Tento dokument slú žičisto na potrebu dokumentácie a in štitúcie nenesú nijakú zodpovednos ťza jeho obsah
►B NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1126/2008
z 3. novembra 2008,
ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú
určité medzinárodné ú čtovné štandardy
(Text s významom pre EHP)
(Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1)
Zmenené a doplnené:
Úradný vestník
Č. Strana Dátum
►M1 Nariadenie Komisie (ES) č. 1260/2008 z 10. decembra 2008 L 338 10 17.12.2008
►M2 Nariadenie Komisie (ES) č. 1261/2008 zo 16. decembra 2008 L 338 17 17.12.2008
►M3 Nariadenie Komisie (ES) č. 1262/2008 zo 16. decembra 2008 L 338 21 17.12.2008
►M4 Nariadenie Komisie (ES) č. 1263/2008 zo 16. decembra 2008 L 338 25 17.12.2008
►M5 Nariadenie Komisie (ES) č. 1274/2008 zo 17. decembra 2008 L 339 3 18.12.2008
►M6 Nariadenie Komisie (ES) č. 53/2009 z 21. januára 2009 L 17 23 22.1.2009
►M7 Nariadenie Komisie (ES) č. 69/2009 z 23. januára 2009 L 21 10 24.1.2009
►M8 Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2009 z 23. januára 2009 L 21 16 24.1.2009
►M9 Nariadenie Komisie (ES) č. 254/2009 z 25. marca 2009 L 80 5 26.3.2009
►M10 Nariadenie Komisie (ES) č. 460/2009 zo 4. júna 2009 L 139 6 5.6.2009
►M11 Nariadenie Komisie (ES) č. 494/2009 z 3. júna 2009 L 149 6 12.6.2009
►M12 Nariadenie Komisie (ES) č. 495/2009 z 3. júna 2009 L 149 22 12.6.2009
►M13 Nariadenie Komisie (ES) č. 636/2009 z 22. júla 2009 L 191 5 23.7.2009
►M14 Nariadenie Komisie (ES) č. 824/2009 z 9. septembra 2009 L 239 48 10.9.2009
►M15 Nariadenie Komisie (ES) č. 839/2009 z 15. septembra 2009 L 244 6 16.9.2009
►M16 Nariadenie Komisie (ES) č. 1136/2009 z 25. novembra 2009 L 311 6 26.11.2009
►M17 Nariadenie Komisie (ES) č. 1142/2009 z 26. novembra 2009 L 312 8 27.11.2009
►M18 Nariadenie Komisie (ES) č. 1164/2009 z 27. novembra 2009 L 314 15 1.12.2009
►M19 Nariadenie Komisie (ES) č. 1165/2009 z 27. novembra 2009 L 314 21 1.12.2009
►M20 Nariadenie Komisie (ES) č. 1171/2009 z 30. novembra 2009 L 314 43 1.12.20092008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —1
▼B
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1126/2008
z 3. novembra 2008,
ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu
a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú ur čité medzinárodné ú čtovné
štandardy
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLO ČENSTIEV,
so zrete ľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva,
so zrete ľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplat ňovaní medzinárodných ú čtovných
noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,
keďže:
(1) Nariadenie (ES) č. 1606/2002 vy žaduje, aby verejne obchodo-
vané spolo čnosti, ktoré sa riadia právom členského štátu, zostavili
podľau rčitých podmienok na ka ždý rozpo čtový rok, ktorý sa
začína 1. januára 2005 a neskôr, konsolidované ú čtovné závierky
v súlade s medzinárodnými ú čtovnými štandardmi pod ľačlánku 2
uvedeného nariadenia.
(2) Nariadením Komisie (ES) č. 1725/2003 z 29. septembra 2003,
ktorým sa prijímajú ur čité medzinárodné ú čtovné štandardy
v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES)č. 1606/2002 (
2), sa prijali ur čité medzinárodné ►M5IFRS◄,
ktoré existovali k 14. septembru 2002. Komisia po zvá žení rady,
ktorú poskytla skupina odborných znalcov (TEG) Európskejporadnej skupiny pre finan čné výkazníctvo (EFRAG), zmenila
a doplnila uvedené nariadenie s cie ľom zahrnú ťvšetky štandardy
predlo žené Radou pre medzinárodné ú čtovné štandardy (IASB)
avšetky interpretácie predlo žené Výborom pre interpretáciu
medzinárodného finan čného výkazníctva (IFRIC), ktoré boli
v plnom rozsahu prijaté v rámci Spolo čenstva k 15. októbru
2008, s výnimkou štandardu IAS 39 (súvisiaceho
s vykazovaním a oce ňovaním finan čných nástrojov), z ktorého
sa nepou žilo len nieko ľkočastí.
(3) Prostredníctvom viacerých pozme ňujúcich a dopl ňujúcich naria-
dení boli prijaté rôzne medzinárodné štandardy. To vedie
k vzniku právnej neistoty a k ťažkostiam v súvislosti so
správnym uplat ňovaním medzinárodných ú čtovných štandardov
v Spolo čenstve. S cie ľom zjednodu šiťprávne predpisy Spolo čen-
stva o ú čtovných štandardoch je v záujme zrozumite ľnosti,
prehľadnosti a transparentnosti vhodné, aby štandardy, ktoré sú
vs účasnosti obsiahnuté v nariadení (ES) č. 1725/2003 a v aktoch,
ktoré ho menia a dop ĺňajú, boli zaradené do jedného celku.
(4) Nariadenie (ES) č. 1725/2003 by sa preto malo nahradi ťtýmto
nariadením.
(5) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanovi-skom Regula čného výboru pre ú čtovníctvo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Medzinárodné ú čtovné štandardy vymedzené v článku 2 nariadenia (ES)
č. 1606/2002 sa prijímajú v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —2
(1) Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 261, 13.10.2003, s. 1.
▼B
Článok 2
Nariadenie (ES) č. 1725/2003 sa týmto zru šuje.
Odkazy na zru šené nariadenie sa pova žujú za odkazy na toto nariadenie.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda ú činnos ťtretím d ňom po jeho uverejnení
vÚradnom vestníku Európskej únie .
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatnite ľné vo
všetkých členských štátoch.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —3
▼B
PRÍLOHA
MEDZINÁRODNÉ Ú ČTOVNÉ ŠTANDARDY
▼M5
IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (zrevidovaný v roku 2007)
▼B
IAS 2 Zásoby
▼M5
IAS 7 Výkazy o pe ňažných tokoch
▼B
IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
▼M5
IAS 10 Udalosti po období vykazovania
▼B
IAS 11 Zmluvy o zhotovení
IAS 12 Dane z príjmov
IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
IAS 17 Lízingy
IAS 18 Výnosy
IAS 19 Zamestnanecké po žitky
IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien
▼M1
IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičky(zrevidovaný v roku 2007)
▼B
IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách
IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných programov
IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
IAS 28 Podiely v pridru žených podnikoch
IAS 29 Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
IAS 31 Podiely v spolo čnom podnikaní
IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
IAS 33 Zisk na akciu
IAS 34 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
IAS 38 Nehmotný majetok
IAS 39 Finan čné nástroje : vykazovanie a oce ňovanie
IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok
IAS 41 Poľnohospodárstvo
IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finan čného výkazníct-
va
IFRS 2 Platby na základe podielov
IFRS 3 Podnikové kombinácie
IFRS 4 Poistné zmluvy
IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činností
IFRS 6 Prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov
IFRS 7 Finan čné nástroje: zverej ňovanie
IFRS 8 Prevádzkové segmenty
IFRIC 1 Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia pre-
vádzky, obnovy prostredia a podobných záväzkov
IFRIC 2 Členské podiely v dru žstvách a podobné nástroje2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —4
▼B
IFRIC 4 Určovanie, čij es ú časťou zmluvy lízing
IFRIC 5 Práva na podiely z fondov ur čených na ukon čenie prevádzky,
recykláciu a na obnovu životného prostredia
IFRIC 6 Záväzky vyplývajúce z pôsobenia na osobitnom trhu –odpad
z elektrických a elektronických zariadení
IFRIC 7 Uplat ňovanie metódy úpravy predchádzajúcich rokov pod ľa
štandardu IAS 29 –Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných
ekonomikách
IFRIC 8 Rozsah pôsobnosti IFRS 2
IFRIC 9 Prehodnocovanie vlo žených derivátov
IFRIC 10 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka a zní ženie
hodnoty majetku
IFRIC 11 IFRS 2 –Vnútroskupinové transakcie a transakcie s vlastnými
akciami
IFRIC 12 Interpretácia IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie slu žieb
▼M3
IFRIC 13 Interpretácia IFRIC 13 Vernostné programy pre zákazníkov
▼M4
IFRIC 14 Interpretácia IFRIC 14 IAS 19 –Obmedzenie hornej hranice
hodnoty majetku z definovaných ú žitkov, minimálne po žiadavky na
financovanie a vz ťahy medzi nimi
▼B
IFRIC 15 Interpretácia IFRIC 15 Zmluvy na výstavbu nehnute ľností
IFRIC 16 Interpretácia IFRIC 16 Zabezpe čenie čistej investície do zahrani čnej
prevádzky
IFRIC 17 Interpretácia IFRIC 17 Rozdelenia nepe ňažných aktív vlastníkom
IFRIC 18 Interpretácia IFRIC 18 Prevody aktív od zákazníkov
SIC-7 Zavedenie meny euro
SIC-10 Štátna pomoc –bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam
SIC-12 Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia
SIC-13 Spoluovládané ú čtovné jednotky –nepe ňažné vklady spolo čníkov
SIC-15 Operatívny lízing –stimuly
SIC-21 Dane z príjmov –úhrada preceneného neodpisovate ľného majetku
SIC-25 Dane z príjmov –zmeny da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo
jej akcionárov
SIC-27 Posudzovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu
lízingu
SIC-29 Zverejnenie –zmluvy o licenciách na poskytovanie slu žieb
SIC-31 Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby
SIC-32 Nehmotný majetok –náklady na webovú lokalitu
Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru.
Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP s výnimkou práva
reprodukovania na ú čely osobného pou žitia alebo iného riadneho
nakladania. Ďalšie informácie je mo žné získa ťod IASB na adrese
www.iasb.org.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —5
▼M5
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD
Prezentácia ú čtovnej závierky
CIEĽ
1 Týmto štandardom sa predpisujú zásady prezentácie riadnej ú čtovnej
závierky s cie ľom zabezpe čiťporovnate ľnosťsúčtovnými závierkami
predchádzajúcich období aj s ú čtovnými závierkami iných ú čtovných
jednotiek. Ustanovujú sa ním v šeobecné po žiadavky na prezentáciu
účtovných závierok, návody týkajúce sa ich štruktúry a minimálne
požiadavky na ich obsah.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard pri zostavovaní
a prezentácii riadnych ú čtovných závierok v súlade
s medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva (IFRS).
3 Ostatné IFRS ustanovujú po žiadavky na vykazovanie, oce ňovanie
a zverej ňovanie pri konkrétnych transakciách a iných udalostiach.
4 Tento štandard sa nevz ťahuje na štruktúru a obsah ú čtovnej závierky
v priebehu ú čtovného roka v skrátenej štruktúre, ktorá sa pripravuje
v súlade s IAS 34 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka .
Na takúto ú čtovnú závierku sa v šak vz ťahujú odseky 15 a ž35. Tento
štandard sa vz ťahuje rovnako na v šetky ú čtovné jednotky, vrátane
tých, ktoré prezentujú konsolidované ú čtovné závierky, a tých, ktoré
prezentujú individuálne ú čtovné závierky, ako sa vymedzuje v IAS 27
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka .
5 V tomto štandarde sa pou žíva terminológia, ktorá je vhodná pre
účtovné jednotky zamerané na dosahovanie zisku, vrátane podnikate ľ-
ských jednotiek verejného sektora. Ak ú čtovné jednotky vykonávajúce
neziskovú činnos ťv súkromnom alebo verejnom sektore uplat ňujú
tento štandard, mô žum a ťpotrebu upravi ťopisy pou žité pri niektorých
riadkových polo žkách v ú čtovných výkazoch a pri samotných ú čtov-
ných výkazoch.
6 Podobne by mohlo by ťpotrebné, aby si ú čtovné jednotky, ktoré
nemajú vlastné imanie, ako sa vymedzuje v IAS 32 Finan čné
nástroje: prezentácia (napr. niektoré podielové fondy), a ú čtovné
jednotky, ktorých základné imanie nie je vlastným imaním (napr.
niektoré dru žstevné jednotky), prispôsobili prezentáciu členských
alebo vlastníckych podielov v ú čtovnej závierke.
VYMEDZENIE POJMOV
7 Ďalej uvedené termíny, ktoré sa pou žívajú v tomto štandarde, majú
tieto vymedzené významy:
Riadna ú čtovná závierka (ďalej len „účtovná závierka “) je závierka,
ktorá sp ĺňa potreby pou žívateľov, ktorí nie sú v postavení, ktoré im
umožňuje po žadova ťod účtovnej jednotky, aby pripravovala správy
prispôsobené ich konkrétnym informa čným potrebám.
Nevykonate ľný- uplatnenie po žiadavky je nevykonate ľné, ak ju
účtovná jednotka nemô že uplatni ťani pri vynalo žení v šetkého prime-
raného úsilia.
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (IFRS) súštandardy
a interpretácie, ktoré zaviedla Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy (IASB). Patria sem:
a) Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva,
b) Medzinárodné ú čtovné štandardy a
c) Interpretácie vytvorené Výborom pre interpretácie medzinárodného
finan čného výkazníctva (IFRIC) alebo bývalým Stálym interpre-
tačným výborom (SIC).
Významný - vynechania alebo chybné uvedenia polo žiek sú
významné, ak by mohli jednotlivo alebo spolo čne ovplyvni ťekono-
mické rozhodnutia pou žívateľov uskuto čnené na základe ú čtovných2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —6
▼M5
závierok. Významnos ťzávisí od ve ľkosti a povahy vynechania alebo
chybného vykázania posudzovaných v konkrétnych podmienkach.
Určujúcim faktorom by mohla by ťveľkosťalebo povaha polo žky
alebo kombinácia oboch.
Pri posudzovaní toho, či by vynechanie alebo chybné vykázanie polo-
žiek mohli ma žvplyv na ekonomické rozhodnutia pou žívateľov,
a teda by ťvýznamné, je potrebné zvá žiťcharakteristické črty týchto
používateľov. Koncep čný rámec prípravy a prezentácie ú čtovnej
závierky uvádza v odseku 25, že„sa predpokladá, že pou žívatelia
majú primerané znalosti o obchodných a ekonomických činnostiach
aúčtovníctve a sú ochotní študova ťinformácie s primeranou pozor-
nosťou“. Preto je pri posudzovaní potrebné vzia ťdo úvahy primerané
očakávanie, do akej miery by pou žívatelia s takýmito atribútmi mohli
byťovplyvnení pri prijímaní ekonomických rozhodnutí.
Poznámky obsahujú doplnenie informácií prezentovaných vo výkaze
o finan čnej situácii, výkaze komplexného výsledku, samostatnom
výkaze►M5komplexného výsledku ◄(ak je prezentovaný),
výkaze zmien vlastného imania a výkaze o pe ňažných tokoch.
V poznámkach sa poskytuje slovný opis alebo roz členenie polo žiek,
ktoré sú prezentované v týchto výkazoch, a informácie o polo žkách,
ktoré nesp ĺňajú kritériá na vykazovanie v uvedených výkazoch.
Ostatné sú časti komplexného výsledku sa skladajú z výnosov
a nákladov (vrátane reklasifika čných úprav), ktoré nie sú vykázané
v zisku alebo strate tak, ako sa to vy žaduje alebo umo žňuje inými
IFRS.
Medzi ostatné zlo žky komplexného výsledku patria:
a) zmeny prebytku z precenenia (pozri IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia a IAS 38 Nehmotný majetok ),
b) aktuárske zisky a straty z programov so stanovenými po žitkami
vykázané v súlade s odsekom 93A IAS 19 Zamestnanecké po žitky,
c) zisky a straty vznikajúce z prepo čtu účtovnej závierky prevádzky
v zahrani čí (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien ),
d) zisky a straty z opätovného ocenenia finan čného majetku
k dispozícii na predaj (pozri IAS 39 Finan čné nástroje: vykazo-
vanie a oce ňovanie ,
e) efektívna časťziskov a strát zo zabezpe čovacích nástrojov pri
zabezpe čovaní pe ňažných tokov (pozri IAS 39).
Vlastníci sú dr žitelia nástrojov klasifikovaných ako vlastné imanie.
Zisk alebo strata je celkový výnos zní žený o náklady nezah ŕňajúci
zložky ostatných sú častí komplexného výsledku.
Reklasifika čné úpravy sú hodnoty reklasifikované na zisk alebo stratu
vb e žnom období, ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku v be žnom období alebo v predchádzajúcich
obdobiach.
Komplexný výsledok celkom je zmena vlastného imania po čas obdobia
vznikajúca z transakcií a iných udalostí, s výnimkou zmien vyplýva-
júcich z transakcií s vlastníkmi konajúcimi v rámci svojich právomocí
ako vlastníci.
Do komplexného výsledku celkom patria v šetky zlo žky„zisku alebo
straty“a„ostatné sú časti komplexného výsledku “.
8A j k e ďsa v tomto štandarde pou žívajú termíny „ostatné sú časti
komplexného výsledku “,„zisk alebo strata “a„komplexný výsledok
celkom “,účtovná jednotka mô že pou žívaťna opis celkových súm iné
termíny, pokia ľvýznam zostane jasný. Ú čtovná jednotka mô že naprí-
klad na ozna čenie„zisku alebo straty “použiťtermín „čistý zisk “.
▼M6
8A Ďalej uvedené pojmy sú opísané v IAS 32 Finan čné nástroje: prezen-
tácia a pou žívajú sa v tomto štandarde v zmysle vymedzenom
v IAS 32:
a) finan čný nástroj obsahujúci právo preda ťklasifikovaný nástroj ako
nástroj vlastného imania (opísaný v odsekoch 16A a 16B IAS 32),2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —7
▼M6
b) nástroj, ktorý ú čtovnej jednotke ukladá záväzok doda ťdruhej
strane pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len
v prípade likvidácie a je klasifikovaný ako nástroj vlastnéhoimania (opísaný v odsekoch 16C a 16D IAS 32).
▼M5
ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA
Účel účtovnej závierky
9Ú čtovná závierka je štruktúrovaná prezentácia finan čnej situácie
a finan čnej výkonnosti ú čtovnej jednotky. Cie ľom ú čtovnej závierky
je poskytnú ťinformácie o finan čnej situácii, finan čnej výkonnosti
ap eňažných tokoch ú čtovnej jednotky, ktoré sú pre široký okruh pou ží-
vateľov užitočné pri prijímaní ekonomických rozhodnutí. V ú čtovnej
závierke sa takisto zobrazujú výsledky doh ľadu mana žmentu nad
zdrojmi, ktoré sú mu zverené. Na dosiahnutie tohto cie ľa poskytuje
účtovná závierka informácie o týchto polo žkách ú čtovnej jednotky:
a) majetok,
b) záväzky,
c) vlastné imanie,
d) výnosy a náklady, vrátane ziskov a strát,
e) vklady vlastníkov a rozde ľovania vlastníkom v rámci ich právo-
mocí ako vlastníkov a
f) pe ňažné toky.
Tieto informácie spolu s ďalšími informáciami v poznámkach pomá-
hajú pou žívateľom ú čtovnej závierky predvída ťbudúce pe ňažné toky
účtovnej jednotky, a najmä ich na časovanie a mieru istoty.
Účtovná závierka v úplnej štruktúre
10 Ú čtovná závierka v úplnej štruktúre obsahuje:
a) výkaz o finan čnej situácii ku koncu obdobia,
b) výkaz komplexného výsledku za obdobie,
c) výkaz zmien vlastného imania za obdobie,
d) výkaz o pe ňažných tokoch za obdobie,
e) poznámky obsahujúce preh ľad významných ú čtovných politík
aďalšie vysvet ľujúce informácie a
f) výkaz o finan čnej situácii k za čiatku najskor šieho porovnávacieho
obdobia, ke ďúčtovná jednotka retrospektívne uplatní ú čtovnú poli-
tiku alebo retrospektívne prehodnotí polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke, alebo ke ďreklasifikuje polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke.
Účtovná jednotka mô že pou žiťaj názvy výkazov, ktoré sú odli šné od
názvov pou žitých v tomto štandarde.
11 Ú čtovná jednotka prezentuje s rovnakou dôle žitosťou všetky sú časti
účtovnej závierky v úplnej štruktúre.
12 Odsekom 81 sa ú čtovnej jednotke povo ľuje prezentova ťzložky zisku
alebo straty bu ďako sú časťjedného výkazu komplexného výsledku,
alebo v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄.K eď
sa prezentuje výkaz ►M5komplexného výsledku ◄,j es ú časťou
účtovnej závierky v úplnej štruktúre a musí sa predklada ťbezpro-
stredne pred výkazom komplexného výsledku.
13 Mnohé ú čtovné jednotky prezentujú mimo ú čtovnej závierky aj
finan čný preh ľad vypracovaný mana žmentom, v ktorom sa opisujú
a vysvet ľujú hlavné črty finan čnej výkonnosti a finan čnej situácie
účtovnej jednotky, ako aj hlavné neistoty, ktorým táto jednotka čelí.
Takáto správa mô že obsahova ťprehľad o:
a) hlavných faktoroch a vplyvoch podmie ňujúcich finan čnú výkon-
nosť, vrátane zmien v prostredí, v ktorom ú čtovná jednotka vyko-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —8
▼M5
náva činnosti, o reakcii ú čtovnej jednotky na tieto zmeny a ich
účinkoch, ako aj o investi čnej stratégii ú čtovnej jednotky na
udržanie a zlep šenie finan čnej výkonnosti, vrátane jej dividendovej
politiky,
b) zdrojoch financovania ú čtovnej jednotky a o cie ľovom pomere
záväzkov k vlastnému imaniu a
c) zdrojoch ú čtovnej jednotky, ktoré nie sú vykázané vo výkaze
o finan čnej situácii v súlade s IFRS.
14 Mnohé ú čtovné jednotky prezentujú mimo ú čtovnej závierky aj správy
a výkazy, ako napríklad správy týkajúce životného prostredia
a výkazy o pridanej hodnote, najmä v odvetviach, v ktorých sú
faktory životného prostredia významné, a v ktorých sú zamestnanci
považovaní za dôle žitú skupinu pou žívateľov. Rozsah pôsobnosti
IFRS sa na výkazy a správy, ktoré nie sú sú časťou účtovnej závierky,
nevzťahuje.
Všeobecné črty
Verná prezentácia a súlad s IFRS
15 Ú čtovná závierka musí verne prezentova ťfinan čnú situáciu, finan čnú
výkonnos ťap eňažné toky ú čtovnej jednotky. Pri vernej prezentácii sa
musia vierohodne zobrazi ťúčinky transakcií, iné udalosti
a podmienky v súlade s definíciami a kritériami na vykazovanie
majetku, záväzkov, výnosov a nákladov, ustanovenými
vKoncep čnom rámci . Predpokladá sa, že výsledkom uplat ňovania
IFRS s prípadným dodato čným zverejnením je ú čtovná závierka,
ktorá podáva verný obraz.
16 Ú čtovná jednotka, ktorej ú čtovná závierka je v súlade s IFRS, uvedie
v poznámkach výslovné a bezvýhradné vyhlásenie o takomto súlade.Účtovná jednotka nesmie uvies ťoúčtovnej závierke, že je v súlade
s IFRS, ak táto závierka nie je v súlade so v šetkými po žiadavkami
IFRS.
17 Prakticky za v šetkých okolností dosahuje ú čtovná jednotka vernú
prezentáciu súladom s uplatnite ľnými po žiadavkami IFRS. Pri vernej
prezentácii ú čtovná jednotka takisto musí:
a) vybera ťa uplat ňovaťúčtovné politiky v súlade s IAS 8 Účtovné
politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . V IAS 8 sa usta-
novuje poradie dôle žitosti usmernení, ktoré mana žment zva žuje
v prípade, že neexistuje IFRS vz ťahujúci sa na konkrétnu polo žku,
b) prezentova ťinformácie vrátane ú čtovných politík spôsobom, ktorý
poskytuje relevantné, spo ľahlivé, porovnate ľné a zrozumite ľné
informácie,
c) poskytnú ťďalšie zverejnenia v prípade, že súlad so špecifickými
požiadavkami IFRS nie je dostato čný na to, aby umo žňoval pou ž
í-
vateľom pochopi ťúčinky konkrétnych transakcií, iných udalostí
a podmienok finan čnej situácie a finan čnej výkonnosti ú čtovnej
jednotky.
18 Ú čtovná jednotka nemô že napravi ťnevhodné ú čtovné politiky ani
zverejnením pou žitých ú čtovných politík, ani poznámkami alebo
vysvet ľujúcim materiálom.
19 Za ve ľmi výnimo čných okolností, pri ktorých mana žment dospeje
k záveru, že súlad s po žiadavkou v IFRS by bol nato ľko zavádzajúci,
že by bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným
vKoncep čnom rámci, ú čtovná jednotka sa odchýli od danej po žia-
davky spôsobom ustanoveným v odseku 20, ak príslu šný regula čný
rámec po žaduje alebo inak nezakazuje takéto odchýlenie.
20 Ak sa ú čtovná jednotka odchýli od po žiadavky IFRS, v súlade
sčlánkom 19 zverejní:
a)že mana žment dospel k záveru, žeúčtovná závierka verne prezen-
tuje finan čnú situáciu podniku, finan čnú výkonnos ťap eňažné
toky,
b)že splnila po žiadavky príslu šných IFRS, s výnimkou odchýlenia sa
od ur čitej po žiadavky s cie ľom dosiahnu ťvernú prezentáciu,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —9
▼M5
c) názov IFRS, od ktorého sa ú čtovná jednotka odchýlila, povahu
odchýlenia, vrátane postupu, ktorý by sa po žadoval IFRS,
dôvod, pre čo by bol tento postup za daných okolností nato ľko
zavádzajúci, že by bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky usta-
noveným v Koncep čnom rámci , a prijatý postup a
d) pre ka ždé prezentované obdobie finan čný vplyv odchýlenia na
každú polo žku ú čtovnej závierky, ktorá by bola vykázaná
v súlade s po žiadavkou.
21 Ak sa ú čtovná jednotka v predchádzajúcom období odchýlila od
požiadavky niektorého IFRS a toto odchýlenie má vplyv na sumy
vykazované v ú čtovnej závierke za be žné obdobie, vykoná zverej-
nenia ustanovené v odseku 20 písm. c) a d).
22 Odsek 21 sa uplat ňuje napríklad vtedy, ke ďsa účtovná jednotka
v predchádzajúcom období odchýlila od po žiadavky IFRS
v súvislosti s ocenením majetku alebo záväzkov a toto odchýlenie
má vplyv na ocenenie zmien v majetku a záväzkov vykazovaných
vúčtovnej závierke za be žné obdobie.
23 Za ve ľmi výnimo čných okolností, pri ktorých mana žment dospeje
k záveru, že súlad s po žiadavkou IFRS by bol nato ľko zavádzajúci,
že by bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným
vKoncep čnom rámci , ale príslu šný regula čný rámec zakazuje
odchýli ťsa od tejto po žiadavky, ú čtovná jednotka v čo najvy ššej
možnej miere obmedzí vnímané zavádzajúce aspekty tohto súladu
tým, že zverejní:
a) názov predmetného IFRS, povahu po žiadavky a dôvod, pre čo
mana žment dospel k záveru, že súlad s touto po žiadavkou by
bol za daných okolností nato ľko zavádzajúci, a žby bol
v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným
vKoncep čnom rámci a
b) pri ka ždom prezentovanom období v šetky úpravy jednotlivých
položiek v ú čtovnej závierke, o ktorých mana žment rozhodol, že
by boli potrebné na dosiahnutie vernej prezentácie.
24 Na ú čely odsekov 19 a ž23 je informácia v rozpore s cie ľom ú čtovnej
závierky vtedy, ke ďverne neprezentuje transakcie, iné udalosti
a podmienky, ktoré má bu ďza cie ľprezentova ť, alebo by sa od nej
mohlo primerane o čakáva ť,že ich bude prezentova ť, a v dôsledku
toho by pravdepodobne mala vplyv na ekonomické rozhodnutia usku-
točňované pou žívateľmi ú čtovnej závierky. Pri posudzovaní toho, či
by súlad s ur čitou po žiadavkou IFRS bol nato ľko zavádzajúci, a žby
bol v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným v Koncep čnom
rámci , mana žment zva žuje:
a) pre čo nie je za daných okolností dosiahnutý cie ľúčtovnej závierky
a
b) ako sa situácia ú čtovnej jednotky lí ši od situácie iných ú čtovných
jednotiek, ktoré dodr žiavajú danú po žiadavku. Ak iné ú čtovné
jednotky za podobných okolností dodr žiavajú danú po žiadavku,
existuje vyvrátite ľný predpoklad, že dodr žanie tejto po žiadavky
účtovnou jednotkou by nebolo nato ľko zavádzajúce, že by bolo
v rozpore s cie ľom ú čtovnej závierky ustanoveným v Koncep čnom
rámci .
