02017R1938 — SK — 21.04.2022 — 001.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 280 28.10.2017, s. 1)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1938

z 25. októbra 2017

o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010

(Text s významom pre EHP)







Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zavádzajú ustanovenia, ktorých cieľom je zaistenie bezpečnosti dodávok plynu tým, že sa zabezpečí riadne a neprerušované fungovanie vnútorného trhu so zemným plynom (ďalej len „plyn“), že sa povolia mimoriadne opatrenia, ktoré sa vykonajú v situácii, keď trh už nie je schopný zabezpečovať požadované dodávky plynu, vrátane solidárnych opatrení ako poslednej možnosti a že sa zabezpečí presné vymedzenie a rozdelenie povinností plynárenských podnikov, členských štátov a Únie v súvislosti s preventívnym opatrením a reakciou na konkrétne prerušenia dodávok plynu. Týmto nariadením sa tiež zavádzajú transparentné mechanizmy týkajúce sa, v duchu solidarity, koordinácie plánovania stavov núdze na vnútroštátnej úrovni, na regionálnej úrovni a na úrovni Únie, ako aj reakcie na tieto stavy.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1. „bezpečnosť“ je bezpečnosť vymedzená v článku 2 bode 32 smernice 2009/73/ES;

2. „odberateľ“ je odberateľ vymedzený v článku 2 bode 24 smernice 2009/73/ES;

3. „odberateľ plynu v domácnosti“ je odberateľ plynu v domácnosti vymedzený v článku 2 bode 25 smernice 2009/73/ES;

4. „základná sociálna služba“ je služba týkajúca sa zdravotnej starostlivosti, základnej sociálnej starostlivosti, stavu núdze, bezpečnosti, vzdelávania služba alebo verejnej správy;

5. „chránený odberateľ“ je odberateľ v domácnosti, ktorý je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti a v prípade, ak tak rozhodne príslušný členský štát, to môže byť aj jeden alebo viacero nasledujúcich subjektov, ak podniky alebo služby uvedené v písmenách a) a b) spoločne nepredstavujú viac ako 20 % celkovej ročnej konečnej spotreby plynu v danom členskom štáte: a) malý alebo stredný podnik, pokiaľ je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti; b) základná sociálna služba, pokiaľ je pripojená k plynárenskej distribučnej alebo prepravnej sieti; c) zariadenie diaľkového vykurovania, pokiaľ zabezpečuje vykurovanie domácností, malých alebo stredných podnikov alebo základných sociálnych služieb, za predpokladu, že takéto zariadenie nie je schopné používať palivá iné ako plyn;

6. „odberateľ chránený solidaritou“ je odberateľ v domácnosti, ktorý je pripojený k plynárenskej distribučnej sieti, a okrem toho môže zahŕňať jedno alebo oboje z nasledujúceho: a) zariadenie diaľkového vykurovania, ak je chráneným odberateľom v príslušnom členskom štáte a len v rozsahu, v akom poskytuje teplo domácnostiam alebo pre základné sociálne služby iné ako vzdelávacie služby a služby verejnej správy; b) základná sociálna služba, ak je chráneným odberateľom v príslušnom členskom štáte, iná ako vzdelávacie služby a služby verejnej správy;

7. „príslušný orgán“ je orgán štátnej správy alebo národný regulačný orgán, ktorý určil členský štát na zabezpečovanie vykonávania opatrení stanovených v tomto nariadení;

8. „národný regulačný orgán“ je národný regulačný orgán určený v súlade s článkom 39 ods. 1 smernice 2009/73/ES;

9. „plynárenský podnik“ je plynárenský podnik vymedzený v článku 2 bode 1 smernice 2009/73/ES;

10. „zmluva o dodávke plynu“ je zmluva o dodávke plynu vymedzená v článku 2 bode 34 smernice 2009/73/ES;

11. „preprava“ je preprava vymedzená v článku 2 bode 3 smernice 2009/73/ES;

12. „prevádzkovateľ prepravnej siete“ je prevádzkovateľ prepravnej siete vymedzený v článku 2 bode 4 smernice 2009/73/ES;

13. „distribúcia“ je distribúcia vymedzená v článku 2 bode 5 smernice 2009/73/ES;

14. „prevádzkovateľ distribučnej siete“ je prevádzkovateľ distribučnej siete vymedzený v článku 2 bode 6 smernice 2009/73/ES;

15. „prepojenie“ je prepojenie vymedzené v článku 2 bode 17 smernice 2009/73/ES;

16. „núdzové zásobovacie koridory“ sú dodávateľské trasy Únie, ktoré členským štátom pomáhajú lepšie zmierňovať následky potenciálneho prerušenia dodávok alebo prevádzky infraštruktúry;

17. „uskladňovacia kapacita“ je uskladňovacia kapacita vymedzená v článku 2 bode 28 nariadenia (ES) č. 715/2009;

18. „technická kapacita“ je kapacita vymedzená v článku 2 bode 18 nariadenia (ES) č. 715/2009;

19. „pevná kapacita“ je pevná kapacita vymedzená v článku 2 bode 16 nariadenia (ES) č. 715/2009;

20. „prerušiteľná kapacita“ je prerušiteľná kapacita vymedzená v článku 2 bode 13 nariadenia (ES) č. 715/2009;

21. „kapacita zariadenia LNG“ je kapacita zariadenia LNG vymedzená v článku 2 bode 24 nariadenia (ES) č. 715/2009;

22. „zariadenie LNG“ je zariadenie LNG vymedzené v článku 2 bode 11 smernice 2009/73/ES;

23. „zásobník“ je zásobník vymedzený v článku 2 bode 9 smernice 2009/73/ES;

24. „sieť“ je sieť vymedzená v článku 2 bode 13 smernice 2009/73/ES;

25. „užívateľ siete“ je užívateľ siete vymedzený v článku 2 bode 23 smernice 2009/73/ES;

26. „podporné služby“ sú podporné služby vymedzené v článku 2 bode 14 smernice 2009/73/ES.

Článok 3

Zodpovednosť za bezpečnosť dodávok plynu

1. Za bezpečnosť dodávok plynu spoločne zodpovedajú plynárenské podniky, členské štáty, a to najmä prostredníctvom svojich príslušných orgánov, a Komisia v príslušných oblastiach svojej činnosti a právomoci.

2. Každý členský štát určí príslušný orgán. Príslušné orgány pri vykonávaní tohto nariadenia navzájom spolupracujú. Členské štáty môžu dovoliť príslušnému orgánu delegovanie osobitných úloh stanovených v tomto nariadení na iné orgány. Ak príslušné orgány delegujú úlohu vyhlásenia ktorejkoľvek z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1, takéto delegovanie môžu uskutočniť len na orgán verejnej moci, prevádzkovateľa prepravnej siete alebo prevádzkovateľa distribučnej siete. Delegované úlohy sa vykonávajú pod dohľadom príslušného orgánu a sú vymedzené v preventívnych akčných plánoch a núdzových plánoch.

3. Každý členský štát bezodkladne oznámi Komisii a uverejní názov svojho príslušného orgánu a každú jeho zmenu.

4. Pri vykonávaní opatrení stanovených v tomto nariadení príslušný orgán stanoví úlohy a povinnosti jednotlivých dotknutých aktérov pri vykonávaní opatrení stanovených v tomto nariadení takým spôsobom, aby sa zabezpečilo uplatňovanie trojúrovňového prístupu, ktorý zahŕňa v prvej úrovni príslušné plynárenské podniky a v prípade potreby elektroenergetické podniky a priemysel, v druhej úrovni členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni a v tretej úrovni Úniu.

5. Komisia koordinuje činnosti príslušných orgánov na regionálnej úrovni a na úrovni Únie podľa tohto nariadenia, okrem iného prostredníctvom GCG alebo najmä v prípade stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie podľa článku 12 ods. 1 prostredníctvom skupiny pre krízové riadenie uvedenej v článku 12 ods. 4.

6. Prevádzkovatelia prepravných sietí v prípade stavu núdze na úrovni regiónu alebo Únie spolupracujú a vymieňajú si informácie a používajú pri tom systém regionálnej koordinácie pre plyn vytvorený ENTSOG. ENTSOG náležite informuje Komisiu a príslušné orgány dotknutých členských štátov.

7. V súlade s článkom 7 ods. 2 sa vymedzujú závažné nadnárodné riziká pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii, a na tomto základe sa vytvárajú rizikové skupiny. Uvedené rizikové skupiny slúžia ako základ pre posilnenú regionálnu spoluprácu s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok plynu a umožňujú uzavretie dohody o vhodných a účinných cezhraničných opatreniach všetkých dotknutých členských štátov v rámci rizikových skupín alebo mimo nich pozdĺž núdzových zásobovacích koridorov.

Zoznam týchto rizikových skupín a ich zloženie sa stanovuje v prílohe I. Zložením rizikových skupín sa nezabraňuje žiadnej inej forme regionálnej spolupráce, ktorá je prospešná pre bezpečnosť dodávok.

8. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 19 s cieľom aktualizovať zloženie rizikových skupín uvedených v prílohe I zmenou uvedenej prílohy, aby zohľadnila vývoj závažných nadnárodných rizík pre bezpečnosť dodávok plynu v Únii a jeho vplyv na členské štáty, pričom berie do úvahy výsledky simulácie scenárov prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry vykonávanej na úrovni Únie zo strany ENTSOG v súlade s článkom 7 ods. 1 Predtým, ako sa pristúpi k aktualizácii, Komisia vedie konzultácie s GCG v zložení stanovenom v článku 4 ods. 4 o návrhu aktualizácie.

Článok 4

Koordinačná skupina pre plyn

1. Koordinačná skupina pre plyn (GCG) sa zriaďuje s cieľom uľahčovať koordináciu opatrení v oblasti bezpečnosti dodávok plynu. GCG tvoria zástupcovia členských štátov, najmä zástupcovia ich príslušných orgánov, ako aj Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“), ENTSOG a zastupiteľské subjekty príslušného odvetvia a príslušných odberateľov. Komisia po porade s členskými štátmi rozhodne o zložení GCG, pričom zabezpečí jej úplnú reprezentatívnosť. GCG predsedá Komisia. GCG prijme svoj rokovací poriadok.

2. GCG poskytuje konzultácie a pomáha Komisii, najmä pokiaľ ide o tieto otázky: a) bezpečnosť dodávok plynu, kedykoľvek a obzvlášť v stave núdze; b) všetky informácie dôležité pre bezpečnosť dodávok plynu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj na úrovni Únie; c) najlepšie postupy a prípadné usmernenia pre všetky dotknuté strany; d) úroveň bezpečnosti dodávok plynu, referenčné hodnoty a metodiky posudzovania; e) scenáre na vnútroštátnej, regionálnej úrovni a úrovni Únie a skúšanie úrovní pripravenosti; f) posúdenie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, koherentnosť rôznych plánov a vykonávanie v nich stanovených opatrení; g) koordinácia opatrení na riešenie stavu núdze v Únii so zmluvnými stranami Energetického spoločenstva a s ostatnými tretími krajinami; h) pomoc, ktorú potrebujú najviac postihnuté členské štáty.

3. Komisia zvoláva zasadnutia GCG v pravidelných intervaloch a poskytuje informácie, ktoré získala od príslušných orgánov, pričom zachováva dôvernosť citlivých obchodných informácií.

4. Komisia môže zvolať zasadnutie GCG v zložení, ktoré je obmedzené na zástupcov členských štátov a najmä ich príslušných orgánov. Komisia môže zvolať zasadnutie GCG v tomto obmedzenom zložení, ak to požaduje jeden alebo viacero zástupcov členských štátov a najmä ich príslušných orgánov. V takom prípade sa článok 16 ods. 2 neuplatňuje.

Článok 5

Štandard infraštruktúry

1. Každý členský štát alebo, ak tak určitý členský štát stanoví, jeho príslušný orgán zabezpečí prijatie potrebných opatrení, aby v prípade prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry dokázala technická kapacita ostatnej infraštruktúry určená na základe vzorca N – 1 stanoveného v bode 2 prílohy II, bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku, uspokojiť celkový dopyt po plyne vo výpočtovej oblasti počas dňa s výnimočne vysokým dopytom po plyne, ktorý sa vyskytuje so štatistickou pravdepodobnosťou raz za 20 rokov. Tento postup sa vykonáva pri zohľadnení vývoja spotreby plynu, dlhodobého vplyvu opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a miery využitia existujúcej infraštruktúry.

Povinnosťou uvedenou v prvom pododseku tohto odseku nie je dotknutá zodpovednosť prevádzkovateľov prepravných sietí za vynaloženie zodpovedajúcich investícií a nie sú ním dotknuté ani povinnosti prevádzkovateľov prepravných sietí, ako sa stanovuje v nariadení (ES) č. 715/2009 a smernici 2009/73/ES.

2. Povinnosť zabezpečiť, aby ostatná infraštruktúra mala technickú kapacitu na uspokojenie celkového dopytu po plyne, ako sa uvádza v odseku 1 tohto článku, sa považuje za splnenú, ak príslušný orgán preukáže v preventívnom akčnom pláne, že prerušenie dodávok plynu je možné dostatočne a včas kompenzovať prostredníctvom vhodných trhových opatrení na strane spotreby. Na tento účel sa vypočíta vzorec N – 1 stanovený v bode 4 prílohy II.

3. Ak je to vhodné, príslušné orgány susediacich členských štátov sa môžu dohodnúť, že v súlade s posúdeniami rizika podľa článku 7 spoločne splnia povinnosť stanovenú v odseku 1 tohto článku. V takom prípade príslušné orgány poskytnú v posúdení rizika výpočet vzorca N – 1 spolu s vysvetlením toho, ako dohodnuté dojednania uvedenú povinnosť spĺňajú, uvedeným v regionálnych kapitolách v preventívnych akčných plánoch. Uplatňuje sa bod 5 prílohy II.

