2003R1228 — SK — 01.12.2006 — 002.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1228/2003 z 26. júna 2003 o podmienkach prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 176, 15.7.2003, p.1)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1228/2003

z 26. júna 2003

o podmienkach prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie ( 1 ), so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ( 2 ), po konzultácii s Výborom regiónov, konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy ( 3 ), keďže: (1) Smernica 96/92/ES Európskeho parlamentu a Rady z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou ( 4 ) ustanovila dôležitý krok smerom k zrealizovaniu vnútorného trhu s elektrickou energiou. (2) Na svojom stretnutí v Lisabone 23. a 24. marca 2000 vyzvala Európska rada k podniknutiu rýchlych krokov pre zrealizovanie vnútorného trhu ako v elektrárenskom, tak aj v plynárenskom sektore, a pre urýchlenie liberalizácie v týchto sektoroch s výhľadom dosiahnuť plne funkčný vnútorný trh v týchto oblastiach. (3) Vytvorenie pravého vnútorného trhu s elektrickou energiou by malo byť podporené zosilnením obchodu s elektrickou energiou, ktorý je v súčasnosti nevyvinutý v porovnaní s ostatnými sektormi hospodárstva. (4) Vzhľadom na cezhraničnú tarifikáciu a pridelenie dostupných prepojovacích kapacít by mali byť pre zabezpečenie efektívneho prístupu do prenosových sústav s cieľom cezhraničných transakcií zavedené spravodlivé pravidlá, odrážajúce náklady, transparentné a priamo použiteľné, zohľadňujúce porovnanie medzi účinnými prevádzkovateľmi sietí zo štrukturálne porovnateľných oblastí a doplňujúce ustanovenia smernice 96/92/ES. (5) Vo svojich záveroch Rada pre energetiku 30. mája 2000 vyzvala Komisiu, členské štáty a národné regulačné úrady a ministerstvá zabezpečiť včasné zavedenie opatrení riadenia preťaženia a v spolupráci s Európskymi prevádzkovateľmi prenosových sústav (ETSO) rýchle zavedenie silného tarifného systému pre dlhšie obdobie, čo poskytne účastníkom trhu vhodné signály o pridelení nákladov. (6) Európsky parlament vo svojej rezolúcii zo 6. júla 2000 k druhej správe Komisie o stave liberalizácie energetických trhov vyzýval na podmienky využívania sietí v členských štátoch, ktoré by nebrzdili cezhraničný obchod s elektrickou energiou, a vyzval Komisiu k predloženiu špecifických návrhov zameraných na prekonanie všetkých existujúcich prekážok pre obchod v rámci spoločenstva. (7) Je dôležité, aby sa tretie krajiny, ktoré tvoria časť Európskeho elektrárenského systému, prispôsobili pravidlám obsiahnutým v tomto nariadení a usmerneniam prijatým týmto nariadením, aby sa zvýšilo efektívne fungovanie vnútorného trhu. (8) Toto nariadenie by malo stanoviť základné zásady ohľadom tarifikácie a pridelenia kapacít, zabezpečujúc prijatie usmernení, upresňujúcich ďalšie príslušné zásady a metodológie s cieľom umožniť rýchle prispôsobovanie na zmenené podmienky. (9) Na otvorenom konkurenčnom trhu by mali byť prevádzkovateľom prenosových sústav kompenzované náklady vynaložené ako dôsledok uskutočnenia cezhraničného toku elektrickej energie cez ich siete, prevádzkovateľmi prenosových sústav, z ktorých cezhraničný tok elektrickej energie pochádza, a sústavami, v ktorých tieto toky končia. (10) Platby a príjmy pochádzajúce z kompenzácií medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav by mali byť brané do úvahy pri stanovovaní taríf v národných sieťach. (11) Skutočné sumy platené za cezhraničný prístup do sústav môžu výrazne kolísať v závislosti od zúčastnených prevádzkovateľov prenosových sústav a ako dôsledok rozdielov v štruktúre tarifných systémov uplatňovaných v členských štátoch. Preto je potrebný istý stupeň harmonizácie s cieľom zabránenia deformáciám obchodu. (12) Vhodný systém dlhodobých lokačných signálov by bol potrebný, založený na zásade, že úroveň poplatku za prístup do siete by mal odrážať rovnováhu medzi výrobou a spotrebou v konkrétnom regióne na základe diferencovania poplatkov za prístup do siete medzi výrobcami a/alebo spotrebiteľmi. (13) Nebolo by vhodné používať tarify založené na vzdialenosti alebo, pokiaľ už na mieste existujú vhodné lokačné signály, špecifické tarify, aby boli platené len vývozcami alebo dovozcami dodatočne k všeobecnému poplatku za prístup do národnej siete. (14) Predpokladom efektívnej súťaže na vnútornom trhu sú nediskriminačné a transparentné poplatky za používanie siete vrátane prepojovacích vedení v prenosovej sústave. Dostupné kapacity týchto vedení by mali byť stanovené na maximálnych úrovniach, ktoré sú v súlade s bezpečnostnými normami bezpečnej prevádzky siete. (15) Je dôležité zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže v dôsledku rozličných bezpečnostných, prevádzkových a plánovacích noriem používaných prevádzkovateľmi prenosových sústav v členských štátoch. Okrem toho by mala existovať pre účastníkov trhu prehľadnosť, pokiaľ ide o dostupné prenosové kapacity a bezpečnostné, plánovacie a prevádzkové normy, ktoré majú vplyv na dostupné prenosové kapacity. (16) Mali by existovať pravidlá o používaní príjmov pochádzajúcich z postupov riadenia preťaženia, pokiaľ špecifická povaha prepojovacieho vedenia neoprávňuje k výnimke z týchto pravidiel. (17) Malo by byť možné riešiť problémy s preťažením rôznym spôsobom tak dlho, pokiaľ použité postupy budú poskytovať korektné ekonomické signály pre prevádzkovateľov prenosových sústav a účastníkov trhu a pokiaľ budú založené na trhových mechanizmoch. (18) Aby sa zabezpečilo hladké fungovanie vnútorného trhu, mali by byť vypracované ustanovenia pre postupy, ktoré umožnia Komisii prijímať rozhodnutia a usmernenia medzi iným vo vzťahu k tarifikácii a prideľovaniu kapacity, pri zaistení účasti regulačných úradov v tomto postupe, pokiaľ možno cez ich Európsku asociáciu. Regulačné úrady, v spolupráci s ostatnými príslušnými orgánmi v členských štátoch, zohrávajú dôležitú úlohu v tom, že prispievajú k správnemu fungovaniu vnútornému trhu s elektrickou energiou. (19) Členské štáty a príslušné vnútroštátne úrady by mali byť požiadané, aby poskytli príslušné informácie Komisii. Komisia bude s týmito informáciami zaobchádzať dôverne. Pokiaľ to bude nevyhnutné, Komisia by mala mať možnosť vyžiadať si príslušné informácie priamo od zúčastnených podnikov pod podmienkou, že príslušné vnútroštátne orgány budú informované. (20) Národné regulačné úrady by mali zabezpečiť súlad s pravidlami obsiahnutými v tomto nariadení a s usmerneniami prijatými na základe tohto nariadenia. (21) Členské štáty by mali určiť pravidlá pre pokuty použiteľné za porušenie ustanovení tohto nariadenia a zabezpečiť ich zavedenie. Tieto pokuty musia byť efektívne, primerané a odradzujúce. (22) Cieľ navrhovanej činnosti, najmä ustanovenie harmonizovaného rámca pre cehraničné výmeny elektrickej energie, nemôže byť dosiahnutý členskými štátmi, a preto, vzhľadom na rozsah a efekt činnosti, môže byť lepšie dosahovaný na úrovni spoločenstva, spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity v zmysle článku 5 Zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality, ako je stanovená v tom článku, toto nariadenie nejde nad rámec potrebný na dosiahnutie tohto cieľa. (23) Opatrenia nevyhnutné na vykonanie tohto nariadenia by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu ( 5 ), keďže: PRIJALI TOTO NARIADENIE:







Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

Cieľom tohto nariadenia je stanovenie spravodlivých pravidiel pre cezhraničnú výmenu elektrickej energie, a tým podporiť hospodársku súťaž v rámci vnútorného trhu s elektrickou energiou, berúc do úvahy špecifiká národných a regionálnych trhov. Toto zahrnie založenie kompenzačného mechanizmu pre cezhraničné toky elektrickej energie a určenie zosúladených zásad pre poplatky za cezhraničný prenos a pridelenie dostupných kapacít prepojovacích vedení medzi národnými prenosovými sústavami.

Článok 2

Definície

1. Na účely tohto nariadenia sa budú používať definície obsiahnuté v článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES ( 6 ), s výnimkou definície „prepojovacie vedenie“, ktorá sa nahrádza takto:

„prepojovacie vedenie“znamená prenosové vedenie, ktoré prechádza alebo prekleňuje hranicu dvoch členských štátov a ktoré spája národné prenosové sústavy členských štátov.

2. Takisto sa budú používať nasledujúce definície:

a) „regulačné úrady“znamenajú regulačné úrady v zmysle článku 23 ods. 1 smernice 2003/54/ES;

b) „cezhraničný tok“znamená fyzický tok elektrickej energie cez prenosovú sieť členského štátu, ktorý vyplýva z dopadu činnosti výrobcu a/alebo spotrebiteľov mimo tohto členského štátu cez jeho prenosovú sieť. Pokiaľ prenosové siete dvoch alebo viacerých členských štátov tvoria, celkom alebo čiastočne, časť samostatného regulačného bloku, s cieľom kompenzačného mechanizmu uplatňovaného medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav (PPS), ktorých sa týka výlučne článok 3, kontrolný blok ako celok bude považovaný za časť prenosovej siete jedného zo zúčastnených členských štátov, aby sa zabránilo vnímaniu tokov v rámci kontrolného bloku ako cezhraničných tokov, čo by viedlo k vzniku kompenzačných platieb v zmysle článku 3. Regulačné úrady zúčastnených členských štátov môžu rozhodnúť, ktorý z členských štátov bude tým, za ktorého časť bude považovaný regulačný blok ako celok;

c) „preťaženie“znamená situáciu, pri ktorej prepojovacie vedenie spájajúce národné prenosové siete nemôže prijať všetky fyzické toky vyplývajúce z medzinárodného obchodu požadovaného účastníkmi z dôvodu nedostatku kapacity prepojovacích vedení a/alebo zúčastnených národných prenosových sústav;

d) „deklarovaný export“elektrickej energie znamená vypravenie elektrickej energie v jednom členskom štáte na základe zmluvného usporiadania, v čoho dôsledku sa v inom členskom štáte alebo tretej krajine uskutoční simultánne korešpondujúce prijatie („deklarovaný import“) elektrickej energie;

e) „deklarovaný tranzit“elektrickej energie znamená stav, pri ktorom sa uskutoční deklarovaný export elektrickej energie a kde nominovaná trasa transakcie zahŕňa krajinu, v ktorej sa neuskutoční ani vypravenie, ani simultánne korešpondujúce prijatie;

f) „deklarovaný import“elektrickej energie znamená prijatie elektrickej energie v členskom štáte alebo v tretej krajine simultánne s vypravením elektrickej energie (deklarovaný export) v inom členskom štáte;

g) „nové prepojovacie vedenie“znamená prenosové vedenie, ktoré ešte nebolo dokončené k dátumu nadobudnutia platnosti tohto nariadenia;

Článok 3

Kompenzačný mechanizmus medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav

1. Prevádzkovatelia prenosových sústav prijmú kompenzáciu za náklady vzniknuté v dôsledku prijatia cezhraničných tokov elektrickej energie do svojich sietí.

2. Kompenzácia, ktorej sa týka odsek 1, bude zaplatená prevádzkovateľmi národných prenosových sústav, z ktorých cezhraničné toky pochádzajú, a sústavami, v ktorých tieto toky končia.

3. Kompenzačné platby budú vykonávané na pravidelnom základe vzhľadom na dané časové obdobie v minulosti. Dodatočné úpravy zaplatených kompenzácií budú uskutočnené, pokiaľ je to potrebné, aby odrážali skutočne vzniknuté náklady.

Prvé obdobie, pre ktoré budú uskutočňované kompenzačné platby, bude určené smernicami uvedenými v článku 8.

4. Konajúc v súlade s postupom, na ktorý sa odvoláva článok 13 ods. 2, Komisia rozhodne o výške splatných kompenzačných platieb.

5. Hodnota prijatých cezhraničných tokov a hodnota cezhraničných tokov označených ako vznikajúcich alebo končiacich v národných prenosových sústavách bude určená na základe fyzických tokov elektrickej energie skutočne nameraných v danom časovom období.

6. Náklady, ktoré vznikli v dôsledku prijatia cezhraničných tokov, budú stanovené na základe dlhodobých priemerných navýšených nákladov, zohľadňujúc straty, investície do novej infraštruktúry a primeraný podiel nákladov existujúcej infraštruktúry v rozsahu, v akom je infraštruktúra využívaná na prenos cezhraničných tokov, obzvlášť pri zvážení potreby garantovať bezpečnosť dodávok. Pri stanovovaní vzniknutých nákladov budú použité uznávané, štandardné, nákladové metodológie. Výhody, ktoré vzniknú sieti v dôsledku prijatia cezhraničných tokov, budú zohľadnené pri znížení získanej kompenzácie.

Článok 4

Poplatky za prístup do sietí

1. Poplatky uplatňované sieťovými prevádzkovateľmi za prístup do sietí budú transparentné, budú brať do úvahy potrebu bezpečnosti siete a odrážať skutočné náklady, pokiaľ tieto korešpondujú s nákladmi účinného a štrukturálne porovnateľného sieťového prevádzkovateľa a uplatňované nediskriminačným spôsobom. Tieto poplatky nebudú závislé od vzdialenosti.

2. Výrobcovia a spotrebitelia („zaťaženie“) môžu byť spoplatnení za prístup do sietí. Podiel celkovej sumy sieťových poplatkov, ktoré vzniknú na strane výrobcov vzhľadom na potrebu poskytnúť vhodné a účinné lokačné signály, bude nižší ako podiel priradený spotrebiteľom. Pokiaľ je to vhodné, úroveň taríf uplatňovaných pre výrobcov a/alebo spotrebiteľov poskytnú lokačné signály na európskej úrovni a zohľadnia objem sieťových strát spôsobených preťažením, ako aj investičné náklady na infraštruktúru. Toto nezabráni členským štátom v poskytovaní lokačných signálov v rámci svojho teritória alebo v uplatňovaní mechanizmov zabezpečujúcich, že poplatky za prístup do siete, ktoré nesú spotrebitelia („zaťaženie“) budú na ich území jednotné.