Nepretr žitosťčinnosti
25 Pri zostavovaní ú čtovnej závierky mana žment posúdi schopnos ť
účtovnej jednotky udr žaťnepretr žitúčinnos ť.Účtovná jednotka zosta-
vuje ú čtovnú závierku za predpokladu nepretr žitosti činnosti, okrem
prípadov, ke ďmana žment bu ďzamý šľa likvidova ťúčtovnú jednotku,
alebo ukon čiťobchodovanie, alebo ak nemá inú reálnu alternatívu,
nežtak urobi ť. Ak si je mana žment pri svojom posudzovaní vedomý,
že v súvislosti s udalos ťami alebo podmienkami existujú významné
neistoty, ktoré mô žu vnies ťvýznamnú pochybnos ťo schopnosti
účtovnej jednotky udr žaťnepretr žitúčinnos ť,účtovná jednotka tieto
neistoty zverejní. Ak ú čtovná jednotka nezostavuje ú čtovnú závierku
na základe predpokladu nepretr žitosti činnosti podniku, zverejní túto
skuto čnosťspolu s predpokladmi, z ktorých sa vychádzalo pri zosta-
vovaní ú čtovnej závierky, a spolu s prí činou, pre čo táto ú čtovná
jednotka nie je pova žovaná za podnik s nepretr žitoučinnos ťou.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —10
▼M5
26 Pri posudzovaní, či je predpoklad nepretr žitosti činnosti vhodný,
mana žment zoh ľadňuje v šetky dostupné informácie o budúcnosti,
ktorá nie je ohrani čená, ale predstavuje najmenej dvanás ťmesiacov
od konca obdobia vykazovania. Miera zvá ženia závisí od skuto čností
v jednotlivých prípadoch. Ke ďúčtovná jednotka mala v minulosti
ziskové prevádzkové činnosti a dobrý prístup k finan čným zdrojom,
môže aj bez podrobnej analýzy dospie ťk záveru, ževú čtovníctve je
vhodné vychádza ťz predpokladu týkajúceho sa nepretr žitosti činnosti.
V ostatných prípadoch mô že mana žment pova žovaťza potrebné
zvážiťširoký rozsah faktorov týkajúcich sa sú časnej a o čakávanej
ziskovosti, splátkových kalendárov dlhov a potenciálnych zdrojovnáhradného financovania predtým, ako získa uistenie o vhodnostipredpokladu týkajúceho sa nepretr žitosti činnosti.
Akruálny princíp ú čtovníctva
27 Ú čtovná jednotka zostaví svoju ú čtovnú závierku, s výnimkou údajov
op eňažných tokoch, na základe akruálneho princípu ú čtovníctva.
28 Ú čtovná jednotka vykazuje pri uplatnení akruálneho princípu ú čtov-
níctva polo žky ako majetok, záväzky, vlastné imanie, výnosy
a náklady (prvky ú čtovnej závierky) vtedy, ke
ďvyhovujú definíciám
a kritériám vykazovania týchto zlo žiek v Koncep čnom rámci .
Významnos ťa zoskupovanie
29 Ú čtovná jednotka prezentuje ka ždú významnú triedu podobných polo-
žiek samostatne. Ú čtovná jednotka prezentuje polo žky odli šnej
povahy alebo funkcie samostatne, pokia ľtieto polo žky nie sú nevýz-
namné.
30 Ú čtovná závierka je výsledkom spracovania ve ľkého mno žstva trans-
akcií, alebo iných udalostí, ktoré sú zoskupované do tried pod ľa ich
povahy alebo funkcie. Posledným štádiom v procese zoskupovania
a klasifikácie je prezentácia súhrnných a klasifikovaných údajov
tvoriacich riadkové polo žky v ú čtovnej závierke. Ak riadková polo žka
nie je významná samostatne, je zoskupená s inými polo žkami bu ď
v týchto výkazoch, alebo v poznámkach. Polo žka, ktorá nie je dosta-
točne významná na samostatnú prezentáciu v týchto výkazoch, sa
môže samostatne prezentova ťv poznámkach.
31 Ú čtovná jednotka nemusí poskytnú ťkonkrétne zverejnenie, ktoré
požaduje IFRS, ak informácia nie je významná.
Kompenzovanie
32 Ú čtovná jednotka nekompenzuje majetok a záväzky alebo výnosy
a náklady, pokia ľto nepo žaduje alebo nepovo ľuje IFRS.
33 Ú čtovná jednotka vykazuje majetok aj záväzky, ako aj výnosy
a náklady, samostatne. Kompenzovanie vo výkaze komplexného
výsledku alebo vo výkaze o finan čnej situácii alebo v samostatnom
výkaze►M5komplexného výsledku ◄(ak je prezentovaný),
s výnimkou prípadov, ke ďsa do kompenzovania premieta podstata
danej transakcie alebo udalosti, zni žuje schopnos ťpoužívateľov poro-
zumie ťtransakciám, iným udalostiam a podmienkam, ktoré nastali,
a posúdi ťbudúce pe ňažné toky ú čtovnej jednotky. Oce ňovanie
majetku v hodnote zní ženej o opravné polo žky, napríklad opravné
položky k zastaraným zásobám a k pochybným poh ľadávkam, nezna-
mená kompenzovanie.
34 V IAS 18 Výnosy sa vymedzuje pojem výnos a po žaduje sa, aby ho
účtovná jednotka oce ňovala reálnou hodnotou so zrete ľom na prijaté
alebo o čakávané plnenia, pri čom zoh ľadní v šetky obchodné z ľavy
a mno žstvové rabaty poskytnuté ú čtovnou jednotkou. Ú čtovná
jednotka vykonáva v rámci svojej be žnejčinnosti iné transakcie,
ktorými sa nevytvárajú výnosy, ale vyplývajú z hlavných výnosových
činností. Ú čtovná jednotka prezentuje výsledky takýchto transakcií
ako kompenzovanie výnosov a súvisiacich nákladov vzniknutýchz tej istej transakcie, ke ďsa do tejto prezentácie premieta podstata
danej transakcie alebo inej udalosti. Napríklad:
a) účtovná jednotka prezentuje zisky a straty z vyradenia dlhodobého
majetku vrátane investícií a krátkodobého majetku tak, žeo dt r žieb
z vyradenia odpo číta účtovnú hodnotu majetku a náklady súvisiace
s predajom, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —11
▼M5
b) výdavky spojené s rezervou, ktorá je vykazovaná v súlade s IAS
37Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva , a uhradené
na základe zmluvnej dohody s tre ťou stranou (napríklad dodáva-
teľská záru čná zmluva), mô žeúčtovná jednotka kompenzova ť
vzhľadom na príslu šnú úhradu.
35 Okrem toho ú čtovná jednotka vykazuje zisky a straty vznikajúce zo
skupiny podobných transakcií na čistom základe, napríklad kurzové
zisky a straty alebo zisky a straty z finan čných nástrojov dr žaných na
obchodovanie. Ú čtovná jednotka v šak takéto zisky a straty prezentuje
samostatne, ak sú významné.
Frekvencia vykazovania
36 Ú čtovná jednotka prezentuje ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre
(vrátane porovnávacích informácií) najmenej raz ro čne. Ak ú čtovná
jednotka zmení koniec svojho obdobia vykazovania a prezentuje
účtovnú závierku za obdobie dlh šie alebo krat šie ako jeden rok,
zverejní popri období, ktoré je predmetom ú čtovnej závierky, aj
tieto informácie:
a) dôvod na uplat ňovanie dlh šieho alebo krat šieho obdobia, a
b) skuto čnosť,že sumy prezentované v ú čtovnej závierke nie sú
úplne porovnate ľné.
37 Ú čtovná jednotka spravidla zostavuje ú čtovnú závierku konzistentne
za obdobie jedného roka. Niektoré ú čtovné jednotky v šak
z praktických dôvodov dávajú prednos ťvykazovaniu napríklad za
obdobie 52 tý ždňov. Tento štandard nebráni pou žiťtakýto postup.
Porovnávacie informácie
38 S výnimkou prípadov, ke ďIFRS povo ľuje alebo po žaduje inak,
účtovná jednotka ku v šetkým sumám vykazovaným v ú čtovnej
závierke za be žné obdobie zverej ňuje porovnávacie informácie za
predchádzajúce obdobie. Ak je to relevantné so zrete ľom na zrozumi-
teľnosťúčtovnej závierky za be žné obdobie, ú čtovná jednotka uvádza
k slovným a opisným informáciám porovnávacie informácie.
39 Ú čtovná jednotka, ktorá zverej ňuje porovnávacie informácie, prezen-
tuje aspo ňdva výkazy o finan čnej situácii, dva výkazy zo v šetkých
ostatných výkazov a súvisiace poznámky. Ak ú čtovná jednotka uplat-
ňuje niektorú ú čtovnú politiku retrospektívne alebo vykonáva nejakú
retrospektívnu zmenu vykazovania polo žiek vo svojej ú čtovnej
závierke, alebo ak reklasifikuje polo žky vo svojej ú čtovnej závierke,
musí prezentova ťaspoňtri výkazy o finan čnej situácii, dva výkazy zo
všetkých ostatných výkazov a súvisiace poznámky. Ú čtovná jednotka
prezentuje výkazy o finan čnej situácii:
a) ku koncu be žného obdobia,
b) ku koncu predchádzajúceho obdobia (ktoré je rovnaké ako za čiatok
bežného obdobia) a
c) k za čiatku najskor šieho porovnávacieho obdobia.
40 V niektorých prípadoch sú popisné informácie poskytnuté v ú čtovnej
závierke za predchádzajúce obdobie (obdobia) na ďalej relevantné aj
pre be žné obdobie. Napríklad ú čtovná jednotka v be žnom období
zverej ňuje podrobnosti o právnom spore, ktorého výsledok bol
k poslednému d ňu bezprostredne predchádzajúceho obdobia vykazo-
vania neistý a zatia ľnie je vyrie šený. Pou žívatelia majú ú žitok
z informácie, že ku koncu bezprostredne predchádzajúceho obdobia
vykazovania existovala takáto neistota, a o krokoch, ktoré sa po čas
tohto obdobia uskuto čnili na odstránenie tejto neistoty.
41 Ak ú čtovná jednotka zmení spôsob prezentácie alebo klasifikácie
položiek ú čtovnej závierky, musí reklasifikova ťporovnávacie sumy,
okrem prípadov, ke ďje reklasifikácia neuskuto čniteľná. Ke ďúčtovná
jednotka reklasifikuje porovnávacie sumy, je povinná zverejni ť:
a) povahu reklasifikácie,
b) sumu ka ždej polo žky alebo triedy polo žiek, ktoré sú predmetom
reklasifikácie, a
c) dôvod na reklasifikáciu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —12
▼M5
42 Ke ďje reklasifikácia porovnávacích súm neuskuto čniteľná, ú čtovná
jednotka zverejní:
a) dôvod nereklasifikácie súm a
b) povahu úprav, ktoré by sa boli uskuto čnili, ak by sumy boli bývali
reklasifikované.
43 Zvý šenie vzájomnej porovnate ľnosti informácií medzi jednotlivými
obdobiami pomáha pou žívateľom pri prijímaní ekonomických rozhod-
nutí, a to predov šetkým tak, že umo žňuje posúdi ťtrendy vo finan č-
ných informáciách na prediktívne ú čely. Za ur čitých okolností je
reklasifikácia porovnávacích informácií za ur čité predchádzajúce
obdobie na ú čely dosiahnutia porovnate ľnosti s be žným obdobím
nevykonate ľná. Napríklad ú čtovná jednotka mo žno nezhroma ždila
údaje za minulé obdobie (obdobia) spôsobom, ktorý umo žňuje ich
reklasifikáciu, a uskuto čnenie opätovného vytvorenia informácií by
mohlo by ťneuskuto čniteľné.
44 V IAS 8 sa ustanovujú úpravy porovnávacích informácií, ktoré sa
požadujú, ke ďúčtovná jednotka zmení ú čtovnú politiku alebo opraví
chybu.
Konzistentnos ťprezentácie
45 Ú čtovná jednotka zachováva prezentáciu a klasifikáciu polo žiek
účtovnej závierky medzi jednotlivými obdobiami, s výnimkou týchto
prípadov:
a) na základe významnej zmeny v povahe prevádzkových činností
účtovnej jednotky alebo preverenia ú čtovnej závierky je zrejmé,
že vzh ľadom na kritériá IAS 8 týkajúce sa výberu
a uplat ňovania ú čtovných politík by bol vhodnej ší iný spôsob
prezentácie alebo klasifikácie, alebo
b) IFRS po žaduje zmenu spôsobu prezentácie.
46 Napríklad potreba prezentova ťúčtovnú závierku odli šne mô že
vyplynú ťz významného nadobudnutia alebo vyradenia alebo
z preverenia prezentácie ú čtovnej závierky. Ú čtovná jednotka zmení
spôsob prezentácie ú čtovnej závierky iba vtedy, ak zmenená prezen-
tácia poskytuje informácie, ktoré sú spo ľahlivé a relevantnej šie pre
používateľov účtovnej závierky, a je pravdepodobné, že v revidovanej
štruktúre sa bude pokra čovať, aby sa nenaru šila porovnate ľnosť. Pri
uskuto čňovaní takýchto zmien v prezentácii ú čtovná jednotka vykoná
reklasifikáciu porovnávacích informácií v súlade s odsekmi 41 a 42.
ŠTRUKTÚRA A OBSAH
Úvod
47 V tomto štandarde sa po žadujú konkrétne zverejnenia vo výkaze
o finan čnej situácii alebo vo výkaze komplexného výsledku
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak je
prezentovaný), alebo vo výkaze zmien vlastného imania a po žaduje
sa zverejni ťďalšie riadkové polo žky bu ďv týchto výkazoch, alebo
v poznámkach. V IAS 7 Výkaz o pe ňažných tokoch sa ustanovujú
požiadavky na prezentáciu informácií o pe ňažných tokoch.
48 V tomto štandarde sa termín „zverejnenie “niekedy pou žíva v širokom
význame, pri čom zah ŕňa polo žky prezentované v ú čtovnej závierke.
Zverejnenia sa po žadujú aj ďalšími IFRS. Ak nie je v tomto alebo
inom IFRS uvedené inak, tieto zverejnenia sa mô žu vykona ť
vúčtovnej závierke.
Identifikácia ú čtovnej závierky
49 Ú čtovná jednotka zrete ľne identifikuje ú čtovnú závierku a odli šuje ju
od ostatných informácií v rámci toho istého uverejneného dokumentu.
50 IFRS sa uplat ňujú iba pri ú čtovnej závierke, a teda sa nemusia vz ťa-
hovaťna iné informácie prezentované vo výro čnej správe,
v predpísanej dokumentácii alebo v inom dokumente. Preto dôle žité,
aby pou žívatelia dokázali odlí šiťinformácie, ktoré sa pripravujú pod ľa2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —13
▼M5
IFRS, od ostatných informácií, ktoré mô žub yťužitočné pre pou žíva-
teľov, ale nie sú predmetom týchto po žiadaviek.
51 Ú čtovná jednotka zrete ľne identifikuje ka ždý výkaz ú čtovnej závierky
a poznámky. Ú čtovná jednotka okrem toho zvýrazní ďalej uvedené
informácie a v prípade potreby ich zopakuje, ak je to potrebné na
zrozumite ľnosťprezentovaných informácií:
a) názov vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo iné identifika čné údaje
a prípadné zmeny týchto informácií od konca predchádzajúceho
obdobia vykazovania,
b)či ide o ú čtovnú závierku individuálnej ú čtovnej jednotky alebo
skupiny ú čtovných jednotiek,
c) dátum konca obdobia vykazovania alebo obdobia, ktorého sa
týkajú výkazy ú čtovnej závierky alebo poznámky,
d) prezenta čná mena v zmysle definície uvedenej v IAS 21 a
e) úrove ňzaokrúh ľovania pou žívaný pri prezentácii súm v ú čtovnej
závierke.
52 Ú čtovná jednotka sp ĺňap ožiadavky uvedené v odseku 51 prezento-
vaním príslu šných záhlaví strán, výkazov, poznámok, st ĺpcov
a podobne. Pri ur čovaní najlep šieho spôsobu prezentácie takýchto
informácií je potrebné pou žiťúsudok. Napríklad ke ďúčtovná
jednotka prezentuje ú čtovnú závierku v elektronickej podobe, nie
vždy pou žíva samostatné strany; ú čtovná jednotka potom prezentuje
prv uvedené polo žky, aby sa zabezpe čilo správne pochopenie infor-
mácií obsiahnutých v ú čtovnej závierke.
53 Ú čtovná jednotka často dosiahne lep šiu zrozumite ľnosťúčtovnej
závierky tým, že informácie prezentuje v tisícoch alebo miliónoch
jednotiek prezenta čnej meny. To je prijate ľné, pokia ľúčtovná
jednotka zverejní stupe ňzaokrúh ľovania a nevynechá významné
informácie.
Výkaz o finan čnej situácii
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťvo výkaze o finan čnej situácii
54 Výkaz o finan čnej situácii obsahuje aspo ňriadkové polo žky, ktoré
prezentujú tieto sumy:
a) nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,
b) investi čný nehnute ľný majetok,
c) nehmotný majetok,
d) finan čný majetok [s výnimkou súm uvedených v písm. e), h) a i)],
e) investície ú čtované s pou žitím metódy vlastného imania,
f) biologický majetok,
g) zásoby,
h) obchodné a iné poh ľadávky,
i) peniaze a pe ňažné ekvivalenty,
j) suma majetku klasifikovaného ako majetok dr žaný na predaj
a majetok zahrnutý do skupín na vyradenie, klasifikovaných ako
držaných na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný
na predaj a ukon čené činnosti ,
k) obchodné a iné záväzky,
l) rezervy,
m) finan čné záväzky [s výnimkou súm uvedených v písm. k) a l)],
n) záväzky a poh ľadávky zo splatnej dane v zmysle definície
uvedenej v IAS 12 Dane z príjmov ,
o) odlo žené da ňové záväzky a odlo žené da ňové poh ľadávky
v zmysle definície uvedenej v IAS 12,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —14
▼M5
p) záväzky obsiahnuté v skupinách na vyradenie klasifikovaných ako
držaných na predaj v súlade s IFRS 5,
q)►M11 nekontrolný ◄podiel prezentovaný v rámci vlastného
imania a
r) upísané základné imanie a fondy priradite ľné vlastníkom mater-
skej spolo čnosti.
55 Ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze o finan čnej situácii dodato čné
riadkové polo žky, záhlavia a medzisú čty vtedy, ak takáto prezentácia
napomáha pochopi ťfinan čnú situáciu ú čtovnej jednotky.
56 Ak ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze o finan čnej situácii krát-
kodobý a dlhodobý majetok, ako aj krátkodobé a dlhodobé záväzky,ako oddelené klasifikácie, medzi krátkodobý majetok (záväzky)nemo žno zaradi ťodložené da ňové poh ľadávky (záväzky).
57 V tomto štandarde sa nepredpisuje poradie alebo forma, v ktorej
účtovná jednotka prezentuje polo žky. V odseku 54 sa iba poskytuje
zoznam polo žiek, ktoré sú povahou alebo funkciou dostato čne odli šné
na to, aby sa mohli vo výkaze o finan čnej situácii prezentova ťsamo-
statne Okrem toho:
a) riadkové polo žky sa zahrnú vtedy, ke ďje veľkosť, charakter alebo
funkcia polo žky alebo zoskupenia podobných polo žiek taká, že
vzhľadom na pochopenie finan čnej situácie ú čtovnej jednotky je
významná samostatná prezentácia, a
b) pou žité opisy a zoradenie polo žiek alebo zoskupenia podobných
položiek mo žno zmeni
ťpodľa povahy ú čtovnej jednotky a jej
transakcií tak, aby poskytovali informácie, ktoré sú významné
vzhľadom na pochopenie finan čnej pozície ú čtovnej jednotky.
Napríklad finan čná in štitúcia mô že zmeni ťa doplni ťvyššie
uvedené opisy s cie ľom poskytnú ťinformácie, ktoré sú významné
vzhľadom na činnosti finan čnej in štitúcie.
58 Ú čtovná jednotka si vytvára úsudok o tom, či sa dodato čné polo žky
majú prezentova ťsamostatne na základe posúdenia:
a) povahy a likvidity majetku,
b) funkcie majetku v rámci ú čtovnej jednotky, a
c) súm, povahy a na časovania záväzkov.
59 Pou žívanie rôznych oce ňovacích základov pre rôzne triedy majetku
poukazuje na rôznos ťich povahy alebo funkcie, a preto ich ú čtovná
jednotka prezentuje ako samostatné riadkové polo žky. Napríklad
rôzne triedy nehnute ľností, strojov a zariadení mo žno v súlade
s IAS 16 ú čtovaťv obstarávacej cene alebo hodnote po precenení.
Rozli šovanie medzi krátkodobos ťou a dlhodobos ťou
60 V súlade s odsekmi 66 a ž76 účtovná jednotka prezentuje vo výkaze
o finan čnej situácii krátkodobý a dlhodobý majetok, ako aj krátkodobé
a dlhodobé záväzky ako oddelené klasifikácie, s výnimkou prípadov,
keďprezentácia pod ľa likvidity poskytuje spo ľahlivé a relevantnej šie
informácie. Ke ďsa uplat ňuje táto výnimka, ú čtovná jednotka prezen-
tuje v šetok majetok a záväzky v poradí ich likvidity.
61 Bez oh ľadu na zvolenú metódu prezentácie ú čtovná jednotka zverejní
očakávanú sumu, ktorá sa má spätne získa ťalebo vysporiada ťpo viac
ako dvanástich mesiacoch pri ka ždej riadkovej polo žke majetku
a záväzkov obsahujúcej kombináciu súm, ktoré sa majú spätne získa ť
alebo splati ť:
a) najviac do dvanástich mesiacov po období vykazovania a
b) po viac ako dvanástich mesiacoch po období vykazovania.
62 Ak ú čtovná jednotka dodáva tovar alebo slu žby v rámci jasne identi-
fikovate ľného prevádzkového cyklu, poskytuje oddelená klasifikácia
krátkodobého a dlhodobého majetku a záväzkov vo výkazeo finan čnej situácii u žitočné informácie rozlí šením majetku
v zostatkovej hodnote, ktorý je sústavne v obehu v podobe pracov-
ného kapitálu, od toho, ktorý ú čtovná jednotka vyu žíva vo svojich
dlhodobých činnostiach. Tým sa takisto zvýrazní majetok, ktorého2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —15
▼M5
realizácia sa o čakáva v rámci be žného prevádzkového cyklu,
a záväzky, ktoré sú splatné v rámci toho istého obdobia.
63 V prípade niektorých ú čtovných jednotiek, ako sú napríklad finan čné
inštitúcie, poskytuje prezentácia majetku a záväzkov vo vzostupnom
alebo zostupnom poradí ich likvidity spo ľahlivé a vhodnej šie infor-
mácie, ako prezentácia pod ľa krátkodobosti/dlhodobosti, preto že
účtovná jednotka nedodáva tovar alebo slu žby v rámci jasne identifi-
kovate ľného prevádzkového cyklu.
64 Ú čtovná jednotka mô že pri uplat ňovaní odseku 60 prezentova ť
niektoré zo svojich majetkov a záväzkov s pou žitím klasifikácie na
krátkodobé/dlhodobé a iné v poradí ich likvidity, ak sa tým poskytnú
spoľahlivé a relevantnej šie informácie. Ke ďúčtovná jednotka vyko-
náva rôznorodú činnos ť, mohla by vzniknú ťpotreba pou žiťkombi-
novaný spôsob prezentácie.
65 Informácie o o čakávaných termínoch realizácie majetku a záväzkov sú
užitočné pri posudzovaní likvidity a solventnosti ú čtovnej jednotky.
IFRS 7 Finan čné nástroje: zverej ňovanie požaduje zverej ňovať
dátumy splatnosti finan čného majetku a finan čných záväzkov.
Finan čný majetok zah ŕňa obchodné a ostatné poh ľadávky,
a finan čné záväzky zah ŕňajú obchodné a ostatné záväzky. U žitočné
sú aj informácie o o čakávaných termínoch návratnosti nepe ňažného
majetku, ako sú napríklad zásoby a o čakávaný dátum splatnosti pre
záväzky, ako sú napríklad rezervy, čiužsa tento majetok a záväzky
klasifikujú ako krátkodobé alebo dlhodobé. Ú čtovná jednotka naprí-
klad zverejní mno žstvo zásob, ktorých návratnos ťsa očakáva za viac
ako dvanás ťmesiacov po období vykazovania.
Krátkodobý majetok
66 Ú čtovná jednotka klasifikuje majetok ako krátkodobý, ke ď:
a) očakáva realizáciu majetku, alebo ho zamý šľa preda ťalebo spotre-
bovať, v rámci svojho be žného prevádzkového cyklu,
b) majetok dr ží primárne na ú čely obchodovania,
c) očakáva realizáciu majetku do dvanástich mesiacov po období
vykazovania alebo
d) majetok predstavuje peniaze alebo pe ňažný ekvivalent (ako sa
definuje v IAS 7), s výnimkou prípadu, ke ďje zamedzené výmene
majetku alebo jeho pou žitiu na splatenie záväzku po čas najmenej
dvanástich mesiacov po období vykazovania.
Účtovná jednotka klasifikuje v šetok ostatný majetok ako dlhodobý.
67 V tomto štandarde sa pou žíva termín „dlhodobý “na ozna čenie hmot-
ného, nehmotného a finan čného majetku dlhodobej povahy. Nezaka-
zuje sa ním pou žívanie alternatívnych ozna čení, pokia ľje jasný ich
význam.
▼M8
68 Prevádzkový cyklus ú čtovnej jednotky je čas medzi nadobudnutím
majetku na spracovanie a jeho realizáciou v hotovosti alebo pe ňaž-
ných ekvivalentoch. Ak be žný prevádzkový cyklus ú čtovnej jednotky
nie je mo žné jasne ur čiť, predpokladá sa, že predstavuje dvanás ť
mesiacov. Krátkodobý majetok zah ŕňa aktíva (ako sú zásoby
a obchodné poh ľadávky), ktoré sú predané, spotrebované alebo reali-
zované v rámci be žného prevádzkového cyklu, a to aj vtedy, ak sa
neočakáva ich realizácia do dvanástich mesiacov po období vykazo-
vania. Krátkodobý majetok takisto zah ŕňa majetok primárne dr žaný na
účel obchodovania (medzi príklady patrí niektorý finan čný majetok
klasifikovaný ako dr žaný na obchodovanie v súlade s IAS 39)
a krátkodobú časťdlhodobého finan čného majetku.
▼M5
Krátkodobé záväzky
69 Ú čtovná jednotka klasifikuje záväzok ako krátkodobý, ke ď:
a) očakáva, že záväzok vysporiada v rámci svojho be žného prevádz-
kového cyklu,
b) záväzok dr ží primárne na ú čely obchodovania,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —16
▼M5
c) záväzok je splatný do dvanástich mesiacov po období vykazovania
alebo
d) účtovná jednotka nemá po čas obdobia najmenej dvanástich
mesiacov po období vykazovania bezvýhradné právo odlo žiťspla-
tenie záväzku.
Účtovná jednotka klasifikuje v šetky ostatné záväzky ako dlhodobé.
70 Niektoré krátkodobé záväzky, ako napríklad obchodné záväzky a časť
časového rozlí šenia nákladov na zamestnancov a na ostatné prevádz-
kové náklady, tvoria sú časťpracovného kapitálu vyu žívaného
vb ežnom prevádzkovom cykle ú čtovnej jednotky. Ú čtovná jednotka
klasifikuje takéto prevádzkové polo žky ako krátkodobé záväzky, a to
aj vtedy, ak sú splatné viac ako dvanás ťmesiacov po období vyka-
zovania. Taký istý be žný prevádzkový cyklus sa uplat ňuje pri klasi-
fikácii majetku a záväzkov ú čtovnej jednotky. Ak be žný prevádzkový
cyklus ú čtovnej jednotky nie je jasne identifikovate ľný, predpokladá
sa,že jeho d ĺžka je dvanás ťmesiacov.
▼M8
71 Ostatné krátkodobé záväzky sa neuhrádzajú v rámci be žného prevádz-
kového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov po období vyka-zovania, alebo sú primárne dr žané na ú čel obchodovania. Ako príklady
možno uvies ťfinan čné záväzky, ktoré sa v súlade s IAS 39 klasifikujú
ako dr žané na obchodovanie, kontokorentné úvery, krátkodobá časť
dlhodobých finan čných záväzkov, splatné dividendy, dane z príjmov
a iné neobchodné záväzky. Finan čné záväzky, ktoré poskytujú financo-
vanie na dlhodobom základe (t. j. nie sú sú časťou pracovného kapitálu
používaného v be žnom prevádzkovom cykle ú čtovnej jednotky) a ktoré
nie sú splatné skôr, ako dvanás ťmesiacov po období vykazovania, pred-
stavujú dlhodobé záväzky, na ktoré sa vz ťahujú odseky 74 a 75.
▼M5
72 Ú čtovná jednotka klasifikuje svoje finan čné záväzky ako krátkodobé
vtedy, ke ďsú splatné do dvanástich mesiacov po období vykazovania,
a to aj vtedy, ke ď:
a) ich pôvodná lehota bola dlh šia ako dvanás ťmesiacov a
b) ak je dohoda o refinancovaní alebo úprave splatností platieb na
dlhodobom základe uzavretá po období vykazovania a pred schvá-lením ú čtovnej závierky na zverejnenie.