4. Prevádzkovatelia prepravných sietí umožňujú stálu fyzickú kapacitu na prepravu plynu v oboch smeroch („obojsmerná kapacita“) na všetkých prepojeniach medzi členskými štátmi, okrem týchto prípadov: a) ak ide o prepojenia na výrobné zariadenia, na zariadenia LNG a na distribučné siete alebo b) ak bola udelená výnimka z tejto povinnosti po podrobnom posúdení a konzultácii s ostatnými členskými štátmi a Komisiou v súlade s prílohou III.

Na postup, ktorým sa umožní alebo zlepší obojsmerná kapacita na prepojení alebo sa získa alebo predĺži výnimka z tejto povinnosti, sa uplatňuje príloha III. Komisia zverejní zoznam výnimiek a aktualizuje ho.

5. Návrh na umožnenie alebo zvýšenie obojsmernej kapacity alebo žiadosť o získanie alebo predĺženie výnimky obsahuje analýzu nákladov a prínosov vypracovanú na základe metodiky podľa článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 ( 1 ) a vychádza z týchto prvkov: a) posúdenie dopytu na trhu; b) odhady dopytu a ponuky; c) možný hospodársky vplyv na existujúcu infraštruktúru; d) štúdia uskutočniteľnosti; e) náklady na obojsmernú kapacitu vrátane potrebného posilnenia prepravnej siete a f) prínosy pre bezpečnosť dodávok plynu, pričom sa zohľadňuje možný prínos obojsmernej kapacity k dodržiavaniu štandardu infraštruktúry stanoveného v tomto článku.

6. Národné regulačné orgány zohľadňujú skutočne vynaložené náklady na plnenie povinnosti uvedenej v odseku 1 tohto článku a náklady na umožnenie obojsmernej kapacity s cieľom poskytnúť primerané stimuly pri transparentnom a podrobnom stanovovaní alebo schvaľovaní sadzieb alebo metodík v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 715/2009 a článkom 41 ods. 8 smernice 2009/73/ES.

7. Ak sa investície na umožnenie alebo zvýšenie obojsmernej kapacity nevyžadujú zo strany trhu, ale považujú sa za nevyhnutné na účely bezpečnosti dodávok plynu a ak v dôsledku takých investícií vznikajú náklady viac ako jednému členskému štátu, prípadne jednému členskému štátu v prospech iného členského štátu, národné regulačné orgány všetkých dotknutých členských štátov prijmú koordinované rozhodnutie o rozdelení nákladov pred prijatím akéhokoľvek investičného rozhodnutia. Pri deľbe nákladov sa zohľadňujú zásady opísané a prvky uvedené v článku 12 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 347/2013, najmä miera prospešnosti investícií do infraštruktúry z hľadiska zvýšenia bezpečnosti dodávok plynu dotknutých členských štátov, ako aj investície, ktoré sa na danú infraštruktúru už vynaložili. Deľbou nákladov sa nesmie neprimerane narúšať hospodárska súťaž ani účinné fungovanie vnútorného trhu a má sa ňou zabraňovať neprimeranému rušivému vplyvu na trh.

8. Príslušný orgán zabezpečí, aby každá nová prepravná infraštruktúra prispievala k bezpečnosti dodávok plynu prostredníctvom budovania dobre prepojenej siete, v prípade potreby aj prostredníctvom dostatočného množstva cezhraničných vstupných a výstupných bodov v závislosti od dopytu trhu a zistených rizík.

Príslušný orgán v posúdení rizika určí, pričom uplatňuje integrovaný pohľad na plynárenské a elektrizačné sústavy, či existujú vnútorné prekážky a či sú vnútroštátna vstupná kapacita a infraštruktúra, najmä prepravné siete, schopné prispôsobiť toky plynu na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni scenáru uvedenému v posúdení rizika, podľa ktorého dôjde k prerušeniu prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni a samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry spoločného záujmu rizikovej skupiny.

9. Ako výnimka z odseku 1 tohto článku a v súlade s podmienkami stanovenými v tomto odseku Luxembursko, Slovinsko a Švédsko nie sú viazané povinnosťou stanovenou v uvedenom odseku pri zabezpečovaní dodávok plynu chráneným odberateľom v súlade s článkom 6, ale usilujú sa o jej plnenie.

Výnimka sa uplatňuje na Luxembursko, pokiaľ:

a) má aspoň dve prepojenia s inými členskými štátmi;

b) má najmenej dva rôzne dodávateľské zdroje plynu a

c) nemá na svojom území žiadne zásobníky plynu.

Výnimka sa uplatňuje na Slovinsko, pokiaľ:

a) má aspoň dve prepojenia s inými členskými štátmi,

b) má najmenej dva rôzne dodávateľské zdroje plynu a

c) nemá na svojom území žiadne zásobníky plynu ani zariadenia LNG.

Výnimka sa uplatňuje na Švédsko, pokiaľ:

a) sa cez jeho územie neuskutočňuje tranzit plynu do iných členských štátov;

b) jeho vlastná ročná hrubá spotreba plynu predstavuje menej ako 2 Mtoe a

c) menej ako 5 % celkovej spotreby primárnej energie pochádza z plynu.

Luxembursko, Slovinsko a Švédsko informujú Komisiu o každej zmene, ktorá má vplyv na podmienky stanovené v tomto odseku. Výnimka stanovená v tomto odseku sa prestane uplatňovať, ak už nie je splnená aspoň jedna z uvedených podmienok.

Ako súčasť posúdenia rizika na vnútroštátnej úrovni vykonaného v súlade s článkom 7 ods. 3 Luxembursko, Slovinsko a Švédsko opíšu situáciu týkajúcu sa príslušných podmienok stanovených v tomto odseku a vyhliadok na dodržanie povinnosti podľa odseku 1 tohto článku, pričom zohľadnia hospodársky dosah dodržania štandardu infraštruktúry, vývoj na trhu s plynom a projekty v oblasti plynárenskej infraštruktúry v rámci rizikovej skupiny. Komisia môže – na základe informácií poskytnutých v posúdení rizika na vnútroštátnej úrovni a ak sú naďalej splnené príslušné podmienky stanovené v tomto odseku– rozhodnúť, že výnimka sa môže uplatňovať ďalšie štyri roky. V prípade pozitívneho rozhodnutia sa postup stanovený v tomto pododseku opakuje po štyroch rokoch.

Článok 6

Štandard dodávok plynu

1. Príslušný orgán vyžaduje od plynárenských podnikov, ktoré určil, aby prijali opatrenia na zabezpečenie dodávok plynu chráneným odberateľom členského štátu v každom z týchto prípadov: a) mimoriadne teploty počas sedemdňovej špičky, ktoré sa štatisticky vyskytujú raz za 20 rokov; b) každé 30 dňové obdobie výnimočne vysokého dopytu po plyne, ktoré sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov; c) 30 dňové obdobie v prípade prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry v bežných zimných podmienkach.

Do 2. februára 2018 každý členský štát oznámi Komisii svoje vymedzenie pojmu chránených odberateľov, objem ročnej spotreby plynu chránených odberateľov a percentuálny podiel, ktorý tento objem spotreby predstavuje z celkovej ročnej konečnej spotreby plynu v danom členskom štáte. Ak členský štát zahrnie do svojho vymedzenia pojmu chráneného odberateľa kategórie uvedené v článku 2 bode 5 písm. a) alebo b), uvedie objem spotreby plynu zodpovedajúci odberateľom, ktorí patria do týchto kategórií, a percentuálny podiel každej z týchto skupín odberateľov na celkovej ročnej konečnej spotrebe plynu.

Príslušný orgán určí plynárenské podniky uvedené v prvom pododseku tohto odseku a uvedie ich v preventívnom akčnom pláne.

Všetky nové netrhové opatrenia na zabezpečenie štandardu dodávky plynu sú v súlade s postupom stanoveným v článku 9 ods. 4 až 9.

Členské štáty môžu plniť povinnosť stanovenú v prvom pododseku tohto odseku prostredníctvom vykonávania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti alebo nahradením plynu rôznymi zdrojmi energie, okrem iného energiou z obnoviteľných zdrojov, do tej miery, aby sa dosiahla rovnaká úroveň ochrany.

2. Každý zvýšený štandard dodávok plynu nad rámec obdobia tridsiatich dní uvedeného v odseku 1 písm. b) a c), alebo každá dodatočná povinnosť uložená z dôvodu bezpečnosti dodávok plynu vychádza z posúdenia rizika, premietne sa do preventívneho akčného plánu a: a) je v súlade s článkom 8 ods. 1; b) nemá negatívny dosah na schopnosť akéhokoľvek iného členského štátu poskytovať dodávky plynu svojim chráneným odberateľom v súlade s týmto článkom v prípade stavu núdze na vnútroštátnej úrovni, úrovni regiónu alebo Únie a c) je v súlade s článkom 12 ods. 5 v prípade stavu núdze na úrovni regiónu alebo Únie.

Komisia môže požadovať potvrdenie preukazujúce súlad akéhokoľvek opatrenia uvedeného v prvom pododseku s podmienkami, ktoré sa v ňom stanovujú. Takéto potvrdenie zverejní príslušný orgán členského štátu, ktorý zavádza dané opatrenie.

Všetky nové netrhové opatrenia podľa prvého pododseku tohto odseku, ktoré sa prijali 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, musia byť v súlade s postupom stanoveným v článku 9 ods. 4 až 9.

3. Po skončení období stanovených príslušným orgánom v súlade s odsekmi 1 a 2 alebo podľa prísnejších podmienok, než sú podmienky stanovené v odseku 1, sa príslušný orgán a plynárenské podniky snažia zachovať dodávky plynu v čo najväčšej miere, najmä chráneným odberateľom.

4. Povinnosti plynárenských podnikov týkajúce sa dodržiavania štandardov dodávky plynu uvedených v tomto článku nesmú byť diskriminačné a nesmú pre tieto podniky predstavovať neprimerané zaťaženie.

5. Plynárenské podniky môžu plniť svoje povinnosti vyplývajúce z tohto článku podľa potreby na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie. Príslušné orgány nevyžadujú, aby sa štandardy dodávok plynu stanovené v tomto článku dodržiavali len na základe infraštruktúry, ktorá sa nachádza na ich území.

6. Príslušné orgány zabezpečia, aby sa podmienky týkajúce sa dodávok chráneným odberateľom stanovili bez toho, aby tým bolo dotknuté riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou, a za cenu, ktorou sa zohľadňuje trhová hodnota dodávok.

Článok 7

Posúdenie rizika

1. ENTSOG vykoná do 1. novembra 2017 simuláciu scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie. Simulácia zahŕňa určenie a posúdenie koridorov pre núdzové dodávky plynu a zároveň identifikuje tie členské štáty, ktoré môžu riešiť zistené riziká, a to aj v súvislosti s LNG. Tieto scenáre prerušenia dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry a metodiku pre túto simuláciu vymedzí ENTSOG v spolupráci s GCG. ENTSOG zabezpečí primeranú úroveň transparentnosti a prístup k modelovým predpokladom použitým pri jej scenároch. Simulácia scenárov s prerušením dodávok plynu a prevádzky infraštruktúry na úrovni Únie sa opakuje každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú v kratších intervaloch.

2. Príslušné orgány v rámci každej rizikovej skupiny uvedenej v prílohe I vykonajú na úrovni rizikovej skupiny spoločné posúdenie rizika (ďalej len „spoločné posúdenie rizika“) všetkých relevantných rizikových faktorov, ako sú napríklad prírodné katastrofy, technologické, obchodné, sociálne, politické a iné riziká, ktoré by mohli viesť k vzniku závažného nadnárodného rizika pre bezpečnosť dodávok plynu, v súvislosti s ktorým sa riziková skupina vytvorila. Príslušné orgány zohľadnia pri príprave posúdení rizika, preventívnych akčných plánov a núdzových plánov výsledky simulácií uvedených v odseku 1 tohto článku.

Príslušné orgány v rámci každej rizikovej skupiny sa dohodnú na mechanizme spolupráce s cieľom uskutočniť spoločné posúdenie rizika a informujú o ňom GCG jedenásť mesiacov pred uplynutím lehoty na oznámenie spoločného posúdenia rizika a jeho aktualizácií. Komisia môže na žiadosť príslušného orgánu zohrávať pomocnú úlohu pri príprave spoločného posúdenia rizika, najmä pri vytváraní mechanizmu spolupráce. Ak sa príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny na mechanizme spolupráce nedohodnú, pre túto rizikovú skupinu ho po konzultácii s dotknutými príslušnými orgánmi navrhne Komisia. Dotknuté príslušné orgány sa dohodnú na mechanizme spolupráce pre túto rizikovú skupinu, pričom v čo najväčšej možnej miere zohľadnia návrh Komisie.

Desať mesiacov pred uplynutím lehoty na oznámenie spoločného posúdenia rizika alebo jeho aktualizácií každý príslušný orgán v rámci dohodnutého mechanizmu spolupráce poskytne a aktualizuje všetky vnútroštátne údaje potrebné na prípravu spoločného posúdenia rizika, najmä na uskutočnenie rôznych scenárov uvedených v odseku 4 písm. c).

3. Príslušný orgán každého členského štátu vykoná vnútroštátne posúdenie všetkých relevantných rizík (ďalej len „vnútroštátne posúdenie rizika“), ktoré majú vplyv na bezpečnosť dodávok plynu. Takéto posúdenie je v plnej miere v súlade s predpokladmi a výsledkami spoločného posúdenia (spoločných posúdení) rizika vykonaného (vykonaných) na úrovni rizikovej skupiny.