3. Pri stanovení poplatkov za prístup do siete má byť vzaté do úvahy toto:

— platby a potvrdenia vyplývajúce z kompenzačného mechanizmu medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav;

— skutočne realizované a obdržané platby, ako aj platby očakávané v budúcom období odhadované na základe minulých období.

4. Za predpokladu, že budú existovať vhodné a účinné miestne signály v súlade s odsekom 2, poplatky za prístup do siete uplatnené pre výrobcov a spotrebiteľov budú uplatnené bez ohľadu na krajinu určenia alebo pôvodu elektrickej energie podľa špecifikácie predmetnej obchodnej úpravy. Toto bude bez dopadu na poplatky za deklarované importy a deklarované exporty vyplývajúce z riadenia preťaženia, na ktorý sa odvoláva článok 6.

5. Nebudú stanovené žiadne špecifické poplatky v prípade individuálnych transakcií deklarovaných tranzitov elektrickej energie.

Článok 5

Poskytovanie informácií o kapacitách prepojovacích vedení

1. Prevádzkovatelia prenosových sústav vytvoria mechanizmy pre koordináciu a výmenu informácií s cieľom zabezpečenia bezpečnosti v sieťach v kontexte riadenia preťaženia.

2. Bezpečnostné, prevádzkové a plánovacie normy používané prevádzkovateľmi prenosových sústav budú zverejnené. Uverejnená informácia bude zahŕňať všeobecnú schému pre výpočet celkovej kapacity transferu a hranice spoľahlivosti prenosu, založenú na elektrických a fyzikálnych vlastnostiach siete. Tieto schémy budú podliehať schváleniu regulačnými úradmi.

3. Prevádzkovatelia prenosových sústav budú uverejňovať odhady dostupnej kapacity transferu každý deň, určujúc už rezervovanú dostupnú kapacitu. Toto uvejnenie bude vykonávané v presne určených časových úsekoch predo dňom prenosu a majú v každom prípade zahŕňať odhady na týždeň a mesiac vopred, ako aj kvantitatívne určenie očakávanej spoľahlivosti dostupnej kapacity.

Článok 6

Všeobecné zásady riadenia preťaženia

1. Problémy preťaženia siete budú určené nediskriminačnými trhovo orientovanými riešeniami, ktoré poskytnú účinné ekonomické signály dotknutým účastníkom trhu a prevádzkovateľom prenosových sústav. Problémy preťaženia siete budú prednostne riešené netransakčne založenými metódami, t. j. metódami, ktoré nazahŕňajú výber medzi zmluvami jednotlivých účastníkov trhu.

2. Postupy krátenia transakcií budú použité len v núdzových situáciách, keď prevádzkovateľ prenosovej sústavy musí konať expedičným spôsobom a opätovné vyslanie alebo protiobchod nie sú možné. Všetky tieto postupy budú uplatnené nediskriminačným spôsobom. S výnimkou vyššej moci, účastníci trhu, ktorým bola pridelená kapacita, budú kompenzovaní za každé krátenie.

3. Maximálna kapacita prepojovacích vedení a/alebo prenosových sietí, ktoré ovplyvňujú cezhraničné toky, bude sprístupnená účastníkom trhu v súlade s bezpečnostnými normami spoľahlivej prevádzky siete.

4. Účastníci trhu budú informovať dotknutých prevádzkovateľov prenosových sústav vopred vo vhodnom čase o príslušnom prevádzkovom období, kedy mienia využiť pridelenú kapacitu. Nevyužitá pridelená kapacita bude prinavrátená trhu otvoreným, transparentným a nediskriminačným spôsobom.

5. Prevádzkovatelia prenosových sústav budú, pokiaľ je to technicky možné, pokrývať kapacitné požiadavky silových tokov elektrickej energie v opačnom smere preťaženia cez prepojovacie vedenie tak, aby využili toto vedenie na maximálnu kapacitu. Berúc plne do úvahy bezpečnosť siete, transakcie, ktoré uvoľnia preťaženie, nebudú nikdy zamietnuté.

6. Všetky príjmy vyplývajúce z pridelenia prepojovacích vedení budú použité na jeden alebo viac z nasledujúcich účelov:

a) garantovanie skutočnej dostupnosti pridelenej kapacity;

b) investície do siete na udržanie alebo rozšírenie kapacít prepojovacích vedení;

c) ako príjem, ktorý má byť zohľadnený regulačnými úradmi pri odsúhlasovaní metodológie výpočtu sieťových taríf a/alebo pri hodnotení, či by tarify mali byť modifikované.

Článok 7

Nové prepojovacie vedenia

1. Nové prepojovacie vedenia jednosmerného prúdu môžu byť na základe žiadosti vyňaté z ustanovení článku 6 ods. 6 tohto nariadenia a článkov 20 a 23 ods. 2, 3 a 4 smernice 2003/54/ES pri splnení nasledujúcich podmienok:

a) investícia musí podporiť súťaž v dodávke elektrickej energie;

b) úroveň rizika spojeného s investíciou je taká, že investícia by sa neuskutočnila bez udelenia výnimky;

c) prepojovacie vedenie musí byť vlastnené fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá je oddelená minimálne v pojmoch svojej právnej formy od prevádzkovateľov sústav, v ktorých sústave toto prepojovacie vedenie bude vybudované;

d) na užívateľov tohto prenosového vedenia sú uvalené poplatky;

e) od čiastočného otvorenia trhu v zmysle článku 19 smernice 96/92/ES nebola žiadna časť kapitálových alebo prevádzkových nákladov prepojovacieho vedenia vykrytá zo žiadneho komponentu poplatkov za využívanie prenosových alebo distribučných sústav spojených s prepojovacím vedením;

f) výnimka neobmedzuje hospodársku súťaž alebo efektívne fungovanie vnútorného trhu s elektrickou energiou alebo účinné fungovanie regulovanej sústavy, na ktorú je prepojovacie vedenie napojené.

2. Odsek 1 bude taktiež vo výnimočných prípadoch uplatňovaný aj na prepojovacie vedenia striedavého prúdu, pokiaľ náklady a riziko konkrétnej investície sú obzvlášť vysoké v porovnaní s nákladmi a rizikom, ktoré normálne vzniknú pri spojení dvoch susediacich národných prenosových sústav prepojovacím vedením striedavého prúdu.

3. Odsek 1 bude takisto uplatnený na významný nárast kapacity existujúcich prepojovacích vedení.

4.

a) Regulačný úrad môže od prípadu k prípadu rozhodnúť o výnimke v zmysle odsekov 1 a 2. Avšak členské štáty môžu zabezpečiť, že regulačné úrady budú predkladať svoje vyjadrenie k žiadosti o výnimku na formálne rozhodnutie príslušnému orgánu v členskom štáte. Tento názor bude uverejnený spolu s rozhodnutím.

i) Výnimka môže pokrývať celok alebo časť kapacity nového prepojovacieho vedenia alebo existujúceho prepojovacieho vedenia s výrazne zvýšenou kapacitou. ii) Pri rozhodovaní o udelení výnimky bude od prípadu k prípadu zvažovaná potreba zaviesť podmienky ohľadom trvania výnimky a nediskriminačného prístupu k prepojovaciemu vedeniu. iii) Pri rozhodovaní o podmienkach v bode i) a ii) bude obzvlášť braná do úvahy dodatočná kapacita, ktorá má byť vybudovaná, očakávaný časový horizont projektu a národné podmienky. b)

c) Pri udeľovaní výnimky môže príslušný úrad odsúhlasiť alebo určiť pravidlá a/alebo mechanizmy riadenia a pridelenia kapacity.

d) Rozhodnutie o výnimke vrátane všetkých podmienok v zmysle písm. b) bude riadne odôvodnené a uverejnené.

e) Všetky rozhodnutia o výnimkách budú prijaté po konzultácii s inými dotknutými členskými štátmi alebo regulačnými úradmi.