73 Ak ú čtovná jednotka plánuje, a v rámci existujúceho úveru má právo
vlastnej úvahy, rozhodnú ťo refinancovaní alebo posunutí splatnosti
záväzku najmenej o dvanás ťmesiacov po období vykazovania, klasi-
fikuje tento záväzok ako dlhodobý a to aj vtedy, ak by bol inak
splatný v krat šej lehote. Ak v šak rozhodnutie o refinancovaní alebo
posunutí splatnosti záväzku (napríklad neexistuje dohodao refinancovaní) nezávisí od vlastnej úvahy, ú čtovná jednotka nezo-
hľadňuje mo žnosťrefinancovania záväzku a klasifikuje záväzok ako
krátkodobý.
74 Ak ú čtovná jednotka poru ší ustanovenie zmluvy o dlhodobom úvere
ku koncu obdobia vykazovania alebo pred ním, čo spôsobí, žes a
záväzok stane splatným na po žiadanie, tento záväzok klasifikuje ako
krátkodobý, a to aj vtedy, ak verite ľpo období vykazovania a pred
schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie súhlasil, že nebude vy ža-
dovaťúhradu v dôsledku poru šenia zmluvy. Ú čtovná jednotka klasi-
fikuje takýto záväzok ako krátkodobý preto, že nemá ku koncu
obdobia vykazovania bezvýhradné právo odlo žiťjeho vysporiadanie
najmenej o dvanás ťmesiacov od tohto dátumu.
75 Ú čtovná jednotka v šak klasifikuje záväzok ako dlhodobý, ak verite ľ
do konca obdobia vykazovania súhlasil s poskytnutím lehoty odkladu
končiacej sa najmenej dvanás ťmesiacov po období vykazovania,
v rámci ktorej ú čtovná jednotka mô že napravi ťporušenie zmluvy
ap očas ktorej verite ľnemô žežiadaťokam žité splatenie.
76 Ak v súvislosti s úvermi, ktoré sú klasifikované ako krátkodobé
záväzky, dôjde medzi koncom obdobia vykazovania a dátumom,kedy je ú čtovná závierka schválená na zverejnenie, k ďalej uvedeným
udalostiam, tieto udalosti sa zverej ňujú ako udalosti nevy žadujúce si
úpravu v súlade s IAS 10 Udalosti po súvahovom dni :
a) refinancovanie na dlhodobom základe,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —17
▼M5
b) náprava poru šenia zmluvy o dlhodobom úvere a
c) poskytnutie obdobia odkladu verite ľom na nápravu poru šenia
zmluvy o dlhodobom úvere, pri čom toto obdobie sa kon čí
najmenej dvanás ťmesiacov po období vykazovania.
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťbuďvo výkaze o finan čnej
situácii, alebo v poznámkach
77 Ú čtovná jednotka zverejní, čiužvo výkaze o finan čnej situácii alebo
v poznámkach, ďalšiečiastkové klasifikácie prezentovaných riadko-
vých polo žiek klasifikovaných spôsobom zodpovedajúcim činnostiam
účtovnej jednotky.
78 Podrobnosti uvedené v u žšej klasifikácii závisia od po žiadaviek IFRS
ao dv e ľkosti, povahy a funkcie príslu šných súm. Ú čtovná jednotka
pri rozhodovaní o základe pre čiastkovú klasifikáciu vychádza takisto
z faktorov uvedených v odseku 58. Zverejnenia sú pre ka ždú polo žku
rôzne, napríklad:
a) polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa roz čleňujú do tried
v súlade s IAS 16,
b) poh ľadávky sa roz čleňujú na sumy poh ľadávok od obchodných
zákazníkov, poh ľadávky od spriaznených osôb, preddavky
a ostatné sumy,
c) zásoby sa roz čleňujú v súlade s IAS 2 Zásoby do tried ako sú
tovar, výrobné dodávky, materiál, nedokon čená výroba a hotové
výrobky,
d) rezervy sa roz čleňujú na rezervy na zamestnanecké po žitky
a ostatné polo žky a
e) vlastné imanie a fondy sa roz čleňujú do rôznych tried, ako sú
splatený kapitál, emisné á žio a rezervné fondy.
79 Ú čtovná jednotka zverejní bu ďvo výkaze o finan čnej situácii, alebo
vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach tieto
informácie:
a) pre ka ždú triedu základného imania:
(i) po čet schválených akcií;
(ii) po čet akcií emitovaných a splatených úplne a emitovaných,
ale splatených neúplne;
(iii) nominálnu hodnotu akcie, alebo skuto čnosť,že akcie nemajú
nominálnu hodnotu;
(iv) zosúhlasenie po čtu nesplatených akcií na za čiatku obdobia
a na jeho konci;
(v) práva, prednostné práva a obmedzenia, vz ťahujúce sa na
danú triedu, vrátane obmedzení na rozdelenie dividend
a vyplatenie kapitálu;
(vi) akcie v ú čtovnej jednotke, ktoré má v dr žbe účtovná jednotka
alebo jej dcérske spolo čnosti alebo pridru žené podniky; a
(vii) akcie rezervované na emisiu pod ľa opcií a zmlúv o predaji
akcií, vrátane termínov a súm; a
b) opis povahy a ú čelu ka ždého fondu v rámci vlastného imania.
80 Ú čtovná jednotka bez základného imania, ako napríklad partnerstvo
alebo trast, zverejní informácie rovnocenné s tými, ktoré po žaduje
odsek 79 písm. a), zobrazujúce zmeny po čas obdobia v jednotlivých
kategóriách podielov na vlastnom imaní, a takisto práva, prednostnépráva a obmedzenia súvisiace s jednotlivými kategóriami podielov navlastnom imaní.
▼M6
80A Ak ú čtovná jednotka preklasifikovala
a) finan čný nástroj obsahujúci právo preda ťklasifikovaný ako nástroj
vlastného imania, alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —18
▼M6
b) nástroj, ktorý ukladá ú čtovnej jednotke povinnos ťdodaťdruhej
strane pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len
v prípade likvidácie a je klasifikovaný ako nástroj vlastnéhoimania
medzi finan čné záväzky a vlastné imanie, zverejní preklasifikovania
d oazk a ždej kategórie (finan čné záväzky alebo vlastné imanie) a čas
a dôvod tohto preklasifikovania.
▼M5
Výkaz komplexného výsledku
81 Ú čtovná jednotka prezentuje v šetky polo žky výnosov a nákladov,
ktoré boli vykázané za dané obdobie:
a) v jedinom výkaze komplexného výsledku alebo
b) v dvoch výkazoch: vo výkaze zobrazujúcom zlo žky zisku alebo
straty (samostatný výkaz ►M5komplexného výsledku ◄)av
druhom výkaze, ktorý sa za čína ziskom alebo stratou a uvedené
sú v ňom ostatné zlo žky komplexného výsledku (výkaz komplex-
ného výsledku).
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťvo výkaze komplexného
výsledku
82 Do výkazu komplexného výsledku sa zahrnú aspo ňriadkové polo žky,
ktoré za dané obdobie prezentujú tieto sumy:
a) výnos,
b) finan čné náklady,
c) podiel na zisku alebo strate pridru žených podnikov a spolo čných
podnikov zaú čtovaný s pou žitím metódy vlastného imania,
d) da ňové náklady,
e) jediná suma zah ŕňajúca sú čet:
(i) zisku alebo straty z ukon čených činností po zdanení a
(ii) zisku alebo straty po zdanení, vykázaného pri ocenení reálnou
hodnotou zní ženou o náklady na predaj, alebo pri vyradení
aktív alebo skupiny (skupín) na vyradenie predstavujúcich
ukon čenúčinnos ť;
f) zisk alebo strata,
g) ka ždá zlo žka ostatných sú častí komplexného výsledku klasifiko-
vaná pod ľa povahy [s výnimkou súm uvedených v písmene h)],
h) podiel na ostatných sú častiach komplexného výsledku pridru že-
ných podnikov a spolo čných podnikov ú čtovaný s pou žitím
metódy vlastného imania a
i) komplexný výsledok celkom.
83 Ú čtovná jednotka zverej ňuje vo výkaze komplexného výsledku ako
rozdelenie zisku alebo straty za obdobie tieto polo žky:
a) zisk alebo stratu za obdobie priradite ľné:
(i)►M11 nekontrolnému ◄podielu a
(ii) vlastníkom materskej spolo čnosti.
b) celkový komplexný výsledok za obdobie priradite ľný:
(i)►M11 nekontrolnému ◄podielu a
(ii) vlastníkom materskej spolo čnosti.
84 Ú čtovná jednotka mô že riadkové polo žky uvedené v odseku 82 písm.
a) ažf) a zverejnenia uvedené v odseku 83 písm. a) prezentova ť
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(pozri
odsek 81).
85 Ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze komplexného výsledku a v
samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa prezen-
tuje) dodato čné riadkové polo žky, záhlavia a medzisú čty vtedy, ak je2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —19
▼M5
takáto prezentácia významná na pochopenie finan čnej výkonnosti
účtovnej jednotky.
86 Ke ďžeúčinky rôznych aktivít, transakcií a iných udalostí ú čtovnej
jednotky sa lí šia vo frekvencii, potenciáli pre zisk alebo stratu
a predvídate ľnosti, zverejnenie zlo žiek finan čnej výkonnosti pomáha
používateľom pri pochopení dosiahnutej finan čnej výkonnosti a pri
spracovaní projekcií budúcej finan čnej výkonnosti. Ú čtovná jednotka
zahŕňa do výkazu komplexného výsledku a do samostatného výkazu
►M5komplexného výsledku ◄(ak sa prezentuje) riadkové polo žky
a upravuje pou žité popisy a poradie polo žiek, ak je to potrebné na
vysvetlenie zlo žiek finan čnej výkonnosti. Ú čtovná jednotka zva žuje
faktory zah ŕňajúce významnos ť, charakter a funkciu zlo žiek výnosov
a nákladov. Napríklad finan čná in štitúcia mô že zmeni ťopisy tak, aby
sa nimi poskytovali informácie, ktoré sú vhodné vzh ľadom na činnosti
finan čnej in štitúcie. Ú čtovná jednotka nekompenzuje polo žky výnosov
a nákladov, pokia ľnie sú splnené kritériá uvedené odseku 32.
87 Ú čtovná jednotka nemô že vo výkaze komplexného výsledku alebo
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa
prezentuje) prezentova ťpoložky výnosov alebo nákladov ako mimo-
riadne polo žky.
Zisk alebo strata za obdobie
88 Ú čtovná jednotka vykazuje v šetky polo žky výnosov a nákladov za
obdobie v zisku alebo strate, okrem prípadov, ke ďIFRS po žaduje
alebo povo ľuje inak.
89 Niektoré IFRS konkretizujú okolnosti, kedy ú čtovná jednotka ur čité
položky vykazuje mimo zisku alebo straty v be žnom období. V IAS 8
sa konkretizujú dve takéto okolnosti: oprava chýb a vplyv zmienúčtovných politík. V ďalších IFRS sa po žadujú alebo povo ľujú zlo žky
ostatných sú častí komplexného výsledku, ktoré vyhovujú definícii
výnosov alebo nákladov Koncep čného rámca , ale zvy čajne sú vylú-
čené zo zisku alebo straty (pozri odsek 7).
Ostatné sú časti komplexného výsledku za obdobie
90 Ú čtovná jednotka zverej ňuje sumu dane z príjmov pri ka ždej zlo žke
ostatných sú častí komplexného výsledku, vrátane reklasifika čných
úprav, bu ďvo výkaze komplexného výsledku, alebo v poznámkach.
91 Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťzložky ostatných sú častí
komplexného výsledku bu ď:
a) očistené od súvisiacich da ň
ových vplyvov, alebo
b) pred súvisiacimi da ňovými vplyvmi, pri čom jedna suma sa zobrazí
ako súhrnná vý ška dane z príjmov, súvisiaca s týmito zlo žkami.
92 Ú čtovná jednotka zverej ňuje reklasifika čné úpravy, ktoré sa týkajú
zložiek ostatných sú častí komplexného výsledku.
93 V iných IFRS sa konkretizuje, či a kedy sa na zisk alebo stratu
reklasifikujú sumy, ktoré boli predtým vykázané v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku. Takéto reklasifikácie sa v tomto štan-
darde ozna čujú ako reklasifika čné úpravy. Reklasifika čná úprava je
zahrnutá do súvisiacich zlo žiek ostatných sú častí komplexného
výsledku v období, v ktorom do šlo k reklasifikácii úpravy na zisk
alebo stratu. Napríklad výnosy realizované vyradením finan čného
majetku k dispozícii na predaj sú zahrnuté v zisku alebo strate aktu-álneho obdobia. Tieto sumy mo žno boli v aktuálnom alebo
v predchádzajúcom období vykázané v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku ako nezrealizované výnosy. Takéto nezrealizovanévýnosy je potrebné odpo čítaťod ostatných sú častí komplexného
výsledku v období, v ktorom boli realizované výnosy reklasifikované
na zisk alebo stratu, aby sa tak zabránilo ich dvojitému zapo čítaniu do
komplexného výsledku celkom.
94 Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťreklasifika čné úpravy vo výkaze
komplexného výsledku alebo v poznámkach. Ú čtovná jednotka, ktorá
prezentuje reklasifika čné úpravy v poznámkach, prezentuje zlo žky
ostatných sú častí komplexného výsledku po v šetkých súvisiacich
reklasifika čných úpravách.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —20
▼M5
95 Reklasifika čné úpravy sú dôsledkom napríklad vyradenia prevádzok
v zahrani čí (pozri IAS 21), ukon čenia vykazovania finan čného
majetku k dispozícii na predaj (pozri IAS 39) a prípadu, ke ďzabez-
pečovaná predpokladaná transakcia má vplyv na zisk alebo stratu
(pozri IAS 39 odsek 100 v súvislosti so zabezpe čením pe ňažných
tokov).
96 Reklasifika čné úpravy nie sú dôsledkom zmien prebytku z precenenia,
ktorý bol vykázaný v súlade s IAS 16 alebo IAS 38, alebo aktuár-
skych ziskov a strát v programoch so stanovenými po žitkami, ktoré
boli vykázané v súlade s odsekom 93A IAS 19. Tieto zlo žky sa
vykazujú v ostatných sú častiach komplexného výsledku a v nasledov-
ných obdobiach nedochádza k ich reklasifikácii na zisk alebo stratu.
Zmeny prebytku z precenenia mô žub yťv nasledovných obdobiach
prevedené do nerozdelených ziskov, ak sa daný majetok pou žíva
alebo dôjde k ukon čeniu jeho vykazovania (pozri IAS 16 a IAS
38). Aktuárske zisky a straty sa vykazujú v nerozdelených ziskoch
v období, v ktorom sa vyká žu ako ostatné sú časti komplexného
výsledku (pozri IAS 19).
Informácie, ktoré sa majú prezentova ťvo výkaze komplexného
výsledku alebo v poznámkach
97 Ak sú polo žky výnosov alebo nákladov významné, ú čtovná jednotka
zverej ňuje ich povahu a sumy samostatne.
98 Okolnosti, ktoré by mohli vies ťk potrebe samostatne zverejni ť
položky výnosov a nákladov, sú tieto:
a) zní ženia hodnoty zásob na čistú realiza čnú hodnotu alebo nehnu-
teľností, strojov a zariadení na spätne získate ľnú sumu, ako aj
zrušenie týchto zní žení hodnoty,
b) re štrukturalizácia činností ú čtovnej jednotky a zru šenie v šetkých
rezerv na náklady na re štrukturalizáciu,
c) vyradenie polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení,
d) vyradenie investícií,
e) ukon čenéčinnosti,
f) právne vysporiadanie a
g) iné zru šenia rezerv.
99 Ú čtovná jednotka prezentuje analýzu nákladov vykazovaných v zisku
alebo strate na základe klasifikácie vychádzajúcej bu ďz ich povahy,
alebo ich funkcie v rámci ú čtovnej jednotky, pod ľa toho, ktorý prístup
poskytuje spo ľahlivé a relevantnej šie informácie.
100 Ú čtovným jednotkám sa odporú ča prezentova ťanalýzu pod ľa odseku
99 vo výkaze komplexného výsledku alebo v samostatnom výkaze
►M5komplexného výsledku ◄(ak sa prezentuje).
101 Náklady sú predmetom u žšej klasifikácie, aby sa zvýraznili tie zlo žky
finan čnej výkonnosti, ktoré sa prípadne lí šia z h ľadiska frekvencie,
potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídate ľnosti. Táto analýza sa
poskytuje v jednej z dvoch foriem.
102 Prvá forma analýzy je metóda „charakteru nákladov “.Účtovná
jednotka zoskupuje náklady v rámci zisku alebo straty pod ľa ich
charakteru (napríklad odpisy, nákupy materiálov, prepravné náklady,
zamestnanecké po žitky a náklady na reklamu) a neprerozde ľuje ich
medzi funkcie v rámci ú čtovnej jednotky. Uplatni ťtúto metódu mô že
byťjednoduché, preto že nie je potrebné prira ďovaťnáklady ku klasi-
fikáciám pod ľa funkcií. Klasifikácia s pou žitím metódy charakteru
nákladov je napríklad takáto:
Tržby X
Ostatné výnosy XZmeny stavu zásob hotových výrobkov
a nedokon čenej výrobyX
Použité suroviny a spotrebný materiál X
Náklady na zamestnanecké po žitky X2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —21
▼M5
Odpisy a amortizácia X
Ostatné náklady XCelkové náklady (X)Zisk pred zdanením X
103 Druhou formou analýzy je metóda „funkcie nákladov “, prípadne
metóda „náklady na predaj “, a klasifikuje náklady pod ľa ich funkcie
ako sú časťnákladov vynalo žených na predaj alebo napríklad nákladov
na distribúciu alebo administratívne činnosti. Ú čtovná jednotka zverej-
ňuje pri uplat ňovaní tejto metódy oddelene od ostatných nákladov
aspoňsvoje náklady na predaj. Táto metóda mô že pou žívateľom
poskytova ťrelevantnej šie informácie ako klasifikácia nákladov
podľa ich povahy, ale alokácia nákladov k funkciám mô žev yžadova ť
arbitrárnu alokáciu a zah ŕňa dôkladnú úvahu. Klasifikácia, pri ktorej
sa pou žíva metóda funkcie nákladov, je napríklad takáto:
Tržby X
Náklady na predaj (X)Hrubý zisk XOstatné výnosy XNáklady na distribúciu (X)Administratívne náklady (X)Ostatné náklady (X)
Zisk pred zdanením X
104 Ú čtovná jednotka, ktorá klasifikuje náklady pod ľa funkcie, zverej ňuje
dodato čné informácie o charaktere nákladov, vrátane odpisov, amorti-
zácie a zamestnaneckých po žitkov.
105 Vo ľba medzi metódou funkcie nákladov a metódou charakteru
nákladov závisí tak od historických a priemyselných faktorov, akoaj od charakteru ú čtovnej jednotky. Obe metódy nazna čujú, ktoré
náklady by sa mo žno mohli meni ťv priamej alebo nepriamej závi-
slosti od úrovne predaja alebo výroby uskuto čňovaných ú čtovnou
jednotkou. Ke ďžek aždá z metód prezentácie má svoje prínosy pre
rôzne typy ú č
tovných jednotiek, tento štandard po žaduje od mana ž-
mentu, aby vybral spo ľahlivú a relevantnej šiu prezentáciu. Pri pou ží-
vaní klasifikácie pod ľa funkcie nákladov sa v šak po žaduje dodato čné
zverejnenie vzh ľadom na to, že pri predpovedaní budúcich pe ňažných
tokov sú u žitočné informácie o povahe nákladov. Výraz „zamestna-
necké po žitky“v odseku 104 má rovnaký význam ako v IAS 19.
Výkaz zmien vlastného imania
▼M11
106 Ú čtovná jednotka prezentuje výkaz zmien vlastného imania, pri čom
v tomto výkaze zobrazí:
a) celkový komplexný výsledok za obdobie, pri čom sa oddelene
uvedú celkové sumy priradite ľné vlastníkom materskej spolo čnosti
a nekontrolným podielom,
b) pri ka ždej zlo žke vlastného imania vplyvy retrospektívneho uplat-
nenia alebo retrospektívnej zmeny vykazovania, ktoré boli vyká-zané v súlade so štandardom IAS 8, a
c) [vypú šťa sa] a
d) pri ka ždej zlo žke vlastného imania porovnanie ú čtovnej hodnoty
na za čiatku a na konci obdobia, pri čom sa oddelene zverejnenia
zmeny vyplývajúce z:
i) hospodárskeho výsledku;
ii) ka ždej polo žky v ostatných sú častiach komplexného výsledku;
a
iii) transakcií s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí
ako vlastníci, pri čom sa oddelene zobrazia plnenia vlastníkmi2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —22
▼M11
a rozdelenia vlastníkom a zmeny vo vlastníckych podieloch
v dcérskych spolo čnostiach, ktoré nemajú za následok stratu
ovládania.
▼M5
107 Ú čtovná jednotka prezentuje, čiužvo výkaze zmien vlastného imania
alebo v poznámkach, sumu dividend vykazovaných ako sumy rozde-
lené vlastníkom po čas daného obdobia a príslu šnú sumu na akciu.
108 V odseku 106 zlo žky vlastného imania zah ŕňajú napríklad ka ždú
triedu vlo ženého vlastného imania, kumulovaný zostatok ka ždej triedy
ostatných sú častí komplexného výsledku a nerozdelené zisky.
109 Zmeny vlastného imania ú čtovnej jednotky medzi za čiatkom
a koncom obdobia vykazovania odzrkad ľujú zvý šenie alebo zní ženie
jejčistých aktív po čas obdobia. S výnimkou zmien v dôsledku trans-
akcií s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí ako vlast-níci (ako sú vklady do vlastného imania, spätné nadobudnutie vlast-
ných majetkových nástrojov a dividend ú čtovnej jednotky) a s tým
priamo súvisiacich transak čných nákladov, predstavuje celková zmena
vlastného imania po čas obdobia sú čet výnosov a nákladov, vrátane
ziskov a strát vytvorených aktivitami ú čtovnej jednotky v tomto
období.
110 IAS 8 po žaduje vykona ťretrospektívne úpravy pri vykonávaní zmien
vúčtovných politikách v rozsahu vykonate ľnosti, s výnimkou
prípadov, ke ďprechodné ustanovenia iného IFRS po žadujú inak.
IAS 8 takisto po žaduje, aby sa v prípade mo žnosti retrospektívne
vykonali zmeny vykazovania zamerané na opravy chýb. Retrospek-tívne úpravy a retrospektívne prehodnotenia nie sú zmenami vlastnéhoimania, ale úpravami po čiatočného stavu nerozdeleného zisku
s výnimkou prípadov, kedy IFRS po žaduje retrospektívnu úpravu
inej zlo žky vlastného imania. V odseku 106 písm. b) sa po žaduje,
aby sa vo výkaze zmien vlastného imania zverejnila celková úpravakaždej zlo žky vlastného imania vyplývajúca zo zmien ú čtovných
politík a samostatne z opráv chýb. Tieto úpravy sa zverej ňujú za
každé predchádzajúce obdobie a k za čiatku obdobia.
Výkaz o pe ňažných tokoch
111 Informácie o pe ňažných tokoch poskytujú pou žívateľom ú čtovnej
závierky podklad na posúdenie schopnosti ú čtovnej jednotky vytvára ť
peniaze a pe ňažné ekvivalenty a potrieb ú čtovnej jednotky tieto
peňažné toky vyu žívať.P ožiadavky na prezentáciu a zverejnenie
informácií o pe ňažných tokoch sa ustanovujú v IAS 7.
Poznámky
Štruktúra
112 V poznámkach sa musia:
a) prezentova ťinformácie o predpokladoch, z ktorých sa vychádza
pri zostavovaní ú čtovnej závierky, a špecifických ú čtovných poli-
tikách v súlade s odsekmi 117 a ž124,
b) zverejni ťinformácie, ktoré sa po žadujú pod ľa IFRS a ktoré nie sú
prezentované na inom mieste ú čtovnej závierky, a
c) poskytnú ťinformácie, ktoré nie sú prezentované nikde inde vo
výkazoch ú čtovnej závierky, ale sú relevantné vzh ľadom na pocho-
penie týchto výkazov.
113 Ú čtovná jednotka prezentuje v rozsahu vykonate ľnosti poznámky
systematicky. Ú čtovná jednotka uvádza ku ka ždej polo žke vo výkaze
o finan čnej situácii a vo výkaze komplexného výsledku,
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa
prezentuje) a vo výkaze zmien vlastného imania a výkaze
op eňažných tokoch krí žové odkazy na v šetky súvisiace informácie
v poznámkach.
114 S cie ľom pomôc ťpoužívateľom porozumie ťúčtovnej závierke
a porovna ťju s ú čtovnými závierkami iných ú čtovných jednotiek,
účtovná jednotka zvy čajne prezentuje poznámky v tomto poradí:
a) vyhlásenie o súlade s IFRS (pozri odsek 16),2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —23
▼M5
b) preh ľad významných uplat ňovaných ú čtovných politikách (pozri
odsek 117),
c) dopl ňujúce informácie k polo žkám prezentovaným vo výkaze
o finan čnej situácii a výkaze komplexného výsledku,
v samostatnom výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(ak sa
prezentuje) a vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a o pe ňaž-
ných tokoch v poradí, v ktorom je prezentovaný ka ždý výkaz
ak aždá riadková polo žka, a
d) ostatné zverejnenia vrátane:
(i) podmienených záväzkov (pozri IAS 37) a nevykázaných
zmluvných záväzkov a
(ii) nefinan čných zverejnení, napríklad cie ľov a politík ú čtovnej
jednotky v oblasti riadenia finan čných rizík (pozri IFRS 7).
115 Niekedy mô žu nasta ťokolnosti, že je nevyhnutné alebo žiaduce zmeni ť
poradie ur čitých polo žiek v rámci poznámok. Ú čtovná jednotka mô že
napríklad kombinova ťinformácie o zmenách reálnej hodnoty vykazo-
vané ako zisk alebo strata s informáciami o splatnosti finan čných
nástrojov, hoci prvé zverejnenia súvisia s výkazom komplexnéhovýsledku alebo so samostatným výkazom ►
M5komplexného
výsledku ◄(ak sa prezentuje) a druhé s výkazom o finan čnej situácii.
Napriek tomu ú čtovná jednotka dodr žiava v rozsahu vykonate ľnosti
systematickú štruktúru poznámok.
116 Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťpoznámky poskytujúce infor-
mácie o predpokladoch, z ktorých sa vychádza pri zostavovaní
účtovnej závierky, a špecifických ú čtovných politikách ako osobitnú
časťúčtovnej závierky.
Zverej ňovanie ú čtovných politík
117 V preh ľade významných ú čtovných politík ú čtovná jednotka zverej-
ňuje:
a) oce ňovací základ (alebo oce ňovacie základy) pou žitý (pou žité) pri
zostavení ú čtovnej závierky a
b) iné pou žité ú čtovné politiky významné na pochopenie ú čtovnej
závierky.
118 Pre ú čtovnú jednotku je dôle žité, aby pou žívateľov informovala
o oce ňovacom základe alebo oce ňovacích základoch pou žitých
vúčtovnej závierke (napríklad historická obstarávacia cena, be žná
obstarávacia cena, čistá realiza čná hodnota, reálna hodnota alebo
spätne získate ľná suma), preto že základ, pod ľa ktorého ú čtovná
jednotka pripravuje ú čtovnú závierku, významne ovplyv ňuje analýzy
používateľov. Ke ďúčtovná jednotka v ú čtovnej závierke uplat ňuje
viac ako jeden oce ňovací základ, napríklad pri precenení ur čitých
tried majetku, sta čí uvies ťoznačenie kategórií majetku a záväzkov,
na ktoré sa uplatnili jednotlivé oce ňovacie základy.
119 Pri rozhodovaní, či by sa konkrétne ú čtovné politiky mali zverejni ť,
mana žment zva žuje, či by zverejnenie pomohlo pou žívateľom
pochopi ťspôsob, akým sa transakcie, iné udalosti a podmienky odzr-
kadľujú vo vykazovanej finan čnej výkonnosti a finan čnej situácii.
Zverejnenie konkrétnych ú čtovných politík je pre u žívateľov užitočné
najmä vtedy, ke ďsú tieto politiky vybraté z alternatív, ktoré sa povo-
ľujú v IFRS. Príkladom je zverejnenie toho, či spolo čník vykazuje
svoj podiel v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, pri čom vyu žije
metódu podielovej konsolidácie alebo metódu vlastného imania(pozri IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní ). Niektoré IFRS
výslovne vy ž
aduje zverej ňovaťurčité ú čtovné politiky vrátane
možností, ktoré si mana žment vybral spomedzi rôznych povolených
politík. Napríklad IAS 16 vy žaduje zverejni ťoceňovacie základy
používané pre jednotlivé triedy nehnute ľností, strojov a zariadení.
120 Ka ždá účtovná jednotka zva žuje povahu svojich činností a politík,
zverejnenie ktorých by mohli pou žívatelia o čakáva ťv prípade daného
typu ú čtovnej jednotky. Pou žívatelia by napríklad od ú čtovnej
jednotky, ktorá podlieha dani z príjmov, o čakávali zverejnenie jej
účtovných politík pre dane z príjmov, vrátane tých, ktoré sú uplatni-
teľné na odlo žené da ňové záväzky a poh ľadávky. Ak ú čtovná
jednotka má významné prevádzky v zahrani čí alebo transakcie2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —24
▼M5
v cudzích menách, pou žívatelia by o čakávali zverejnenie ú čtovných
politík pre vykazovanie kurzových ziskov a strát.