4. Posúdenia rizika uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku sa podľa potreby vykonávajú: a) použitím štandardov uvedených v článkoch 5 a 6. V posúdení rizika sa opisuje výpočet vzorca N – 1 na vnútroštátnej úrovni a v prípade potreby sa v ňom uvádza výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni. Posúdenie rizika obsahuje aj použité predpoklady a v prípade potreby aj predpoklady na výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni, ako aj údaje potrebné na tento výpočet. K výpočtu vzorca N – 1 na vnútroštátnej úrovni sa pripojí simulácia prerušenia prevádzky samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry pomocou hydraulického modelovania pre územie štátu, ako aj výpočet vzorca N – 1 pri predpokladanom množstve plynu v zásobníkoch 30 % a 100 % maximálneho pracovného objemu; b) zohľadnením všetkých relevantných vnútroštátnych a nadnárodných okolností, najmä veľkosti trhu, konfigurácie siete, skutočných tokov vrátane výstupného toku plynu z daných členských štátov, možnosti obojsmerných fyzických tokov plynu vrátane potenciálnej potreby systematického posilňovania prepravnej siete, existencie ťažby a uskladňovania a úlohy plynu v energetických mixoch, najmä s ohľadom na diaľkové vykurovanie a výrobu elektriny a na prevádzku priemyselných zariadení, ako aj hľadiska bezpečnosti a kvality plynu; c) použitím rôznych scenárov s výnimočne vysokým dopytom po plyne a prerušením dodávok plynu, pričom sa zohľadní história, pravdepodobnosť, ročné obdobie, frekvencia a trvanie ich výskytu a posúdia sa pravdepodobné dôsledky týchto scenárov, ako napríklad: i) prerušenie prevádzky infraštruktúry dôležitej pre bezpečnosť dodávok plynu, najmä prepravnej infraštruktúry, zásobníkov alebo terminálov LNG vrátane najväčšej plynárenskej infraštruktúry určenej na výpočet vzorca N – 1 a ii) prerušenie dodávok od dodávateľov z tretích krajín, ako aj prípadné geopolitické riziká; d) zistením interakcie a korelácie rizík medzi členskými štátmi v rizikovej skupine a prípadne s inými členskými štátmi alebo inými rizikovými skupinami, aj pokiaľ ide o prepojenia, cezhraničné dodávky, cezhraničný prístup k zásobníkom a obojsmernú kapacitu; e) zohľadňujúc riziká súvisiace s kontrolou infraštruktúry dôležitej pre bezpečnosť dodávok plynu v rozsahu, v akom môžu zahŕňať, okrem iného, riziká nedostatočných investícií, nedostatočnej diverzifikácie, zneužívania existujúcej infraštruktúry alebo porušovania práva Únie; f) zohľadnením maximálnej kapacity prepojenia všetkých hraničných vstupných a výstupných bodov a rôznych úrovní naplnenia zásobníkov.

5. Spoločné a vnútroštátne posúdenia rizika sa vypracujú v súlade s príslušným vzorom stanoveným v prílohe IV alebo V. Členské štáty môžu v prípade potreby zahrnúť dodatočné informácie. Komisia je v súlade s článkom 19 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť vzory stanovené v prílohe IV a V, a to po konzultácii s GCG, aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri uplatňovaní tohto nariadenia a zároveň znížilo administratívne zaťaženie členských štátov.

6. Plynárenské podniky, priemyselní odberatelia plynu, príslušné organizácie zastupujúce záujmy domácností a priemyselných odberateľov plynu, ako aj členské štáty a v prípade, ak nie sú príslušnými orgánmi, národné regulačné orgány, spolupracujú s príslušnými orgánmi a na požiadanie im poskytujú všetky potrebné informácie na účely spoločných a vnútroštátnych posúdení rizika.

7. Do 1. októbra 2018 členské štáty oznámia Komisii prvé spoločné posúdenie rizika po odsúhlasení všetkými členskými štátmi v rámci rizikovej skupiny, ako aj vnútroštátne posúdenia rizika. Posúdenia rizika sa potom aktualizujú každé štyri roky, pokiaľ si to okolnosti nevyžadujú častejšie. V posúdeniach rizika sa zohľadňuje pokrok dosiahnutý v oblasti investícií, ktoré sú potrebné na plnenie štandardu infraštruktúry stanoveného v článku 5, ako aj problémy s uplatňovaním nových alternatívnych riešení v konkrétnej krajine. Zakladajú sa tiež na skúsenostiach získaných prostredníctvom simulácie núdzových plánov uvedených v článku 10 ods. 3.

Článok 8

Vypracovanie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov

1. Opatrenia na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu, ktoré sa uvádzajú v preventívnom akčnom pláne a v núdzovom pláne, musia byť presne vymedzené, transparentné, primerané, nediskriminačné a overiteľné, nesmú neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo účinné fungovanie vnútorného trhu s plynom, ani ohrozovať bezpečnosť dodávok plynu iných členských štátov ani Únie.

2. Príslušný orgán každého členského štátu po porade s plynárenskými podnikmi, príslušnými organizáciami zastupujúcimi záujmy domácností a priemyselných odberateľov plynu vrátane výrobcov elektrickej energie, prevádzkovateľov prenosových sústav a v prípade, ak nie je príslušným orgánom, národným regulačným orgánom, vypracuje: a) preventívny akčný plán obsahujúci opatrenia, ktoré sú potrebné na odstránenie alebo zmiernenie zistených rizík, vrátane účinkov opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a opatrení na strane spotreby v spoločných a vnútroštátnych posúdeniach rizika a v súlade s článkom 9; b) núdzový plán obsahujúci opatrenia, ktoré sa majú prijať na odstránenie alebo zníženie vplyvu prerušenia dodávok plynu v súlade s článkom 10.

3. Preventívny akčný plán a núdzový plán obsahujú regionálnu kapitolu alebo viaceré regionálne kapitoly, ak je členský štát členom rôznych rizikových skupín vymedzených v prílohe I.

Regionálne kapitoly vypracúvajú spoločne všetky členské štáty v rizikovej skupine pred ich začlenením do príslušných národných plánov. Komisia koná ako sprostredkovateľ s cieľom umožniť, aby sa regionálnymi kapitolami spoločne zvýšila bezpečnosť dodávok plynu v Únii a predísť akýmkoľvek rozporom a prekonať všetky prekážky spolupráce.

Regionálne kapitoly obsahujú vhodné a účinné cezhraničné opatrenia, a to aj v súvislosti s LNG, ktoré sú podmienené dohodou medzi členskými štátmi, ktoré tieto opatrenia vykonávajú, z rovnakých alebo rôznych rizikových skupín, ktoré sú na základe simulácie uvedenej v článku 7ods. 1 a spoločného posúdenia rizika opatrením dotknuté.

4. Príslušné orgány pravidelne informujú GCG o pokroku dosiahnutom pri prípravách a prijímaní preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, a to najmä regionálnych kapitol. Príslušné orgány sa predovšetkým dohodnú na mechanizme spolupráce pri príprave preventívneho akčného plánu a núdzového plánu vrátane výmeny návrhov plánov. Príslušné orgány podajú o takom dohodnutom mechanizme spolupráce správu GCG 16 mesiacov pred uplynutím lehoty na dosiahnutie dohody o uvedených plánoch a ich aktualizáciách.

Komisia môže zohrávať pomocnú úlohu pri príprave preventívneho akčného plánu a núdzového plánu, najmä pri vytváraní mechanizmu spolupráce. Ak sa príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny na mechanizme spolupráce nedohodnú, pre túto rizikovú skupinu ho navrhne Komisia. Dotknuté príslušné orgány sa dohodnú na mechanizme spolupráce pre uvedenú rizikovú skupinu, pričom zohľadnia návrh Komisie. Príslušné orgány zabezpečia pravidelné monitorovanie vykonávania preventívneho akčného plánu a núdzového plánu.

5. Preventívny akčný plán a núdzový plán sa vypracujú v súlade so vzormi uvedenými v prílohách VI a VII. Komisia je v súlade s článkom 19 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť vzory stanovené v prílohách VI a VII, a to po konzultácii s GCG, aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri uplatňovaní tohto nariadenia, a znížiť administratívne zaťaženie členských štátov.

6. Príslušné orgány susediacich členských štátov včas uskutočnia vzájomné konzultácie s cieľom zabezpečiť konzistentnosť medzi ich preventívnymi akčnými plánmi a ich núdzovými plánmi.

Príslušné orgány si v rámci každej rizikovej skupiny najneskôr päť mesiacov pred uplynutím lehoty na predloženie plánov vymenia návrhy preventívnych akčných plánov a núdzových plánov obsahujúce návrhy na spoluprácu.

Na konečných verziách regionálnych kapitol uvedených v odseku 3 sa dohodnú všetky členské štáty v rámci rizikovej skupiny. Preventívne akčné plány a núdzové plány obsahujú aj vnútroštátne opatrenia potrebné na vykonávanie a presadzovanie cezhraničných opatrení uvedených v regionálnych kapitolách.

7. Preventívne akčné plány a núdzové plány sa zverejnia a oznámia Komisii do 1. marca 2019. Komisia informuje GCG o oznámení plánov a uverejní ich na svojom webovom sídle.

Komisia plány posúdi do štyroch mesiacov od prijatia oznámenia od príslušných orgánov, pričom zohľadní názory vyjadrené v rámci GCG.

8. Komisia vydá stanovisko príslušnému orgánu s odporúčaním preskúmať preventívny akčný plán alebo núdzový plán, ak sa naň vzťahuje jedno alebo viacej z týchto zistení: a) plán nie je účinný na účely zmiernenia rizík zistených v posúdení rizika; b) plán je nekonzistentný s posudzovanými scenármi rizík alebo s plánmi iného členského štátu alebo rizikovej skupiny; c) plán nie je v súlade s požiadavkou stanovenou v odseku 1, podľa ktorej nesmie neprimerane narúšať hospodársku súťaž alebo účinné fungovanie vnútorného trhu, d) plán nie je v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia alebo inými ustanoveniami práva Únie.

9. Dotknutý príslušný orgán do troch mesiacov od oznámenia stanoviska Komisie uvedeného v odseku 8 oznámi Komisii zmenený preventívny akčný plán alebo núdzový plán, alebo ju informuje o dôvodoch, pre ktoré nesúhlasí s odporúčaniami.

V prípade nesúhlasu v súvislosti s aspektmi uvedenými v odseku 8 môže Komisia svoju požiadavku do štyroch mesiacov od prijatia odpovede príslušného orgánu stiahnuť alebo zvolať stretnutie s príslušným orgánom a, ak to považuje za potrebné, aj s GCG, s cieľom zvážiť záležitosť. Komisia predloží podrobné dôvody žiadosti o akékoľvek zmeny preventívneho akčného plánu alebo núdzového plánu. Dotknutý príslušný orgán v plnej miere zohľadní podrobné dôvody Komisie.

Dotknutý príslušný orgán v prípade potreby bezodkladne zmení preventívny akčný plán alebo núdzový plán a tento zmenený plán zverejní.

Ak sa konečné stanovisko dotknutého príslušného orgánu líši od podrobných dôvodov Komisie, príslušný orgán predloží a zverejní spolu so svojím stanoviskom a s podrobnými dôvodmi Komisie odôvodnenie svojho stanoviska do dvoch mesiacov od prijatia podrobných dôvodov Komisie.

10. Na netrhové opatrenia prijaté 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume sa uplatňuje postup stanovený v článku 9 ods. 4, 6, 8 a 9.

11. Dôvernosť citlivých obchodných informácií sa zachováva.

12. Preventívne akčné plány a núdzové plány vypracované podľa nariadenia (EÚ) č. 994/2010, aktualizované v súlade s týmto nariadením, zostanú v platnosti, kým sa po prvýkrát nevypracujú preventívne akčné plány a núdzové plány uvedené v odseku 1 tohto článku.

Článok 9

Obsah preventívnych akčných plánov

1. Preventívny akčný plán obsahuje: a) výsledky posúdenia rizika a zhrnutie zvažovaných scenárov, ako sa uvádza v článku 7 ods. 4 písm. c); b) vymedzenie pojmu chránených odberateľov a informácie opísané v článku 6 ods. 1 druhom pododseku; c) opatrenia, objemy a kapacity potrebné na splnenie štandardov infraštruktúry a dodávok plynu stanovených v článkoch 5 a 6, prípadne vrátane rozsahu, v akom môžu opatrenia na strane spotreby dostatočne a včas kompenzovať prerušenie dodávok plynu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2, určenie samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry spoločného záujmu v prípade uplatnenia článku 5 ods. 3, potrebné objemy plynu na kategóriu chránených odberateľov a na scenár, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1, a každý zvýšený štandard dodávok plynu vrátane akéhokoľvek odôvodnenia súladu s podmienkami stanovenými v článku 6 ods. 2 a opis mechanizmu na dočasné zníženie akéhokoľvek zvýšeného štandardu dodávok plynu alebo dodatočnej povinnosti v súlade s článkom 11 ods. 3; d) povinnosti plynárenských podnikov, prípadne elektroenergetických podnikov a ďalších príslušných subjektov, ktoré môžu mať vplyv na bezpečnosť dodávok plynu, ako napríklad povinnosti týkajúce sa bezpečnej prevádzky plynárenskej siete; e) ostatné preventívne opatrenia určené na riešenie rizík identifikovaných v posúdení rizika, napríklad opatrenia týkajúce sa potreby posilniť prepojenia medzi susediacimi členskými štátmi, ďalšieho zlepšovania energetickej efektívnosti, znižovania dopytu po plyne a možnosti diverzifikovať plynárenské trasy a zdroje dodávok plynu a prípadne používania existujúcich zásobníkov a kapacít LNG na regionálnej úrovni s cieľom zachovať dodávky plynu pre všetkých odberateľov v čo najväčšej miere; f) informácie o hospodárskom vplyve, účinnosti a efektívnosti opatrení obsiahnutých v pláne vrátane záväzkov uvedených v písmene k); g) opis účinkov opatrení obsiahnutých v pláne na fungovanie vnútorného trhu s energiou, ako aj na vnútroštátne trhy vrátane povinností uvedených v písmene k); h) opis vplyvu opatrení na životné prostredie a odberateľov; i) mechanizmy, ktoré sa majú použiť na spoluprácu s inými členskými štátmi, vrátane mechanizmov na prípravu a vykonávanie preventívnych akčných plánov a núdzových plánov; j) informácie o existujúcich a budúcich prepojeniach a infraštruktúre vrátane tých, ktoré zabezpečujú prístup na vnútorný trh, o cezhraničných tokoch, cezhraničnom prístupe k zásobníkom a zariadeniam LNG a o obojsmernej kapacite, najmä v stave núdze; k) informácie o všetkých záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré súvisia s bezpečnosťou dodávok plynu.

