej hraníc a plne využiť ich potenciál v oblasti vedeckého pokroku a inovácie.

Výskumné infraštruktúry sú kľúčovým rozhodujúcim faktorom konkurencieschopnosti Európy naprieč celou škálou vedeckých oblastí a sú nevyhnutné pre inováciu založenú na vede. Výskum v mnohých oblastiach nie je možný bez prístupu k superpočítačom, analytickým zariadeniam, k zdrojom žiarenia pre nové materiály, k čistým miestnostiam a modernej metrológii v prípade nanotechnológií, k špeciálne vybaveným laboratóriám v prípade biologického a lekárskeho výskumu, k databázam v prípade genomiky a spoločenských vied, k observatóriám a senzorom v prípade vied o Zemi a o životnom prostredí, k vysokorýchlostným širokopásmovým sieťam pri prenášaní údajov atď. Výskumné infraštruktúry sú potrebné na uskutočňovanie výskumu potrebného na riešenie hlavných spoločenských výziev. Sú hnacou silou cezhraničnej a interdisciplinárnej spolupráce a vytvárajú súvislý a otvorený európsky priestor pre on-line výskum. Podporujú mobilitu osôb a nápadov, spájajú najlepších vedcov z Európy a sveta a zlepšujú vedecké vzdelávanie. Podnecujú výskumných pracovníkov a inovačné podniky, aby vyvinuli najmodernejšie technológie. Týmto spôsobom v Európe posilňujú inovačný priemysel so špičkovými technológiami. Prinášajú excelentnosť do európskych výskumných a inovačných komunít a pre širokú verejnosť môžu predstavovať ukážku najlepšej vedy.

Európa musí na základe spoločne dohodnutých kritérií vytvoriť primeranú a stabilnú základňu na budovanie, údržbu a prevádzku výskumných infraštruktúr, ak chce aj naďalej zabezpečiť svetovú úroveň svojho výskumu. Vyžaduje si to podstatnú a účinnú spoluprácu medzi poskytovateľmi financovania na úrovni Únie a na národnej a regionálnej úrovni, pri ktorej sa budú presadzovať silné väzby s politikou súdržnosti s cieľom zabezpečiť synergický účinok a jednotný prístup.

Tento osobitný cieľ rieši ústredný záväzok hlavnej iniciatívy „Inovácia v Únii“, v ktorej sa zdôrazňuje rozhodujúca úloha, ktorú hrajú výskumné infraštruktúry svetovej triedy pri umožňovaní prelomového výskumu a inovácie. V iniciatíve sa kladie dôraz na potrebu zhromaždenia zdrojov v rámci Európy a v niektorých prípadoch v rámci celého sveta s cieľom vybudovať a prevádzkovať výskumné infraštruktúry. V hlavnej iniciatíve „Digitálna agenda pre Európu“ sa podobne zdôrazňuje potreba posilnenia európskych elektronických infraštruktúr a význam rozvoja inovačných klastrov s cieľom získať pre Európu inovačnú výhodu.

4.2. Odôvodnenie a pridaná hodnota Únie

Moderné výskumné infraštruktúry sú čoraz zložitejšie a nákladnejšie a často si vyžadujú integráciu rôzneho vybavenia, služieb a zdrojov údajov, či rozsiahlu nadnárodnú spoluprácu. Žiadna krajina nemá dostatok prostriedkov, aby dokázala sama podporovať všetky výskumné infraštruktúry, ktoré potrebuje. Prístup Európy k výskumným infraštruktúram v ostatných rokoch podstatne pokročil, a to vďaka pokračujúcemu rozvoju a plneniu plánu Európskeho strategického fóra o výskumných infraštruktúrach (ESFRI) v oblasti infraštruktúr, integrovaniu a otvoreniu národných výskumných zariadení a rozvoju elektronických infraštruktúr podporujúcich otvorený digitálny EVP. Siete výskumných infraštruktúr v Európe posilňujú jej základňu ľudských zdrojov tým, že novej generácii výskumných pracovníkov a inžinierov poskytujú odborné vzdelávanie na svetovej úrovni a podporujú interdisciplinárnu spoluprácu. Budú sa podnecovať synergie s opatreniami v rámci Marie Skłodowska-Curie.

Ďalším rozvojom a širším využívaním výskumných infraštruktúr na európskej úrovni sa výrazne prispeje k vytvoreniu EVP. Zatiaľ čo členské štáty majú naďalej ústrednú úlohu pri rozvoji a financovaní výskumných infraštruktúr, Únia zohráva dôležitú úlohu pri podpore infraštruktúr na európskej úrovni, napr. pri podpore koordinácie európskych výskumných infraštruktúr, podpore vzniku nových a integrovaných zariadení, otváraní a podpore širokého prístupu k národným a európskym infraštruktúram a pri zabezpečovaní jednotnosti a účinnosti regionálnych, národných, európskych a medzinárodných politík. Je nevyhnutné vyhnúť sa zdvojovaniu a triešteniu úsilia, podporovať koordinované a efektívne využívanie zariadení a v prípade, že je to vhodné, zhromažďovať zdroje, aby Európa mohla takisto získať a prevádzkovať výskumné infraštruktúry na svetovej úrovni.

IKT zmenili vedu tým, že umožňujú spoluprácu na diaľku, spracúvanie veľkého množstva údajov, experimentovanie in silico a prístup k vzdialeným zdrojom. Výskum je preto čoraz nadnárodnejší a medzidisciplinárnejší a vyžaduje si využívanie infraštruktúr IKT, ktoré sú nadnárodné, tak ako sama veda.

Efektívnosť miery a rozsahu, ktorá sa dosiahla pomocou európskeho prístupu k budovaniu, využívaniu a riadeniu výskumných infraštruktúr vrátane elektronických infraštruktúr, výrazne prispeje k zvýšeniu európskeho výskumného a inovačného potenciálu a zvýši sa aj konkurencieschopnosť Únie na medzinárodnej úrovni.

4.3. Základné línie činností

Činnosti sa zamerajú na rozvoj európskych výskumných infraštruktúr do roku 2020 a neskôr, na podporu ich inovačného potenciálu a ľudských zdrojov a na posilňovanie európskej politiky v oblasti výskumných infraštruktúr.

a) Rozvoj európskych výskumných infraštruktúr do roku 2020 a neskôr

Cieľom je uľahčiť a podporovať opatrenia súvisiace s: 1) prípravou, zavedením a prevádzkou ESFRI a iných výskumných infraštruktúr na svetovej úrovni vrátane rozvoja regionálnych partnerských zariadení, v prípade, keď pre intervenciu Únie existuje veľká pridaná hodnota; 2) so začlenením a nadnárodným prístupom k národným a regionálnym výskumným infraštruktúram európskeho záujmu tak, aby ich európski vedci mohli využívať na uskutočňovanie výskumu na špičkovej úrovni bez ohľadu na svoje sídlo; 3) vývojom, zavádzaním a prevádzkou elektronických infraštruktúr s cieľom zabezpečiť poprednú svetovú schopnosť v oblasti získavania kontaktov, programovania a vedeckých údajov.

b) Podpora inovačného potenciálu výskumných infraštruktúr a ich ľudských zdrojov

Cieľom je podnietiť výskumné infraštruktúry, aby medzi prvými prijímali alebo vyvíjali najmodernejšie technológie, podporov