121 Ú čtovná politika mô žeb y ťveľmi dôle žitá vzh ľadom na povahu
činností ú čtovnej jednotky, a to aj vtedy, ak sumy v be žnom období
ani v predchádzajúcich obdobiach nie sú významné. Takisto je vhodnézverejni ťvšetky významné ú čtovné politiky, ktoré sa výslovne nepo-
žadujú pod ľa IFRS, ale ktoré si ú čtovná jednotka zvolí a uplat ňuje
v súlade s IAS 8.
122 Ú čtovná jednotka zverejní v preh ľade významných ú čtovných politík
alebo v iných poznámkach okrem úsudkov zah ŕňajúcich odhady
(pozri odsek 125) aj ďalšie úsudky, ktoré mana žment si urobil pri
uplatňovaní ú čtovných politík, ktoré majú najvýznamnej ší vplyv na
sumy vykázané v ú čtovnej závierke.
123 Okrem subjektívnych hodnotení zah ŕňajúcich odhady si mana žment
robí v procese uplat ňovania ú čtovných politík ú čtovnej jednotky aj
rôzne úsudky, ktoré mô žum a ťvýznamný vplyv na sumy, ktoré vyka-
zuje v ú čtovnej závierke. Mana žment napríklad robí úsudky pri ur čo-
vaní:
a)či finan čný majetok je investíciou dr ž
anou do dátumu splatnosti,
b) kedy sa v šetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom
finan čného majetku a prenajímaného majetku vo významnej miere
prevedú na iné ú čtovné jednotky,
c)čiu r čité predaje tovaru sú vo svojej podstate dohodami
o financovaní a teda nevytvárajú rast výnosov a
d)či podstata vz ťahu medzi ú čtovnou jednotkou a subjektom špeciál-
neho ur čenia nazna čuje, žeúčtovná jednotka ovláda subjekt
špeciálneho ur čenia.
124 Niektoré zo zverejnení uskuto čnených v súlade s odsekom 122 sa
vyžadujú aj inými IFRS. Napríklad pod ľa IAS 27 sa po žaduje, aby
účtovná jednotka zverejnila dôvody, pre čo sa jej majetkovým
podielom na ú čtovnej jednotke nezakladá ovládanie ú čtovnej
jednotky, do ktorej bolo investované a ktorá nie je dcérskou spolo č-
nosťou, aj ke ďnadpolovi čný podiel na hlasovacích alebo potenciál-
nych hlasovacích právach priamo alebo nepriamo vlastnia dcérskespolo čnosti. Pod ľa IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok sa
v prípadoch ťažkostí s klasifikáciou nehnute ľností po žaduje zverejni ť
kritériá, ktoré ú čtovná jednotka vytvorila na odli šovanie investi čného
nehnute ľného majetku od nehnute ľného majetku pou
žívaného vlast-
níkom a nehnute ľného majetku dr žaného na predaj v rámci be žného
podnikania.
Zdroje neistoty v odhadoch
125 Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie o predpokladoch, ktoré
vytvára so zrete ľom na budúcnos ť,ao ďalších hlavných zdrojoch
neistoty v odhadoch, ktorá je ku koncu obdobia vykazovania, pri čom
pri týchto zdrojoch existuje významné riziko, žep očas nasledujúceho
účtovného obdobia vyústia do významných úprav ú čtovných hodnôt
majetku a záväzkov. Poznámky musia v súvislosti s týmto majetkom
a záväzkami obsahova ťpodrobnosti o:
a) ich charaktere a
b) ich ú čtovnej hodnote k za čiatku a ku koncu obdobia vykazovania.
126 Na ur čenie ú čtovnej hodnoty niektorého majetku a záväzkov je
potrebný odhad ú činkov neistých budúcich udalostí na tento majetok
a záväzky ku koncu obdobia vykazovania. Napríklad pri neexistencii
aktuálne zistených trhových cien je potrebné pou žiťodhady oriento-
vané na budúcnos ťs cie ľom zisti ťspätne získate ľnú sumu tried
nehnute ľností, strojov a zariadenia, ú činok technologického zastarania
zásob, rezerv, ktoré závisia od výsledku prebiehajúcich sporov
a dlhodobých záväzkov zo zamestnaneckých po žitkov, ako sú
penzijné povinnosti. V týchto odhadoch sú zahrnuté predpokladyo takých polo žkách, ako sú úpravy pe ňažných tokov alebo diskont-
ných sadzieb na základe rizika, budúce úpravy platov a budúce
úpravy cien, vplývajúce na vý šku ostatných nákladov.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —25
▼M5
127 Predpoklady a ostatné zdroje neistoty v odhadoch zverejnené v súlade
s odsekom 125 sa vz ťahujú na odhady, ktoré od mana žmentu vy ža-
dujú uplat ňovanie naj ťažších, subjektívnych alebo zlo žitých úsudkov.
Vzhľadom na rastúci po čet premenných a predpokladov ovplyv ňujú-
cich mo žné budúce vyrie šenie neistôt sú tieto úsudky čoraz subjek-
tívnej šie a zlo žitejšie, s čím zárove ňzvyčajne rastie pravdepodobnos ť
následnej významnej úpravy ú čtovných hodnôt majetku a záväzkov.
128 Zverejnenia v zmysle odseku 125 sa nevy žadujú v prípade majetku
a záväzkov, pri ktorých je vysoké riziko, že by sa ich ú čtovné
hodnoty mohli v budúcom finan čnom roku významne zmeni ť,a ks ú
ku koncu obdobia vykazovania ocenené reálnou hodnotou na základeaktuálne zistených trhových cien. Takéto reálne hodnoty sa mô žu
v budúcom finan čnom roku významne zmeni ť, ale tieto zmeny by
neboli výsledkom predpokladov alebo iných zdrojov neistotyv odhade, ktoré sú na konci obdobia vykazovania.
129 Ú čtovná jednotka prezentuje zverejnenia v zmysle odseku 125
spôsobom, ktorý pomáha pou žívateľom ú čtovnej závierky porozumie ť
úsudkom mana žmentu v súvislosti s budúcim vývojom a s ostatnými
zdrojmi neistoty v odhadoch. Povaha a rozsah poskytnutých infor-
mácií sa menia v závislosti od povahy predpokladu a iných okolností.Účtovná jednotka uskuto čňuje napríklad tieto druhy zverejnení:
a) povaha predpokladu alebo iného zdroja neistoty v odhadoch,
b) citlivos ťúčtovných hodnôt na metódy, predpoklady a odhady,
ktoré sú základom na ich výpo čet, vrátane dôvodov tejto citlivosti,
c) oč
akávané odstránenie neistoty a rozsah mo žných ú činkov na
účtovné hodnoty príslu šného majetku a záväzkov v budúcom
finan čnom roku a
d) vysvetlenie zmien vykonaných na minulých odhadoch, týkajúcich
sa tohto majetku a záväzkov, ak neistota zostane nevyrie šená.
130 Tento štandard nevy žaduje od ú čtovnej jednotky, aby zverejnila
rozpo čtové informácie alebo prognózy pri vykonávaní zverejnení
uvedených v odseku 125.
131 Niekedy je prakticky nemo žné zverejni ťrozsah mo žných ú činkov
predpokladov alebo iného zdroja neistoty v odhadoch ku koncu
obdobia vykazovania. V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka zverejní
informáciu, že na základe existujúcich údajov je pravdepodobné, že
možné vplyvy v budúcom finan čnom roku, ktoré budú odli šné od
predpokladov, si vy žiadajú významnú úpravu ú čtovnej hodnoty
príslu šného majetku alebo záväzkov. Ú čtovná jednotka pri v šetkých
prípadoch zverejní charakter a ú čtovnú hodnotu konkrétneho majetku
alebo záväzku (alebo triedy majetku alebo záväzkov) ovplyvnenýchdaným predpokladom.
132 Zverejnenie pod ľa odseku 122 týkajúce sa konkrétnych úsudkov
vytvorených mana žmentom v procese uplat ňovania ú čtovných politík
účtovnej jednotky sa nevz ťahuje na zverejnenia zdrojov neistoty
v odhade uvedených v odseku 125.
133 Iné IFRS po žadujú zverejnenie ur čitých predpokladov, ktoré by sa
inak po žadovalo v súlade s odsekom 125. Napríklad pod ľa IAS 37
sa po žaduje, aby sa za presne vymedzených okolností zverej ňovali
hlavné predpoklady týkajúce sa budúcich udalostí ovplyv
ňujúcich
triedy rezerv. V IFRS 7 sa po žaduje zverejni ťvýznamné predpoklady,
ktoré ú čtovná jednotka pou žíva pri odhadovaní reálnych hodnôt
finan čného majetku a finan čných záväzkov, ktoré sa ú čtujú
v reálnej hodnote. V IAS 16 sa po žaduje zverejni ťvýznamné pred-
poklady, ktoré pou žíva ú čtovná jednotka pri odhadovaní reálnej
hodnoty precenených nehnute ľností, strojov a zariadení.
Kapitál
134 Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
jej ú čtovnej závierky vyhodnoti ťciele, politiky a procesy ú čtovnej
jednotky na riadenie kapitálu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —26
▼M5
135 Na splnenie po žiadaviek pod ľa odseku 134 ú čtovná jednotka zverej-
ňuje tieto informácie:
a) kvalitatívne informácie o svojich cie ľoch, politikách a procesoch
na riadenie kapitálu, vrátane týchto informácií:
(i) opis toho, čo riadi ako kapitál;
(ii) ak ú čtovná jednotka podlieha externe stanoveným kapitá-
lovým po žiadavkám, povahu týchto po žiadaviek a ako sú
tieto po žiadavky zahrnuté do riadenia kapitálu; a
(iii) ako nap ĺňa svoje ciele v oblasti riadenia kapitálu.
b) súhrnné kvantitatívne údaje o tom, čo riadi ako kapitál, Niektoré
účtovné jednotky pova žujú niektoré finan čné záväzky (napr.
niektoré formy podriadeného dlhu) za sú časťkapitálu. Iné ú čtovné
jednotky nezara ďujú do kapitálu niektoré zlo žky vlastného imania
(napr. zlo žky vznikajúce zo zabezpe čovacích nástrojov pe ňažných
tokov),
c) všetky zmeny v písm. a) a b) z predchádzajúceho obdobia,
d)čip očas daného obdobia splnila prípadné externe stanovené kapi-
tálové po žiadavky, ktorým podlieha,
e) ke ďúčtovná jednotka nesplnila takéto externe stanovené kapitá-
lové po žiadavky, dôsledky toho nesplnenia.
Účtovná jednotka vychádza pri týchto zverejneniach z informácií,
ktoré boli interne poskytnuté k ľúčovým členom mana žmentu.
136 Ú čtovná jednotka mô že riadi ťkapitál rôznymi spôsobmi a podlieha ť
rôznym kapitálovým po žiadavkám. Napríklad konglomerát mô že
zahŕňaťúčtovné jednotky, ktoré sa zaoberajú pois ťovacími
a bankovými aktivitami, a tieto ú čtovné jednotky mô žum a ť
prevádzky v nieko ľkých jurisdikciách. Ak by súhrnné zverejnenie
kapitálových po žiadaviek a spôsobu spravovania kapitálu neposkyto-
valo u žitočné informácie alebo by spôsobilo, že pou žívatelia ú čtovnej
závierky skreslene pochopia kapitálové zdroje ú čtovnej jednotky,
účtovná jednotka samostatne zverejní informácie pri ka ždej kapitá-
lovej po žiadavke, ktorej ú čtovná jednotka podlieha.
▼M6
Finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré sú klasifikované
ako vlastné imanie
136A V prípade finan čných nástrojov obsahujúcich právo preda ť, ktoré sú
klasifikované ako nástroje vlastného imania, ú čtovná jednotka zverejní
(ak príslu šné informácie nie sú sú časťou iného zverejnenia):
a) súhrnné kvantitatívne údaje o sume klasifikovanej ako vlastné
imanie,
b) svoje ciele, politiky a postupy riadenia svojej povinnosti opätovne
alebo spätne odkúpi ťnástroje, ak ju o to po žiadajú dr žitelia
nástrojov, vrátane zmien od predchádzajúceho obdobia,
c) očakávaný úbytok pe ňažnej hotovosti pri spätnom alebo
opätovnom odkúpení tejto triedy finan čných nástrojov a
d) informácie o tom, ako sa ur čil očakávaný úbytok pe ňažnej hoto-
vosti pri spätnom alebo opätovnom odkúpení.
▼M5
Ostatné zverejnenia
137 Ú čtovná jednotka zverej ňuje v poznámkach tieto údaje:
a) navrhované alebo deklarované sumy dividend pred schválením
účtovnej závierky na zverejnenie, ale nevykázané ako sumy rozde-
lené po čas obdobia medzi vlastníkov, a príslu šnú sumu na akciu, a
b) sumu v šetkých kumulatívnych prioritných dividend, ktoré neboli
vykázané.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —27
▼M6
138 Ak ďalej uvedené informácie nie sú sú časťou iných zverejnených
informácií uverejnených s ú čtovnou závierkou, ú čtovná jednotka
zverejní tieto informácie:
a) sídlo a právna forma ú čtovnej jednotky, jej krajina zalo ženia
a adresa jej sídla (alebo hlavného miesta podnikania, ak je inéako sídlo),
b) opis povahy činností ú čtovnej jednotky a jej hlavných aktivít,
c) názov materskej spolo čnosti a materskej spolo čnosti najvy ššej
úrovne v skupine a
d) ak ú čtovná jednotka má obmedzenú životnos ť, informácie o jej
životnosti.
▼M5
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI
139 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povo-
lené. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na skor šie obdobie,
zverejní túto skuto čnosť.
▼M11
139A IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek
106. Ú čtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ú čtovné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008) na skor šie
obdobie, uvedená zmena a doplnenie sa uplatnia na toto skor šie
obdobie. Zmena a doplnenie sa uplatnia retrospektívne.
▼M6
139B Finan čné nástroje obsahujúce právo preda ťa povinnosti vznikajúce
pri likvidácii (zmeny a doplnenia IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári
2008 zmenili a doplnili odsek 138 a vlo žili odseky 8A, 80A a 136A.
Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosťas účasne uplat ňuje súvi-
siace zmeny a doplnenia IAS 32, IAS 39, IFRS 7 a IFRIC 2 Členské
podiely v dru žstvách a podobné nástroje .
▼M8
139C Odseky 68 a 71 boli zmenené a doplnené Vylep šeniami IFRS vyda-
nými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka
uplatňuje zmeny a doplnenia na skor šie obdobie, zverejní túto skuto č-
nosť.
▼M5
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 1 (REVIDOVANÝ V ROKU 2003)
140 Týmto štandardom sa nahrádza IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky
revidovaný v roku 2003 v znení zmien a doplnení z roku 2005.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —28
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 2
Zásoby
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je ur čiťspôsob ú čtovného zobrazenia zásob.
Kľúčovou otázkou pri ú čtovaní zásob je vý ška nákladov, ktoré sa
majú vykáza ťako majetok a prená šaťdo budúceho obdobia, a ždo
vykázania súvisiacich výnosov. Tento štandard poskytuje návod na
určenie obstarávacej ceny a jej následného vykázania ako nákladu,
vrátane v šetkých zní žení hodnoty na čistú realizovate ľnú hodnotu.
Štandard takisto poskytuje návod na oce ňovacie vzorce, ktoré sa
používajú na priradenie nákladov k zásobám.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard platí pre v šetky druhy zásob s výnimkou:
a) nedokon čenej výroby pri zmluvách o zhotovení vrátane priamo
súvisiacich zákaziek na poskytnutie slu žby (pozri IAS 11 Zmluvy
o zhotovení );
b) finan čných nástrojov (pozri IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
a IAS 39 Finan čné nástroje :vykazovanie a oce ňovanie )a
c) biologického majetku súvisiaceho s po ľnohospodárskou činnos ťou
ap oľnohospodárskou výrobou v okamihu zberu úrody (pozri IAS
41Poľnohospodárstvo ).
3. Tento štandard sa nevz ťahuje na oce ňovanie zásob dr žaných:
a) výrobcami po ľnohospodárskych a lesných produktov, po ľnohospo-
dárskej výroby po zbere úrody, nerastných surovín a výrobkov
z nich, v rozsahu ich oce ňovania v čistej realizovate ľnej hodnote
v súlade so zavedenými postupmi v týchto odvetviach. Ak sa tietozásoby oce ňujú v čistej realizovate ľnej hodnote, vykazujú sa
zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata v období, ke ďku
zmene do šlo;
b) maklérmi-obchodníkmi s komoditami, ktorí oce ňujú svoje zásoby
v reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj. Ak sa tieto zásoby
oceňujú v reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj, vykazujú
sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata v období zmeny.
4. Zásoby uvedené v odseku 3 písm. a) sú oce ňované v čistej realizo-
vateľnej hodnote v ur čitých štádiách výroby. K tomu dochádza naprí-
klad po zbere po ľnohospodárskej úrody alebo po vy ťažení nerastnej
suroviny, ke ďsaďalší predaj zabezpe čuje forwardovou zmluvou
alebo štátnou zárukou, alebo ke ďexistuje aktívny trh so zanedba-
teľným rizikom nepredajnosti. Na tieto zásoby sa nevz ťahujú len
požiadavky na oce ňovanie v tomto štandarde.
5. Makléri-obchodníci sú tí, ktorí nakupujú alebo predávajú komodity
pre iné osoby alebo na svoj vlastný ú čet. Zásoby uvedené v odseku
3 písm. b) sa v zásade získavajú s cie ľ
om predaja v blízkej budúcnosti
a tvorby zisku z pohybov v cenách alebo mar ži maklérov-obchod-
níkov. Ak sa tieto zásoby oce ňujú v reálnej hodnote zní ženej
o náklady na predaj, nevz ťahujú sa na ne len po žiadavky na oce ňo-
vanie v tomto štandarde.
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa pou žívajú v tomto štandarde vo vymedzenom
význame:
Zásoby sú majetok:
a) dr žaný na predaj pri be žnom podnikaní;
b) v procese výroby pre takýto predaj alebo
c) vo forme materiálu alebo dodávok na spotrebu vo výrobnom
procese alebo pri poskytovaní slu žieb.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —29
▼B
Čistá realizovate ľná hodnota je odhadovaná predajná cena v be žnom
podnikaní po odpo čítaní odhadnutých nákladov na dokon čenie
a odhadnutých nákladov potrebných na uskuto čnenie predaja.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova-nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
7. Čistá realizovate ľná hodnota sa vz ťahuje na čistú sumu, ktorú ú čtovná
jednotka o čakáva, že sa zrealizuje z predaja zásob pri be žnom podni-
kaní. Do reálnej hodnoty sa premieta hodnota, za ktorú by sa mohlizásoby rovnakého druhu vymeni ťmedzi informovanými a dobrovo ľne
súhlasiacimi kupujúcimi a predávajúcimi na trhu. Prvá hodnota je
hodnota špecifická pre ú čtovnú jednotku; druhá nie je špecifická pre
účtovnú jednotku. Čistá realizovate ľná hodnota zásob sa nemusí
rovna ťreálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj.
8. Zásoby zah ŕňajú tovar nakúpený a dr žaný na ďalší predaj vrátane
napríklad tovaru nakúpeného maloobchodníkom a dr žaného na ďalší
predaj alebo pozemky a iný majetok dr žané na ďalší predaj. Zásoby
zahŕňajú aj ú čtovnou jednotkou vyrobené hotové výrobky alebo nedo-
končenú výrobu a zah ŕňajú materiály a dodávky čakajúce na pou ž
itie
vo výrobnom procese. V prípade poskytovate ľa slu žieb zásoby
zahŕňajú náklady vynalo žené na slu žby, ako je to opísané v odseku
19, pre ktoré ú čtovná jednotka e šte nevykázala súvisiace výnosy
(pozri IAS 18 Výnosy ).
OCEŇOVANIE ZÁSOB
9. Zásoby sa oce ňujú na ni žšej z úrovní obstarávacích alebo výrobných
nákladov a čistej realizovate ľnej hodnoty.
Obstarávacia cena zásob
10. Obstarávacia cena zásob zah ŕňavšetky náklady na nákup, náklady na
premenu a ostatné náklady, ktoré vznikajú pri uvedení zásob na ichsúčasné miesto a do ich sú časného stavu.
Náklady na nákup
11. Náklady na nákup zásob zah ŕňajú nákupnú cenu, dovozné clá
a ostatné dane (iné ako dane následne získate ľné účtovnou jednotkou
späťod da ňových úradov) a dopravné a manipula čné poplatky
a ostatné náklady priamo priradite ľné k obstaraniu hotových
výrobkov, materiálov a slu žieb. Obchodné z ľavy, rabaty a iné
podobné polo žky sa odpo čítajú pri ur čovaní nákladov na nákup.
Náklady na premenu
12. Náklady na premenu zásob zah ŕňajú náklady priamo súvisiace
s jednotkami výroby, ako je priama práca. Zah ŕňajú aj systematické
rozvrhnutie fixnej a variabilnej výrobnej ré žie, ktoré sú vynalo žené pri
zmene materiálov na hotové výrobky. Fixná výrobná ré žia predstavuje
tie nepriame výrobné náklady, ktoré zostávajú relatívne nemenné bez
ohľadu na objem výroby, ako sú napríklad odpisy a údr žba výrobných
budov a zariadení a náklady na riadenie a na administratívu výroby.Variabilná výrobná ré žia predstavuje tie nepriame náklady na výrobu,
ktoré sa menia priamo alebo takmer priamo s objemom výroby, ako
sú nepriame materiály a nepriama práca.
13. Rozvrhnutie fixnej výrobnej ré žie v rámci nákladov na premenu je
založené na be žnej kapacite výrobných zariadení. Be žná kapacita je
očakávaný objem výroby, ktorý sa v priemere dosiahne po čas nieko ľ-
kých období alebo sezón za be žných okolností so zoh ľadnením straty
kapacity v dôsledku plánovanej údr žby. Mô že sa pou žiťskuto čná
úrove ňvýroby, ak sa pribli žuje k be žnej kapacite. Suma fixnej ré žie
rozvrhnutá na ka ždú jednotku výroby sa nezvy šuje v dôsledku nízkej
výroby alebo nevyu žitého výrobného zariadenia. Nerozvrhnutá ré žia
je vykázaná ako náklad v období, v ktorom vznikne. V obdobiach
neobvykle vysokého objemu výroby je suma fixnej ré žie rozvrhnutej
na ka ždú jednotku výroby zní žená tak, aby ocenenie zásob nebolo
vyššie ako náklady. Variabilné výrobné ré žie sú rozvrhnuté na
každú výrobnú jednotku na základe skuto čného pou žitia výrobných
zariadení.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —30
▼B
14. Výsledkom výrobného procesu mô žeb yťvýroba viac ako jedného
výrobku sú časne. To je situácia, ke ďsa napríklad spolo čne vyrábajú
výrobky alebo ke ďexistuje hlavný a ved ľajší výrobok. Ak nie je
možné identifikova ťosobitne náklady na premenu ka ždého výrobku,
potom sú rozvrhnuté medzi výrobky na racionálnom a konzistentnom
základe. Rozvrhnutie mô žeb yťzaložené napríklad na relatívnej pred-
ajnej hodnote ka ždého výrobku bu ďvštádiu výrobného procesu, ke ď
sa výrobky stanú samostatne identifikovate ľné, alebo po skon čení
výroby. Vä čšina ved ľajších výrobkov je svojou povahou nevýznamná.
V tomto prípade sa ved ľajšie výrobky často oce ňujú v čistej realizo-
vateľnej hodnote, ktorá sa odpo číta od nákladov na hlavný výrobok.
Výsledkom je, žeúčtovná hodnota hlavného výrobku sa významne
nelíši od nákladov na jeho výrobu.
Ostatné náklady
15. Ostatné náklady sú zahrnuté do obstarávacej ceny zásob len do tej
miery, v ktorej sa vynakladajú pri uvedení zásob na ich sú časné
miesto a do ich sú časného stavu. Napríklad mô žeb yťvhodné zahrnú ť
do obstarávacej ceny zásob nevýrobnú ré žiu alebo náklady na návrhy
výrobkov pre konkrétnych zákazníkov.
16. Príklady nákladov vylú čených z obstarávacej ceny zásob
a vykázaných ako náklad obdobia, v ktorom vznikli, sú tieto:
a) neobvyklá suma odpadového materiálu, práce alebo iných výrob-
ných nákladov;
b) náklady na skladovanie, pokia ľnie sú tieto náklady nevyhnutné vo
výrobnom procese pred ďalším výrobným stup ňom;
c) správna ré žia, ktorá neprispieva k uvedeniu zásob na ich sú časné
miesto a do sú časného stavu, a
d) náklady na predaj.
17. V IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičkysa vymedzujú obme-
dzené prípady, za ktorých sa do obstarávacej ceny zásob mô žu
zahrnú ťnáklady na prijaté úvery a pô žičky.
18. Ú čtovná jednotka mô že nakúpi ťzásoby s odlo ženým termínom spla-
tenia. Ak takéto dohody evidentne obsahujú finan čnú zlo žku, takáto
zložka, daná napríklad rozdielom medzi nákupnou cenou za be žných
platobných podmienok a zaplatenou sumou, sa vykazuje ako úrokové
náklady vz ťahujúce sa na obdobie financovania.
Obstarávacia cena zásob u poskytovate ľov slu žieb
19. Ak poskytovatelia slu žieb majú zásoby, oce ňujú ich vo vý ške
nákladov vynalo žených na ich výrobu. Tieto náklady zah ŕňajú predo-
všetkým náklady práce a iné náklady na zamestnancov priamo sa
podie ľajúci na poskytovaní slu žby, vrátane vedúcich pracovníkov
a priradite ľných re žijných nákladov. Náklady práce a iné náklady
týkajúce sa zamestnancov zaoberajúcich sa predajom a v šeobecnou
správou nie sú zahrnuté, ale sú vykázané ako náklady v období,v ktorom vznikli. Obstarávacia cena zásob u poskytovate ľa slu žieb
nezah ŕňa ziskovú mar ž
u ani nepriradite ľné re žijné náklady, ktoré sa
často zapo čítavajú do cien ú čtovaných poskytovate ľmi slu žieb.
Náklady na po ľnohospodársku výrobu získanú z biologického majetku
▼M8
20. V súlade s IAS 41 Poľnohospodárstvo sa zásoby zah ŕňajúce po ľno-
hospodársku produkciu, ktorú ú čtovná jednotka zozbierala zo svojho
biologického majetku, ocenia pri prvotnom vykázaní v ich reálnej
hodnote zní ženej o náklady na predaj v mieste zberu. Sú to náklady
na zásoby k tomuto dátumu na uplatnenie tohto štandardu.
▼B
Techniky stanovenia obstarávacej ceny
21. Techniky stanovenia obstarávacej ceny zásob, ako je metóda štandard-
ných nákladov alebo maloobchodná metóda, sa mô žu pou žívaťna
uľahčenie, ak sa výsledky pribli žujú obstarávacím nákladom. Pri štan-
dardných nákladoch sa berie do úvahy be žná úrove ňmateriálu
a dodávok, práce, be žná úrove ňefektívnosti a vyu žitia kapacity.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —31
▼B
Tieto sa pravidelne preverujú a v prípade potreby sa revidujú pod ľa
súčasných podmienok.
22. Maloobchodná metóda sa často pou žíva v maloobchode na oce ňo-
vanie zásob ve ľkého po čtu rýchloobrátkových polo žiek, ktoré majú
podobné mar že a pri ktorých je nepraktické pou žiťiné nákladové
metódy. Obstarávacia cena zásob sa ur čuje odpo čítaním vhodnej
percentuálnej časti mar že od predajnej hodnoty zásob. Pri pou žitej
percentuálnej časti sa zoh ľadňujú zásoby precenené na hodnotu ni žšiu,
ako bola pôvodná predajná cena. Často sa pou žíva priemerná percen-
tuálna sadzba pre ka ždú maloobchodnú jednotku.
Oceňovacie vzorce
23. Obstarávacia cena polo žiek zásob, ktoré nie sú be žne zamenite ľné,
a tovaru alebo slu žby vyrábaných a ur čených na konkrétne projekty,
sa ur čí pomocou špecifického identifikovania ich individuálnych
nákladov.
24. Špecifická identifikácia nákladov znamená, že k identifikovaným
položkám zásob sa pripo čítajú konkrétne náklady. Tento postup je
vhodný pre polo žky zásob vy členené pre konkrétny projekt bez
ohľadu na to, či sa nakúpili alebo vyrobili. Špecifická identifikácia
nákladov je v šak nevhodná vtedy, ke ďexistuje ve ľký po čet polo žiek
zásob, ktoré sú navzájom be žne zamenite ľné. Za takýchto okolností
možno pou žiťmetódu výberu tých polo žiek, ktoré zostávajú
v zásobách, na dosiahnutie vopred ur čených vplyvov na zisk alebo
stratu.