Kľúčové informácie týkajúce sa písmen a), c) a d) prvého pododseku, ktoré by v prípade ich odhalenia mohli ohroziť bezpečnosť dodávok plynu, sa môžu vylúčiť.

2. V preventívnom akčnom pláne, najmä v opatreniach na dodržanie štandardu infraštruktúry uvedeného v článku 5, sa zohľadňuje desaťročný plán rozvoja siete na úrovni Únie, ktorý vypracuje ENTSOG podľa článku 8 ods. 10 nariadenia (ES) č. 715/2009.

3. Preventívny akčný plán vychádza najmä z trhových opatrení a nepredstavuje neprimerané zaťaženie pre plynárenské podniky, ani nemá negatívny vplyv na fungovanie vnútorného trhu s plynom.

4. Členské štáty a najmä ich príslušné orgány zabezpečia, aby všetky preventívne netrhové opatrenia, ako napríklad tie, ktoré sú uvedené v prílohe VIII, prijaté 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, bez ohľadu na to, či sú súčasťou preventívneho akčného plánu alebo či sa prijali následne, boli v súlade s kritériami stanovenými v článku 6 ods. 2 prvom pododseku.

5. Príslušný orgán zverejní každé opatrenie uvedené v odseku 4, ktoré sa ešte nezahrnulo do preventívneho akčného plánu, a predloží Komisii opis takéhoto opatrenia a informuje ju o jeho vplyve na vnútroštátny trh s plynom a, pokiaľ je to možné, na trhy s plynom iných členských štátov.

6. Ak má Komisia pochybnosti, či opatrenie uvedené v odseku 4 tohto článku spĺňa kritériá stanovené v článku 6 ods. 2 prvom pododseku, požiada dotknutý členský štát o oznámenie posúdenia vplyvu.

7. Posúdenie vplyvu podľa odseku 6 sa vzťahuje aspoň na: a) možný vplyv na rozvoj vnútroštátneho trhu s plynom a hospodársku súťaž na vnútroštátnej úrovni; b) možný vplyv na vnútorný trh s plynom; c) možný vplyv na bezpečnosť dodávok plynu susedným členským štátom, najmä v prípade tých opatrení, ktoré by mohli znížiť likviditu na regionálnych trhoch alebo obmedziť toky do susedných členských štátov; d) náklady a prínosy posúdené na základe alternatívnych trhových opatrení; e) posúdenie nevyhnutnosti a proporcionality v porovnaní s možnými trhovými opatreniami; f) posúdenie, či opatrenie zabezpečuje rovnaké možnosti pre všetkých účastníkov trhu; g) stratégiu postupného ukončovania, očakávané trvanie plánovaného opatrenia a primeraný časový plán na preskúmanie.

Analýzu uvedenú v písmenách a) a b) vykonáva národný regulačný orgán. Príslušný orgán uverejní posúdenie vplyvu a oznámi ho Komisii.

8. Ak sa Komisia na základe posúdenia vplyvu domnieva, že opatrením sa pravdepodobne ohrozí bezpečnosť dodávok plynu v ostatných členských štátoch alebo v Únii, do štyroch mesiacov po oznámení posúdenia vplyvu prijme rozhodnutie požadujúce zmenu v potrebnom rozsahu alebo stiahnutie opatrenia.

Prijaté opatrenie nadobudne účinnosť iba vtedy, keď ho Komisia schváli alebo keď sa zmení v súlade s rozhodnutím Komisie.

Štvormesačná lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po doručení úplného oznámenia. Túto štvormesačnú lehotu možno so súhlasom Komisie a príslušného orgánu predĺžiť.

9. Ak sa Komisia na základe posúdenia vplyvu domnieva, že opatrenie nespĺňa kritériá stanovené v článku 6 ods. 2 prvom pododseku, môže do štyroch mesiacov od oznámenia posúdenia vplyvu vydať stanovisko. Uplatňuje sa postup uvedený v článku 8 ods. 8 a 9.

Štvormesačná lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po doručení úplného oznámenia. Túto štvormesačnú lehotu možno so súhlasom Komisie a príslušného orgánu predĺžiť.

10. Článok 8 ods. 9 sa uplatňuje na každé opatrenie podľa odsekov 6 až 9 tohto článku.

11. Preventívny akčný plán sa od 1. marca 2019 aktualizuje každé štyri roky alebo častejšie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, alebo na žiadosť Komisie. Aktualizovaný plán zohľadňuje aktualizované posúdenie rizika a výsledky skúšok vykonaných v súlade s článkom 10 ods. 3 Na aktualizovaný plán sa uplatňuje článok 8.

Článok 10

Obsah núdzových plánov

1. V núdzovom pláne sa: a) vychádza z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1; b) vymedzuje úloha a povinnosti plynárenských podnikov, v prípade potreby prevádzkovateľov prenosových sústav a priemyselných odberateľov plynu vrátane relevantných výrobcov elektrickej energie, so zreteľom na rôznu mieru, do akej sú postihnuté v prípade prerušenia dodávok plynu, a ich súčinnosť s príslušnými orgánmi a v prípade potreby s národnými regulačnými orgánmi na každej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1; c) vymedzuje úloha a povinnosti príslušných orgánov a iných subjektov, ktorým boli pridelené úlohy uvedené v článku 3 ods. 2 na každej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1; d) zaručuje, aby sa plynárenským podnikom a priemyselným odberateľom plynu vrátane relevantných výrobcov elektrickej energie poskytol dostatok príležitostí reagovať na úrovne krízovej situácie uvedené v článku 11 ods. 1; e) v prípade potreby identifikujú opatrenia a kroky, ktoré sa majú vykonať na zmiernenie potenciálneho vplyvu prerušenia dodávok plynu na diaľkové vykurovanie a na dodávky elektrickej energie vyrábanej z plynu, a to v prípade potreby aj prostredníctvom integrovaného pohľadu na prevádzku energetických systémov v rámci plynárenských sietí a elektrizačných sústav; f) stanovujú podrobné postupy a opatrenia, ktoré sa majú dodržiavať na úrovniach krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1 vrátane zodpovedajúcich režimov výmeny informácií; g) určuje krízový manažér a vymedzuje jeho úloha; h) stanovuje, akým spôsobom môžu trhové opatrenia prispieť k zvládnutiu situácie na úrovni pohotovosti a k zmierneniu situácie v stave núdze; i) stanovuje, akým spôsobom môžu prispieť netrhové opatrenia, ktoré sú naplánované alebo sa majú vykonať v stave núdze, a posudzuje, do akej miery je použitie takýchto netrhových opatrení potrebné na riešenie krízy. Účinky netrhových opatrení sa posúdia a definujú sa postupy na ich vykonávanie. Netrhové opatrenia sa používajú iba vtedy, ak sa samotnými trhovými mechanizmami už nedokážu zabezpečovať dodávky, najmä chráneným odberateľom, alebo na uplatňovanie článku 13; j) opisujú mechanizmy používané na spoluprácu s ďalšími členskými štátmi v rámci úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1 a dojednania pre výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi; k) podrobne stanovujú povinnosti plynárenských podnikov a v prípade potreby elektroenergetických podnikov v oblasti podávania správ v prípade úrovní stavu núdze; l) opisujú platné technické alebo právne dojednania, aby sa zabránilo neprimeranej spotrebe plynu zo strany odberateľov, ktorí sú pripojení k plynárenskej distribučnej alebo prepravnej sieti, ale nie sú chránenými odberateľmi; m) opisujú platné technické, právne a finančné dojednania na uplatňovanie povinností týkajúcich sa solidarity stanovených v článku 13; n) uvádza odhad objemu plynu, ktorý by mohli spotrebovať odberatelia chránení solidaritou, pokrývajúci aspoň prípady uvedené v článku 6 ods. 1; o) stanovuje zoznam vopred vymedzených opatrení na poskytnutie plynu v prípade stavu núdze vrátane obchodných dohôd medzi stranami zúčastňujúcimi sa na takýchto opatreniach a v prípade potreby kompenzačných mechanizmov určených plynárenským podnikom, pričom sa zohľadní dôvernosť citlivých údajov. Takéto opatrenia môžu zahŕňať cezhraničné dohody medzi členskými štátmi a/alebo plynárenskými podnikmi.

S cieľom zabrániť neprimeranej spotrebe plynu počas stavu núdze, ako sa uvádza v písmene l) prvého pododseku, alebo počas uplatňovania opatrení uvedených v článku 11 ods. 3 a v článku 13, príslušný orgán dotknutého členského štátu informuje odberateľov, ktorí nie sú chránenými odberateľmi, že musia zastaviť alebo znížiť svoju spotrebu plynu bez toho, aby vznikla technicky nebezpečná situácia.

2. Núdzový plán sa od 1. marca 2019 aktualizuje každé štyri roky alebo častejšie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, alebo na žiadosť Komisie. V aktualizovanom pláne sa zohľadňuje aktualizované posúdenie rizika a závery skúšok vykonaných v súlade s odsekom 3 tohto článku. Na aktualizovaný plán sa uplatňuje článok 8 ods. 4 až 11.

3. Opatrenia, činnosti a postupy uvedené v núdzovom pláne sa medzi jeho pravidelnými aktualizáciami uvedenými v odseku 2, ktoré sa vykonávajú každé štyri roky, testujú aspoň raz. Na účely skúšok núdzového plánu príslušný orgán simuluje scenáre s vysokým a stredným dosahom, ako aj reakcie v reálnom čase v súlade s uvedeným núdzovým plánom. Výsledky skúšok predkladá príslušný orgán v rámci GCG.

4. Núdzovým plánom sa zabezpečuje zachovanie cezhraničného prístupu k infraštruktúre v prípade stavu núdze, a to v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné, a nesmie sa ním zavádzať žiadne opatrenie, ktoré by neprimerane obmedzovalo cezhraničný tok plynu.

Článok 11

Vyhlásenie krízovej situácie

1. Tri úrovne krízovej situácie sú: a) úroveň včasného varovania („včasné varovanie“): v prípade, že existuje konkrétna, závažná a spoľahlivá informácia o tom, že by mohlo dôjsť k situácii, ktorá pravdepodobne výrazne zhorší stav dodávok plynu a môže viesť k prechodu na úroveň pohotovosti alebo stavu núdze; úroveň včasného varovania možno spustiť mechanizmom včasného varovania; b) úroveň pohotovosti („pohotovosť“): v prípade, že dôjde k prerušeniu dodávok plynu alebo k výnimočne vysokému dopytu po plyne, čo výrazne zhorší situáciu v oblasti dodávok plynu, ale trh je ešte schopný vysporiadať sa s týmto prerušením alebo dopytom bez toho, aby bolo potrebné uplatniť netrhové opatrenia; c) úroveň stavu núdze („stav núdze“): v prípade, že dôjde k výnimočne vysokému dopytu po plyne, výraznému prerušeniu dodávok plynu alebo inému zásadnému zhoršeniu situácie v oblasti dodávok plynu a boli uplatnené všetky relevantné trhové opatrenia, avšak dodávky plynu nepostačujú na to, aby uspokojili zostávajúci dopyt po plyne, takže sa musia dodatočne zaviesť netrhové opatrenia, a to najmä s cieľom zachovať dodávky plynu chráneným odberateľom podľa článku 6.

2. V prípade, že príslušný orgán vyhlási jednu z úrovní krízovej situácie uvedených v odseku 1, bezodkladne o tom informuje Komisiu, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, a poskytne im všetky potrebné informácie, najmä informácie o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať. V prípade stavu núdze, ktorý môže mať za následok žiadosť o poskytnutie pomoci od Únie a jej členských štátov, príslušný orgán dotknutého členského štátu o tom bezodkladne informuje Koordinačné centrum Komisie pre reakcie na núdzové situácie (ERCC).

3. Ak členský štát vyhlásil stav núdze a uviedol, že sú potrebné cezhraničné opatrenia, každý zvýšený štandard dodávky plynu alebo dodatočná povinnosť stanovená pre plynárenské podniky v iných členských štátoch v tej istej rizikovej skupine podľa článku 6 ods. 2 sa dočasne zníži na úroveň stanovenú v článku 6 ods. 1.

Povinnosti stanovené v prvom pododseku tohto odseku sa prestanú uplatňovať okamžite potom, ako príslušný orgán vyhlási ukončenie stavu núdze, alebo ak Komisia dospeje v súlade s prvým pododsekom odseku 8 k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené.

4. V prípade, že príslušný orgán vyhlási stav núdze, riadi sa vopred vymedzenými opatreniami uvedenými vo svojom núdzovom pláne a bezodkladne o tom informuje Komisiu a príslušné orgány v rámci rizikovej skupiny, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, najmä o opatreniach, ktoré zamýšľa prijať. V riadne odôvodnených výnimočných prípadoch môže príslušný orgán prijať opatrenia, ktoré sa od núdzového plánu odkláňajú. Príslušný orgán bezodkladne informuje Komisiu a príslušné orgány v rámci svojej rizikovej skupiny stanovenej v prílohe I, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený, o každom takomto opatrení a poskytne odôvodnenie tohto odklonu.