5. Príslušný orgán bezodkladne upovedomí Komisiu o rozhodnutí o výnimke, spolu so všetkými informáciami relevantnými pre toto rozhodnutie. Tieto informácie môžu byť Komisii doručené v súhrnnej forme, umožňujúc Komisii dosiahnuť dobre podložené rozhodnutie.

Informácia bude najmä obsahovať:

— podrobné zdôvodnenie, na základe ktorého regulačný úrad alebo členský štát udelil výnimku, vrátane finančnej informácie oprávňujúcej potrebu výnimky;

— analýzu dôsledkov na hospodársku súťaž a efektívne fungovanie vnútorného trhu s elektrickou energiou v dôsledku udelenia výnimky;

— dôvody pre časové obdobie a podiel na celkovej kapacite prepojovacieho vedenia, pre ktoré je udelená výnimka;

— výsledok konzultácie s dotknutými členskými štátmi alebo regulačnými úradmi.

Komisia môže v priebehu dvoch mesiacov po obdržaní upovedomenia požiadať zúčastnený členský štát alebo regulačný úrad o zmenu alebo zrušenie rozhodnutia o udelení výnimky. Dvojmesačné obdobie môže byť rozšírené o jeden dodatočný mesiac, pokiaľ Komisia vyžaduje dodatočnú informáciu.

Pokiaľ sa zúčastnený regulačný úrad alebo členský štát nepodriadi žiadosti v rámci štyroch týždňov, bude prijaté konečné rozhodnutie v súlade s postupom v zmysle článku 13 ods. 3.

Komisia bude zachovávať dôvernosť obchodne citlivých informácií.

Článok 8

Usmernenia

1. Pokiaľ je to vhodné, Komisia konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 2 prijme a zmení usmernenia ohľadom záležitostí uvedených v odseku 2 a 3 a týkajúcich sa kompenzačných mechanizmov medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav v súlade so zásadami určenými v článkoch 3 a 4. Pri prijímaní týchto usmernení po prvýkrát Komisia zabezpečí, aby pokrývali v jednotlivom návrhu opatrenia prinajmenej záležitosti, na ktoré sa vzťahuje odsek 2 písm.a) a d) a odsek 3.

2. Usmernenia budú špecifikovať:

a) podrobnosti postupov určujúcich, ktorí prevádzkovatelia prenosových sústav ručia za platbu kompenzácie za cezhraničné toky, vrátane rozdelenia medzi prevádzkovateľmi národných prenosových sústav, z ktorých cezhraničné toky pochádzajú, a sústavami, v ktorých tieto toky končia, v súlade s článkom 3 ods. 2;

b) podrobnosti platobných postupov, ktoré nasledujú, vrátane určenia prvého časového obdobia, za ktoré je kompenzácia platená, v súlade s druhým pododsekom v článku 3 ods. 3;

c) podrobnosti metodológií pre určenie prijatých cezhraničných tokov, za ktoré má byť platená kompenzácia, a stanovenie hodnôt týchto tokov ako začínajúcich a/alebo končiacich v prenosových sústavách jednotlivých členských štátov v súlade s článkom 3 ods. 5;

d) podrobnosti metodológií pre určovanie nákladov a výnosov vzniknutých v dôsledku prijatia cezhraničných tokov v súlade s článkom 3 ods. 6;

e) podrobnosti postupu v kontexte kompenzačného mechanizmu medzi-PPS pre toky elektrickej energie začínajúce alebo končiace v krajinách mimo Európskeho hospodárskeho priestoru;

f) účasť národných sústav, ktoré sú prepojené vedeniami jednosmerného prúdu, v súlade s článkom 3.

3. Usmernenia ďalej stanovia vhodné pravidlá, ktoré povedú k postupnému zosúladeniu základných zásad pre určovanie poplatkov výrobcom a spotrebiteľom (zaťaženie) v národných tarifných systémoch, vrátane premietnutia kompenzačného mechanizmu medzi-PPS v poplatkoch národnej siete a poskytnutia vhodných a účinných lokačných signálov v súlade so zásadami stanovenými v článku 4.

Usmernenia poskytnú vhodné a účinné lokačné signály na európskej úrovni.

Žiadna harmonizácia v tomto ohľade nezabráni členským štátom v používaní mechanizmov na zebezpečenie toho, že poplatky za prístup do siete zo strany spotrebiteľov (záťaž) budú porovnateľné na celom ich území.

4. Pokiaľ je to vhodné, Komisia konajúc v súlade s postupom v zmysle článku 13 ods. 2 zmení a doplní usmernenia ohľadom riadenia a pridelenia dostupnej prenosovej kapacity prepojovacích vedení medzi národnými sústavami uvedenými v prílohe v súlade so zásadami určenými v článkoch 5 a 6, obzvlášť tak, aby zahŕňali podrobné usmernenia pre všetky v praxi používané metodológie prideľovania kapacity a aby zaistili, že mechanizmy riadenia preťaženia sa budú vyvíjať spôsobom, ktorý bude kompatibilný s cieľmi vnútorného trhu. Pokiaľ je to vhodné, pri týchto úpravách stanoví spoločné pravidlá ohľadom minimálnych bezpečnostných a prevádzkových noriem v zmysle článku 5 ods. 2 pre využívanie a prevádzku siete.

Pri prijímaní alebo zmene usmernení Komisia zabezpečí, že tieto poskytnú minimálnu úroveň harmonizácie požadovanej pre dosiahnutie zámerov tohto nariadenia a nepresiahnu čo je nevyhnutné pre tento účel.

Pri prijímaní alebo zmene usmernení Komisia určí, aké kroky podnikla vzhľadom na súlad týchto usmernení s pravidlami v tretích krajinách, ktoré tvoria časť európskej elektrifikačnej sústavy.

Článok 9

Regulačné úrady

Regulačné úrady pri vykonávaní svojich úloh zabezpečia súlad s týmto nariadením a usmerneniami prijatými v zmysle článku 8. Kde je to vhodné pre splnenie zámerov tohto nariadenia, budú spolupracovať medzi sebou a s Komisiou.

Článok 10

Poskytovanie informácií a dôvernosť

1. Členské štáty a regulačné úrady, na požiadanie poskytnú Komisii všetky informácie, ktoré sú nevyhnutné pre účely článkov 3 ods. 4 a 8.

Obzvlášť pre účely článku 3 ods. 4 a 3 ods. 6 regulačné úrady poskytnú na pravidelnom základe informácie o nákladoch, ktoré skutočne vznikli prevádzkovateľom národných prenosových sústav, ako aj údaje a všetky príslušné informácie týkajúce sa fyzických tokov v sieťach prevádzkovateľov prenosových sústav a náklady siete.

Komisia určí primeranú lehotu, v ktorej má byť táto informácia poskytnutá, berúc do úvahy komplexnosť požadovanej informácie a naliehavosť, s akou je potrebná.

2. Pokiaľ dotknutý členský štát alebo regulačný úrad neposkytne túto informáciu v rámci stanovenej lehoty v zmysle odseku 1, Komisia môže požiadať o všetky informácie nevyhnutné pre účely článku 3 ods. 4 a 8 priamo dotknuté podniky.