25. Obstarávacia cena zásob iných, ako tie, ktoré sú predmetom odseku
23, sa ur čí pou žitím vzorca prvý dnu, prvý von (FIFO) alebo vzorca
váženého priemeru nákladov. Ú čtovná jednotka pou žije rovnaký
oceňovací vzorec pre v šetky zásoby podobnej povahy a ktoré ú čtovná
jednotka podobne pou žíva. Pre zásoby odli šnej povahy alebo odli š-
ného pou žitia mô žeb yťodôvodnené pou žiťrôzne oce ňovacie vzorce.
26. Napríklad zásoby pou žívané v jednom prevádzkovom segmente mô že
účtovná jednotka pou žívaťiným spôsobom ako zásoby toho istého
druhu v inom prevádzkovom segmente. Samotný rozdielv geografickom umiestnení zásob (alebo v príslu šných da ňových pred-
pisoch) v šak nesta čí na zdôvodnenie pou žitia rozdielnych oce ňovacích
vzorcov.
27. Vzorec FIFO predpokladá, že prvé sa predávajú tie polo žky zásob,
ktoré boli nakúpené alebo vyrobené skôr a následkom toho polo ž
ky
zostávajúce v zásobách na konci obdobia sú tie, ktoré sa nakúpili
alebo vyrobili nedávno. Pod ľa vzorca vá ženého priemeru
z nákladov sa náklady na ka ždú polo žku ur čia z vá ženého priemeru
z obstarávacích cien alebo nákladov podobných polo žiek na za čiatku
účtovného obdobia a obstarávacích cien alebo nákladov podobných
položiek nakúpených alebo vyrobených po čas účtovného obdobia.
V závislosti od situácie ú čtovnej jednotky je mo žné vypo čítaťpriemer
na periodickej báze alebo v ždy pri prijatí ďalšej dodávky.
Čistá realizovate ľná hodnota
28. Obstarávacia cena zásob sa nemusí získa ťspäť,a ks úp o škodené,
úplne alebo čiastočne zastarané alebo ich predajné ceny poklesli.
Obstarávacia cena zásob nemusí by ťspäťzískate ľná ani v prípade,
ak sa zvý šili odhadované náklady na dokon čenie alebo odhadované
náklady na uskuto čnenie predaja. Prax zni žovania hodnoty zásob pod
úrove ňnákladov na čistú realizovate ľnú hodnotu je v súlade s tým, že
majetok by nemal by ťzaúčtovaný v sumách vy šších, ako sa o čaká-
vajú z realizácie ich predaja alebo pou žitia.
29. Zásoby sa zvy čajne zni žujú na čistú realizovate ľnú hodnotu polo žka
po polo žke. Za ur čitých okolností v šak sa mô žu podobné alebo súvi-
siace polo žky vhodne spája ťdo skupín. Mô žut ob y ťnapríklad
položky zásob vz ťahujúce sa na rovnaký výrobkový rad, ktoré majú
podobný ú čel alebo kone čné pou žitie a vyrábajú a predávajú sa
v rovnakej geografickej oblasti a nemô žub yťprakticky ohodnotené
oddelene od iných polo žiek daného výrobkového radu. Nie je vhodné
znižovaťhodnotu zásob pod ľa ich jednotlivých kategórií, napríklad
iba hotové výrobky alebo iba v šetky zásoby v ur čitom prevádzkovom
segmente. Poskytovatelia slu žieb zvy čajne zlu čujú náklady na jedno-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —32
▼B
tlivé slu žby, za ktoré sa ú čtuje samostatná predajná cena. Preto sa
sk aždou takouto slu žbou zaobchádza ako so samostatnou polo žkou.
30. Odhady čistej realizovate ľnej hodnoty vychádzajú z najspo ľahlivej ších
dostupných dôkazov o o čakávanej hodnote z realizácie zásob v čase,
keďsa odhady urobili. Pri týchto odhadoch sa berú do úvahy pohyby
v cenách alebo nákladoch, ktoré súvisia s udalos ťami po skon čení
obdobia v takom rozsahu, že týmito udalos ťami sa potvrdia
podmienky existujúce ku koncu obdobia.
31. Pri odhadoch čistej realizovate ľnej hodnoty sa takisto berie do úvahy
aj účel, na ktorý sa zásoby dr žia. Napríklad čistá realizovate ľná
hodnota mno žstva zásob dr žaného na uspokojenie pevných predajov
a zákaziek na poskytnutie slu žby vychádza zo zmluvnej ceny. Ak sú
tieto zmluvy o predaji na men šie mno žstvá, ako sú skladové zásoby,
pri ur čení čistej realizovate ľnej hodnoty zvy šku sa vychádza
zb ežných predajných cien. Zo zmlúv o predaji, ktoré presahujú
množstvo dr žaných zásob, alebo z pevných kúpnych zmlúv, mô že
vyplynú ťrezerva. Týmito rezervami sa zaoberá štandard IAS 37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva .
32. Hodnota materiálu a ostatných dodávok dr žaných na pou žitie vo
výrobe zásob sa nezni žuje pod tieto obstarávacie náklady, ak sa
očakáva predaj hotových výrobkov, ktorých budú sú časťou, za
rovnakú alebo vy ššiu cenu ako tieto náklady. Ak v šak zní ženie
ceny materiálov nazna čuje,že náklady na hotové výrobky prevy šujú
čistú realizovate ľnú hodnotu, zní ži sa hodnota materiálov na čistú
realizovate ľnú hodnotu. Za týchto okolností mô žub y ťreproduk čné
náklady materiálu tým najlep ším dostupným ocenením ich čistej reali-
zovate ľnej hodnoty.
33. Čistá realizovate ľná hodnota sa prehodnocuje v ka ždom nasledujúcom
období. Ak prestanú existova ťokolnosti, na základe ktorých sa
predtým zní žila hodnota zásob pod ich obstarávaciu cenu, alebo ak
existujú jednozna čné dôkazy o zvý šeníčistej realizovate ľnej hodnoty
v dôsledku zmien hospodárskej situácie, zní ženie hodnoty sa zru ší (t.
j. vý ška zru šenia je ohrani čená do vý šky pôvodného zní ženia
hodnoty) tak, že nová ú čtovná hodnota sa rovná obstarávacej cene
alebo revidovanej čistej realizovate ľnej hodnote pod ľa toho, ktorá
z nich je ni žšia. To mô že nasta ťnapríklad vtedy, ak ur čitá polo žka
zásob, ktorá je zaú čtovaná v čistej realizovate ľnej hodnote z dôvodu
zníženia jej predajnej ceny, je stále k dispozícii v nasledujúcom
období a jej predajná cena sa zvý šila.
VYKÁZANÉ AKO NÁKLAD
34. Ak sa zásoby predajú, ú čtovná hodnota týchto zásob sa vyká že ako
náklad v období, v ktorom sa vyká že súvisiaci výnos. Sumy v šetkých
znížení zásob na čistú realizovate ľnú hodnotu a v šetky straty zásob sa
vykážu ako náklad za obdobie, v ktorom dochádza k zní ženiu
hodnoty alebo k strate. Suma zru šenia zní ženia hodnoty zásob na
základe zvý šenia čistej realizovate ľnej hodnoty sa vyká že ako
zníženie sumy zásob vykázanej ako náklad v období, v ktorom sa
uskuto čnilo zru šenie.
35. Niektoré zásoby sa mô žu priradi ťk iným ú čtom majetku, napríklad
ako zásoby pou žité ako sú časťnehnute ľností, strojov a zariadení vyro-
bených vo vlastnej ré žii. Zásoby priradené týmto spôsobom k inému
majetku sa vyká žu ako náklad po čas doby pou žiteľnosti tohto
majetku.
ZVEREJ ŇOVANIE
36. V ú čtovnej závierke sa zverejnia tieto informácie:
a) účtovná politika prijatá na oce ňovanie zásob vrátane pou žitých
oceňovacích vzorcov;
b) celková ú čtovná hodnota zásob a ú čtovná hodnota v klasifikáciách
vhodných pre ú čtovnú jednotku;
c) účtovná hodnota zásob zaú čtovaných v reálnej hodnote zní ženej
o náklady na predaj;
d) hodnota zásob vykázaných ako náklad po čas obdobia;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —33
▼B
e) suma zní ženia zásob vykázaná ako náklad v danom období
v súlade s odsekom 34;
f) sumy zru šenia zní ženia zásob, ktoré sa vykázali ako zní ženie sumy
zásob vykázaných ako náklad v danom období v súlades odsekom 34;
g) okolnosti alebo udalosti, ktoré viedli k zru šeniu zní ženia zásob
v súlade s odsekom 34, a
h) účtovná hodnota zásob zalo žených ako záruka za záväzky.
37. Informácie o ú čtovných hodnotách v rôznych klasifikáciách zásob a o
rozsahu zmien v tomto majetku sú u žitočné pre pou žívateľov účtovnej
závierky. Obvyklé klasifikácie zásob sú tovar, poddodávky, materiál,nedokon čená výroba a hotové výrobky. Zásoby u poskytovate ľa
služieb sa mô žu klasifikova ťako nedokon čená výroba.
38. Hodnota zásob vykázaných ako náklad po čas obdobia, ktorá sa často
označuje ako náklady na predaj, pozostáva z tých nákladov, ktoré boli
predtým zahrnuté do ocenenia zásob teraz predaných a z neroz-
vrhnutej ré žie a z neobvyklej vý šky nákladov na výrobu zásob. Okol-
nosti špecifické pre ú čtovnú jednotku mô žu takisto opráv ňovaťna
zahrnutie iných súm, ako sú napríklad distribu čné náklady.
39. Niektoré ú čtovné jednotky si volia formát výkazu ►
M5komplex-
ného výsledku ◄, ktorý vedie k zverejneniu súm odli šných od obsta-
rávacej ceny zásob vykázanej ako náklad po čas obdobia. V rámci
tohto formátu prezentuje ú čtovná jednotka analýzu nákladov
s klasifikáciou pod ľa druhu nákladov. V tomto prípade ú čtovná
jednotka zverej ňuje náklady vykázané ako náklady na suroviny
a spotrebný materiál, náklady na priame mzdy a ostatné náklady
spolu so sumou čistej zmeny stavu zásob za obdobie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
40. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
41. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 2 Zásoby (revidovaný v roku
1993).
42. Týmto štandardom sa nahrádza SIC-1 Konzistentnos ť–rôzne oce ňo-
vacie vzorce pre zásoby .2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —34
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 7
▼M5
Výkazy o pe ňažných tokoch (1)
▼B
CIEĽ
Informácie o pe ňažných tokoch ú čtovnej jednotky sú u žitočné tým, že pou žíva-
teľom ú čtovnej závierky poskytujú základ na posúdenie schopnosti ú čtovnej
jednotky vytvára ťpeňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty a na posúdenie
potrieb ú čtovnej jednotky tieto pe ňažné toky vyu žívať. Ekonomické rozhodnutia,
ktoré pou žívatelia prijímajú, si vy žadujú zhodnotenie schopnosti ú čtovnej
jednotky vytvára ťpeňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty, ako aj časového
rozvrhnutia a istoty ich tvorby.
Cieľom tohto štandardu je vy žadova ťposkytovanie informácií o historických
zmenách v pe ňažných prostriedkoch a pe ňažných ekvivalentoch ú čtovnej
jednotky prostredníctvom výkazu ►M5op eňažných tokoch ◄, v ktorom sa
peňažné toky za dané obdobie členia na toky z prevádzkových, investi čných
a finan čných činností.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Ú čtovná jednotka zostavuje výkaz ►M5op e ňažných tokoch ◄
v súlade s po žiadavkami tohto štandardu a prezentuje ho ako neodde-
liteľnú sú časťsvojej ú čtovnej závierky za ka ždé obdobie, za ktoré sa
účtovná závierka predkladá.
2. Tento štandard nahrádza IAS 7 Výkaz zmien vo finan čnej situácii ,
schválený v júli 1977.
3. Pou žívatelia ú čtovnej závierky jednotky sa zaujímajú o to, ako
účtovná jednotka vytvára a pou žíva pe ňažné prostriedky a pe ňažné
ekvivalenty. Platí to bez oh ľadu na charakter činností ú čtovnej
jednotky a na to, čij em o žné peniaze vníma ťako produkt ú čtovnej
jednotky, ako je to v prípade finan čnej in štitúcie. Ú čtovné jednotky
potrebujú peniaze v podstate z rovnakých dôvodov, hoci ich hlavnévýnosové činnosti mô žub yťrozdielne. Peniaze potrebujú na uskuto č-
ňovanie svojich činností, splácanie svojich záväzkov a zabezpe čovanie
návratnosti prostriedkov svojim investorom. V tomto štandarde sa
preto vy žaduje, aby v šetky ú čtovné jednotky predkladali výkaz
►
M5op eňažných tokoch ◄.
ÚŽITOK INFORMÁCIÍ O PE ŇAŽNÝCH TOKOCH
4. Vo výkaze ►M5op eňažných tokoch ◄, ak je pou žitý v spojení
s ostatnými výkazmi ú čtovnej závierky, sa poskytujú informácie, ktoré
umožňujú pou žívateľom hodnoti ťzmeny v čistých aktívach ú čtovnej
jednotky, jej finan čnúštruktúru (vrátane jej likvidity a solventnosti)
a jej schopnosti ovplyv ňovaťvýšku a časové rozvrhnutie pe ňažných
tokov, aby sa prispôsobili meniacim sa okolnostiam a príle žitostiam.
Informácie o pe ňažných tokoch sú u žitočné na posúdenie schopnosti
účtovnej jednotky vytvára ťpeňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty
a umo žňujú pou žívateľom vypracúva ťmodely na posudzovanie
a porovnávanie sú časnej hodnoty budúcich pe ňažných tokov rôznych
účtovných jednotiek. Zvy šuje sa tým takisto porovnate ľnosťvykazo-
vania prevádzkovej výkonnosti rôznych ú čtovných jednotiek, preto že
sa tým vylu čujú ú činky pou žívania rôznych spôsobov ú čtovania
rovnakých transakcií a udalostí.
5. Informácie o minulých pe ňažných tokoch sa často pou žívajú ako
ukazovate ľsumy, časového rozvrhnutia a istoty budúcich pe ňažných
tokov. Sú tie žužitočné na overovanie presnosti minulých odhadov
budúcich pe ňažných tokov a na preskúmanie vz ťahu medzi ziskovo-
sťou a čistým pe ňažným tokom a ú činkom zmeny cien.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —35
(1) V septembri 2007 IASB zmenila a doplnila názov štandardu IAS 7 Výkazy pe ňažných
tokov naVýkaz o pe ňažných tokoch ako dôsledok revízie štandardu IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky v roku 2007.
▼B
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Peňažné prostriedky zahŕňajú hotovos ťa vklady splatné na po žia-
danie.
Peňažné ekvivalenty sú krátkodobé, vysoko likvidné investície, ktoré
súľahko zamenite ľné za známu sumu pe ňažných prostriedkov a pri
ktorých existuje nepatrné riziko zmeny hodnoty.
Peňažné toky sú príjmy a výdavky pe ňažných prostriedkov
ap eňažných ekvivalentov.
Prevádzkové činnosti sú hlavné výnosové činnosti ú čtovnej jednotky
a tiežostatné činnosti, ktoré nepatria medzi investi čné a finan čné
činnosti.
Investi čnéčinnosti predstavujú obstaranie a vyradenie dlhodobého
majetku a ostatné investície nezah ŕňané medzi pe ňažné ekvivalenty.
Finan čnéčinnosti súčinnosti, ktoré majú za následok zmeny vo
veľkostí a zlo žení vlo ženého vlastného imania a pô žičiek ú čtovnej
jednotky.
Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty
7. Pe ňažné ekvivalenty sú dr žané na ú čely uspokojovania krátkodobých
peňažných záväzkov, nie na investi čné alebo iné ú čely. Aby investícia
spĺňala podmienky pe ňažného ekvivalentu, musí by ťľahko zameni-
teľná za známu sumu pe ňažných prostriedkov a podlieha ťnepatrnému
riziku zmeny hodnoty. Investícia preto be žne sp ĺňa podmienky pe ňaž-
ného ekvivalentu len vtedy, ak má krátku dobu splatnosti, napríkladtri mesiace alebo menej, od dátumu obstarania. Investície do vlastnéhoimania sú vylú čené z pe ňažných ekvivalentov, ak svojou podstatou
nie sú pe ňažnými ekvivalentmi, napríklad v prípade prioritných akcií
obstaraných krátko pred ich splatnos ťou a so stanoveným dátumom
splatnosti.
8. Pô žičky od bánk sa vo v šeobecnosti pova žujú za finan čnéčinnosti.
V niektorých krajinách v šak tvoria kontokorentné úvery, splatné na
požiadanie, neoddelite ľnú sú časťfinan
čného riadenia ú čtovnej
jednotky. Za týchto okolností sa kontokorentné úvery po čítajú za
súčasťpeňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov. Charakteri-
stickou črtou takýchto vz ťahov s bankou je, že zostatok bankového
účtu sa často pohybuje z plusu do mínusu.
9. Pohyby medzi polo žkami predstavujúcimi pe ňažné prostriedky
ap eňažné ekvivalenty sa z pe ňažných tokov vylu čujú, preto že tieto
zložky sú skôr sú časťou riadenia pe ňažných prostriedkov ú čtovnej
jednotky ako sú časťou jej prevádzkových, investi čných a finan čných
činností. Riadenie pe ňažných prostriedkov zah ŕňa investovanie
prebytku pe ňažných prostriedkov do pe ňažných ekvivalentov.
PREZENTÁCIA VÝKAZU ►M5OP E ŇAŽNÝCH TOKOCH ◄
10. Výkaz ►M5op eňažných tokoch ◄podáva informácie o pe ňažných
tokoch po čas obdobia v členení na prevádzkové, investi čné a finan čné
činnosti.
11. Ú čtovná jednotka prezentuje svoje pe ňažné toky z prevádzkových,
investi čných a finan čných činností spôsobom, ktorý najlep šie vysti-
huje jej podnikanie. Klasifikácia pod ľačinností poskytuje informácie,
ktoré umo žňujú pou žívateľom posúdi ťvplyv týchto činností na
finan čnú situáciu ú čtovnej jednotky a na vý šku jej pe ňažných
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov. Tieto informácie je mo žné
využiťaj pri hodnotení vz ťahov medzi týmito činnos ťami.
12. Jedna a tá istá transakcia mô že obsahova ťrôzne klasifikované
peňažné toky. Napríklad ak pe ňažná splátka úveru obsahuje úrok aj
istinu, úroková časťmôžeb yťzačlenená medzi prevádzkové činnosti
a istina je za členená do finan čnejčinnosti.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —36
▼B
Prevádzkové činnosti
13. Vý ška pe ňažných tokov plynúca z prevádzkových činností je
kľúčovým ukazovate ľom rozsahu, v akom prevádzkové činnosti
účtovnej jednotky vytvorili dostato čné pe ňažné toky na splácanie
úverov, udr žiavanie prevádzkyschopnosti ú čtovnej jednotky, platenie
dividend a uskuto čňovanie nových investícií bez pomoci vonkaj ších
zdrojov financovania. Informácie o historickom vývoji špecifických
zložiek pe ňažných tokov z prevádzkových činností sú u žitočné,
v spojení s inými informáciami, pri predpokladaní budúcich pe ňaž-
ných tokov z prevádzkových činností.
14. Pe ňažné toky z prevádzkových činností sa v prvom rade odvodzujú
z hlavných činností ú čtovnej jednotky vytvárajúcich výnosy. Preto vo
všeobecnosti pochádzajú z transakcií a iných udalostí, ktoré ovplyv-
ňujú vytváranie zisku alebo straty. Príkladmi pe ňažných tokov
z prevádzkových činností sú:
a) pe ňažné príjmy z predaja tovaru alebo poskytovania slu žieb;
b) pe ňažné príjmy z tantiém, poplatkov, provízií a ostatných výnosov;
c) pe ňažné platby dodávate ľom za tovary a slu žby;
d) pe ňažné platby zamestnancom a v mene zamestnancov;
e) pe ňažné príjmy a pe ňažné platby pois ťovne za prémie a poistné
udalosti, anuity a iné ú žitky z poistných zmlúv;
f) pe ňažné platby na da ňz príjmov alebo vrátenia preplatkov dane
z príjmov, ak sa nedajú špecificky za členiťdo finan čných
a investi čných činností, a
g) pe ňažné príjmy a platby zo zmlúv dr žaných na ú čely predaja alebo
obchodovania s nimi.
▼M8
Niektoré transakcie, ako je predaj polo žky výrobného zariadenia,
môžu spôsobi ťzisk alebo stratu, ktoré sú zahrnuté do vykazovania
zisku alebo straty. Pe ňažné toky vz ťahujúce sa na takéto transakcie sú
peňažné toky z investi čných činností. Pe ňažné platby na výrobu alebo
nadobudnutie majetku dr žaného na prenájom iným osobám a následne
držaného na predaj, ako je opísané v odseku 68A IAS 16 Nehnute ľ-
nosti, stroje a zariadenia ,s úv šak pe ňažné toky z prevádzkových
činností. Pe ňažné príjmy z prenájmu a následného predaja takéhoto
majetku sú takisto pe ňažné toky z prevádzkových činností.
▼B
15. Ú čtovná jednotka mô žem aťvd ržbe cenné papiere a úvery ur čené na
predaj alebo obchodovanie s nimi, pri čom v tomto prípade sú
podobné zásobám špeciálne nadobudnutým na ďalší predaj. Preto sa
peňažné toky vznikajúce z kúpy alebo predaja cenných papierov ur če-
ných na predaj alebo obchodovanie klasifikujú ako prevádzkovéčinnosti. Podobne pe ňažné preddavky a úvery poskytované finan č-
nými in štitúciami sa obvykle klasifikujú ako prevádzkové činnosti,
preto žes av z ťahujú na hlavnú výnosovú činnos ťúčtovnej jednotky.
Investi čnéčinnosti
16. Samostatné zverej ňovanie pe ňažných tokov plynúcich z investi čných
činností je dôle žité, preto že tieto pe ňažné toky predstavujú mieru, do
akej výdavky smerovali do prostriedkov zabezpe čujúcich tvorbu
budúcich výnosov a pe ňažných tokov. Príkladmi pe ňažných tokov
plynúcich z investi čných aktivít sú:
a) pe ňažné platby na ú čely nadobudnutia nehnute ľností, strojov
a zariadení, nehmotného a iného dlhodobého majetku. Medzi
tieto platby sa zara ďujú také, ktoré sa vz ťahujú na aktivované
náklady na vývoj a na nehnute ľnosti, stroje a zariadenia vytvorené
vlastnou činnos ťou;
b) pe ňažné príjmy z predaja nehnute ľností, strojov a zariadení,
nehmotného a iného dlhodobého majetku;
c) pe ňažné výdavky na nadobudnutie nástrojov vlastného imania
alebo dlhových nástrojov iných subjektov a podielov na
spolo čnom podnikaní (iné ako platby za nástroje pova žované za2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —37
▼B
peňažné ekvivalenty alebo dr žané na ú čely predaja alebo obcho-
dovania);
d) pe ňažné príjmy z predaja nástrojov vlastného imania alebo dlho-
vých nástrojov iných subjektov a podielov na spolo čnom podni-
kaní (iné ako príjmy z nástrojov pova žovaných za pe ňažné ekvi-
valenty a nástrojov dr žaných na ú čely predaja alebo obchodo-
vania);
e) preddavkové platby a úvery poskytnuté tretím stranám (iné ako
preddavky a úvery poskytnuté finan čnou in štitúciou),;
f) pe ňažné príjmy zo splácania preddavkov a úverov poskytnutých
tretím stranám (iné ako preddavky a úvery finan čnej in štitúcie);
g) pe ňažné platby vyplývajúce zo zmlúv o futures, forwardových
zmlúv, op čných zmlúv a swapových zmlúv okrem prípadov, ke ď
sú tieto zmluvy dr žané na ú čely predaja alebo obchodovania, alebo
ak sú platby klasifikované ako finan čnéčinnosti, a
h) pe ňažné príjmy vyplývajúce zo zmlúv o futures, forwardových
zmlúv, op čných zmlúv a swapových zmlúv okrem prípadov, ke ď
sú tieto zmluvy dr žané na ú čely predaja alebo obchodovania, alebo
ak sú príjmy klasifikované ako finan čnéčinnosti.
Ak sa o zmluve ú čtuje ako o zabezpe čení identifikovate ľnej pozície,
peňažné toky vyplývajúce zo zmluvy sa klasifikujú rovnakým
spôsobom ako pe ňažné toky zo zabezpe čovanej pozície.
Finan čnéčinnosti
17. Samostatné zverej ňovanie pe ňažných tokov plynúcich z finan čných
činností je dôle žité, preto že tieto informácie sú u žitočné pri predpo-
kladaní nárokov budúcich pe ňažných tokov osobami, ktoré poskytujú
účtovnej jednotke kapitál. Príkladmi pe ňažných tokov plynúcich
z finan čných činností sú:
a) pe ňažné príjmy z emisie akcií alebo iných nástrojov vlastného
imania;
b) pe ňažné platby vlastníkom na ú čely nadobudnutia alebo spätného
odkúpenia akcií ú čtovnej jednotky;
c) pe ňažné príjmy z emisie dlhopisov, úverov, zmeniek, obligácií,
hypoték a iných krátkodobých alebo dlhodobých pô žičiek;
d) pe ňažné výdavky na splátky pô žičiek a
e) pe ňažné platby nájomcu na úhrady nezaplatenej časti záväzku
vzťahujúceho sa na finan čný lízing.
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV Z PREVÁDZKOVÝCH ČINNOSTÍ
18. Ú čtovná jednotka vykazuje pe ňažné toky s prevádzkových činností
použitím bu ď:
a) priamej metódy, v rámci ktorej sa vykazujú hlavné skupiny
hrubých pe ňažných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov, alebo
b) nepriamej metódy, v rámci ktorej sa výsledok hospodárenia upra-
vuje o ú činky transakcií nepe ňažného charakteru, o vplyvy odlo-
ženia alebo časového rozlí šenia minulých alebo budúcich prevádz-
kových pe ňažných príjmov alebo výdavkov a o výnosové alebo
nákladové polo žky súvisiace s investi čnými alebo finan čnými
peňažnými tokmi.
19. Ú čtovným jednotkám sa odporú ča vykazova ťpeňažné toky
z prevádzkových činností priamou metódou. Priama metóda poskytuje
informácie, ktoré mô žub yťužitočné pri odhade budúcich pe ňažných
tokov a ktoré nie sú k dispozícii pri pou žití nepriamej metódy. Pri
priamej metóde je mo žné získa ťinformácie o hlavných skupinách
hrubých pe ňažných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov bu ď:
a) z ú čtovných záznamov jednotky, alebo
b) úpravou výnosov z predaja, nákladov na predaj (úrokov
a podobných príjmov, nákladových úrokov a podobných výdavkov2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —38
▼B
finan čnej in štitúcie) a iných polo žiek výkazu ►M5komplexného
výsledku ◄o:
i) zmeny stavu zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov
počas obdobia;
ii) ostatné nepe ňažné polo žky a
iii) ostatné polo žky, ktoré majú pe ňažný vplyv na investi čné alebo
finan čné pe ňažné toky.
20. Pod ľa nepriamej metódy sa čistý pe ňažný tok z prevádzkovej činnosti
stanovuje úpravou výsledku hospodárenia o ú činky:
a) zmeny stavu zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov po čas
obdobia;
b) nepe ňažných polo žiek, ako sú odpisy, rezervy, odlo žené dane,
nerealizované zisky alebo straty cudzích mien, nerozdelené ziskypridru žených podnikov a ►
M11 nekontrolných ◄podielov, a
c) všetky ostatné polo žky, ktoré majú pe ňažný vplyv na investi čné
alebo finan čné pe ňažné toky.
Čistý pe ňažný tok z prevádzkových činností sa mô že eventuálne
prezentova ťpomocou nepriamej metódy vykazovaním výnosov
a nákladov zverejnených vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄
a zmien v stave zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov po čas
obdobia.
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV Z INVESTI ČNÝCH
A FINAN ČNÝCH ČINNOSTÍ
21. Ú čtovná jednotka vykazuje oddelene hlavné skupiny hrubých pe ňaž-
ných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov, ktoré vznikajú
z investi čných a finan čných činností, okrem pe ňažných tokov opísa-
ných v odsekoch 22 a 24, ktoré sa vykazujú na netto základe.
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV NA NETTO ZÁKLADE
22. Pe ňažné toky vznikajúce z ďalej uvedených prevádzkových, investi č-
ných alebo finan čných činností sa mô žu vykazova ťna netto základe:
a) pe ňažné príjmy a výdavky v mene zákazníkov, ke ďpeňažné toky
vyjadrujú skôr činnosti zákazníka ako činnosti ú čtovnej jednotky, a
b) pe ňažné príjmy a výdavky pri polo žkách s rýchlym obratom, vyso-
kými sumami a krátkou dobou splatnosti.
23. Príkladmi pe ňažných príjmov a výdavkov uvedených v odseku 22
písm. a) sú:
a) prevzatie a splatenie depozitných certifikátov splatných na po žia-
danie vystavených bankou;
b) pe ňažné prostriedky klientov, ktoré má v dr žbe investi čná spolo č-
nosť,a
c) nájomné vyberané v mene majite ľov nehnute ľností a platené týmto
majite ľom.
Príkladmi pe ňažných príjmov a výdavkov uvedených v odseku 22
písm. b) sú preddavkové platby a splátky:
a) istín vz ťahujúcich sa na kreditné karty klientov;
b) nákupu a predaja investícií a
c) ostatných krátkodobých pô žičiek, napríklad s dobou splatnosti tri
mesiace alebo menej.