5. Prevádzkovateľ prepravnej siete zabezpečí, aby v prípade, že je v susednom členskom štáte vyhlásený stav núdze, mala kapacita v prepojovacích bodoch do tohto členského štátu, bez ohľadu na to, či je pevná alebo prerušiteľná a či bola rezervovaná pred alebo počas stavu núdze, prioritu pred konkurenčnou kapacitou na výstupných bodoch do zásobníkov. Užívateľ siete prioritnej kapacity bezodkladne zaplatí spravodlivú náhradu užívateľovi siete pevnej kapacity za finančné straty vzniknuté v dôsledku stanovenia priorít vrátane primeranej náhrady za náklady vzniknuté v dôsledku prerušenia pevnej kapacity. Procesom určovania a platenia náhrady nie je dotknuté uplatňovanie pravidla priority.

6. Členské štáty a najmä príslušné orgány zabezpečia, aby: a) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré kedykoľvek neprimerane obmedzujú tok plynu v rámci vnútorného trhu; b) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré by mohli vážne ohroziť situáciu v oblasti dodávok plynu v inom členskom štáte, a c) sa zachoval cezhraničný prístup k infraštruktúre v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné v súlade s núdzovým plánom.

7. Počas stavu núdze a na základe opodstatnených dôvodov môže členský štát na základe žiadosti príslušného prevádzkovateľa prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľa prepravnej siete rozhodnúť o uprednostnení dodávok plynu určitým kritickým plynovým elektrárňam pred dodávkami plynu určitým kategóriám chránených odberateľov, ak by výpadok dodávok plynu do takých kritických plynových elektrární mohol buď: a) mať za následok vznik závažnej škody vo fungovaní elektrizačnej sústavy, alebo b) narušiť výrobu a/alebo prepravu plynu.

Takéto opatrenie členských štátov vychádza z posúdenia rizika.

Kritické plynové elektrárne uvedené v prvom pododseku musia byť jasne určené spolu s možným objemom plynu, na ktorý by sa takéto opatrenie vzťahovalo, a zahrnuté do regionálnych kapitol preventívnych akčných plánov a núdzových plánov. Ich určenie sa vykonáva v úzkej spolupráci s prevádzkovateľom prenosovej sústavy a prevádzkovateľom prepravnej siete dotknutého členského štátu.

8. Komisia čo najskôr, v každom prípade však do piatich dní po prijatí informácií od príslušného orgánu uvedených v odseku 2 overí, či je vyhlásenie stavu núdze opodstatnené v súlade s odsekom 1 písm. c), či sú prijaté kroky v súlade s opatreniami uvedenými v núdzovom pláne, či pre plynárenské podniky nepredstavujú neprimerané zaťaženie a či sú v súlade s odsekom 6. Komisia môže na žiadosť iného príslušného orgánu, plynárenských podnikov alebo z vlastnej iniciatívy požiadať príslušný orgán, aby upravil opatrenia, ak sú v rozpore s podmienkami uvedenými v prvej vete tohto odseku. Komisia môže takisto požiadať príslušný orgán, aby vyhlásil ukončenie stavu núdze, ak dospeje k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené podľa odseku 1 písm. c).

Príslušný orgán zmení svoje opatrenia do troch dní od oznámenia požiadavky Komisie a oznámi to Komisii alebo ju informuje o dôvodoch, pre ktoré s touto žiadosťou nesúhlasí. V takom prípade môže Komisia svoju žiadosť do troch dní po tom, ako bola informovaná, zmeniť alebo ju vziať späť, alebo zvolať stretnutie s dotknutým príslušným orgánom, alebo v prípade potreby s dotknutými príslušnými orgánmi, a ak to považuje za potrebné, aj s GCG, aby s nimi záležitosť prerokovala. Komisia svoju žiadosť o akúkoľvek zmenu opatrenia podrobne zdôvodní. Príslušný orgán v plnej miere zohľadní stanovisko Komisie. Ak sa konečné rozhodnutie príslušného orgánu odlišuje od stanoviska Komisie, príslušný orgán uvedie dôvody, ktoré ho k takému rozhodnutiu viedli.

9. V prípade, že príslušný orgán vyhlási ukončenie niektorej z úrovní krízovej situácie uvedených v odseku 1, informuje o tom Komisiu, ako aj príslušné orgány členských štátov, s ktorými je členský štát uvedeného príslušného orgánu priamo prepojený.

Článok 12

Reakcie Únie a regiónov na stav núdze

1. Komisia môže vyhlásiť stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie na žiadosť príslušného orgánu, ktorý vyhlásil stav núdze, a po overení podľa článku 11 ods. 8.

Komisia podľa potreby vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie na žiadosť aspoň dvoch príslušných orgánov, ktoré vyhlásili stav núdze, a po overení podľa článku 11 ods. 8 a ak dôvody pre tieto stavy núdze spolu súvisia.

Vo všetkých prípadoch, keď Komisia vyhlási stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie, zhromaždí stanoviská ostatných príslušných orgánov, pričom využije komunikačné prostriedky najvhodnejšie pre danú situáciu, a riadne zohľadní všetky relevantné informácie, ktoré od nich získa. Keď Komisia na základe posúdenia rozhodne, že dôvody stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie pominuli a stav núdze už nie je opodstatnený, vyhlási ukončenie stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie a svoje rozhodnutie odôvodní a informuje o ňom Radu.

2. Komisia zvolá zasadnutie GCG, hneď ako vyhlási stav núdze v regióne alebo stav núdze v Únii.

3. V prípade stavu núdze v regióne alebo stavu núdze v Únii Komisia koordinuje činnosť príslušných orgánov, pričom v plnej miere zohľadňuje relevantné informácie GCG a výsledky konzultácií s touto skupinou. Komisia najmä: a) zabezpečuje výmenu informácií; b) zabezpečuje konzistentnosť a účinnosť opatrení na úrovni členských štátov a regiónov vo vzťahu k Únii; c) koordinuje opatrenia voči tretím krajinám.

4. Komisia môže zvolať skupinu pre krízové riadenie zloženú z krízových manažérov uvedených v článku 10 ods. 1 písm. g) z členských štátov, ktorých sa stav núdze týka. Po dohode s krízovými manažérmi môže Komisia prizvať iné relevantné zúčastnené strany. Komisia zabezpečí, aby bola GCG pravidelne informovaná o činnosti skupiny pre krízové riadenie.

5. Členské štáty a najmä príslušné orgány zabezpečia, aby: a) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré kedykoľvek neprimerane obmedzujú tok plynu v rámci vnútorného trhu, najmä tok plynu na postihnuté trhy; b) neboli zavedené žiadne opatrenia, ktoré by mohli vážne ohroziť situáciu v oblasti dodávok plynu v inom členskom štáte, a c) sa zachoval cezhraničný prístup k infraštruktúre v súlade s nariadením (ES) č. 715/2009, pokiaľ je to technicky a bezpečnostne možné v súlade s núdzovým plánom.

6. Ak Komisia na žiadosť príslušného orgánu alebo plynárenského podniku alebo z vlastnej iniciatívy dospeje k záveru, že v čase stavu núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie je opatrenie prijaté členským štátom alebo príslušným orgánom alebo konanie plynárenského podniku v rozpore s odsekom 5, požiada členský štát alebo príslušný orgán, aby svoje opatrenie zmenil, alebo aby prijal opatrenie s cieľom dosiahnuť súlad s odsekom 5, pričom ho informuje o dôvodoch svojej žiadosti. Riadne sa zohľadňuje potreba bezpečnej prevádzky plynárenských sietí za každých okolností.

Členský štát alebo príslušný orgán zmenia svoje opatrenie do troch dní od oznámenia žiadosti Komisie a oznámia to Komisii, alebo jej uvedú dôvody, pre ktoré s touto žiadosťou nesúhlasia. V takom prípade môže Komisia svoju žiadosť do troch dní po tom, ako bola informovaná, zmeniť alebo vziať späť, alebo zvolať stretnutie s členským štátom alebo príslušným orgánom, a ak to považuje za potrebné, aj s GCG, aby s nimi záležitosť prerokovala. Komisia svoju žiadosť o akúkoľvek zmenu opatrenia podrobne zdôvodní. Členský štát alebo príslušný orgán v plnej miere zohľadní stanovisko Komisie. Ak sa konečné rozhodnutie príslušného orgánu alebo členského štátu odlišuje od stanoviska Komisie, príslušný orgán alebo členský štát uvedie dôvody, ktoré ho k rozhodnutiu viedli.

7. Komisia po konzultácii s GCG vytvorí stály rezervný zoznam pre osobitnú skupinu pre monitorovanie, ktorú tvoria odborníci v odvetví a zástupcovia Komisie. Osobitná skupina pre monitorovanie môže byť vyslaná mimo Únie a v spolupráci s dodávateľskými a tranzitnými tretími krajinami monitoruje toky plynu do Únie a podáva o nich správy.

8. Príslušný orgán poskytuje centru Komisie ERCC informácie o akejkoľvek potrebe pomoci. ERCC vyhodnocuje celkový stav a vydáva odporúčania týkajúce sa pomoci, ktorá by mala byť poskytnutá najviac postihnutým členským štátom a v prípade potreby tretím krajinám.

Článok 13

Solidarita

1. Ak členský štát požiadal o uplatnenie solidárneho opatrenia podľa tohto článku, členský štát, ktorý je priamo prepojený so žiadajúcim členským štátom, alebo, ak tak tento členský štát stanoví, jeho príslušný orgán alebo prevádzkovateľ prepravnej siete alebo prevádzkovateľ distribučnej siete prijme, pokiaľ je to možné bez zapríčinenia nebezpečných situácií, potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa dodávky plynu iným odberateľom ako odberateľom chráneným solidaritou na jeho území znížili alebo aby nepokračovali, a to v takom rozsahu a tak dlho, kým sa nezabezpečia dodávky odberateľom chráneným solidaritou v žiadajúcom členskom štáte. Žiadajúci členský štát zabezpečí, aby sa relevantný objem plynu účinne dodal odberateľom chráneným solidaritou na jeho území.

Vo výnimočných prípadoch a na základe riadne odôvodnenej žiadosti, ktorú príslušný prevádzkovateľ prenosovej sústavy alebo prevádzkovateľ prepravnej siete predloží svojmu príslušnému orgánu, sa plyn môže podľa článku 11 ods. 7 aj naďalej dodávať do určitých rozhodujúcich plynových elektrární v členskom štáte poskytujúcom solidaritu v prípade, ak by výpadok dodávok plynu do takých elektrární mal za následok vznik závažnej škody vo fungovaní elektrizačnej sústavy alebo by mohol narušiť výrobu a/alebo prepravu plynu.

2. Členský štát taktiež poskytuje solidárne opatrenie inému členskému štátu, s ktorým je prepojený cez tretiu krajinu, pokiaľ toky cez túto tretiu krajinu nie sú obmedzené. Také rozšírenie opatrenia podlieha dohode príslušných členských štátov, ktoré podľa potreby zahrnú tretiu krajinu, cez ktorú sú prepojené.

3. Solidárne opatrenie sa prijíma ako posledná možnosť a uplatňuje sa len vtedy, ak žiadajúci členský štát: a) nie je schopný pokryť deficit dodávok plynu odberateľom chráneným solidaritou napriek uplatňovaniu opatrenia uvedeného v článku 11 ods. 3; b) už vyčerpal všetky trhové opatrenia a všetky opatrenia stanovené v jeho núdzovom pláne; c) oznámil výslovnú žiadosť Komisii a príslušným orgánom všetkých členských štátov, s ktorými je prepojený buď priamo, alebo – podľa odseku 2 – cez tretiu krajinu, ku ktorej je pripojený opis vykonaných opatrení uvedených v písmene b) tohto odseku; d) sa zaväzuje bezodkladne zaplatiť členskému štátu poskytujúcemu solidaritu spravodlivú kompenzáciu podľa odseku 8.

4. Ak existuje viac ako jeden členský štát, ktorý by mohol poskytnúť solidaritu žiadajúcemu členskému štátu, žiadajúci členský štát sa po konzultácii so všetkými členskými štátmi požiadanými o poskytnutie solidarity snaží vybrať najvýhodnejšiu ponuku na základe nákladov, rýchlosti dodania, spoľahlivosti a diverzifikácie dodávok plynu. Dotknuté členské štáty predkladajú takéto ponuky na základe dobrovoľných opatrení na strane spotreby, a to v čo najväčšom možnom rozsahu a čo najdlhšie pred tým, než sa pristúpi k netrhovým opatreniam.

5. Ak sa preukáže, že trhové opatrenia sú pre členský štát poskytujúci solidaritu nedostatočné na účely riešenia deficitu dodávok plynu odberateľom chráneným solidaritou v žiadajúcom členskom štáte, členský štát poskytujúci solidaritu môže zaviesť netrhové opatrenia s cieľom dosiahnuť súlad s povinnosťami stanovenými v odsekoch 1 a 2.

6. Príslušný orgán žiadajúceho členského štátu okamžite informuje Komisiu a príslušné orgány dotknutých členských štátov poskytujúcich solidaritu, keď sú dodávky plynu pre odberateľov chránených solidaritou na jeho území zabezpečené, alebo ak sú povinnosti podľa odsekov 1 a 2 na základe jeho potrieb znížené, alebo ak sú pozastavené na žiadosť členského štátu prijímajúceho solidaritu.

7. Povinnosti stanovené v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú s výhradou technicky bezpečnej a spoľahlivej prevádzky plynárenskej siete členského štátu poskytujúceho solidaritu a obmedzenia maximálnej vývoznej kapacity prepojenia infraštruktúry príslušného členského štátu do žiadajúceho členského štátu. V technických, právnych a finančných dojednaniach sa môžu zohľadniť takéto okolnosti, najmä tie, na základe ktorých sa na trhu dosiahne dodávka až na úrovni maximálnej kapacity prepojenia.