Komisia pri zasielaní žiadosti o informácie podniku zároveň zašle kópiu žiadosti regulačným úradom členského štátu, na ktorého území sa nachádza sídlo podniku.

3. Vo svojej žiadosti o informácie Komisia uvedie právny základ žiadosti, lehotu, v rámci ktorej má byť informácia poskytnutá, ako aj pokuty uvedené v článku 12 ods. 2 za poskytnutie nesprávnej, neúplnej alebo zavádzajúcej informácie. Komisia určí primeranú lehotu, berúc do úvahy komplexnosť požadovanej informácie a naliehavosť, s akou je potrebná.

4. Požadovanú informáciu poskytnú vlastníci podniku alebo ich zástupcovia a, v prípade právnických osôb, osoby oprávnené na ich zastupovanie na základe zákona alebo ich nástrojom založenia spoločnosti. Informáciu môžu za klienta zaslať plne autorizovaní právni zástupcovia, pričom klient ostáva plne zodpovedný, pokiaľ je poskytnutá informácia neúplná, nesprávna alebo zavádzajúca.

5. Pokiaľ podnik neposkytne požadovanú informáciu v rámci lehoty stanovenej Komisiou alebo poskytne neúplnú informáciu, Komisia môže požiadať rozhodnutím o poskytnutie informácie. Rozhodnutie bude špecifikovať, aká informácia je požadovaná, a stanoví primeranú lehotu, v rámci ktorej má byť predložená. Uvedú sa v ňom pokuty podľa článku 12 ods. 2. Takisto v ňom uvedie právo na preskúmanie rozhodnutia Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev.

Komisia zároveň zašle kópiu tohto rozhodnutia regulačným úradom členského štátu, na ktorého území sa nachádza bydlisko osoby alebo sídlo podniku.

6. Informácie získané na základe tohto nariadenia budú používané len pre účely článkov 3 ods. 4 a 8.

Komisia neuverejní informácie, ktoré boli získané na základe tohto nariadenia a ktorých povaha je krytá povinnosťou mlčanlivosti.

Článok 11

Právo členských štátov vydať podrobnejšie opatrenia

Toto nariadenie nemá dopad na práva členských štátov udržiavať alebo zavádzať opatrenia, ktoré obsahujú podrobnejšie ustanovenia ako tie, ktoré sú stanovené v tomto nariadení a v usmerneniach uvedených v článku 8.

Článok 12

Pokuty

1. Bez dopadu na odsek 2 stanovia členské štáty pravidlá ohľadom pokút za porušenie ustanovení tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie ich zavedenia. Pokuty musia byť efektívne, primerané a odrádzajúce. Členské štáty o nich upovedomia Komisiu najneskôr do 1. júla 2004 a upovedomia ju bez oneskorenia o každej dodatočnej zmene, ktorá má na ne vplyv.

2. Komisia môže rozhodnutím stanoviť podnikom pokuty neprevyšujúce 1 % z ich celkového obratu v predchádzajúcom obchodnom roku, pokiaľ zámerne alebo nedbalosťou poskytnú nesprávne, neúplne, alebo zavádzajúce informácie v odpovedi na žiadosť na základe článku 10 ods. 3 alebo nedokážu predložiť informáciu v rámci lehoty stanovenej rozhodnutím prijatým na základe prvého pododseku článku 10 ods. 5.

Pri stanovovaní výšky pokuty bude prihliadnuté na závažnosť nevyhovenia požiadavkám prvého pododseku.

3. Pokuty udeľované na základe odseku 1 a rozhodnutia prijaté na základe odseku 2 nebudú trestnoprávneho charakteru.

Článok 13

Výbor

1. Komisii pomáha výbor.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, berúc do úvahy ustanovenia jeho článku 8.

Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanovuje na tri mesiace.

3. Kde je odkaz na tento odsek, uplatnia sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, berúc do úvahy ustanovenia jeho článku 8.

4. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

Článok 14

Správa Komisie

Komisia bude monitorovať zavedenie tohto nariadenia. Najneskôr tri roky po vstupe tohto nariadenia do platnosti predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o skúsenostiach získaných s jej uplatňovaním. Správa bude obzvlášť analyzovať do akej miery bolo nariadenie úspešné v zaistení nediskriminačných a náklady odrážajúcich podmienok prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie s cieľom prispenia k voľbe spotrebiteľov na správne fungujúcom vnútornom trhu a dlhodobej bezpečnosti dodávok, ako aj do akej miery existujú efektívne lokačné signály. Pokiaľ to bude potrebné, k správe budú priložené vhodné návrhy a/alebo odporúčania.

Článok 15

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Bude sa uplatňovať od 1. júla 2004.

▼M1

Pokiaľ ide o prepojovacie vedenia medzi Slovinskom a susednými členskými štátmi, článok 6 ods. 1, ako aj pravidlá obsiahnuté v kapitole prílohy s názvom „Všeobecne’ sa uplatňujú od 1. júla 2007. Tento odsek sa uplatňuje len na kapacitu prepojenia, ktorú pridelil slovinský prevádzkovateľ prenosovej sústavy, a len pokiaľ táto kapacita nepresiahne polovicu celkovej dostupnej kapacity prepojenia.

▼B

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

▼M2









PRÍLOHA

Usmernenia o riadení a pridelení dostupnej prenosovej kapacity prepojovacích vedení medzinárodnými sústavami

1. Všeobecné ustanovenia

1.1. PPS (prevádzkovatelia prenosových sústav) sa usilujú prijímať všetky obchodné transakcie, vrátane takých transakcií, ktorých súčasťou je cezhraničný obchod.

1.2. Ak nedochádza k preťaženiu, prístup k prepojovacím vedeniam sa nijako neobmedzí. Ak je to zvyčajný stav, pre prístup k cezhraničnej prenosovej službe nie je potrebný žiadny permanentný všeobecný postup prideľovania.

1.3. V prípade, ak plánované obchodné transakcie nie sú zlučiteľné s bezpečnou prevádzkou siete, PPS znížia preťaženie v súlade s požiadavkami prevádzkovej bezpečnosti rozvodnej siete a súčasne sa usilujú zabezpečiť, aby nijaké súvisiace náklady nepresiahli hospodársky únosnú úroveň. Nápravný opätovný prenos alebo protiobchod sa zvažuje v prípade, ak nie je možné použiť menej nákladné opatrenia.

1.4. Ak sa vyskytne štrukturálne preťaženie, PPS okamžite použijú príslušné vopred definované a dohodnuté pravidlá a opatrenia pre riadenie preťaženia. Metódy riadenia preťaženia zabezpečia, aby fyzické toky energie súvisiace s celou pridelenou prenosovou kapacitou boli v súlade so sieťovými bezpečnostnými normami.

1.5. Metódy prijaté na riadenie preťaženia poskytnú trhovým subjektom a PPS účinné ekonomické signály, budú podporovať konkurenciu a budú vhodné na použitie v rámci regiónu i celého Spoločenstva.

1.6. Pri riadení preťaženia sa nesmie rozlišovať na základe transakcií. Konkrétna požiadavka na prenosovú službu sa bude môcť odmietnuť len vtedy, keď budú naraz splnené tieto podmienky: a) inkrementálne fyzické toky energie vyplývajúce z prijatia tejto žiadosti naznačujú, že by sa už viac nedala zaručiť bezpečná prevádzka energetického systému, a b) finančná hodnota spojená s touto žiadosťou v postupe riadenia preťaženia je nižšia než pri všetkých ostatných žiadostiach o rovnaké služby za rovnakých podmienok, ktorým prevádzkovateľ mieni vyhovieť.