24. Pe ňažné toky vznikajúce z ka ždej z ďalej uvedených činností
finan čnej in štitúcie sa mô žu vykazova ťna netto základe:
a) pe ňažné príjmy a výdavky z prevzatia a splatenia vkladov
s pevným dátumom splatnosti;
b) umiestnenie vkladov v iných finan čných in štitúciách a sú časne ich
výber z nich a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —39
▼B
c) preddavkové platby a úvery poskytované zákazníkom a splácanie
týchto preddavkových platieb a úverov.
PEŇAŽNÉ TOKY V CUDZÍCH MENÁCH
25. Pe ňažné toky vyplývajúce z transakcií v cudzej mene sa zaznamenajú
vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, pri čom na sumu v cudzej mene
sa uplatní výmenný kurz medzi funk čnou menou a cudzou menou
k dátumu pe ňažného toku.
26. Pe ňažné toky zahrani čnej dcérskej spolo čnosti sa prepo čítavajú
výmennými kurzami medzi funk čnou menou a cudzou menou
k dátumom pe ňažných tokov.
27. Pe ňažné toky vyjadrené v cudzej mene sa vykazujú spôsobom zodpo-
vedajúcim IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien. Povo ľuje sa
vňom pou žitie výmenného kurzu, ktorý sa pribli žuje k skuto čnému
kurzu. Napríklad na zaú čtovanie transakcií v cudzej mene alebo
prepo čet pe ňažných tokov zahrani čnej dcérskej spolo čnosti sa mô že
použiťvýmenný kurz stanovený ako vá žený priemer za ur čité
obdobie. Pri prepo čítavaní pe ňažných tokov zahrani čnej dcérskej
spolo čnosti sa v šak v IAS 21 nepovo ľuje pou žitie menového kurzu
platného k súvahovému d ňu
28. Nerealizované zisky a straty vyplývajúce zo zmien vo výmenných
kurzoch cudzích mien nie sú pe ňažnými tokmi. Vplyv zmien kurzov
cudzích mien na pe ňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty dr žané
alebo splatné v cudzej mene sa v šak uvádza vo výkaze ►M5op eňaž-
ných tokoch ◄, aby sa zosúladili pe ňažné prostriedky a pe ňažné ekvi-
valenty na za čiatku a na konci obdobia. Táto suma sa prezentuje odde-
lene od pe ňažných tokov z prevádzkových, investi čných a finan čných
činností a zah ŕňa rozdiely, ak nejaké existujú, ktoré by sa boli vyskytli,
keby sa tieto pe ňažné toky vykazovali vo výmenných kurzoch ku koncu
obdobia.
29. [Vypú šťa sa.]
30. [Vypú šťa sa.]
ÚROK A DIVIDENDY
31. Pe ňažné toky z prijatých a zaplatených úrokov a dividend sa zverej-
ňujú osobitne. Pe ňažné toky sa po čas jednotlivých období klasifikujú
konzistentným spôsobom bu ďv rámci prevádzkových, investi čných,
alebo finan čných činností.
▼M1
32. Celková suma úroku zaplateného po čas obdobia sa vykazuje vo
výkaze►M5op e ňažných tokoch ◄bez oh ľadu na to, či bola
vykázaná ako náklad vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄
alebo kapitalizovaná v súlade s IAS 23 Náklady na prijaté úvery
ap ô žičky.
▼B
33. Pre finan čné in štitúcie sa zaplatené úroky a prijaté úroky a dividendy
obvykle klasifikujú ako prevádzkové pe ňažné toky. Pre ostatné
účtovné jednotky v šak neexistuje konsenzus oh ľadom klasifikácie
týchto pe ňažných tokov. Zaplatené úroky a prijaté úroky
a dividendy je mo žné pova žovaťza prevádzkové pe ňažné toky,
preto že sa podie ľajú na ur čovaní výsledku hospodárenia. Zaplatené
úroky a prijaté úroky a dividendy je mo žné alternatívne pova žovať
za finan čné pe ňažné toky, resp. investi čné pe ňažné toky, preto že pred-
stavujú náklady na získanie finan čných zdrojov alebo návratnos ťinve-
stícií.
34. Vyplatené dividendy sa mô žu klasifikova ťako finan čný pe ňažný tok,
preto že sú nákladom na získanie finan čných zdrojov. Zaplatené divi-
dendy je mo žné alternatívne pova žovaťza sú časťpeňažných tokov
z prevádzkových činností, aby sa pou žívateľomľahšie ur čovala
schopnos ťúčtovnej jednotky vypláca ťdividendy z prevádzkových
peňažných tokov.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —40
▼B
DANE Z PRÍJMOV
35. Pe ňažné toky plynúce z daní z príjmov sa zverej ňujú osobitne
a klasifikujú sa ako pe ňažné toky z prevádzkových činností, pokia ľ
nie je mo žné ich špecificky za členiťdo finan čných a investi čných
činností.
36. Dane z príjmov vyplývajú z transakcií, v dôsledku ktorých vznikajú
peňažné toky, ktoré sa vo výkaze ►M5op e ňažných tokoch ◄
vykazujú ako prevádzkové, investi čné alebo finan čnéčinnosti. Zatia ľ
čod aňové náklady sa mô žud aťpri investi čných alebo finan čných
činnostiach ľahko identifikova ť,p eňažné toky súvisiace s da ňami
často nie je mo žné rozlí šiťam ô žu vzniknú ťv inom období ako
peňažné toky zo základnej transakcie. Preto sa zaplatené dane obvykle
klasifikujú ako pe ňažné toky z prevádzkových činností. Ak je v šak
možné priradi ťdaňové pe ňažné toky k jednotlivej transakcii,
v dôsledku ktorej vznikajú pe ňažné toky, ktoré sú za členené do inve-
stičných alebo finan čných činností, da ňový pe ňažný tok sa pod ľa
zváženia pova žuje za investi čnú alebo finan čnúčinnos ť.A ks ú
daňové pe ňažné toky alokované do viacerých kategórií činností,
zverej ňuje sa celková suma zaplatených daní.
PODIELY V DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTIACH, PRIDRU ŽENÝCH PODNI-
KOCH A SPOLO ČNÝCH PODNIKOCH
37. Pri ú čtovaní o podiele v pridru ženom podniku alebo dcérskej spolo čnosti
účtovanom pou žitím metódy vlastného imania alebo nákladovej metódy,
investor obmedzí informácie vykazované vo výkaze ►M5op eňažných
tokoch◄medzi sebou a podnikom, do ktorého investuje, napríklad na
dividendy a preddavky.
38. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje svoj podiel v spoluovládanej
účtovnej jednotke (pozri IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní )
použitím podielovej konsolidácie, zah ŕňa do svojho konsolidovaného
výkazu►M5op eňažných tokoch ◄svoj pomerný podiel pe ňaž-
ných tokov v spoluovládanej ú čtovnej jednotke. Ú čtovná jednotka,
ktorá vykazuje takýto podiel pomocou metódy vlastného imania,
zahŕňa vo svojom výkaze ►M5op e ňažných tokoch ◄peňažné
toky súvisiace so svojimi investíciami v spoluovládanej ú čtovnej
jednotke a so zrete ľom na prerozdelenia a ostatné platby alebo príjmy
medzi ňou a spoluovládanou ú čtovnou jednotkou.
▼M11
ZMENY VO VLASTNÍCKYCH PODIELOCH V DCÉRSKYCH SPOLO ČNO-
STIACH A V INÝCH PODNIKATE ĽSKÝCH JEDNOTKÁCH
39. Súhrnné pe ňažné toky vznikajúce z dosiahnutého alebo zo strateného
ovládania dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľských
jednotiek sa prezentujú oddelene a klasifikujú sa ako investi čné
činnosti.
40. Ú čtovná jednotka súhrnne zverej ňuje, v súvislosti s dosiahnutím
a stratou ovládania dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľ-
ských jednotiek po čas obdobia, v šetky tieto údaje:
a) celkové zaplatené alebo prijaté plnenie,
b) podiel z plnenia skladajúci sa z pe ňažných prostriedkov
ap eňažných ekvivalentov,
c) sumu pe ňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov
v dcérskych spolo čnostiach alebo v iných podnikate ľských jednot-
kách, ktorých ovládanie je dosiahnuté alebo stratené, a
d) sumu majetku a záväzkov iných ako pe ňažné prostriedky
ap eňažné ekvivalenty v dcérskych spolo čnostiach alebo v iných
podnikate ľských jednotkách, ktorých ovládanie je dosiahnuté alebo
stratené, sumarizovanú za ka ždú hlavnú kategóriu.
41. Oddelené prezentovanie pe ňažného toku, spôsobeného dosiahnutím
alebo stratou ovládania dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľ-
ských jednotiek, ako samostatných polo žiek spolu so samostatným
zverej ňovaním súm nadobudnutého alebo vyradeného majetku
a záväzkov pomáha odlí šiťtieto pe ňažné toky od pe ňažných tokov
vznikajúcich z ostatných prevádzkových, investi čných a finan čných2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —41
▼M11
činností. Pe ňažné toky spôsobené stratou ovládania nie sú odpo čítané
od pe ňažných tokov z dosiahnutia ovládania.
42. Súhrnná suma pe ňažných prostriedkov, ktorá bola zaplatená alebo
prijatá ako protiplnenie za dosiahnutie alebo stratu ovládania dcér-skych spolo čností alebo iných podnikate ľských jednotiek, sa vykazuje
vo výkaze o pe ňažných tokoch v čistej vý ške pe ňažných prostriedkov
ap e ňažných ekvivalentov nadobudnutých alebo vyradených ako
súčasťtakýchto transakcií, udalostí alebo zmien v okolnostiach.
42A Pe ňažné toky vznikajúce zo zmien vo vlastníckych podieloch
v dcérskej spolo čnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania,
sa vykazujú ako pe ňažné toky z finan čných činností.
42B Zmeny vo vlastníckych podieloch v dcérskej spolo čnosti, ktoré
nemajú za následok stratu ovládania, ako napríklad následný nákup
alebo predaj nástrojov vlastného imania dcérskej spolo čnosti mater-
skou spolo čnosťou, sa ú čtujú ako transakcie vo vlastnom imaní [pozri
IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka (v znení
zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štan-
dardy v roku 2008)]. V súlade s tým sa výsledné pe ňažné toky vyka-
zujú rovnakým spôsobom ako iné transakcie s vlastníkmi opísanév odseku 17.
▼B
NEPE ŇAŽNÉ TRANSAKCIE
43. Investi čné a finan čné transakcie, ktoré si nevy žadujú pou žitie pe ňaž-
ných prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov, sa vylu čujú
z výkazu ►M5op eňažných tokoch ◄. Tieto transakcie sa zverej-
ňujú na inom mieste ú čtovnej závierky spôsobom, ktorý sa poskytujú
všetky dôle žité informácie o týchto investi čných a finan čných činno-
stiach.
44. Mnohé investi čné a finan čnéčinnosti nemajú priamy vplyv na sú časné
peňažné toky, hoci ovplyv ňujú kapitálovú a majetkovú štruktúru
účtovnej jednotky. Vylú čenie nepe ňažných transakcií z výkazu
►M5op e ňažných tokoch ◄je v súlade s cie ľom výkazu
►M5op eňažných tokoch ◄,k eďže tieto polo žky v be žnom období
nezah ŕňajú pe ňažné toky. Príkladmi nepe ňažných transakcií sú:
a) nadobudnutie majetku bu ďprevzatím priamo súvisiacich záväzkov,
alebo prostredníctvom finan čného lízingu;
b) nadobudnutie ú čtovnej jednotky prostredníctvom emisie nástrojov
vlastného imania a
c) premena dlhu na vlastné imanie.
SÚČASTI PE ŇAŽNÝCH PROSTRIEDKOV A PE ŇAŽNÝCH EKVIVA-
LENTOV
45. Ú čtovná jednotka zverej ňuje sú časti pe ňažných prostriedkov
ap eňažných ekvivalentov a prezentuje zosúhlasenie medzi sumami
vo výkaze ►M5op e ňažných tokoch ◄a ekvivalentnými polo-
žkami vykazovanými v súvahe.
46. Vzh ľadom na rozmanitos ťpraktík pri riadení pe ňažných prostriedkov
a opatrení v bankovníctve po celom svete a s cie ľom dosiahnu ťsúlad
s IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky účtovná jednotka zverej ňuje
politiku, ktorú uplat ňuje pri ur čovaní štruktúry pe ňažných
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov.
47. Ú činok ka ždej zmeny v politike ur čovania sú častí pe ňažných
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov, napríklad zmena
v klasifikácii finan čných nástrojov, predtým pova žovaných za sú časť
investi čného portfólia ú čtovnej jednotky, sa vykazuje v súlade s IAS 8
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby.
ĎALŠIE ZVEREJNENIA
48. Ú čtovná jednotka zverej ňuje, spolo čne s komentárom mana žmentu,
sumu významných zostatkov pe ňažných prostriedkov a pe ňažných
ekvivalentov dr žaných ú čtovnou jednotkou, ktoré nie sú k dispozícii
na pou žitie v skupine.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —42
▼B
49. Existujú rôzne okolnosti, za ktorých nie sú zostatky pe ňažných
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov dr žané ú čtovnou jednotkou
k dispozícii na pou žitie v skupine. Príklady zah ŕňajú zostatky pe ňaž-
ných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov dr žané dcérskou spolo č-
nosťou, ktorá vykonáva činnos ťv krajine, kde sa uplat ňujú devízové
alebo iné právne obmedzenia, ke ďtieto zostatky nie sú k dispozícii na
bežné pou žitie v materskej spolo čnosti alebo v iných dcérskych
spolo čnostiach.
50. Pre pou žívateľov mô žub y ťpre pochopenie finan čnej situácie
a likvidity ú čtovnej jednotky významné dodato čné informácie. Odpo-
rúča sa zverej ňovanie týchto informácií, spolu s komentárom mana ž-
mentu, ktoré mô žu zah ŕňať:
a) sumy nevy čerpaných úverových liniek, ktoré mô žub y ť
k dispozícii na budúce prevádzkové činnosti a na vysporiadanie
kapitálových záväzkov, nazna čujúcich akéko ľvek obmedzenia na
ich pou žitie;
b) súhrnné sumy pe ňažných tokov z ka ždej z prevádzkových, inve-
stičných a finan čných činností, ktoré sa vz ťahujú na podiely na
spolo čnom podnikaní, vykazovaných podielovou konsolidáciou;
c) súhrnnú sumu pe ňažných tokov, ktorá predstavuje zvý šenie
v prevádzkovej kapacite, osobitne od tých pe ňažných tokov,
ktoré sú nevyhnutné na zachovanie prevádzkovej kapacity, a
d) sumu pe ňažných tokov vznikajúcich z prevádzkových, investi č-
ných a finan čných činností ka ždého vykazovaného segmentu
(pozri IFRS 8 Prevádzkové segmenty ).
51. Osobitné zverej ňovanie pe ňažných tokov, ktoré predstavujú zvý šenie
prevádzkovej kapacity a pe ňažných tokov, ktoré sú nevyhnutné na
zachovanie prevádzkovej kapacity, je u žitočné tým, že pou žívateľovi
umožní ur čiť,čiúčtovná jednotka dostato čne investuje do údr žby
svojej prevádzkovej kapacity. Ú čtovná jednotka, ktorá dostato čne
neinvestuje do údr žby svojej prevádzkovej kapacity, mô že ohrozova ť
budúcu ziskovos ťv záujme be žnej likvidity a rozdelenia prostriedkov
majite ľom.
52. Zverejnením segmentových pe ňažných tokov sa umo žňuje pou žíva-
teľom lep šie pochopi ťvzťah medzi pe ňažnými tokmi z podnikania
ako celku a jeho zlo žkami a vz ťah dostupnosti a variability segmen-
tových pe ňažných tokov.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
53. Tento štandard nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky zostavené za
obdobia za čínajúce sa 1. januára 1994 alebo neskôr.
▼M11
54. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky
39 a ž42 a pridal odseky 42A a 42B. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27
(zmenený a doplnený v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedené
zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie. Tieto zmeny
a doplnenia sa uplatnia retrospektívne.
▼M8
55. Odsek 14 bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vydanými
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu
a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosťa uplat ňuje
odsek 68A IAS 16.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —43
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 8
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťkritériá výberu a zmien v ú čtovnej
politike vrátane postupov ú čtovania a zverej ňovania zmien v ú čtovnej
politik, zmien v ú čtovných odhadoch a opráv chýb. Tento štandard
má za cie ľzvýšiťrelevantnos ťa spo ľahlivos ťúčtovnej závierky
účtovnej jednotky, ako aj vzájomnú porovnate ľnosťúčtovných
závierok ú čtovnej jednotky za rôzne obdobia a porovnate ľnosť
súčtovnými závierkami iných ú čtovných jednotiek.
2. Po žiadavky na zverejnenia v súvislosti s ú čtovnou politikou,
s výnimkou zmien ú čtovnej politiky, stanovuje IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Tento štandard sa vz ťahuje na výber a uplat ňovanie ú čtovnej politiky,
ako aj na ú čtovanie zmien ú čtovnej politiky, zmien v ú čtovných odha-
doch a opráv chýb predchádzajúcich období.
4. Da ňové ú činky opráv chýb predchádzajúcich období a spätných úprav
urobených na základe zmien ú čtovnej politiky sa ú čtujú a zverej ňujú
v súlade s IAS 12 Dane z príjmov .
DEFINÍCIE
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Účtovná politika súšpecifické princípy, východiská, konvencie,
pravidlá a praktiky, ktoré ú čtovná jednotka uplat ňuje pri zostavovaní
a prezentácii ú čtovnej závierky.
Zmena v ú čtovnom odhade je úprava ú čtovnej hodnoty majetku alebo
záväzkov, prípadne sumy vyjadrujúcej pravidelnú spotrebu ur čitého
majetku, ktorá je výsledkom zhodnotenia sú časného stavu
ao čakávaných budúcich ú žitkov a povinností v súvislosti
s majetkom a záväzkami. Zmeny v ú čtovných odhadoch sú
výsledkom nových informácií alebo nových okolností,
a nepredstavujú teda opravy chýb.
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (IFRS) sú štandardy
a interpretácie, ktoré prijala Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy (IASB). Tieto štandardy zah ŕňajú:
a) Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva;
b) Medzinárodné ú čtovné štandardy a
c) interpretácie ►M5vytvorené ◄ Výborom pre interpretácie
medzinárodného finan čného výkazníctva (IFRIC) alebo bývalým
Stálym interpreta čným výborom (SIC).
Významný. Vynechania alebo chybné uvedenia polo žiek sú významné
vtedy, ak by mohli, čiužjednotlivo alebo vo vzájomnej súvislosti,
ovplyvni ťekonomické rozhodnutia ►M5uskuto čňované pou žíva-
teľmi na základe ◄zúčtovnej závierky. Významnos ťzávisí od
veľkosti a charakteru vynechania alebo chybného uvedenia
v konkrétnych podmienkach. Rozhodujúcim faktorom mô žeb y ť
veľkosťalebo charakter polo žky, prípadne kombinácia oboch.
Chyby predchádzajúcich období sú vynechania a chybné uvedenia
vúčtovných závierkach ú čtovnej jednotky za jedno alebo viac pred-
chádzajúcich období, ktoré vznikli v dôsledku nepou žitia alebo
nesprávneho pou žitia spo ľahlivých informácií, ktoré:
a) boli známe v čase, ke ďsa účtovné závierky za tieto obdobia
schva ľovali na zverejnenie, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —44
▼B
b) o ktorých mo žno reálne predpoklada ť,že ich bolo mo žné získa ť
a zoh ľadniťpri zostavovaní a prezentácii týchto ú čtovných
závierok.
Takéto chyby zah ŕňajú vplyvy matematických omylov, chyby pri
uplatňovaní ú čtovnej politiky, prehliadnutie alebo nesprávny výklad
skuto čností a podvody.
Spätná aplikácia znamená uplatnenie novej ú čtovnej politiky na trans-
akcie, iné udalosti a podmienky tak, ako keby sa táto politika uplat-ňovala po celý čas.
Spätné prehodnotenie je oprava vykázania, ocenenia a zverejnenia
súm prvkov ú čtovnej závierky, ako keby k chybe
v predchádzajúcich obdobiach vôbec nedo šlo.
Nevykonate ľný.Uplatnenie po žiadavky je nevykonate ľné, ak ju aj
napriek v šestrannému úsiliu zo strany ú čtovnej jednotky nemo žno
splniť. Spätné uplatnenie zmien ú čtovnej politiky alebo spätné prehod-
notenie na ú čely opravy chyby za konkrétne predchádzajúce obdobie
je nevykonate ľné, ak:
a) nemo žno ur čiťúčinky takejto spätnej aplikácie alebo spätného
prehodnotenia;
b) spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si vy žaduje odhad
predpokladaných úmyslov mana žmentu pri rozhodovaní v danom
období, alebo
c) spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si do zna čnej miery
vyžaduje odhady súm a pre potreby týchto odhadov nie je mo žné
objektívne odlí šiťinformácie, ktoré:
i) poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu
(dátumom), ku ktorému(-ým) sa tieto sumy vykazujú, oce ňujú
alebo zverej ňujú, a
ii) by boli dostupné v čase, ke ďbola ú čtovná závierka za dané
predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie
od iných informácií.
Prospektívne uplatnenie zmeny ú čtovnej politiky, resp. vykázania
účinku zmeny v ú čtovnom odhade, znamená:
a) uplatnenie novej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti
a podmienky, ktoré nastali po dni, ku ktorému do šlo k zmene
tejto ú čtovnej politiky, a
b) vykázanie ú činku zmeny v ú čtovnom odhade za be žné obdobie
a budúce obdobia, ktorých sa táto zmena týka.
6. Pri posudzovaní toho, či by sa vynechaním alebo chybným uvedením
mohli ovplyvni ťekonomické rozhodnutia pou žívateľov, a mo žno ho
teda pova žovaťza významné, je nutné bra ťdo úvahy vlastnosti týchto
používateľov. V odseku 25 Koncep čného rámca prípravy
a prezentácie ú čtovnej závierky sa uvádza, žes a„predpokladá, že
používatelia majú primerané znalosti o podnikate ľských
a ekonomických činnostiach a ú čtovníctve a vô ľu pre študova ťsi pred-
ložené informácie s primeranou svedomitos ťou“. Pri tomto posudzo-
vaní je preto treba zoh ľadniť, do akej mo žno primerane o čakáva ť
ovplyvnenie ekonomických rozhodnutí takto definovaných pou žíva-
teľov.
ÚČTOVNÁ POLITIKA
Výber a uplat ňovanie ú čtovnej politiky
▼M8
7. Ak sa na ur čitú transakciu, inú udalos ťalebo podmienku konkrétne
vzťahujú ustanovenia niektorého IFRS, pri ur čovaní ú čtovnej politiky
alebo ú čtovných politík na spracovanie tejto polo žky sa vychádza
z daného IFRS.
▼B
8. V Medzinárodných štandardoch finan čného výkazníctva sa stanovujú
účtovné politiky, ktorých výsledkom je pod ľa záverov IASB ú čtovná2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —45
▼B
závierka obsahujúca relevantné a spo ľahlivé informácie
o transakciách, iných udalostiach a podmienkach, na ktoré sa vz ťa-
hujú. Uplat ňovanie týchto ú čtovných politík sa nevy žaduje vtedy, ak
účinok uplatnenia nie je významný. Pova žuje sa v šak za nevhodné
robiťalebo necháva ťneopravené nevýznamné odchýlky od po žiada-
viek IFRS s cie ľom dosiahnu ťurčitý spôsob prezentácie finan čnej
situácie, finan čnej výkonnosti alebo pe ňažných tokov ú čtovnej
jednotky.
▼M8
9. K IFRS je pripojený návod na pomoc ú čtovným jednotkám pri uplat-
ňovaní ich po žiadaviek. V ka ždom takomto návode sa stanovuje, čij e
neoddelite ľnou sú časťou IFRS. Návod, ktorý je neoddelite ľnou sú ča-
sťou IFRS, je povinný. Návod, ktorý nie je neoddelite ľnou sú časťou
IFRS, neobsahuje po žiadavky týkajúce sa ú čtovnej závierky.
▼B
10. Ak sa na konkrétnu transakciu, inú udalos ťalebo podmienku nevz ťa-
huje žiadny►M5IFRS◄, je úlohou mana žmentu na základe posú-
denia vypracova ťa uplat ňovaťtakú ú čtovnú politiku, ktorej
výsledkom sú informácie:
a) relevantné pre potreby pou žívateľov pri prijímaní ekonomických
rozhodnutí a
b) spo ľahlivé v tom zmysle, žeúčtovná závierka:
i) verne prezentuje finan čnú situáciu, finan čnú výkonnos ť
ap eňažné toky ú čtovnej jednotky;
ii) odzrkad ľuje ekonomickú podstatu transakcií, iných udalostí
a podmienok a nielen ich právnu formu;
iii) je neutrálna, t. j. nezaujatá;
iv) je v súlade so zásadou opatrnosti a
v) je úplná vo v šetkých významných súvislostiach.
▼M8
11. Pri posúdení opísanom v odseku 10 musí mana žment prihliada ťna
tieto zdroje a zva žovaťich pou žiteľnosť, a to v zostupnom poradí:
a) po žiadavky v IFRS, ktoré sa zaoberajú podobnou alebo súvisiacou
problematikou a
b) definície, kritériá vykazovania a koncepcie oce ňovania majetku,
záväzkov, výnosov a nákladov, ako sú uvedené v Koncep čnom
rámci.
▼B
12. Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 mô že vedenie zoh ľadniťaj
aktuálne vyhlásenia iných orgánov zodpovedných za tvorbu štan-
dardov, ktoré pri vypracúvaní ú čtovných štandardov, inej ú čtovnej
literatúry a uznávaných postupov v danej oblasti uplat ňujú podobný
koncep čný rámec, a to do tej miery, aby neboli v rozpore so zdrojmi
uvádzanými v odseku 11.
Konzistentnos ťúčtovnej politiky
13. Ú čtovná jednotka svoju ú čtovnú politiku vyberá a uplat ňuje konzi-
stentne na v šetky podobné transakcie, iné udalosti a podmienky, ak sa
v niektorom štandarde alebo interpretácii výslovne nevy žaduje alebo
nepripú šťa kategorizácia polo žiek, pre ktoré mô žeb yťvhodnej šia iná
účtovná politika. Ak sa v ur čitom štandarde alebo interpretácii takáto
kategorizácia vy žaduje alebo pripú šťa, treba pre ka ždú kategóriu ur čiť
a konzistentne uplat ňovaťvhodnú ú čtovnú politiku.
Zmeny ú čtovnej politiky
14. Ú čtovná jednotka mô že meni ťúčtovnú politiku len vtedy, ak:
a) túto zmenu vy žaduje niektorý ►M5IFRS◄, alebo
b) výsledkom tejto zmeny je ú čtovná závierka poskytujúca spo ľahlivé
a relevantnej šie informácie o ú činkoch transakcií, iných udalostí
alebo podmienok na finan čnú situáciu, finan čnú výkonnos ťalebo
peňažné toky ú čtovnej jednotky.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —46
▼B
15. Pou žívatelia ú čtovnej závierky musia ma ťmožnosťporovnáva ť
účtovné závierky ú čtovnej jednotky v čase, aby bolo mo žné zisti ť,
ako sa vyvíja jej finan čná situácia, finan čná výkonnos ťap eňažné
toky. Z tohto dôvodu je potrebné, tak v rámci ka ždého obdobia,
ako aj medzi obdobiami, uplat ňovaťrovnakú ú čtovnú politiku
okrem prípadov, ke ďzmena ú čtovnej politiky sp ĺňa niektoré
z kritérií v odseku 14.
16. Zmenou ú čtovnej politiky nie je:
a) uplat ňovanie ur čitej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti
alebo podmienky, ktoré sa vo svojej podstate lí šia od predtým sa
vyskytujúcich transakcií, iných udalostí a podmienok, a
b) uplatnenie novej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti alebo
podmienky, ktoré sa predtým nevyskytovali, alebo nebolivýznamné.
17. Prvé uplatnenie ur čitej politiky pri prece ňovaní majetku v súlade
s IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia alebo IAS 38 Nehmotný
majetok sa nepova žuje za zmenu ú čtovnej politiky v zmysle tohto
štandardu, ale posudzuje sa ako precenenie v zmysle IAS 16 alebo
IAS 38.
18. Na zmenu ú čtovnej politiky v zmysle odseku 17 sa nevz ťahujú usta-
novenia odsekov 19 a ž31.
Uplat ňovanie zmien ú
čtovnej politiky
19. V zmysle odseku 23:
a) účtovná jednotka ú čtuje zmenu ú čtovnej politiky vyplývajúcej
z prvého uplatnenia ►M5IFRS◄v súlade s osobitnými
prechodnými ustanoveniami týchto štandardov alebo interpretácií,
ak existujú, a
b) ak ú čtovná jednotka zmení ú čtovnú politiku na základe prvého
uplatnenia ►M5IFRS◄bez osobitných prechodných ustano-
vení týkajúcich sa tejto zmeny, alebo ak ú čtovnú politiku zmení
dobrovo ľne, tak danú zmenu uplatní spätne.