8. Solidarita v rámci tohto nariadenia sa uplatňuje na základe náhrady. Členský štát žiadajúci o solidaritu bezodkladne zaplatí spravodlivú náhradu alebo zabezpečí jej bezodkladnú platbu členskému štátu poskytujúcemu solidaritu. Takáto spravodlivá náhrada pokrýva aspoň: a) plyn dodávaný na územie žiadajúceho členského štátu; b) všetky ostatné relevantné a opodstatnené náklady vzniknuté pri poskytovaní solidarity, v prípade potreby vrátane nákladov na také opatrenia, ktoré sa prijali vopred; c) uhradenie každej náhrady vyplývajúcej zo súdnych konaní, z arbitrážnych konaní alebo podobných konaní a urovnaní a súvisiace náklady na takéto konania, do ktorých je zapojený členský štát poskytujúci solidaritu a ktoré sa vedú voči subjektom zapojeným do poskytovania takejto solidarity.

Spravodlivá náhrada podľa prvého pododseku zahŕňa okrem iného všetky opodstatnené náklady, ktoré členskému štátu poskytujúcemu solidaritu vznikajú z dôvodu povinnosti vyplatiť náhradu na základe základných práv zaručených právom Únie a na základe platných medzinárodných záväzkov pri vykonávaní tohto článku, ako aj ďalšie opodstatnené náklady, ktoré vznikli v dôsledku vyplatenia náhrady podľa vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa náhrady.

Do 1. decembra 2018 členské štáty prijmú potrebné opatrenia – najmä technické, právne a finančné dojednania podľa odseku 10 – na účely vykonávania prvého a druhého pododseku tohto odseku. Takými opatreniami sa môžu stanoviť praktické postupy na zabezpečenie včasných platieb.

9. Členské štáty zabezpečia, aby sa ustanovenia tohto článku vykonávali v súlade so zmluvami, s Chartou základných práv Európskej únie, ako aj platnými medzinárodnými záväzkami. Na tento účel prijmú potrebné opatrenia.

10. Do 1. decembra 2018 členské štáty prijmú potrebné opatrenia vrátane opatrení dohodnutých v technických, právnych a finančných dojednaniach, aby sa zabezpečilo, že plyn sa dodáva odberateľom chráneným solidaritou v žiadajúcom členskom štáte v súlade s odsekmi 1 a 2. Technické, právne a finančné dojednania sa dohodnú medzi členskými štátmi, ktoré sú priamo prepojené alebo – v súlade s odsekom 2 – cez tretiu krajinu, a opíšu sa v ich príslušných núdzových plánoch. Takéto dojednania sa môžu okrem iného vzťahovať na tieto prvky: a) prevádzková bezpečnosť sietí; b) ceny plynu, ktoré sa majú uplatňovať, a/alebo metodika ich stanovovania berúc do úvahy vplyv na fungovanie trhu; c) využívanie prepojení vrátane obojsmernej kapacity a podzemných zásobníkov zemného plynu; d) objemy plynu alebo metodika na ich stanovovanie; e) kategórie nákladov, na ktoré sa bude musieť vzťahovať spravodlivá a včasná náhrada, ktorá môže zahŕňať náhradu škody pre znevýhodnené odvetvia; f) uvedenie spôsobu, akým by bolo možné vypočítať spravodlivú náhradu.

Finančné dojednania, na ktorých sa členské štáty dohodli predtým, ako sa požiadalo o solidaritu, obsahujú ustanovenia, ktorými sa umožní výpočet spravodlivej náhrady za všetky relevantné a opodstatnené náklady, ktoré vznikli pri poskytovaní solidarity, a záväzok, že sa táto náhrada zaplatí.

Prostredníctvom každého mechanizmu náhrady nákladov sa poskytujú stimuly na účasť na trhovo orientovaných riešeniach, ako sú napríklad aukcie a mechanizmy reakcie na dopyt. Nevytvárajú sa ním nevhodné stimuly, ani pokiaľ ide o finančné podmienky, na základe ktorých by účastníci trhu odložili svoje činnosti dovtedy, kým sa nezačnú uplatňovať netrhové opatrenia. Všetky mechanizmy náhrady nákladov alebo aspoň ich zhrnutia sa zahrnú do núdzových plánov.

11. Kým má členský štát možnosť zabezpečovať spotrebu plynu pre svojich odberateľov chránených solidaritou zo svojej vlastnej produkcie, je oslobodený od povinnosti uzavrieť technické, právne a finančné dojednania s členskými štátmi, s ktorými je prepojený priamo alebo – v súlade s odsekom 2– cez tretiu krajinu, na účely prijatia solidarity. Takýmto oslobodením nie je dotknutá povinnosť príslušného členského štátu poskytovať solidaritu iným členským štátom podľa tohto článku.

12. Komisia do 1. decembra 2017 a po konzultácii s GCG ustanoví právne nezáväzné usmernenia pre kľúčové prvky technických, právnych a finančných dojednaní, najmä o tom, ako sa v praxi uplatňujú prvky opísané v odsekoch 8 a 10.

13. Ak sa členské štáty do 1. októbra 2018 nedohodnú na potrebných technických, právnych a finančných dojednaniach, Komisia môže po konzultácii s dotknutými príslušnými orgánmi navrhnúť rámec pre takéto opatrenia, v ktorom sa stanovia potrebné zásady na účely ich sfunkčnenia a ktorý sa bude zakladať na usmerneniach Komisie stanovených v odseku 12. Členské štáty sfinalizujú svoje dojednania do 1. decembra 2018, pričom v najvyššej miere zohľadnia návrh Komisie.

14. Uplatniteľnosť tohto článku nie je dotknutá, ak sa členským štátom nepodarí dosiahnuť dohodu o ich technických, právnych a finančných dojednaniach alebo ich sfinalizovať. V takejto situácii sa dotknuté členské štáty dohodnú na potrebných opatreniach ad hoc a členský štát žiadajúci o solidaritu prijme záväzok v súlade s odsekom 3 písm. d).

15. Povinnosti stanovené v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa prestanú uplatňovať okamžite po vyhlásení ukončenia stavu núdze alebo potom, ako Komisia dospeje v súlade s prvým pododsekom článku 11 ods. 8 k záveru, že vyhlásenie stavu núdze nie je alebo už nie je opodstatnené.

16. Ak Únii vzniknú náklady na základe akejkoľvek inej zodpovednosti, než je zodpovednosť za protiprávne konanie alebo protiprávne správanie podľa druhého odseku článku 340 ZFEÚ, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sú členské štáty povinné prijať podľa tohto článku, tieto náklady jej uhradí členský štát prijímajúci solidaritu.

Článok 14

Výmena informácií

1. Ak členský štát vyhlási jednu z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1, dotknuté plynárenské podniky sprístupnia príslušnému orgánu dotknutého členského štátu každý deň najmä tieto informácie: a) denné prognózy dopytu po plyne a dodávok plynu na nasledujúce tri dni v miliónoch metrov kubických za deň (milióny m3/deň); b) tok plynu za deň vo všetkých cezhraničných vstupných a výstupných bodoch, ako aj vo všetkých bodoch, v ktorých sa pripája zariadenie na výrobu plynu, zásobník alebo terminál LNG k sieti, vyjadrený v miliónoch metrov kubických za deň (milióny m3/deň); c) obdobie vyjadrené v dňoch, počas ktorého sa očakáva, že dodávky plynu chráneným odberateľom možno zabezpečiť.

2. Komisia môže v prípade stavu núdze v regióne alebo stavu núdze v Únii požiadať, aby jej príslušný orgán uvedený v odseku 1 bezodkladne poskytol prinajmenšom: a) informácie uvedené v odseku 1; b) informácie o plánovaných opatreniach, ktoré má príslušný orgán uskutočniť, a o opatreniach, ktoré už vykonal na zmiernenie stavu núdze, a informácie o ich účinnosti; c) žiadosti o dodatočné opatrenia, ktoré majú prijať iné príslušné orgány; d) opatrenia vykonané na žiadosť iných príslušných orgánov.

3. Po skončení stavu núdze príslušný orgán uvedený v odseku 1 čo najskôr, najneskôr však šesť týždňov po zrušení stavu núdze, predloží Komisii podrobné posúdenie stavu núdze a účinnosti vykonaných opatrení vrátane posúdenia hospodárskeho vplyvu stavu núdze, vplyvu na sektor elektroenergetiky a pomoci, ktorá bola poskytnutá Únii a jej členským štátom alebo ktorú poskytla Únia a jej členské štáty. Toto posúdenie sa sprístupní GCG a zohľadní sa v aktualizáciách preventívnych akčných plánov a núdzových plánov.

Komisia vykoná analýzu posúdení príslušných orgánov a jej výsledky predloží v súhrnnej podobe členským štátom, Európskemu parlamentu a GCG.

4. V náležite odôvodnených prípadoch a bez ohľadu na vyhlásenie stavu núdze môže príslušný orgán najviac postihnutého členského štátu požadovať, aby plynárenské podniky poskytli informácie uvedené v odseku 1 alebo dodatočné informácie potrebné na posúdenie celkovej situácie týkajúcej sa dodávok plynu v členskom štáte alebo iných členských štátoch vrátane zmluvných informácií okrem informácií o cene. Komisia môže požiadať príslušné orgány o informácie, ktoré poskytli plynárenské podniky podľa tohto odseku za predpokladu, že tie isté informácie sa Komisii ešte nezaslali.

5. Ak Komisia dospeje k záveru, že dodávky plynu v Únii alebo v časti Únie sú ohrozené alebo by mohli byť ohrozené, čo by mohlo viesť k vyhláseniu jednej z úrovní krízovej situácie uvedených v článku 11 ods. 1, môže požiadať dotknuté príslušné orgány, aby zhromaždili a predložili Komisii informácie potrebné na posúdenie situácie týkajúcej sa dodávok plynu. Komisia svoje posúdenie poskytne GCG.

6. Aby príslušné orgány a Komisia mohli posúdiť situáciu v oblasti bezpečnosti dodávok plynu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj na úrovni Únie, každý plynárenský podnik oznámi: a) dotknutému príslušnému orgánu zo zmlúv o dodávkach plynu s cezhraničným rozmerom a platnosťou viac než jeden rok, ktoré uzavrel na účely obstarávania plynu, nasledujúce údaje: i) trvanie zmluvy; ii) ročné zmluvne dohodnuté objemy; iii) maximálny denný objem, ktorý sa v zmluve stanovil pre prípad vyhlásenia stavu pohotovosti alebo stavu núdze; iv) zmluvné odberné miesta; v) minimálny denný a mesačný objem plynu; vi) podmienky na pozastavenie dodávok plynu; vii) údaj o tom, či daná zmluva samostatne alebo spolu so zmluvami s tým istým dodávateľom alebo jeho pridruženými spoločnosťami zodpovedá v najviac postihnutom členskom štáte prahovej hodnote 28 % uvedenej v odseku 6 písm. b) alebo či túto hodnotu prekračuje. b) príslušnému orgánu najviac postihnutého členského štátu okamžite po ich uzavretí alebo zmene svoje zmluvy o dodávkach plynu s trvaním viac než jeden rok, uzavreté alebo zmenené 1. novembra 2017 alebo po tomto dátume, ktoré samostatne alebo spolu s jeho zmluvami s tým istým dodávateľom alebo jeho pridruženými spoločnosťami zodpovedajú 28 % ročnej spotreby plynu v tomto členskom štáte, ktorá sa má vypočítať na základe najnovších dostupných údajov, alebo túto hodnotu prekračujú. Okrem toho do 2. novembra 2018 plynárenské podniky oznámia príslušnému orgánu všetky existujúce zmluvy spĺňajúce tie isté podmienky. Oznamovacia povinnosť sa nevzťahuje na informácie o cenách ani na zmeny týkajúce sa iba ceny plynu. Oznamovacia povinnosť sa vzťahuje aj na všetky obchodné dohody, ktoré sú relevantné z hľadiska plnenia zmluvy o dodávkach plynu, okrem informácií o cene.

Príslušný orgán oznámi údaje uvedené v písmene a) prvého pododseku v anonymnej forme Komisii. V prípade uzavretia nových zmlúv alebo vykonania zmien existujúcich zmlúv sa celý súbor údajov oznámi do konca septembra príslušného roka. Ak príslušný orgán má pochybnosti, či sa nejakou zmluvou podľa písmena b) prvého pododseku neohrozuje bezpečnosť dodávok plynu do členského štátu alebo regiónu, informuje o takej zmluve Komisiu.

7. V prípadoch, ktoré sú riadne odôvodnené potrebou zaručiť transparentnosť kľúčových zmlúv o dodávkach plynu relevantných pre bezpečnosť dodávok plynu, a v prípadoch, v ktorých sa príslušný orgán najviac postihnutého členského štátu alebo Komisia domnievajú, že zmluvou o dodávke plynu sa môže ohroziť bezpečnosť dodávok plynu niektorého členského štátu, regiónu alebo Únie, príslušný orgán členského štátu alebo Komisia môže požiadať plynárenský podnik, aby poskytol zmluvu na posúdenie jej vplyvu na bezpečnosť dodávok plynu, bez informácií o cenách. Žiadosť musí byť odôvodnená a môže sa vzťahovať aj na podrobnosti akýchkoľvek ďalších obchodných dohôd, ktoré sú relevantné z hľadiska plnenia zmluvy o dodávkach plynu, okrem informácií o cene. V odôvodnení sa zohľadňuje proporcionalita daného administratívneho zaťaženia.

8. Príslušné orgány, ktoré získajú informácie na základe odseku 6 písm. b) alebo odseku 7 tohto článku, do troch mesiacov posúdia získané informácie na účely bezpečnosti dodávok plynu a výsledky svojho posúdenia predložia Komisii.