1.7. Pri vymedzovaní príslušných sieťových oblastí, v ktorých a medzi ktorými sa má použiť riadenie preťaženia, sa PPS budú riadiť zásadami efektívnosti vynaložených nákladov a minimalizácie negatívneho dopadu na vnútorný trh s elektrickou energiou. Konkrétne PPS nesmú obmedzovať kapacitu prepojovacích vedení, aby vyriešili preťaženie vo svojej oblasti riadenia, s výnimkou uvedených dôvodov a dôvodov prevádzkovej bezpečnosti ( 7 ). Ak taká situácia nastane, PPS ju opíšu a transparentne prezentujú všetkým používateľom. Takáto situácia sa môže tolerovať iba dovtedy, pokiaľ sa nenájde dlhodobé riešenie. PPS opíšu všetkým používateľom a transparentne im prezentujú metodiku a projekty na dosiahnutie dlhodobého riešenia.

1.8. Pri dosahovaní rovnováhy siete vo svojej oblasti riadenia prostredníctvom prevádzkových opatrení v sieti a prostredníctvom opätovného vypravovania PPS zohľadnia účinok týchto opatrení na susediace oblasti riadenia.

1.9. Najneskôr do 1. januára 2008 sa koordinovane a za bezpečných prevádzkových podmienok stanovia mechanizmy pre riadenie preťaženia kapacity prepojovacích vedení v priebehu dňa s cieľom maximalizovať obchodné príležitosti a upraviť cezhraničné vyrovnávanie.

1.10. Národné regulačné orgány budú pravidelne vykonávať hodnotenie metód riadenia preťaženia, pričom budú venovať osobitnú pozornosť dodržiavaniu zásad a pravidiel stanovených v tomto nariadení a v týchto usmerneniach a dodržiavaniu ustanovení a podmienok stanovených samotnými regulačnými orgánmi v súlade s týmito zásadami a pravidlami. Súčasťou tohto hodnotenia budú konzultácie so všetkými trhovými subjektmi a špecializované štúdie.

2. Metódy riadenia preťaženia

2.1. Pre uľahčenie účinného cezhraničného obchodu budú metódy riadenia preťaženia založené na trhových princípoch. Na tento účel sa kapacita bude prideľovať iba prostredníctvom explicitných (kapacitných) alebo implicitných (kapacitných a energetických) aukcií. Na tom istom prepojovacom vedení môžu súčasne existovať obidve metódy. Pre obchody v priebehu dňa možno použiť priebežné obchodovanie.

2.2. V závislosti od konkurenčných podmienok môže vzniknúť potreba, aby mechanizmy riadenia preťaženia umožňovali dlhodobé aj krátkodobé prideľovanie prenosovej kapacity.

2.3. V každom postupe prideľovania kapacity sa pridelí predpísaný podiel dostupnej kapacity prepojovacích vedení plus akákoľvek zostávajúca kapacita, ktorá predtým nebola pridelená, a akákoľvek kapacita, ktorú držitelia kapacity uvoľnili z predošlých pridelení.

2.4. PPS optimalizujú stupeň, do ktorého je kapacita stabilná, pričom zohľadnia povinnosti a práva príslušných PPS a povinnosti a práva účastníkov trhu s cieľom uľahčiť efektívnu a účinnú konkurenciu. Primeraný podiel kapacity sa môže na trhu ponúknuť pri zníženom stupni stability, účastníkom trhu však budú vždy oznámené presné podmienky dopravy cezhraničnými vedeniami.

2.5. Prístupové práva sú v prípade dlhodobých a strednodobých pridelení práva na pevne stanovenú prenosovú kapacitu. Podliehajú zásade využitia alebo straty či využitia alebo predaja v čase určenia.

2.6 PPS vymedzia vhodnú štruktúru na prideľovanie kapacity medzi rozličnými časovými rámcami. Jej súčasťou môže byť možnosť vyhradenia minimálneho percenta kapacity prepojovacích vedení pre denné pridelenie alebo pridelenie v priebehu dňa. Táto štruktúra prideľovania podlieha preskúmaniu príslušných regulačných orgánov. Pri zostavovaní svojich návrhov PPS zohľadnia: a) vlastnosti trhov, b) prevádzkové podmienky, ako napríklad dôsledky zosieťovania pevne deklarovaných harmonogramov, c) úroveň harmonizácie percentuálnych podielov a časových rámcov prijatých pre rozličné existujúce mechanizmy prideľovania kapacity.

2.7. Prideľovanie kapacity nesmie rozlišovať medzi účastníkmi trhu, ktorí chcú využívať svoje práva na použitie dvojstranných zmlúv o dodávke alebo na ponuku na burze s elektrickou energiou. Úspešné budú ponuky s najvyššou hodnotou predložené implicitne alebo explicitne v danom časovom rámci.

2.8. V regiónoch, kde existujú rozvinuté termínované finančné trhy s elektrickou energiou a kde preukázali svoju účinnosť, možno prideliť celú kapacitu prepojovacích vedení prostredníctvom implicitných aukcií.

2.9. Okrem prípadu nových prepojovacích vedení, pre ktoré platí výnimka podľa článku 7 nariadenia, stanovovanie výhradných cien nie je v metódach prideľovania kapacity povolené.

2.10. V zásade sa všetkým potenciálnym trhovým subjektom povoľuje neobmedzená účasť na procese prideľovania. Aby sa predišlo vzniku alebo zhoršeniu problémov súvisiacich s potenciálnym využívaním dominantného postavenia akéhokoľvek subjektu na trhu, príslušné regulačné orgány alebo orgány hospodárskej súťaže v odôvodnenom prípade môžu uložiť všeobecné obmedzenia alebo obmedzenia jednotlivej spoločnosti z dôvodu dominantného postavenia na trhu.

2.11. Účastníci trhu oznámia do určeného termínu PPS záväzné požiadavky pre každý časový rámec týkajúce sa využívania kapacity. Tento termín sa stanoví tak, aby PPS mohli znovu poskytnúť nevyužitú kapacitu na opätovné pridelenie v ďalšom relevantnom časovom rámci – vrátane obchodov v priebehu dňa.

2.12. Kapacita je voľne obchodovateľná na sekundárnej báze, za predpokladu, že PPS bude informovaný v dostatočnom predstihu. Ak PPS odmietne akýkoľvek sekundárny obchod (transakciu), musí to jasne a transparentne oznámiť a vysvetliť všetkým účastníkom trhu a musí o tom upovedomiť regulačný orgán.

2.13. Finančné dôsledky neplnenia záväzkov súvisiacich s pridelením kapacity ponesú tí, ktorí sú za neplnenie zodpovední. Ak účastníci trhu nevyužijú kapacitu, ktorú sa zaviazali využiť, alebo ak v prípade explicitne draženej kapacity neuskutočnia obchod na sekundárnej báze alebo nevrátia kapacitu načas, stratia na túto kapacitu práva a uhradia poplatok odrážajúci výšku nákladov. Akékoľvek poplatky odrážajúce výšku nákladov za nevyužívanie kapacity musia byť odôvodnené a primerané. Podobne, ak PPS nesplní svoj záväzok, je povinný odškodniť účastníka trhu za stratu práv na kapacitu. Na tento účel sa neberú do úvahy žiadne vedľajšie straty. Kľúčové pojmy a metódy na určenie zodpovednosti, ktorá vznikne pri neplnení záväzkov, budú vopred stanovené s ohľadom na finančné dôsledky a podliehajú preskúmaniu príslušným národným regulačným orgánom alebo orgánmi.