20. Skor šie uplatnenie ur čitého►M5IFRS◄sa na ú čely tohto štan-
dardu nepova žuje za dobrovo ľnú zmenu ú čtovnej politiky.
21. Ak sa na danú transakciu, inú udalos ťalebo podmienku konkrétne
nevzťahujú ustanovenia žiadneho štandardu ani interpretácie, mô že
mana žment v súlade s odsekom 12 uplatni ťúčtovnú politiku vychá-
dzajúcu z aktuálnych vyhlásení iných orgánov zodpovedných za
tvorbu štandardov, ktoré pri vývoji ú čtovných štandardov uplat ňujú
podobný koncep čný rámec. Ak sa na základe zmeny a doplnenia
takéhoto vyhlásenia ú čtovná jednotka rozhodne pristúpi ťk zmene
svojej ú čtovnej politiky, uvedená zmena sa ú čtuje a zverejní ako
dobrovo ľná zmena ú čtovnej politiky.
Spätná aplikácia
22. V zmysle odseku 23 je ú čtovná jednotka pri spätnej aplikácii zmeny
účtovnej politiky v súlade s odsekom 19 písm. a) alebo b) povinná so
spätnou platnos ťou upravi ťzačiatočný stav v šetkých zlo žiek vlastného
imania, ktorých sa táto zmena týka, za najskor šie predchádzajúce
prezentované obdobie, ako aj iné porovnávacie sumy zverejnené za
všetky ostatné predchádzajúce obdobia, a to tak, ako keby sa nová
účtovná politika uplat ňovala po celý čas.
Obmedzenia spätnej aplikácie
23. Ak sa v zmysle odseku 19 písm. a) alebo b) vy žaduje spätná apli-
kácia, uplat ňuje sa zmena ú čtovnej politiky spätne s výnimkou
prípadov, ke ďsa bu ďnedajú ur čiťúčinky zmeny v konkrétnom
období, alebo výsledný ú činok tejto zmeny.
24. Ak sa nedajú ur čiťúčinky zmeny ú čtovnej politiky v rámci špecific-
kého obdobia na porovnávacie informácie za jedno alebo viaceroprezentovaných predchádzajúcich období, uplatní ú čtovná jednotka
novú ú čtovnú politiku na ú čtovné hodnoty majetku a záväzkov
kz ačiatku najskor šieho obdobia, v ktorom je mo žná spätná aplikácia,
čom ô žeb yťaj be žné obdobie, a za dané obdobie zodpovedajúcim2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —47
▼B
spôsobom upraví za čiatočný stav v šetkých polo žiek vlastného imania,
ktorých sa táto zmena týka.
25. Ak sa na za čiatku be žného obdobia nedá ur čiťvýsledný ú činok uplat-
nenia novej ú čtovnej politiky na v šetky predchádzajúce obdobia,
účtovná jednotka upraví porovnávacie informácie tak, aby novú
účtovnú politiku prospektívne uplatnila od čo najskor šieho mo žného
dátumu.
26. Ak ú čtovná jednotka spätne uplat ňuje novú ú čtovnú politiku, uplatní
ju na porovnávacie informácie za predchádzajúce obdobia od čo
najskor šieho mo žného obdobia. Spätná aplikácia na predchádzajúce
obdobie nie je mo žná, ak sa nedá ur čiťvýsledný ú činok na sumy
vz ačiatočnej a kone čnej súvahe za toto obdobie. Suma výslednej
úpravy za obdobia pred obdobiami prezentovanými v ú čtovnej
závierke sa zachytí v za čiatočnom stave v šetkých jednotlivých zlo žiek
vlastného imania, ktorých sa zmena týka, za najskor šie predchádza-
júce prezentované obdobie. Zvy čajne sa takto upravuje nerozdelený
zisk. Mo žno však upravova ťaj iné zlo žky vlastného imania (napríklad
vtedy, ak sa vy žaduje súlad s niektorým štandardom alebo interpretá-
ciou). K čo najskor šiemu dátumu sa upravia aj v šetky ostatné infor-
mácie o predchádzajúcich obdobiach, napríklad historické súhrnyfinan čných údajov.
27. Ak sa nová ú čtovná politika nedá spätne uplatni ťz toho dôvodu, že
nie je mo žné ur čiťvýsledný ú činok jej uplatnenia na v šetky pred-
chádzajúce obdobia, ú čtovná jednotka ju uplatní v súlade s odsekom
25 prospektívne od za čiatku čo najskor šieho mo žného obdobia. To
znamená, že výsledná úprava sa neuplatní na tú časťmajetku,
záväzkov a vlastného imania, ktorá vznikla pred týmto obdobím.Zmena ú čtovnej politiky je prípustná aj vtedy, ke ďsa metóda nedá
prospektívne uplatni ťnažiadne predchádzajúce obdobie. Okolnosti,
za ktorých nemo žno novú ú čtovnú politiku uplatni ťna jedno alebo
viac predchádzajúcich období, sú opísané v odsekoch 50 a ž53.
Zverejnenie
28. Ak má prvotné uplatnenie štandardu alebo interpretácie ú činok
vb ežnom alebo v niektorom z predchádzajúcich období, alebo ak
by malo takýto ú činok, nedá sa v šak ur čiťsuma príslu šnej úpravy,
alebo ak by mohlo ma ťtakýto ú činok na budúce obdobia, ú čtovná
jednotka zverejní:
a) názov štandardu alebo interpretácie;
b) vyhlásenie, ž
e daná zmena ú čtovnej politiky sa uplat ňuje v súlade
s prechodnými ustanoveniami, ak existujú;
c) charakter danej zmeny ú čtovnej politiky;
d) opis prechodných ustanovení, ak existujú;
e) prechodné ustanovenia, ak existujú, ktoré mô žu ovplyvni ťbudúce
obdobia;
f) za be žné obdobie a za ka ždé predchádzajúce prezentované
obdobie, na ktoré ju mo žno uplatni ťsumu úpravy:
i) pre jednotlivé dotknuté polo žky uvedené v riadkoch ú čtovnej
závierky a
ii) ak sa na ú čtovnú jednotku vz ťahuje IAS 33 Zisk na akciu ,
vplyv na základný a zriedený zisk na akciu;
g) sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen-
tácie v takej miere, v akej to je mo žné, a
h) ak nie je mo žné spätné uplatnenie v zmysle odseku 19 písm. a)
alebo b) na konkrétne predchádzajúce obdobie alebo na obdobiapred obdobiami zahrnutými do prezentácie, je potrebné uvies ť
okolnosti, ktoré sú prí činou tohto stavu, ako aj opis, ako a od
ktorého obdobia sa daná zmena v ú čtovnej politike uplat ňuje.
Zverejnenia netreba opakova ťvúčtovných závierkach za nasledujúce
obdobia.
29. Ak má dobrovo ľná zmena ú čtovnej politiky vplyv na be žné obdobie
alebo na ktoréko ľvek predchádzajúce obdobie, alebo ak by mala2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —48
▼B
takýto ú činok, nedá sa v šak ur čiťsuma príslu šnej úpravy, alebo ak by
mohla ma ťtakýto ú činok na budúce obdobia, ú čtovná jednotka
zverejní:
a) charakter danej zmeny ú čtovnej politiky;
b) zdôvodnenia, pre čo vedie uplat ňovanie novej ú čtovnej politiky
k spo ľahlivým a relevantnej ším informáciám;
c) za be žné obdobie a za ka ždé predchádzajúce prezentované
obdobie, na ktoré ju mo žno uplatni ť, sumu úpravy:
i) pre jednotlivé dotknuté polo žky uvedené v riadkoch ú čtovnej
závierky a
ii) ak sa na jednotku vz ťahuje IAS 33, be žný a zriedený zisk na
akciu;
d) sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen-
tácie v takej miere, v akej to je mo žné, a
e) ak nie je mo žná spätná aplikácia na konkrétne predchádzajúce
obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen-
tácie, je potrebné uvies ťokolnosti, ktoré sú prí činou tohto stavu,
ako aj opis, ako a od ktorého obdobia sa uplat ňuje zmena ú čtovnej
politiky.
Zverejnenia netreba opakova ťvúčtovných závierkach za nasledujúce
obdobia.
30. Ak ú čtovná jednotka neuplatnila nový štandard alebo interpretáciu,
ktoré u žboli zverejnené, ale zatia ľnenadobudli ú činnos ť, jednotka
zverejní:
a) túto skuto čnosťa
b) známe alebo spo ľahlivo odhadnute ľné informácie týkajúce sa
zhodnotenia mo žného vplyvu uplat ňovania tohto nového štandardu
alebo interpretácie na ú čtovnú závierku jednotky za obdobie
prvotnej aplikácie.
31. V rámci plnenia ustanovení odseku 30 ú čtovná jednotka zvá žia j
zverejnenie:
a) názvu nového štandardu alebo interpretácie;
b) charakteru nastávajúcej zmeny alebo zmien ú čtovnej politiky;
c) dátumu, od ktorého sa vy žaduje uplat ňovanie nového štandardu
alebo interpretácie;
d) dátumu, od ktorého ú čtovná jednotka plánuje uplat ňovaťdaný
štandard alebo interpretáciu, a
e) jednej z ďalej uvedených informácií:
i) rozpravy o predpokladanom vplyve prvotného uplatnenia tohto
nového štandardu alebo interpretácie na ú čtovnú závierku
jednotky alebo
ii) ak uvedený vplyv nie je známy ani spo ľahlivo odhadnute ľný,
vyhlásenie v tomto zmysle.
ZMENY V Ú ČTOVNÝCH ODHADOCH
32. V dôsledku neistôt, ktoré sú sú časťou podnikate ľskej činnosti, sa
mnohé polo žky ú čtovnej závierky nedajú oceni ťpresne, ale len na
základe odhadov. Takéto odhady si vy žadujú posúdenie vychádzajúce
z aktuálne dostupných spo ľahlivých informácií. Príkladmi polo žiek,
na ktorých stanovenie mô žub yťnevyhnutné odhady, sú:
a) nevymo žiteľné poh ľadávky;
b) zastarané zásoby;
c) reálna hodnota finan čného majetku a finan čných záväzkov;
d) doba životnosti alebo predpokladaný re žim spotreby budúcich
ekonomických ú žitkov z odpisovate ľného majetku a
e) záväzky vyplývajúce zo záruk.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —49
▼B
33. Pou žitie primeraných odhadov je podstatnou sú časťou zostavovania
účtovných závierok a nezni žuje sa ním ich spo ľahlivos ť.
34. Odhad mo žno bude treba zrevidova ť, ak sa zmenia okolnosti,
z ktorých sa pri odhade vychádzalo, prípadne v dôsledku novýchinformácií alebo viacerých skúseností. Revízia odhadu sa vzh ľadom
na svoju podstatu nevz ťahuje na predchádzajúce obdobia
a nepredstavuje opravu chyby.
35. Zmena uplatnenej oce ňovacej základne je zmenou ú čtovnej politiky
a nie zmenou ú čtovného odhadu. V prípadoch problematického rozli-
šovania medzi zmenou ú čtovnej politiky a zmenou ú čtovného odhadu
sa zmena pova žuje za zmenu ú čtovného odhadu.
36. Vplyv zmeny ú čtovného odhadu, s výnimkou zmeny, na ktorú sa
vzťahuje odsek 37, sa vykazuje prospektívne tak, že sa zahrnie do
výsledku hospodárenia za:
a) obdobie zmeny, ak zmena ovplyv ňuje len toto obdobie, alebo
b) obdobie zmeny a budúce obdobia, ak zmena ovplyv ňuje oboje.
37. Pokia ľzmena ú čtovného odhadu vyvolá zmeny v majetku
a záväzkoch, alebo ak sa táto zmena vz ťahuje na ur čitú polo žku
vlastného imania, vyká že sa ako úprava ú čtovnej hodnoty príslu šného
majetku, záväzku alebo vlastného imania v období zmeny.
38. Prospektívne vykazovanie vplyvu zmeny ú čtovného odhadu znamená,
že daná zmena sa uplatní na transakcie, iné udalosti a podmienky
počnúc d ňom, ke ďdošlo k zmene odhadu. Zmena v ú čtovnom odhade
môže ovplyvni
ťiba výsledok hospodárenia za be žné obdobie, alebo
výsledok hospodárenia za be žné aj za budúce obdobia. Napríklad
zmena v odhade sumy nevymo žiteľných poh ľadávok ovplyv ňuje iba
zisk alebo stratu za be žné obdobie, a preto sa vykazuje v be žnom
období. Zmena predpokladanej doby životnosti alebo predpoklada-
ného re žimu spotreby budúcich ekonomických ú žitkov
z odpisovate ľného majetku v šak ovplyv ňuje odpisové náklady
vb ežnom aj v ka ždom budúcom období po čas zostávajúcej doby
životnosti majetku. V oboch prípadoch sa vplyv zmeny súvisiaci
sb ežným obdobím vykazuje ako výnos alebo náklad v be žnom
období. Prípadný vplyv na budúce obdobia sa vyká že ako výnos
alebo náklad v týchto budúcich obdobiach.
Zverejnenie
39. Ak má zmena v ú čtovnom odhade ú činok v be žnom období, alebo ak
sa o čakáva jej ú činok v budúcich obdobiach, zverejní ú čtovná
jednotka charakter tejto zmeny a jej sumu, s výnimkou zverejneniatakých ú činkov na budúce obdobia, ktoré nemo žno odhadnú ť.
40. Ak suma ú činku v budúcich obdobiach nie je zverejnená, preto žes a
nedá odhadnú ť,účtovná jednotka túto skuto čnosťzverejní.
CHYBY
41. K chybám mô že dochádza ťpri vykazovaní, oce ňovaní, prezentácii
alebo zverej ňovaní prvkov ú
čtovnej závierky. Ú čtovná závierka nie
je v súlade s IFRS, ak obsahuje bu ďvýznamné chyby alebo nevýz-
namné chyby urobené úmyselne s cie ľom dosiahnu ťurčitý spôsob
prezentácie finan čnej situácie, finan čnej výkonnosti alebo pe ňažných
tokov ú čtovnej jednotky. Zistené potenciálne chyby v be žnom období
treba opravi ťpred tým, ako sa ú čtovná závierka schváli na zverej-
nenie. Ob čas sa v šak mô že stať,že k zisteniu významných chýb dôjde
ažv nasledujúcom období, pri čom v takom prípade sa chyby za pred-
chádzajúce obdobie opravujú v porovnávacích informáciách, ktoré sa
prezentujú v ú čtovnej závierke za nasledujúce obdobie (pozri odseky
42 až47).
42. V zmysle odseku 43 vykoná ú čtovná jednotka spätne opravu význam-
ných chýb za predchádzajúce obdobie v prvej ú čtovnej závierke
schválenej na zverejnenie po zistení týchto chýb, a to:
a) prehodnotením porovnávacích súm za predchádzajúce prezento-
vané obdobie (obdobia), v ktorých k týmto chybám do šlo, alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —50
▼B
b) ak k danej chybe do šlo pred najskor ším predchádzajúcim prezen-
tovaným obdobím, prehodnotením za čiatočného stavu majetku,
záväzkov a vlastného imania za najskor šie predchádzajúce prezen-
tované obdobie.
Obmedzenia spätného prehodnocovania
43. Chyba za predchádzajúce obdobie sa opravuje spätným prehodno-
tením s výnimkou prípadov, ke ďsa nedá ur čiťjej vplyv na dané
obdobie alebo jej výsledný vplyv.
44. Ak sa nedajú ur čiťúčinky ur čitej chyby v danom období na porov-
návacie informácie za jedno alebo viacero predchádzajúcich prezento-vaných období, prehodnotí ú čtovná jednotka za čiatočný stav majetku,
záväzkov a vlastného imania za najskor šie obdobie, za ktoré mo žno
vykona ťspätné prehodnotenie (ktorým mô žeb yťaj be žné obdobie).
45. Ak sa na za čiatku be žného obdobia nedá ur čiťvýsledný ú činok danej
chyby na v šetky predchádzajúce obdobia, prehodnotí ú čtovná
jednotka porovnávacie informácie s cie ľom prospektívne opravi ť
chybu od čo najskor šieho mo žného dátumu.
46. Oprava chyby za predchádzajúce obdobie je vylú čená z výsledku
hospodárenia za obdobie, v ktorom bola zistená. Akéko ľvek prezen-
tované informácie o predchádzajúcich obdobiach vrátane historických
súhrnov finan čných údajov sa prehodnotia od čo najskor šieho
možného obdobia.
47. Ak sa nedá vy čísli
ťsuma chyby (napríklad chyby pri uplat ňovaní
účtovnej politiky) za v šetky predchádzajúce obdobia, ú čtovná
jednotka upraví v súlade s odsekom 45 porovnávacie informácie
prospektívne od čo najskor šieho mo žného obdobia. To znamená, že
výsledné prehodnotenie sa neuplatní na tú časťmajetku, záväzkov
a vlastného imania, ktorá vznikla pred týmto obdobím. Okolnosti,
za ktorých nie je mo žná oprava chyby za jedno alebo viacero pred-
chádzajúcich období, sú opísané v odsekoch 50 a ž53.
48. Je potrebné rozli šovaťmedzi opravami chýb a zmenami v ú čtovných
odhadoch. Ú čtovné odhady sú v svojej podstate pribli žné hodnoty,
ktoré si mô žuv y žadova ťrevíziu, ke ďsa objavia dodato čné infor-
mácie. Napríklad zisk alebo strata vykázaná na základe skuto čnosti,
ktorej výsledok je podmienený, sa nepova žuje za opravu chyby.
Zverejnenie chýb za predchádzajúce obdobia
49. Pri uplat ňovaní odseku 42 ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) charakter chyby za predchádzajúce obdobie;
b) za ka ždé predchádzajúce prezentované obdobie vo vý ške, v ktorej
je vy čísliteľná, sumu opravy:
i) pre jednotlivé dotknuté polo žky uvedené v riadkoch ú čtovnej
závierky a
ii) ak sa na ú čtovnú jednotku vz ťahuje IAS 33, be žný a zriedený
zisk na akciu;
c) sumu opravy na za čiatku najskor šieho predchádzajúceho prezento-
vaného obdobia a
d) ak nie je mo žné spätné prehodnotenie za konkrétne predchádzajúce
obdobie, je potrebné uvies ťokolnosti, ktoré sú prí činou tohto
stavu, ako aj opis spôsobu opravy danej chyby a dátum, ku
ktorému sa oprava danej chyby vykonala.
Zverejnenia netreba opakova ťvúčtovných závierkach za nasledujúce
obdobia.
NEVYKONATE ĽNOSŤV SÚVISLOSTI SO SPÄTNOU APLIKÁCIOU
A SPÄTNÝM PREHODNOTENÍM
50. Za ur čitých okolností mô žeb yťúprava porovnávacích informácií za
jedno alebo viac predchádzajúcich období na dosiahnutie porovnate ľ-
nosti s be žným obdobím nevykonate ľná. Napríklad údaje za predchá-
dzajúce obdobie (obdobia) nemuseli by ťzhroma žďované spôsobom,
ktorý umo žňuječiužspätnú aplikáciu novej ú čtovnej politiky (vrátane2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —51
▼B
jej prospektívneho uplatnenia na predchádzajúce obdobia na ú čely
odsekov 51 a ž53) alebo spätné prehodnotenie s cie ľom opravy
chyby za predchádzajúce obdobie, pri čom opätovné vytváranie týchto
informácií mô žeb yťnevykonate ľné.
51. Pri uplat ňovaní ú čtovnej politiky na prvky ú čtovnej závierky vykazo-
vané alebo zverej ňované v súvislosti s transakciami, inými udalos ťami
alebo podmienkami treba často robi ťodhady. Odhady sú svojou
podstatou subjektívne a mo žno ich robi ť►M5po období vykazo-
vania◄. Stanovovanie odhadov je potenciálne problematickej šie pri
spätnom uplatnení ú čtovnej politiky, prípadne pri spätnom prehodno-
covaní na ú čely opravy chyby za predchádzajúce obdobie, a síce
vzhľadom na dlh šie obdobie, ktoré mohlo uplynú ťodčasu, ke ď
nastali transakcie, iné udalostí alebo podmienky, na ktoré sa vz ťahuje
daný odhad. Cie ľodhadov vz ťahujúcich sa na predchádzajúce
obdobia v šak zostáva rovnaký ako pri odhadoch za be žné obdobie,
teda aby odhad odzrkad ľoval okolnosti existujúce v čase, ke ďdošlo
k príslu šným transakciám, iným udalostiam alebo podmienkam.
52. Z tohto dôvodu je pri spätnom uplat ňovaní novej ú čtovnej politiky
alebo opravy chyby za predchádzajúce obdobie potrebné odlí šiťinfor-
mácie, ktoré:
a) poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu
(dátumom), ke ďdošlo k tejto transakcii, inej udalosti alebo
podmienke, a
b) by boli dostupné v čase, ke ďbola ú čtovná závierka za dané pred-
chádzajúce obdobie schválená na zverejnenie
od iných informácií. Pri niektorých typoch odhadov nie je mo žné tieto
druhy informácií odlí šiť(napríklad pri odhade reálnej hodnoty, ktorá
nie je zalo žená na zistite ľnej cene alebo zistite ľných vstupoch). Ak si
spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie vy žaduje významný
odhad, pri ktorom nemo žno rozlí šiťtieto dva druhy informácií, spätná
aplikácia novej ú čtovnej politiky, resp. spätná oprava chyby, za pred-
chádzajúce obdobie nie je v danom prípade mo žná.
53. Pri uplat ňovaní novej ú čtovnej politiky, resp. pri oprave súm, za pred-
chádzajúce obdobie by sa nemal pou žívaťspätný poh ľad, a to ani pri
odhadoch predpokladaných úmyslov mana žmentu v predchádzajúcom
období, ani pri odhadoch súm vykázaných, ocenených alebo zverej-
nených v predchádzajúcom období. Ak napríklad ú čtovná jednotka
v súlade s IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie
opraví chybu za predchádzajúce obdobie týkajúcu sa ocenenia finan č-
ného majetku, ktorý bol predtým klasifikovaný ako investície dr žané
do splatnosti, nemení sa tým oce ňovacia základ ňa za dané obdobie
v prípade, ak mana žment neskôr rozhodol, že tento majetok nebude
držaný do splatnosti. Okrem toho ak napríklad ú čtovná jednotka
v súlade s IAS 19 Zamestnanecké po žitkyopraví chybu vo výpo čte
svojich záväzkov v súvislosti s kumulovaným nárokom na nemo-
censké dávky zamestnancov za predchádzajúce obdobie, nezoh ľadňuje
pritom informáciu o nezvy čajne vysokom po čte chrípkových ochorení
v nasledujúcom období, ktorá sa objavila neskôr, ako bola ú čtovná
závierka za predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. Skuto č-
nosť,že pri úpravách porovnávacích informácií prezentovaných za
predchádzajúce obdobia sú často nutné významné odhady, nevylu čuje
spoľahlivú úpravu alebo opravu porovnávacích informácií.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
54. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie za čínajúce sa
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV
55. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 8 Čistý zisk alebo strata za
obdobie, základné chyby a zmeny v ú čtovných zásadách, revidovaný
v roku 1993.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —52
▼B
56. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-2 Konzistentnos ť–kapitalizácia nákladov na prijaté úvery
ap ô žičkya
b) SIC-18 Konzistentnos ť–alternatívne metódy.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —53
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 10
▼M5
Udalosti po období vykazovania
▼B
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť:
a) kedy by mala ú čtovná jednotka z dôvodu udalostí ►M5po období
vykazovania ◄upravi ťsvoju ú čtovnú závierku a
b) zverej ňovanie dátumu, ke ďbola ú čtovná závierka schválená na
zverejnenie, a udalostí ►M5po období vykazovania ◄.
Týmto štandardom sa tie žpožaduje, aby ú čtovná jednotka pri zosta-
vovaní ú čtovnej závierky neuplat ňovala zásadu nepretr žitejčinnosti,
ak udalosti ►M5po období vykazovania ◄nazna čujú,že predpo-
klad nepretr žitejčinnosti nie je vhodný.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa vz ťahuje na ú čtovanie a zverej ňovanie udalostí
►M5po období vykazovania ◄.
DEFINÍCIE
3. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄sú udalosti, priaznivé aj
nepriaznivé, ktoré nastanú medzi ►M5koncom obdobia vykazo-
vania◄adňom, ku ktorému sa ú čtovná závierka schváli na zverej-
nenie. Existujú dva typy udalostí:
a) udalosti poskytujúce dôkaz o stave, ktorý existoval k súvahovému
dňu(udalosti ►M5 po období vykazovania ◄, ktoré vy žadujú
úpravu ), a
b) udalosti nazna čujúce stav, ktorý vznikol ►M5po období vykazo-
vania◄(udalosti►M5 po období vykazovania ◄, ktoré nevy-
žadujú úpravu ).
4. Proces schva ľovania ú čtovnej závierky na zverejnenie je rôzny
v závislosti od štruktúry riadenia, zákonných po žiadaviek
a postupov dodr žiavaných pri zostavovaní a finalizácii ú čtovnej
závierky.
5. V niektorých prípadoch sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka predlo žila
svoju ú čtovnú závierku po jej zverejnení na schválenie ►M5vlast-
níkom◄. V takýchto prípadoch sa za de ňschválenia ú čtovnej
závierky na zverejnenie pova žuje dátum jej zverejnenia, nie dátum,
keďju schválili ►M5vlastníci ◄.
Príklad
Vedenie ú čtovnej jednotky dokon čí 28. februára 20X2 návrh
účtovnej závierky k 31. decembru 20X1. Ú čtovnú závierku 18.
marca 20X2 preskúma predstavenstvo a schváli ju na zverej-nenie. Ú čtovná jednotka 19. marca 20X2 oznámi svoj zisk
a ostatné vybrané finan čné informácie. Ú čtovná závierka je 1.
apríla 20X2 daná k dispozícii ►
M5vlastníkom ◄a iným
osobám. Valné zhroma ždenie►M5vlastníkov ◄schváli
účtovnú závierku 15. mája 20X2 a schválenú ú čtovnú závierku
následne 17. mája 20X2 zaprotokoluje regula čný orgán.
Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2
(dátum, kedy ju na zverejnenie schválilo predstavenstvo).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —54
▼B
6. V niektorých prípadoch sa od vedenia ú čtovnej jednotky vy žaduje,
aby ú čtovnú závierku predlo žilo na schválenie dozornej rade (ktorá
nemá výkonné právomoci). V takýchto prípadoch je ú čtovná závierka
schválená na zverejnenie, ke ďju vedenie schváli na ú čely predlo ženia
dozornej rade.
Príklad
Vedenie ú čtovnej jednotky 18. marca 20X2 schváli ú čtovnú
závierku na predlo ženie dozornej rade. Dozorná rada nemá
výkonné právomoci a mô žu v nej by ťzástupcovia zamestnancov
a iných vonkaj ších záujmov. Dozorná rada schváli ú čtovnú
závierku 26. marca 20X2. Ú čtovná závierka je 1. apríla 20X2
daná k dispozícii ►M5vlastníkom ◄a iným osobám. Valné
zhroma ždenie 1►M5vlastníkov ◄schváli ú čtovnú závierku
15. mája 20X2 a schválenú ú čtovnú závierku následne 17.
mája 20X2 zaprotokoluje regula čný orgán.
Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2
(dátum, kedy ju vedenie schválilo na predlo ženie dozornej rade).
7. Udalosti ►M5po období vykazovania ◄zahŕňajú v šetky udalosti
do dátumu, ke ďje účtovná závierka schválená na zverejnenie, a to aj
vtedy, ak tieto udalosti nastanú po zverejnení oznámenia o zisku aleboiných vybraných finan čných informácií.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Udalosti ►
M5 po období vykazovania ◄vyžadujúce úpravu
8. Ú čtovná jednotka upraví sumy vykázané v ú čtovnej závierke tak, aby
zohľadňovali udalosti ►M5po období vykazovania ◄, ktoré vy ža-
dujú úpravu.
9. V ďalej uvedených písmenách sú uvedené príklady udalostí
►M5po období vykazovania ◄ vyžadujúcich si úpravu,
v dôsledku ktorých musí ú čtovná jednotka upravi ťsumy vykázané
vo svojej ú čtovnej závierke, alebo vykáza ťpredtým nevykázané
položky:
a) urovnanie súdneho sporu ►M5po období vykazovania ◄,
ktorým sa potvrdzuje, žeúčtovná jednotka mala k súvahovému
dňu aktuálnu povinnos ť.Účtovná jednotka v súlade s IAS 37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva upraví v šetky
v minulosti vykázané rezervy súvisiace s daným súdnym sporom,alebo vyká že novú rezervu. Nesta čí, aby ú čtovná jednotka vyká-
zala len podmienený záväzok, preto že urovnaním súdneho sporu sa
poskytuje ďalší dôkaz, ktorý sa zoh ľadní v zmysle odseku 16
IAS 37.
b) informácie získané ►
M5po období vykazovania ◄, ktorými je
nazna čené zní ženie hodnoty majetku k súvahovému d ňu alebo
potreba upravi ťsumu predtým vykázanej straty zo zní ženia
hodnoty majetku. Napríklad:
i) bankrot zákazníka, ku ktorému dôjde ►M5po období vyka-
zovania◄, zvy čajne potvrdzuje, žeužk súvahovému d ňu
existovala strata z obchodnej poh ľadávky, a žeúčtovnú
hodnotu tejto obchodnej poh ľadávky treba upravi ť,a
ii) predajom zásob ►M5po období vykazovania ◄sa mô že
poskytnú ťdôkaz o ich čistej realiza čnej hodnote
k súvahovému d ňu;
c) ur čenie obstarávacej ceny obstaraného majetku ►M5po období
vykazovania ◄alebo tr žieb z predaja majetku pred ►M5konco-
mobdobia vykazovania ◄;
d) ur čenie sumy podielov na zisku alebo výplaty odmien ►M5po
období vykazovania ◄,a kú čtovná jednotka mala k súvahovému
dňus ú časný právny alebo mimozmluvný záväzok uskuto čniť
takéto platby v dôsledku udalostí pred uvedeným dátumom
(pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —55
▼B
e) odhalenie podvodu alebo chýb nazna čujúcich, žeúčtovná závierka
je nesprávna.