9. Príslušný orgán zohľadní informácie získané na základe tohto článku pri príprave posúdenia rizika, preventívneho akčného plánu a núdzového plánu alebo ich aktualizácií. Komisia môže prijať stanovisko, ktorým príslušnému orgánu navrhne, aby zmenil posúdenia rizika alebo plány na základe informácií získaných podľa tohto článku. Dotknutý príslušný orgán preskúma posúdenie rizika a plány, na ktoré sa vzťahuje žiadosť Komisie v súlade s postupom uvedeným v článku 8 ods. 9

10. Do 2. mája 2019 členské štáty stanovia pravidlá, ktoré sa týkajú sankcií, uplatniteľné na porušenia odseku 6 alebo 7 tohto článku zo strany plynárenských podnikov a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

11. Na účely tohto článku je „najviac postihnutým členským štátom“ členský štát, v ktorom zmluvná strana danej zmluvy vykonáva väčšinu svojho predaja plynu alebo sa v ňom nachádza väčšina jej odberateľov.

12. Všetky zmluvy alebo zmluvné informácie získané na základe odsekov 6 a 7, ako aj príslušné posúdenia, ktoré vykonajú príslušné orgány alebo Komisia, musia zostať dôverné. Príslušné orgány a Komisia zabezpečujú úplnú dôvernosť.

Článok 15

Služobné tajomstvo

1. Všetky citlivé obchodné informácie prijaté, vymenené alebo zaslané podľa článku 14 ods. 4 až 8, ako aj článku 18 s výnimkou výsledkov posúdení uvedených v článku 14 ods. 3 a 5 sú dôverné a podliehajú podmienkam služobného tajomstva ustanoveným v tomto článku.

2. Povinnosť služobného tajomstva sa vzťahuje na tieto osoby, ktoré prijímajú dôverné informácie v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia: a) osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre Komisiu; b) audítorov a odborníkov poverených Komisiou; c) osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre príslušné orgány a vnútroštátne regulačné orgány alebo iné relevantné orgány; d) audítorov a odborníkov poverených príslušnými orgánmi a vnútroštátnymi regulačnými orgánmi alebo inými relevantnými orgánmi.

3. Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo, iné ustanovenia tohto nariadenia alebo iné príslušné právne predpisy Únie, sa dôverné informácie, ktoré osoby uvedené v odseku 2 získali pri plnení svojich povinností, nesmú poskytovať žiadnej inej osobe ani orgánu okrem informácií v celkovej alebo súhrnnej podobe tak, aby jednotlivý účastník trhu alebo trh nemohol byť identifikovaný.

4. Bez toho, aby boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo, Komisia, príslušné orgány a vnútroštátne regulačné orgány, subjekty alebo osoby, ktoré prijímajú dôverné informácie podľa tohto nariadenia, môžu použiť dôverné informácie iba pri výkone svojich povinností a na vykonávanie svojich funkcií. Iné orgány, subjekty alebo osoby môžu tieto informácie používať na účely, na ktoré im boli poskytnuté, alebo v súvislosti so správnym alebo súdnym konaním týkajúcim sa výslovne plnenia ich úloh.

Článok 16

Spolupráca so zmluvnými stranami Energetického spoločenstva

1. Ak členské štáty a zmluvné strany Energetického spoločenstva spolupracujú v procese vypracúvania posúdení rizika a preventívnych akčných plánov a núdzových plánov, takáto spolupráca môže zahŕňať najmä určovanie interakcie a korelácie rizík a konzultácie na účely zabezpečenia cezhraničnej konzistentnosti preventívnych akčných plánov a núdzových plánov.

2. V súvislosti s odsekom 1 sa zmluvné strany Energetického spoločenstva môžu na pozvanie zo strany Komisie zúčastňovať v rámci GCG na práci na všetkých otázkach spoločného záujmu.

Článok 17

Monitorovanie Komisiou

Komisia priebežne monitoruje opatrenia týkajúce sa bezpečnosti dodávok plynu a pravidelne podáva správu GCG.

Komisia na základe posúdení uvedených v článku 8 ods. 7 vypracuje do 1. septembra 2023 návrh záverov týkajúcich sa možných prostriedkov na zvýšenie bezpečnosti dodávok plynu na úrovni Únie a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tohto nariadenia a v prípade potreby aj legislatívne návrhy na zmenu tohto nariadenia.

Článok 18

Oznámenia

Posúdenie rizika, preventívne akčné plány, núdzové plány a všetky ostatné dokumenty sa oznamujú Komisii elektronicky prostredníctvom platformy CIRCABC.

Akákoľvek korešpondencia týkajúca sa oznámenia sa predkladá elektronicky.

Článok 19

Vykonávanie delegovania právomoci

1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 8, článku 7 ods. 5 a článku 8 ods. 5 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. novembra 2017. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 8, článku 7 ods. 5 a článku 8 ods. 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4. Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 8, článku 7 ods. 5 a článku 8 ods. 5 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 20

Výnimka

1. Toto nariadenie sa neuplatňuje na Maltu a Cyprus, pokiaľ na ich území nebude dodávaný plyn. Malta a Cyprus spĺňajú povinnosti stanovené v nasledujúcich ustanoveniach a rozhodujú sa pre možnosti, ktoré si tieto členské štáty majú právo zvoliť v súlade s týmito ustanoveniami, v nasledujúcich lehotách stanovených odo dňa, keď sa na ich územie po prvýkrát začne dodávať plyn: a) v prípade článku 2 bodu5, článku 3 ods. 2, článku 7 ods. 5 a článku 14 ods. 6 písm. a): 12 mesiacov; b) v prípade článku 6 ods. 1: 18 mesiacov; c) v prípade článku 8 ods. 7: 24 mesiacov; d) v prípade článku 5 ods. 4: 36 mesiacov; e) v prípade článku 5 ods. 1: 48 mesiacov.

S cieľom splniť povinnosti uvedené v článku 5 ods. 1 môžu Malta a Cyprus uplatňovať ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 2, a to aj prostredníctvom použitia netrhových opatrení na strane spotreby.

2. Povinnosti súvisiace s prácou rizikových skupín stanovené v článkoch 7 a 8, pokiaľ ide o južný koridor zemného plynu a rizikové skupiny východného Stredozemia, sa začnú uplatňovať odo dňa, keď sa začne skúšobná prevádzka hlavnej infraštruktúry/plynovodu.

3. Kým bude mať Švédsko prístup k plynu len prostredníctvom prepojení z Dánska ako jeho jediného zdroja plynu a jeho jediného možného poskytovateľa solidarity, Dánsko a Švédsko sú oslobodené od povinnosti stanovenej v článku 13 ods. 10 uzavrieť technické, právne a finančné dojednania na účely poskytovania solidarity Dánsku zo strany Švédska. Tým nie je dotknutá povinnosť Dánska poskytovať solidaritu a uzavierať potrebné technické, právne a finančné dojednania na tento účel podľa článku 13.

Článok 21

Zrušenie

Nariadenie (EÚ) č. 994/2010 sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe IX.

Článok 22

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť štvrtým dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. novembra 2017.

Článok 13 ods. 1 až 6, článok 13 ods. 8 prvý a druhý pododsek a článok 13 ods. 14 a 15 sa však uplatňujú od 1. decembra 2018.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

▼M1









PRÍLOHA I

Regionálna spolupráca

Rizikové skupiny členských štátov, ktoré slúžia ako základ pre spoluprácu týkajúcu sa rizika, ako sa uvádza v článku 3 ods. 7, sú:

1. Rizikové skupiny, ktorým sa plyn dodáva z východu: a) Ukrajina: Bulharsko, Česko, Dánsko, Nemecko, Grécko, Chorvátsko, Taliansko, Luxembursko, Maďarsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Švédsko; b) Bielorusko: Belgicko, Česko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Slovensko, Fínsko, Švédsko; c) Baltské more: Belgicko, Česko, Dánsko, Nemecko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Slovensko, Švédsko; d) Severovýchod: Česko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Slovensko, Fínsko, Švédsko; e) Transbalkánska oblasť: Bulharsko, Grécko, Maďarsko, Rumunsko.

2. Rizikové skupiny, ktorým sa plyn dodáva z oblasti Severného mora: a) Nórsko: Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Portugalsko, Švédsko; b) Plyn s nízkou výhrevnosťou: Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Holandsko; c) Dánsko: Dánsko, Nemecko, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Švédsko; d) Spojené kráľovstvo: Belgicko, Nemecko, Írsko, Luxembursko, Holandsko.

3. Rizikové skupiny, ktorým sa plyn dodáva zo severnej Afriky: a) Alžírsko: Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Malta, Rakúsko, Portugalsko, Slovinsko; b) Líbya: Chorvátsko, Taliansko, Malta, Rakúsko, Slovinsko.

4. Rizikové skupiny, ktorým sa plyn dodáva z juhovýchodu: a) Južný koridor zemného plynu – kaspický: Bulharsko, Grécko, Chorvátsko, Taliansko, Maďarsko, Malta, Rakúsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko; b) Východné Stredozemie: Grécko, Taliansko, Cyprus, Malta.

▼B









PRÍLOHA II

Výpočet vzorca N – 1

1. Definícia vzorca N – 1

Vzorec N – 1 opisuje schopnosť technickej kapacity plynárenskej infraštruktúry uspokojovať celkový dopyt po plyne vo výpočtovej oblasti v prípade prerušenia samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry počas dňa s výnimočne vysokým dopytom po plyne, ktorý sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov.

Plynárenská infraštruktúra zahŕňa prepravnú sieť pre plyn vrátane prepojení, ako aj zariadenia na výrobu plynu, zariadenia LNG a zásobníky pripojené k výpočtovej oblasti.

Technická kapacita celkovej zostávajúcej dostupnej plynárenskej infraštruktúry v prípade prerušenia samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry sa musí prinajmenšom rovnať celkovému dennému dopytu po plyne vo výpočtovej oblasti počas dňa s výnimočne vysokým dopytom, ktorý sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov.

Výsledky vzorca N – 1, ktorého výpočet je uvedený nižšie, sa musia prinajmenšom rovnať 100 %.

2. Metóda výpočtu vzorca N – 1

, N – 1 ≥ 100 %

Parametre používané na výpočet sa musia jasne opísať a odôvodniť.

Na výpočet EPm sa musí poskytnúť podrobný zoznam vstupných bodov a ich individuálnej kapacity.

3. Definície parametrov vzorca N – 1

„Výpočtová oblasť“ je zemepisná oblasť, pre ktorú sa vypočítava vzorec N – 1 a ktorú určil príslušný orgán.

Definícia týkajúca sa strany dopytu

„Dmax“ je celkový denný dopyt po plyne (v miliónoch m3/deň) vo výpočtovej oblasti počas dňa s výnimočne vysokým dopytom po plyne, ktorý sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov.

Definície týkajúce sa strany dodávky

„EP m “: technická kapacita vstupných bodov (v miliónoch m 3 /deň) okrem kapacity zariadení na výrobu plynu, zariadení LNG a zásobníkov, na ktoré sa vzťahujú P m , LNG m a S m , je celková technická kapacita všetkých hraničných vstupných bodov schopných dodávať plyn do výpočtovej oblasti.

„P m “: maximálna technická kapacita výroby (v miliónoch m 3 /deň) je celková maximálna technická denná kapacita výroby všetkých zariadení na výrobu plynu, ktorú možno dodať do vstupných bodov vo výpočtovej oblasti.

„S m “: maximálna technická ťažobná kapacita (v miliónoch m 3 /deň) je súčet maximálnej technickej dennej ťažobnej kapacity všetkých zásobníkov, ktorý možno dodať do vstupných bodov vo výpočtovej oblasti, berúc do úvahy ich fyzikálne vlastnosti.

„LNG m “: maximálna technická kapacita zariadenia LNG (v miliónoch m 3 /deň) je súčet maximálnych technických denných kapacít odvádzania plynu do siete zo všetkých zariadení LNG vo výpočtovej oblasti s prihliadnutím na kritické prvky ako prečerpanie do terminálu, poskytovanie podporných služieb, dočasné uskladňovanie a spätné splyňovanie LNG, ako aj technická kapacita odvádzania plynu do siete.

„I m “ je technická kapacita samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry (v miliónoch m 3 /deň) s najvyššou kapacitou pre dodávku do výpočtovej oblasti. Ak sú k spoločnej ťažobnej alebo nadväzujúcej plynárenskej infraštruktúre pripojené viaceré plynárenské infraštruktúry, ktoré nemožno prevádzkovať oddelene, považujú sa za jednu samostatnú plynárenskú infraštruktúru.

4. Výpočet vzorca N – 1 s využitím opatrení na strane Spotreby

, N – 1 ≥ 100 %

Definícia týkajúca sa strany spotreby

„Deff“ je časť (v miliónoch m3/deň) z Dmax, ktorá v prípade prerušenia dodávok plynu môže byť dostatočne a včas pokrytá trhovými opatreniami na strane spotreby v súlade s článkom 9 ods. 1 písm. c) a článkom 5 ods. 2.

5. Výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni

Výpočtová oblasť uvedená v bode 3 sa v prípade potreby rozšíri na zodpovedajúcu regionálnu úroveň, ako to stanovia príslušné orgány dotknutých členských štátov. Výpočet sa môže rozšíriť aj na regionálnu úroveň rizikovej skupiny, ak sa tak dohodne s príslušnými orgánmi rizikovej skupiny. Na výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni sa využíva samostatná najväčšia plynárenská infraštruktúra spoločného záujmu. Samostatná najväčšia plynárenská infraštruktúra spoločného záujmu v regióne je najväčšia plynárenská infraštruktúra v regióne, ktorá priamo alebo nepriamo prispieva k dodávkam plynu do členských štátov v tomto regióne a je vymedzená v posúdení rizika.