3. Koordinácia

3.1. Prideľovanie kapacity na prepojovacom vedení sa bude koordinovať a realizovať tak, že príslušní PPS použijú spoločné prideľovacie postupy. V prípadoch, keď sa očakáva, že obchodná výmena medzi dvoma krajinami (PPS) významne ovplyvní podmienky fyzického toku akejkoľvek tretej krajiny (PPS), budú metódy riadenia preťaženia koordinované medzi všetkými takto dotknutými PPS prostredníctvom spoločného postupu pri riadení preťaženia. Vnútroštátne regulačné orgány a PPS zabezpečia, aby žiadny postup pri riadení preťaženia s významným vplyvom na fyzické toky elektrickej energie v iných sieťach nebol navrhnutý jednostranne.

3.2. Spoločná koordinovaná metóda riadenia preťaženia a postup prideľovania kapacity trhu najmenej každý rok, každý mesiac a deň vopred sa bude uplatňovať najneskôr od 1. januára 2007 medzi krajinami v týchto regiónoch: a) severná Európa (t. j. Dánsko, Švédsko, Fínsko, Nemecko a Poľsko), b) severozápadná Európa (t. j. Benelux, Nemecko a Francúzsko), c) severné hranice Talianska (t. j. Taliansko, Francúzsko, Nemecko, Rakúsko, Slovinsko a Grécko), d) stredná a východná Európa (t. j. Nemecko, Poľsko, Česká republika, Slovensko, Maďarsko, Rakúsko a Slovinsko), e) juhozápadná Európa (t. j. Španielsko, Portugalsko a Francúzsko), f) Veľká Británia, Írsko a Francúzsko, g) pobaltské štáty (t. j. Estónsko, Lotyšsko a Litva). Pri prepojení zahŕňajúcom štáty, ktoré patria do viacerých regiónov, sa použitá metóda riadenia preťaženia môže líšiť v záujme dosiahnutia kompatibility s metódami používanými v iných regiónoch, do ktorých patria tieto krajiny. V takomto prípade relevantní PPS navrhnú metódu, ktorá bude podliehať preskúmaniu príslušných regulačných orgánov.

3.3. Regióny uvedené v bode 2.8. môžu prideľovať celú kapacitu prideľovaním deň vopred.

3.4. Vo všetkých týchto siedmich regiónoch budú definované zlučiteľné postupy pri riadení preťaženia s cieľom vytvoriť skutočne integrovaný vnútorný európsky trh s elektrickou energiou. Zástupcovia trhu nebudú konfrontovaní s nekompatibilnými regionálnymi systémami.

3.5. S cieľom podpory spravodlivej a účinnej konkurencie a cezhraničného obchodu bude koordinácia medzi PPS v rámci regiónov vymedzených v bode 3.2. zahŕňať všetky kroky od výpočtu kapacity a najlepšieho využitia pridelenia po bezpečnú prevádzku siete s jasným stanovením zodpovednosti. Táto koordinácia bude zahŕňať najmä: a) použitie spoločného prenosového modelu, ktorý bude účinne riešiť vzájomne závislé fyzické slučkové toky a prihliadať na diskrepancie medzi fyzickými a komerčnými tokmi, b) pridelenie a určenie kapacity na účinné riešenie vzájomne závislých fyzických slučkových tokov, c) totožné záväzky pre držiteľov kapacity spočívajúce v poskytovaní informácií o ich plánovanom využití kapacity, t. j. určení kapacity (pre explicitné aukcie), d) totožné časové rámce a časy uzáver, e) totožnú štruktúru na prideľovanie kapacity medzi rôznymi časovými rámcami (napr. 1 deň, 3 hodiny, 1 týždeň atď.) a v zmysle predaných kapacitných blokov (množstvo elektrickej energie v MW, MWh atď.), f) konzistentný zmluvný rámec s účastníkmi trhu, g) overovanie tokov s cieľom dodržania požiadaviek bezpečnosti siete pre prevádzkové plánovanie a pre prevádzku v reálnom čase, h) účtovanie a uhrádzanie činností pri riadení preťaženia.

3.6. Súčasťou koordinácie je aj výmena informácií medzi PPS. Druh, čas a frekvencia výmeny informácií musia byť zlučiteľné s činnosťami uvedenými v bode 3.5 a s fungovaním trhov s elektrickou energiou. Táto výmena informácií musí predovšetkým umožniť PPS čo najlepšie predpovedať celkový stav rozvodnej siete, aby mohli odhadnúť toky vo svojej sieti a dostupné kapacity prepojovacích vedení. Každý PPS, ktorý zhromažďuje informácie v záujme iných PPS, vráti zúčastneným PPS výsledky zhromažďovania údajov.

4. Harmonogram trhových operácií

4.1. Pridelenie dostupnej prenosovej kapacity sa uskutoční v dostatočnom časovom predstihu. Pred každým pridelením príslušní PPS spoločne zverejnia kapacitu, ktorá má byť pridelená, pričom v prípade potreby zohľadnia kapacitu uvoľnenú z pevne stanovených prenosových práv, a ak sa to vzťahuje na daný prípad, súvisiace určenia zosieťovania spolu s akýmikoľvek časovými obdobiami, počas ktorých kapacita bude znížená alebo nebude dostupná (napríklad z dôvodu údržby).

4.2. S plným prihliadnutím na bezpečnosť siete určenie prenosových práv sa uskutoční v dostatočnom časovom predstihu pred obchodmi uzatváranými deň vopred na všetkých príslušných organizovaných trhoch a pred zverejnením kapacity, ktorá má byť pridelená na základe mechanizmu prideľovania deň vopred alebo v priebehu dňa. Určenia prenosových práv v opačnom smere budú zosieťované s cieľom účinného využitia prepojovacieho vedenia.

4.3. Následné pridelenia dostupnej prenosovej kapacity v priebehu dňa na deň D sa uskutočnia v dňoch D-1 a D po vydaní harmonogramov indikovanej alebo skutočnej výroby stanovených deň vopred.

4.4. Pri príprave operácie v rozvodnej sieti deň vopred si PPS vymenia informácie so susediacimi PPS, vrátane ich predpokladanej topológie siete, dostupnosti a predpokladanej produkcie výrobných jednotiek a tokov záťaže s cieľom optimalizácie využívania celkovej siete prostredníctvom prevádzkových opatrení v súlade s pravidlami pre bezpečnú prevádzku rozvodnej siete.

5. Transparentnosť

5.1. PPS zverejnia všetky relevantné údaje týkajúce sa dostupnosti siete, prístupu k sieti a využívania siete, vrátane správy o mieste výskytu preťaženia a jeho dôvodoch, metód použitých na riadenie preťaženia a plánov na jeho riadenie v budúcnosti.

5.2. PPS zverejnia všeobecný opis metódy riadenia preťaženia používanej za rôznych okolností na maximalizáciu kapacity dostupnej na trhu a všeobecnú schému na výpočet kapacity prepojovacích vedení pre rozličné časové rámce vytvorenú na základe skutočného elektrického a fyzického stavu siete. Táto schéma podlieha preskúmaniu regulačných orgánov príslušných členských štátov.

5.3. PPS podrobne opíšu a transparentne poskytnú všetkým potenciálnym používateľom siete používané postupy riadenia preťaženia a prideľovania kapacity spolu s časmi a postupmi týkajúcimi sa podávania žiadostí o kapacitu, opisom ponúkaných produktov a záväzkov i práv PPS, ako aj strany, ktorá získava kapacitu, vrátane zodpovedností vyplývajúcich z nesplnenia záväzkov.

5.4. Prevádzkové a plánovacie bezpečnostné normy sú neoddeliteľnou súčasťou informácií, ktoré PPS zverejňujú vo verejne dostupnom dokumente. Tento dokument takisto podlieha preskúmaniu vnútroštátnych regulačných orgánov.

5.5. PPS zverejnia všetky relevantné údaje týkajúce sa cezhraničného obchodu založené na čo najpresnejšej prognóze. Účastníci trhu, ktorých sa to týka, poskytnú PPS v záujme splnenia tejto povinnosti relevantné údaje. Spôsob zverejnenia týchto informácií podlieha preskúmaniu regulačných orgánov. PPS zverejnia aspoň: a) raz ročne: informácie o dlhodobom vývoji prenosovej infraštruktúry a jeho dopade na cezhraničnú prenosovú kapacitu, b) raz mesačne: prognózy prenosovej kapacity dostupnej pre trh zostavené mesiac vopred a rok vopred, pričom zohľadnia všetky relevantné informácie, ktoré sú k dispozícii PPS v čase výpočtu prognózy (napr. dopad obdobia leta a zimy na kapacitu vedení, údržbu siete, dostupnosť výrobných jednotiek atď.), c) raz týždenne: prognózy prenosovej kapacity dostupnej pre trh zostavené týždeň vopred, pričom zohľadnia všetky relevantné informácie, ktoré sú k dispozícii PPS v čase výpočtu prognózy, ako je predpoveď počasia, plánovaná údržba rozvodnej siete, dostupnosť výrobných jednotiek atď., d) raz denne: prenosovú kapacitu dostupnú pre trh stanovenú deň vopred a v priebehu dňa pre každú trhovú časovú jednotku, pričom zohľadnia všetky určenia zosieťovania, harmonogramy výroby stanovené deň vopred, predpovede dopytu a plánovanú údržbu rozvodnej siete, e) celkovú kapacitu, ktorá už bola pridelená, na trhovú časovú jednotku a všetky relevantné podmienky, za ktorých je možné využívať túto kapacitu (napr. dražobná zúčtovacia cena, záväzky týkajúce sa spôsobu využívania kapacity atď.) s cieľom identifikácie akejkoľvek zostávajúcej kapacity, f) pridelenú kapacitu čo najskôr po každom pridelení, aj s uvedením zaplatených cien, g) celkovú využívanú kapacitu na trhovú časovú jednotku okamžite po určení, h) čo najbližšie k reálnemu času: súhrnné realizované obchodné a fyzické toky na trhovú časovú jednotku, vrátane opisu účinkov akýchkoľvek nápravných opatrení, ktoré prijali PPS (ako napríklad obmedzenie) na vyriešenie problémov siete alebo systému, i) informácie ex-ante o plánovaných výpadkoch a súhrnné informácie ex-post za predošlý deň o plánovaných a neplánovaných výpadkoch výrobných jednotiek väčších ako 100 MW.

5.6. Všetky relevantné informácie budú k dispozícii na trhu včas na prerokovanie všetkých transakcií (ako je čas prerokovávania zmlúv o ročných dodávkach pre priemyselných zákazníkov alebo čas, keď treba zaslať ponuky na organizované trhy).

5.7. PPS zverejnia relevantné informácie o predpokladanom dopyte a o výrobe podľa časových rámcov uvedených v bodoch 5.5. a 5.6. PPS takisto zverejnia relevantné informácie pre potreby cezhraničného vyrovnávacieho trhu.

5.8. Pri zverejnení prognóz budú takisto zverejnené následne zreálnené hodnoty prognostických informácií v časovom období nasledujúcom po časovom období, na ktoré sa vzťahuje prognóza, alebo najneskôr v nasledujúci deň (D+1).

5.9. Všetky informácie, ktoré PPS zverejnia, budú voľne k dispozícii v ľahko dostupnej forme. Všetky údaje budú takisto prístupné prostredníctvom primeraných a štandardizovaných prostriedkov výmeny informácií, ktoré je potrebné definovať v úzkej spolupráci so stranami trhu. Údaje budú zahŕňať informácie o minulých časových obdobiach s minimálnou dĺžkou dvoch rokov, aby prístup k týmto údajom mali aj subjekty, ktoré ešte len vstupujú na trh.

5.10. PPS si budú pravidelne vymieňať súbor dostatočne presných údajov o sieti a toku záťaže, aby bolo možné uskutočniť výpočty toku záťaže pre každého PPS v jeho príslušnej oblasti. Rovnaký súbor údajov bude na požiadanie sprístupnený regulačným orgánom a Európskej komisii. Regulačné orgány a Európska komisia zabezpečia, aby samotné regulačné orgány a Európska komisia a akýkoľvek poradný subjekt, ktorý pre ne vykonáva analytické práce na základe týchto údajov, dodržiavali mlčanlivosť pri zaobchádzaní s týmto súborom údajov.

6. Použitie príjmov z preťaženia

6.1. Postupy riadenia preťaženia spojené s vopred špecifikovaným časovým rámcom môžu produkovať príjem iba v prípade preťaženia vzniknutého v tomto časovom rámci, okrem prípadu nových prepojovacích vedení, pre ktoré platí výnimka podľa článku 7 nariadenia. Postup rozdeľovania týchto príjmov podlieha preskúmaniu regulačných orgánov a tento postup nesmie ani skresľovať prideľovací postup v prospech ktorejkoľvek strany, ktorá žiada o kapacitu alebo elektrickú energiu, ani odrádzať od znižovania preťaženia.

6.2. Národné regulačné orgány budú postupovať transparentne, pokiaľ ide o použitie príjmov vyplývajúcich z prideľovania kapacity prepojovacích vedení.

6.3. Príjem z preťaženia sa rozdelí medzi príslušných PPS podľa kritérií dohodnutých medzi príslušnými PPS a preskúmaných patričnými regulačnými orgánmi.

6.4. PPS vopred jasne stanovia spôsob použitia akéhokoľvek príjmu z preťaženia, ktorý môžu získať, a budú poskytovať správy o skutočnom použití tohto príjmu. Regulačné orgány preveria, či je toto použitie v súlade s týmto nariadením a usmerneniami, a či je celková výška príjmu z preťaženia vyplývajúceho z pridelenia kapacity prepojovacích vedení určená na jeden alebo viaceré z troch účelov opísaných v článku 6 ods. 6 nariadenia.

6.5. Regulačné orgány každoročne do 31. júla zverejnia správu, v ktorej bude uvedená suma príjmu získaného za obdobie 12 mesiacov až do 30. júna toho istého roka a spôsob použitia predmetných príjmov, spolu s overením, či je tento spôsob použitia v súlade s týmto nariadením a usmerneniami a či je celková suma príjmu z preťaženia určená na jeden alebo viaceré z troch predpísaných účelov.

6.6. Použitie príjmu z preťaženia na investície s cieľom udržania alebo zvýšenia kapacity prepojovacích vedení sa prednostne pridelí špecifickým vopred definovaným projektom, ktoré prispievajú k zmierneniu existujúceho súvisiaceho preťaženia a ktoré je možné takisto realizovať v primeranom čase, najmä z hľadiska povoľovacieho procesu.