Výpočtom vzorca N – 1 na regionálnej úrovni sa môže nahradiť výpočet vzorca N – 1 na vnútroštátnej úrovni len vtedy, ak samostatná najväčšia plynárenská infraštruktúra spoločného záujmu je podľa spoločného posúdenia rizika mimoriadne dôležitá pre dodávky plynu do všetkých dotknutých členských štátov.

Na úrovni rizikovej skupiny sa na výpočty uvedené v článku 7 ods. 4 používa samostatná najväčšia plynárenská infraštruktúra spoločného záujmu pre rizikové skupiny uvedené v prílohe I.









PRÍLOHA III

Stála obojsmerná kapacita

1. Na účely vykonania ustanovení stanovených v tejto prílohe môže národný regulačný orgán konať ako príslušný orgán, ak o tom rozhodne členský štát.

2. Na umožnenie alebo zvýšenie obojsmernej kapacity na prepojení alebo na získanie alebo predĺženie výnimky z tejto povinnosti prevádzkovatelia prepravných sietí na oboch stranách prepojenia predložia svojim príslušným orgánom („dotknutým príslušným orgánom“) a svojim regulačným orgánom („dotknutým regulačným orgánom“) po porade so všetkými prevádzkovateľmi prepravných sietí, ktorí by mohli byť dotknutí:

a) návrh stálej obojsmernej kapacity týkajúci sa spätného toku („fyzická kapacita spätného toku“) na umožnenie stálej fyzickej kapacity na účely prepravy plynu v oboch smeroch alebo

b) žiadosť o výnimku z povinnosti umožniť obojsmernú kapacitu.

Prevádzkovatelia prepravných sietí sa musia snažiť o predloženie spoločného návrhu alebo žiadosti o výnimku. V prípade návrhu na umožnenie obojsmernej kapacity, môžu prevádzkovatelia prepravných sietí predložiť odôvodnený návrh na cezhraničné rozdelenie nákladov. Taký návrh sa musí predložiť najneskôr do 1. decembra 2018 pre všetky prepojenia, ktoré existovali k 1. novembru 2017, a pre nové prepojenia po ukončení fázy štúdie uskutočniteľnosti, ale pred začatím fázy podrobného technického projektovania.

3. Dotknuté príslušné orgány po prijatí návrhu alebo žiadosti o výnimku o nich bezodkladne vedú konzultácie s príslušnými orgánmi a v prípade, ak nie sú príslušnými orgánmi, národnými regulačnými orgánmi členského štátu, ktorý by podľa posúdenia rizika mohol mať prospech z kapacity spätného toku, s agentúrou a Komisiou. Orgány, s ktorými sa konzultovalo, môžu vydať stanovisko do štyroch mesiacov od doručenia žiadosti o konzultáciu.

4. Dotknuté regulačné orgány prijmú podľa článku 5 ods. 6 a 7, po konzultácii s príslušnými realizátormi projektov, do šiestich mesiacov po prijatí spoločného návrhu koordinované rozhodnutia o cezhraničnom rozdelení investičných nákladov, ktoré má znášať každý prevádzkovateľ prepravnej siete v rámci projektu. Ak dotknuté regulačné orgány nedosiahnu dohodu v rámci uvedenej lehoty, bezodkladne o tom informujú dotknuté príslušné orgány.

5. Dotknuté príslušné orgány na základe posúdenia rizika, informácií uvedených v článku 5 ods. 5 tohto nariadenia, stanovísk prijatých po konzultáciách podľa bodu 3 tejto prílohy a pri zohľadnení bezpečnosti dodávok plynu a prínosu k vnútornému trhu s plynom prijmú koordinované rozhodnutie. Toto koordinované rozhodnutie sa prijme do dvoch mesiacov. Lehota dvoch mesiacov pre dotknuté regulačné orgány na prijatie koordinovaného rozhodnutia začne plynúť po uplynutí lehoty štyroch mesiacov, počas ktorej je možné vydať stanoviská uvedené v bode 3 tejto prílohy, pokiaľ sa všetky stanoviská nedoručili predtým, alebo po uplynutí lehoty šiestich mesiacov, ktorá sa uvádza v bode 4 tejto prílohy. Koordinovaným rozhodnutím:

a) sa schvaľuje návrh obojsmernej kapacity. Takéto rozhodnutie obsahuje analýzu nákladov a prínosov, harmonogram vykonávania a dojednania jeho neskoršieho použitia, pričom ho sprevádza koordinované rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov, ktoré sa uvádza v bode 4 a ktoré vypracúvajú dotknuté regulačné orgány;

b) sa udeľuje alebo predlžuje dočasná výnimka na obdobie najviac štyroch rokov, ak z analýzy nákladov a prínosov obsiahnutej v rozhodnutí vyplýva, že kapacitou spätného toku by sa nezvýšila bezpečnosť dodávok plynu do žiadneho dotknutého členského štátu, alebo ak by investičné náklady výrazne prevažovali nad prípadnými prínosmi pre bezpečnosť dodávok plynu, alebo

c) sa od prevádzkovateľov prepravných sietí požaduje, aby svoj návrh alebo žiadosť o výnimku zmenili a opätovne predložili najneskôr do štyroch mesiacov.

6. Dotknuté príslušné orgány bezodkladne predložia príslušným orgánom a národným regulačným orgánom, ktoré predložili stanovisko v súlade s bodom 3, dotknutým regulačným orgánom, agentúre a Komisii koordinované rozhodnutie vrátane stanovísk prijatých po konzultáciách podľa bodu 3.

7. Do dvoch mesiacov od prijatia koordinovaného rozhodnutia môžu príslušné orgány uvedené v bode 6 vyjadriť ku koordinovanému rozhodnutiu svoje námietky a predložiť ich dotknutým príslušným orgánom, ktoré ho prijali, agentúre a Komisii. Námietky sa musia obmedziť na skutočnosti a posúdenie, a to najmä posúdenie cezhraničného rozdelenia nákladov, o ktorom sa nekonzultovalo podľa bodu 3.

8. Do troch mesiacov od prijatia koordinovaného rozhodnutia podľa bodu 6 agentúra vydá stanovisko o prvkoch koordinovaného rozhodnutia s prihliadnutím na všetky prípadné námietky a predloží ho všetkým dotknutým príslušným orgánom a príslušným orgánom uvedeným v bode 6, ako aj Komisii.

9. Do štyroch mesiacov od prijatia stanoviska, ktoré vydala agentúra podľa bodu 8, môže Komisia prijať rozhodnutie, ktorým požiada o úpravu koordinovaného rozhodnutia. Každé také rozhodnutie Komisie sa prijme na základe kritérií stanovených v bode 5, dôvodov pre rozhodnutie dotknutých orgánov a stanoviska agentúry. Dotknuté príslušné orgány vyhovejú požiadavke Komisie zmenou svojho rozhodnutia v lehote štyroch týždňov.

V prípade, že Komisia v uvedenej štvormesačnej lehote nekoná, považuje sa to za nevznesenie námietok proti rozhodnutiu dotknutých príslušných orgánov.

10. Ak dotknuté príslušné orgány nedokázali prijať koordinované rozhodnutie v lehote stanovenej v bode 5 alebo ak dotknuté regulačné orgány nemohli dosiahnuť dohodu o rozdelení nákladov v lehote stanovenej v bode 4, informujú o tom agentúru a Komisiu najneskôr v deň uplynutia lehoty. Komisia do štyroch mesiacov od prijatia tejto informácie po prípadnej konzultácii s agentúrou prijme rozhodnutie vzťahujúce sa na všetky prvky koordinovaného rozhodnutia uvedené v bode 5 s výnimkou cezhraničného rozdelenia nákladov a toto rozhodnutie predloží dotknutým príslušným orgánom a agentúre.

11. Ak sa rozhodnutím Komisie podľa bodu 10 tejto prílohy vyžaduje obojsmerná kapacita, agentúra do troch mesiacov od prijatia rozhodnutia Komisie prijme rozhodnutie vzťahujúce sa na cezhraničné rozdelenie nákladov v súlade s článkom 5 ods. 7 tohto nariadenia. Agentúra pred prijatím takého rozhodnutia uskutoční konzultácie s dotknutými regulačnými orgánmi a prevádzkovateľmi prepravnej siete. Trojmesačná lehota sa môže predĺžiť o ďalšie dva mesiace, ak agentúra musí požiadať o doplňujúce informácie. Dodatočná lehota začína dňom nasledujúcim po doručení úplných informácií.

12. Komisia, agentúra, príslušné orgány, národné regulačné orgány a prevádzkovatelia prepravných sietí zachovávajú dôvernosť citlivých obchodných informácií.

13. Výnimky z povinnosti umožniť obojsmernú kapacitu udelené podľa nariadenia (EÚ) č. 994/2010 zostávajú platné, pokiaľ Komisia alebo iný dotknutý členský štát nepožiadajú o revíziu, alebo až do uplynutia ich platnosti.









PRÍLOHA IV

Vzor pre spoločné posúdenie rizika

Tento vzor sa vypĺňa v jazyku dohodnutom v rámci rizikovej skupiny.

Všeobecné informácie

— Členské štáty v rizikovej skupine

— Názov príslušných orgánov zodpovedných za prípravu posúdenia rizika ( 2

1. Opis siete

Predložte stručný opis plynárenskej siete rizikovej skupiny obsahujúci:

a) hlavné číselné údaje o spotrebe plynu ( 3 ): ročná konečná spotreba plynu (v miliardách m3) a rozdelenie podľa typu odberateľov ( 4 ), dopyt v čase špičky (celkovo a podľa jednotlivých kategórií spotrebiteľov v miliónoch m3/deň);

b) opis fungovania plynárenskej siete v rámci rizikovej skupiny: hlavné toky (vstup/výstup/tranzit), kapacitu infraštruktúry vstupných/výstupných bodov z a do regiónu a za každý členský štát vrátane miery využitia, zariadení LNG (maximálna denná kapacita, miera využitia a režim prístupu) atď.;

c) rozdelenie, pokiaľ je to možné, zdrojov dovozu plynu podľa krajiny pôvodu ( 5 );

d) opis úlohy zásobníkov relevantných pre rizikovú skupinu vrátane cezhraničného prístupu: i) uskladňovacia kapacita (celková a pracovného plynu) v porovnaní s dopytom počas vykurovacej sezóny; ii) maximálna denná kapacita odberu pri rôznych úrovniach naplnenia (v ideálnom prípade pri plných zásobníkoch a úrovniach na konci vykurovacieho obdobia);

e) opis úlohy domácej produkcie v rámci rizikovej skupiny: i) objem produkcie, pokiaľ ide o konečnú ročnú spotrebu plynu; ii) maximálnu dennú výrobnú kapacitu;

f) opis úlohy plynu pri výrobe elektriny (napr. význam, úlohu ako záložný zdroj pri používaní obnoviteľných zdrojov energie) vrátane výrobnej kapacity len v prípade plynu (celkovo – v MWe – a ako percentuálny podiel celkovej výrobnej kapacity) a kogenerácie (celkovo – v MWe – a ako percentuálny podiel celkovej výrobnej kapacity).

2. Štandard infraštruktúry (článok 5)

Opíšte výpočet vzorca/vzorcov N – 1 na regionálnej úrovni pre rizikovú skupinu, ak sa tak dohodne s príslušnými orgánmi rizikovej skupiny, a existujúce obojsmerné kapacity:

a) vzorec N – 1 i) identifikácia samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry spoločného záujmu pre rizikovú skupinu; ii) výpočet vzorca N – 1 na regionálnej úrovni; iii) opis hodnôt použitých pre všetky prvky vo vzorci N – 1 vrátane medzičísel použitých na výpočet (napr. v prípade EPm uveďte kapacitu všetkých vstupných bodov zohľadnených v rámci tohto parametra); iv) uvedenie prípadnej metodiky použitej na výpočet parametrov vo vzorci N – 1 (napr. Dmax) (podrobné vysvetlenia uveďte v prílohe);

b) obojsmerná kapacita i) uveďte prepojovacie body vybavené obojsmernou kapacitou a maximálnu kapacitu obojsmerných tokov; ii) uveďte dojednania upravujúce využívanie kapacity spätného toku (napr. prerušiteľná kapacita); iii) ak bola udelená výnimka v súlade s článkom 5 ods. 4, uveďte prepojovacie body, trvanie výnimky a dôvody, z akých bola udelená.

3. Identifikácia rizík

Opíšte závažné nadnárodné riziko, v súvislosti s ktorým sa skupina vytvorila, ako aj rizikové faktory v rôznych prípadoch, ktoré by mohli spôsobiť vznik tohto rizika, pravdepodobnosť ich výskytu a ich následky.

Neúplný zoznam rizikových faktorov, ktoré sa musia zahrnúť do posúdenia iba v prípade, ak to príslušný orgán považuje za potrebné:

a) politické: — prerušenia dodávok plynu z tretích krajín z rôznych dôvodov, — –politické nepokoje (buď v krajine pôvodu, alebo v tranzitnej krajine), — vojna/občianska vojna (buď v krajine pôvodu, alebo v tranzitnej krajine), — terorizmus;

b) technologické: — výbuch/požiar, — požiar (v danom zariadení), — úniky, — nedostatočná údržba, — porucha zariadenia (zlyhanie pri spustení, zlyhanie počas práce atď.), — výpadok elektriny (alebo iného zdroja energie), — zlyhanie IKT (zlyhanie hardvéru alebo softvéru, internetu, problémy so systémom SCADA atď.), — kybernetický útok, — narušenie z dôvodu výkopových prác (hĺbenie, pilótovanie), zemných prác atď.;

c) obchodné/trhové/finančné: — dohody s dodávateľmi z tretích krajín, — obchodný spor, — riadenie infraštruktúry relevantnej pre bezpečnosť dodávok plynu subjektmi z tretíc