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄nevyžadujúce úpravu
10. Ú čtovná jednotka neupravuje sumy vykázané vo svojej ú čtovnej
závierke na základe udalostí ►M5po období vykazovania ◄,
ktoré si nevy žadujú úpravu.
11. Príkladom udalosti ►M5po období vykazovania ◄, ktorá si nevy ža-
duje úpravu, je pokles trhovej hodnoty investícií medzi ►M5konco-
mobdobia vykazovania ◄adňom, v ktorý sa ú čtovná závierka schváli
na zverejnenie. Pokles trhovej hodnoty zvy čajne nesúvisí so stavom
investícií k súvahovému d ňu, ale odrá ža okolnosti, ktoré vznikli
v nasledujúcom období. Ú čtovná jednotka preto neupravuje sumy
príslu šných investícií vykázaných v ú čtovnej závierke. Podobne ú čtovná
jednotka neaktualizuje zverejnenú vý šku týchto investícií k súvahovému
dňu, aj ke ďmôžeb yťpotrebné dodato čné zverejnenie pod ľa odseku 21.
Dividendy
12. Ak ú čtovná jednotka oznámi výplatu dividend dr žiteľom nástrojov
vlastného imania (v zmysle IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia )
►M5po období vykazovania ◄, tieto dividendy sa nevykazujú ako
záväzok k súvahovému d ňu.
▼M17
13. Ak sa výplata dividend deklaruje po období vykazovania, av šak
predtým, ako je ú čtovná závierka schválená na zverejnenie, nevyka-
zujú sa tieto dividendy ako záväzok ku koncu obdobia vykazovania,
preto že v tomto období neexistuje žiaden záväzok. Takéto dividendy
sa vyká žu v poznámkach k ú čtovnej závierke v súlade s IAS 1
Prezentácia ú čtovnej závierky .
▼B
NEPRETR ŽITÉ POKRA ČOVANIE V ČINNOSTI
14. Ú čtovná jednotka pri zostavovaní ú čtovnej závierky neuplatní zásadu
nepretr žitejčinnosti, ak vedenie ú čtovnej jednotky ►M5po období
vykazovania ◄rozhodne o likvidácii jednotky alebo o ukon čení jej
obchodnej činnosti, prípadne nemá inú reálnu mo žnosť,n ežusku-
točniťjeden z týchto krokov.
15. Zhor šenie prevádzkových výsledkov a finan čnej situácie ►M5po
období vykazovania ◄môže nazna čovaťpotrebu zvá žiť,či je pred-
poklad nepretr žitého pokra čovania v činnosti e šte vhodný. Ak u ž
predpoklad nepretr žitého pokra čovania v činnosti nie je vhodný, pred-
stavuje to taký zásadný vplyv, že tento štandard vy žaduje zásadné
zmeny základov, na ktorých je postavené ú čtovníctvo podniku,
a nie iba úpravu hodnôt vykázaných pod ľa pôvodného základu ú čtov-
níctva.
16. IAS 1 stanovuje po žadované zverejnenia v prípadoch, ak:
a) účtovná závierka nie je zostavená na základe zásady nepretr žitého
pokra čovania v činnosti alebo
b) vedenie ú čtovnej jednotky si je vedomé významných neistôt súvi-
siacich s udalos ťami alebo okolnos ťami, ktoré mô žu vies ť
k záva žným pochybnostiam o schopnosti ú čtovnej jednotky aj
naďalej nepretr žite pokra čovaťvčinnosti. Udalosti alebo okol-
nosti, ktoré si vy žadujú zverejnenie, mô žu vzniknú ť►M5po
období vykazovania ◄.
ZVEREJNENIE
Dátum schválenia na zverejnenie
17. Ú čtovná jednotka zverejní informácie o tom, k akému dátumu a kým
bola ú čtovná závierka schválená na zverejnenie. Ak sú vlastníci
účtovnej jednotky alebo iné osoby oprávnené meni ťa dop ĺňať
účtovnú závierku po jej zverejnení, ú čtovná jednotka túto skuto čnosť
zverejní.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —56
▼B
18. Pre pou žívateľov je dôle žité vedie ť, kedy bola ú čtovná závierka
schválená na zverejnenie, preto žeúčtovná závierka nezoh ľadňuje
udalosti po tomto dátume.
Aktualizujúce zverejnenie o okolnostiach k súvahovému d ňu
19. Ak ú čtovná jednotka ►M5po období vykazovania ◄získa nové
informácie o okolnostiach, ktoré existovali k súvahovému d ňu, zaktu-
alizuje zverejnené údaje súvisiace s týmito okolnos ťami na základe
tejto novej informácie.
20. V niektorých prípadoch je potrebné aktualizova ťzverejnenia
vúčtovnej závierke ú čtovnej jednotky tak, aby odzrkad ľovali nové
informácie získané ►M5po období vykazovania ◄, a to aj vtedy,
ak tieto informácie nemajú vplyv na sumy vykazované v ú čtovnej
závierke. Príkladom potreby aktualizova ťzverejnenia je situácia,
keďsa►M5po období vykazovania ◄ objavil dôkaz
o podmienenom záväzku, ktorý existoval k súvahovému d ňu. Účtovná
jednotka zvá ži,či na základe takéhoto dôkazu treba vykáza ťalebo
zmeni ťrezervu v zmysle IAS 37, a v tejto súvislosti zárove ňzaktu-
alizuje informácie, ktoré zverejnila o danom podmienenom záväzku.
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄nevyžadujúce úpravu
21. Nezverejnením významných udalostí ►M5po období vykazo-
vania◄, ktoré si nevy žadujú úpravu, by sa mohli ovplyvni ťekono-
mické rozhodnutia pou žívateľov ú čtovnej závierky prijaté na jej
základe. V tejto súvislosti ú čtovná jednotka pre ka ždú významnú
skupinu udalostí ►M5po období vykazovania ◄nevyžadujúcich
si úpravu zverejní:
a) charakter udalosti a
b) odhad jej finan čného ú činku, prípadne vyhlásenie, že takýto odhad
sa nedá urobi ť.
22. Príkladmi udalostí1 ►M5po období vykazovania ◄nevyžadujúcich
si úpravu, ktoré obvykle zakladajú povinnos ťzverejnenia, sú:
a) významné podnikové kombinácie ►M5po období vykazo-
vania◄(v takýchto prípadoch IFRS 3 Podnikové kombinácie
vyžaduje zvlá štne zverejnenia) alebo odpredaj dôle žitej dcérskej
spolo čnosti;
b) oznámenie plánu na ukon čenie činnosti;
c) dôle žité nákupy majetku, klasifikácia majetku ako majetku dr ža-
ného na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na
predaj a ukon čené činnosti , iné vyradenie majetku alebo vyvlast-
nenie dôle žitého majetku vládou;
d) zni čenie ve ľkého výrobného závodu po žiarom po ►M5období
vykazovania ◄;
e) ohlásenie alebo za čiatok rozsiahlej re štrukturalizácie ú čtovnej
jednotky (pozri IAS 37);
f) významné a predpokladané transakcie s kme ňovými akciami po
►M5období vykazovania ◄(IAS 33 Zisk na akciu vyžaduje,
aby ú čtovná jednotka zverejnila opis takýchto transakcií, okrem
transakcií, ktorých sú časťou sú emisie kapitálu alebo bonusov
aštiepenie akcií alebo spájanie rozdelených akcií, pri čom na
všetky takéto transakcie sa vz ťahuje povinnos ťúprav v zmysle
IAS 33);
g) nezvy čajne ve ľké zmeny cien majetku alebo kurzov cudzích mien
po►M5období vykazovania ◄;
h) zmeny da ňových sadzieb alebo da ňových zákonov uzákonené
alebo ohlásené po ►M5období vykazovania ◄s významným
vplyvom na splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky
(pozri IAS 12 Dane z príjmov );
i) vznik významných záväzkov alebo podmienených záväzkov, naprí-
klad vydaním významných záruk, a
j) začatie významného súdneho sporu, ktorý vznikol výhradne na
základe udalostí, ktoré nastali po ►M5období vykazovania ◄.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —57
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
23. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce
sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 10 (REVIDOVANÉHO V ROKU 1999)
24. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 10 Udalosti po ►M5 období
vykazovania ◄(revidovaný v roku 1999).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —58
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 11
Zmluvy o zhotovení
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísa ťpostup ú čtovania tr žieb a nákladov súvisia-
cich so zmluvami o zhotovení. Z charakteru činnosti vykonávanej v rámci zmlúv
o zhotovení vyplýva, že dátum za čatia zmluvnej činnosti a dátum skon čenia tejto
činnosti zvy čajne patria do rôznych ú čtovných období. Preto hlavným
problémom pri ú čtovaní zmlúv o zhotovení je alokácia zmluvných tr žieb
a zmluvných nákladov do ú čtovného obdobia, v ktorom sa vykonali práce súvi-
siace so zhotovením. Tento štandard pou žíva kritériá vykazovania stanovené
v Koncep čnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky s cie ľom ur čiť,
kedy by sa mali zmluvné tr žby a zmluvné náklady vykáza ťako tr žby a náklady
vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄. Poskytuje aj praktický návod na
uplatňovanie týchto kritérií.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní zmlúv o zhotovení
vúčtovných závierkach dodávate ľov.
2. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 11 Účtovanie zákazkovej výroby
schválený v roku 1978.
DEFINÍCIE
3. Nasledujúce pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Zmluva o zhotovení je zmluva osobitne dohodnutá na zhotovenie
aktíva alebo súboru aktív, ktoré spolu úzko súvisia alebo sú navzájomzávislé z h ľadiska ich projektového rie šenia, technológie a funkcie
alebo ich kone čného ú čelu alebo pou žitia.
Zmluva s pevnou cenou je zmluva o zhotovení, v ktorej dodávate ľ
súhlasí s pevnou zmluvnou cenou alebo pevnou sadzbou za jednotku
výkonu, ktorá v niektorých prípadoch podlieha ustanoveniam
o zvy šovaní nákladov.
Zmluva so stanovením ceny ako náklady plus mar žaje zmluva
o zhotovení, pri ktorej sa dodávate ľovi uhrádzajú oprávnené alebo
inak vymedzené náklady plus percentuálna časťtýchto nákladov
alebo pevný poplatok.
4. Zmluva o zhotovení mô žeb y ťdohodnutá na zhotovenie jediného
aktíva, ako je most, budova, priehrada, potrubie, cesta, lo ďalebo
tunel. V zmluve o zhotovení mô žeí sťaj o zhotovenie nieko ľkých
aktív, ktoré spolu úzko súvisia alebo sú navzájom závislé z h ľadiska
ich projektového rie šenia, technológie a funkcie alebo ich kone čného
účelu alebo pou žitia. Medzi takéto zmluvy patria napríklad zmluvy na
výstavbu rafinérií a iných komplexných častí tovární alebo zariadení.
5. Na ú
čely tohto štandardu zmluva o zhotovení zah ŕňa:
a) zmluvy na poskytovanie slu žieb, ktoré sa priamo vz ťahujú na
zhotovenie aktíva, napríklad slu žby projektových mana žérov
a architektov, a
b) zmluvy na zni čenie alebo obnovu aktíva a obnovenie životného
prostredia po búraní aktíva.
6. Zmluvy o zhotovení sú formulované nieko ľkými spôsobmi, ktoré sa
na ú čely tohto štandardu klasifikujú ako zmluvy s pevnou cenou
a zmluvy so stanovením ceny ako náklady plus mar ža. Niektoré
zmluvy o zhotovení mô žu obsahova ťcharakteristiky zmluvy
s pevnou cenou, ako aj zmluvy so stanovením ceny ako náklady
plus mar ža, napríklad v prípade zmluvy so stanovením ceny ako
náklady plus mar ža, s dohodnutou maximálnou cenou. Za takýchto
okolností musí dodávate ľzvážiťvšetky podmienky uvedené
v odsekoch 23 a 24, aby ur čil, kedy má vykáza ťzmluvné tr žby
a zmluvné náklady.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —59
▼B
KOMBINOVANIE A SEGMENTOVANIE ZMLÚV O ZHOTOVENÍ
7. Po žiadavky tohto štandardu sa zvy čajne uplat ňujú samostatne na
každú zmluvu o zhotovení. Za ur čitých okolností je v šak potrebné
uplatňovaťtento štandard na samostatne identifikovate ľné sú časti
jedinej zmluvy alebo spolu na skupinu zmlúv, aby sa vyjadrilapodstata zmluvy alebo skupiny zmlúv.
8. Ak sa zmluva vz ťahuje na nieko ľko aktív, zhotovenie ka ždého z aktív
sa rie ši prostredníctvom samostatnej zmluvy o zhotovení, ak:
a) pre ka ždé aktívum boli predlo žené samostatné ponuky;
b) ka ždé aktívum bolo predmetom samostatného rokovania
a dodávate ľa zákazník mali mo žnosťprijaťalebo odmietnu ťtú
časťzmluvy, ktorá sa vz ťahuje na ka ždé z aktív, a
c) na ka ždé aktívum mo žno ur čiťnáklady a tr žby.
9. Skupina zmlúv, čiužs jedným zákazníkom alebo s nieko ľkými
zákazníkmi, sa rie ši prostredníctvom jedinej zmluvy o zhotovení, ak:
a) je skupina zmlúv dohodnutá ako jeden celok;
b) zmluvy vzájomne súvisia tak úzko, že sú v skuto čnosti sú časťou
jediného projektu s celkovou ziskovou mar žou, a
c) zmluvy sa vykonávajú súbe
žne alebo v postupnom slede za sebou.
10. V zmluve mô žeb yťobsiahnutá mo žnosťzhotovi ťdodato čné aktívum
podľav oľby zákazníka, alebo mô žeb yťzmenená a doplnená tak, aby
zahŕňala zhotovenie dodato čného aktíva. Zhotovenie dodato čného
aktíva sa rie ši prostredníctvom samostatnej zmluvy o zhotovení, ak:
a) sa aktívum významne lí šiz h ľadiska projektového rie šenia, tech-
nológie alebo funkcie od aktíva, na ktoré sa vz ťahuje pôvodná
zmluva, alebo
b) ke ďje cena aktíva dohodnutá bez oh ľadu na pôvodnú zmluvnú
cenu.
ZMLUVNÉ TR ŽBY
11. Zmluvné tr žby zah ŕňajú:
a) pôvodnú sumu tr žieb dohodnutú v zmluve a
b) odchýlky v zmluvných prácach, nároky a stimula čné doplatky:
i) do vý šky, v akej je pravdepodobné, že zabezpe čia vznik tr žieb,
a
ii) je mo žné ich spo ľahlivo oceni ť.
12. Zmluvné tr žby sa oce ňujú v objektívnej hodnote prijatej odmeny
alebo poh ľadávky. Oce ňovanie zmluvných tr žieb ovplyv ňujú rôzne
neistoty, ktoré závisia od výsledku budúcich udalostí. Odhady je
často potrebné revidova ťpodľa toho, ako nastanú udalosti a ako sa
vyrie šia neistoty. Preto suma zmluvných tr žieb mô že medzi jednotli-
vými obdobiami stúpa ťalebo klesa ť. Napríklad:
a) dodávate ľa zákazník mô žu odsúhlasi ťodchýlky alebo nároky,
ktorými sa zvý šia alebo zní žia zmluvné tr žby v období nasledu-
júcom po tom, v ktorom bola zmluva pôvodne dohodnutá;
b) suma tr žieb dohodnutá v zmluve s fixnou cenou sa mô že zvý šiť
ako výsledok dolo žiek o zvy šovaní nákladov;
c) suma zmluvných tr žieb mô že klesnú ťako výsledok penalizácií
vznikajúcich z oneskorení spôsobených dodávate ľom pri plnení
zmluvy alebo
d) ak zmluva s pevnou cenou obsahuje pevnú cenu za jednotku
výstupu, zmluvné tr žby stúpnu, ak sa zvý šip očet jednotiek.
13. Odchýlka je pokynom zákazníka na zmenu v rozsahu prác, ktoré sa
majú vykona ťpodľa zmluvy. Odchýlka mô že vies ťk zvý šeniu alebo
k zní ženiu zmluvných tr žieb. Príkladmi odchýlok sú zmeny
všpecifikáciách alebo v projektovom rie šení aktíva a zmeny
v trvaní zmluvy. Odchýlka je zahrnutá do zmluvných tr žieb, ak:2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —60
▼B
a) je pravdepodobné, že zákazník schváli odchýlku a sumu tr žieb
vznikajúcu z odchýlky, a
b) sumu tr žieb mo žno spo ľahlivo oceni ť.
14. Nárok je suma, ktorú dodávate ľpožaduje od zákazníka alebo inej
strany ako náhradu za náklady nezahrnuté do zmluvnej ceny. Nárok
môže vzniknú ťnapríklad z oneskorení spôsobených zákazníkom,
z chýb v špecifikáciách alebo v projektovom rie šení
a z neodsúhlasených odchýlok v zmluvných prácach. Ocenenie
výšky tr žieb vznikajúceho z nárokov je predmetom vysokého stup ňa
neistoty a často závisí od výsledku rokovaní. Preto sú nároky zahrnuté
do zmluvných tr žieb, iba ak:
a) rokovania dosiahli také pokro čiléštádium, že je pravdepodobné, že
zákazník uzná nárok, a
b) sumu, ktorú zákazník pravdepodobne uzná, mo žno spo ľahlivo
oceni ť.
15. Stimula čné doplatky sú dodato čné sumy zaplatené dodávate ľovi, ak sú
dosiahnuté alebo prekro čené stanovené parametre výkonov. Napríklad
v zmluve sa mô že umo žňovaťstimula čný doplatok dodávate ľovi za
predčasné splnenie zmluvy. Stimula čné doplatky sú zahrnuté do
zmluvných tr žieb, ak:
a) predmet zmluvy je v takom štádiu dokon čenia, že stanovené para-
metre výkonov budú pravdepodobne splnené alebo prekro čené, a
b) sumu stimula čného doplatku mo žno spo ľahlivo oceni ť.
ZMLUVNÉ NÁKLADY
16. Zmluvné náklady zah ŕňajú:
a) náklady, ktoré priamo súvisia s konkrétnou zmluvou;
b) náklady, ktoré sú vo v šeobecnosti priradie ľné k zmluvnej činnosti
am ô žu sa priradi ťk tejto zmluve, a
c) také ostatné náklady, ktoré sú fakturovate ľné príslu šnému zákazní-
kovi pod ľa podmienok zmluvy.
17. Náklady, ktoré priamo súvisia s konkrétnou zmluvou, zah ŕňajú:
a) náklady na prácu na mieste súvisiacom so zmluvou, vrátane
stavebného dozoru;
b) náklady na materiál pou žitý pri zhotovení;
c) odpisy strojov a zariadení pou žívaných v rámci zmluvy;
d) náklady na presun strojov, zariadení a materiálov na miesto zhoto-
venia a z neho;
e) náklady na nájom strojov a zariadení;
f) náklady na projektové rie šenie a technickú pomoc, ktoré sa priamo
netýkajú zmluvy;
g) odhadované náklady na opravy a záru čné práce, vrátane o čakáva-
ných nákladov vyplývajúcich zo záruk, a
h) nároky tretích strán.Tieto náklady mo žno zní žiťo prípadný náhodný príjem, ktorý nie je
zahrnutý v zmluvných tr žbách, napríklad príjem z predaja prebyto č-
ných materiálov a z vyradenia strojov a zariadení na konci zmluvy.
18. Náklady, ktoré sa dajú vo v šeobecnosti priradi ťk zmluvnej činnosti
am ô žu sa priradi ťku konkrétnym zmluvám, zah ŕňajú:
a) poistenie;
b) náklady na projektové rie šenie a technickú pomoc, ktorá sa priamo
netýka špecifickej zmluvy, a
c) re žijné náklady na zhotovenie.
Takéto náklady sa prira ďujú pomocou metód, ktoré sú systematické
a racionálne a pou ž
ívajú sa konzistentne na v šetky náklady, ktoré2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —61
▼B
majú podobné vlastnosti. Priradenie je zalo žené na be žnej úrovni
činnosti vykonávanej pri zhotovení. Re žijné náklady zmluvy
o zhotovení zah ŕňajú náklady, ako sú napríklad príprava
a spracovanie výplatnej listiny pracovníkov stavby. ►M1Náklady,
ktoré mo žno vo v šeobecnosti priradi ťk zmluvnej činnosti a mô žub yť
pridelené do jednotlivých zmlúv, takisto zah ŕňajú náklady na prijaté
úvery a pô žičky.◄
19. Náklady, ktoré sú fakturovate ľné konkrétnemu zákazníkovi pod ľa
podmienok zmluvy, mô žu zah ŕňaťniektoré náklady na v šeobecnú
administratívu a náklady na projektovanie a výstavbu, ktorých uhra-
denie je stanovené v zmluvných podmienkach.
20. Náklady, ktoré sa nedajú priradi ťk zmluvným činnostiam alebo ich
nie je mo žné priradi ťku konkrétnej zmluve, sú vylú čené z nákladov
na zmluvu o zhotovení. Takéto náklady zah ŕňajú:
a) všeobecné administratívne náklady, ktorých úhrada nie je stano-
vená v zmluve;
b) náklady na predaj;
c) náklady na výskum a vývoj, ktorých úhrada nie je stanovená
v zmluve, a
d) odpisy ne činných strojov a zariadení, ktoré sa nepou žívajú pri
konkrétnej zmluve.
21. Zmluvné náklady zah ŕňajú náklady priradite ľné k zmluve za obdobie
od dátumu zabezpe čenia zmluvy do celkového splnenia zmluvy.
Náklady, ktoré priamo súvisia so zmluvou a ktoré sú vynalo žené
na zabezpe čenie splnenia zmluvy, sú v šak takisto zahrnuté ako sú časť
zmluvných nákladov, ak ich mo žno samostatne identifikova ť
a spo ľahlivo oceni ťa je pravdepodobné, že zmluva bude uzavretá.
Ak sú náklady, ktoré sú vynalo žené na zabezpe čenie uzavretia
zmluvy, vykázané ako náklad v období, v ktorom sa vynalo žili, nie
sú zahrnuté do zmluvných nákladov v prípade, že zmluva je uzavretá
v nasledujúcom období.
VYKAZOVANIE ZMLUVNÝCH TR ŽIEB A ZMLUVNÝCH NÁKLADOV
22. Ak mo žno výsledok zmluvy o zhotovení spo ľahlivo odhadnú ť,
zmluvné tr žby a zmluvné náklady súvisiace so zmluvou o zhotovení
sa vykazujú ako tr žby a náklady, pod ľa stup ňa dokon čenia zmluvnej
činnosti k súvahovému d ňu. Očakávaná strata zo zmluvy o zhotovení
sa okam žite vyká že ako náklad v súlade s odsekom 36.
23. V prípade zmluvy s pevnou cenou mo žno spo ľahlivo odhadnú ť
výsledok zmluvy, ak sú splnené v šetky tieto podmienky:
a) celkové zmluvné tr žby mo žno spo ľahlivo oceni ť;
b) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené so zmluvou;
c) tak náklady na splnenie zmluvy, ako aj stupe ňsplnenia zmluvy
možno spo ľahlivo ur čiťk súvahovému d ňua
d) zmluvné náklady priradite ľné k zmluve mo žno jasne identifikova ť
a spo ľahlivo oceni ťtak,žem o žno porovna ťskuto čne vynalo žené
náklady s predchádzajúcimi odhadmi.
24. V prípade zmluvy so stanovením ceny ako náklady plus mar žam o žno
výsledok zmluvy o zhotovení spo ľahlivo odhadnú ť, ak sú splnené
všetky tieto podmienky:
a) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené so zmluvou, a
b) zmluvné náklady priradite ľné k zmluve, čiužsú výslovne uhrá-
dzané alebo nie, mo žno jasne identifikova ťa spo ľahlivo oceni ť.
25. Vykazovanie tr žieb a nákladov pod ľa stup ňa dokon čenia predmetu
zmluvy sa často ozna čuje ako metóda percenta dokon čenia. Pod ľa
tejto metódy sa zmluvné tr žby prira ďujú k zmluvným nákladom,
ktoré sa vynalo žili na dosiahnutie stup ňa dokon čenia, čoho výsledkom
je vykazovanie tr žieb, nákladov a zisku, ktorý mô žeb yťpriradený2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —62
▼B
podielu dokon čenej práce. Táto metóda poskytuje u žitočné informácie
o rozsahu zmluvnej činnosti a výkonnosti po čas obdobia.
26. Pod ľa metódy percenta dokon čenia sú zmluvné tr žby vykázané ako
tržby vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄vúčtovných obdo-
biach, v ktorých sa práca vykonáva. Zmluvné náklady sú zvy čajne
vykázané ako náklad vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄
vúčtovných obdobiach, v ktorých sa práca, na ktorú sa vz ťahujú,
vykonáva. Prípadné o čakávané prevý šenie celkových zmluvných
nákladov nad celkovými zmluvnými tr žbami sa v šak v rámci zmluvy
vykazuje okam žite ako náklad v súlade s odsekom 36.
27. Dodávate ľmohol vynalo žiťzmluvné náklady, ktoré súvisia
s budúcou činnos ťou v rámci zmluvy. Takéto zmluvné náklady sa
vykazujú v aktívach pod podmienkou, že je pravdepodobné, že
budú spätne získané. Takéto náklady predstavujú sumu dlhovanú
zákazníkmi a často sa klasifikujú ako nedokon čené zmluvné práce.
28. Výsledok zmluvy o zhotovení mo žno spo ľahlivo odhadnú ťlen vtedy,
keďje pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené so zmluvou. Ak v šak vznikne neistota
o vymo žiteľnosti sumy, ktorá u žbola zahrnutá do zmluvných tr žieb
a vykázaná vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄, je nevymo-
žiteľná suma alebo suma, ktorej získanie prestalo by ťpravdepodobné,
vykázaná skôr ako náklad, ne žako úprava sumy zmluvných tr žieb.
29. Ú čtovná jednotka je vo v šeobecnosti schopná uskuto čňovaťspoľa-
hlivé odhady po odsúhlasení zmluvy, v ktorej sa stanovia:
a) vymáhate ľné práva ka ždej strany týkajúce sa aktíva, ktoré sa má
zhotovi ť;
b) odmenu, ktorá sa má uhradi ť,a
c) spôsob a podmienky vysporiadania.
Zvyčajne je takisto potrebné, aby ú čtovná jednotka mala ú činný
interný systém finan čného rozpo čtovania a vykazovania. Ú čtovná
jednotka preskúma a prípadne reviduje odhady zmluvných tr žieb
a zmluvných nákladov pod ľa toho, ako plnenie zmluvy napreduje.
Potreba takýchto revízií nemusí nevyhnutne nazna čovať,že výsledok
zmluvy nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť.
30. Stupe ňdokon čenia zmluvných prác mo žno zisti ťrôznymi spôsobmi.
Účtovná jednotka pou žíva metódu, pomocou ktorej sa spo ľahlivo
meria vykonaná práca. Tieto metódy mô žu v závislosti od charakteru
zmluvy zah ŕňať:
a) pomer vynalo žených zmluvných nákladov na práce, vykonané
k dátumu, k odhadnutým celkovým zmluvných nákladov;
b) zistenie stavu vykonanej práce alebo
c) dokon čenie pomerného fyzického objemu zmluvnej práce.
Postupné platby a preddavky prijaté od zákazníkov často neodzrka-
dľujú vykonanú prácu.
31. Ak je stupe ňdokon čenia stanovený pod ľa zmluvných nákladov vyna-
ložených k dátumu, do nákladov vynalo žených k dátumu sú zahrnuté
len tie zmluvné náklady, ktoré odzrkad ľujú vykonanú prácu. Medzi
zmluvné náklady, ktoré sú vylú čené, patria napríklad tieto:
a) zmluvné náklady, ktoré sa týkajú budúcej činnosti na plnení
zmluvy, ako sú náklady na materiály dodané na miesto zhotovenia,alebo odlo žené na pou žitie v rámci zmluvy, ale zatia ľnenain šta-
lované, nepou žité alebo neaplikované po čas plnenia zmluvy
o zhotovení, pokia ľmateriál nebol zhotovený osobitne na ú čely
tejto zmluvy, a
b) platby subdodávate ľom pred prácou vykonanou na subdodávke.
32. Ak výsledok zmluvy o zhotovení nemo žno spo ľahlivo odhadnú ť:
a) tržby sa vyká žu len v rozsahu vynalo žených zmluvných nákladov,
pri ktorých je ich návratnos ťpravdepodobná, a
b) zmluvné náklady sa vyká žu ako náklad v období, v ktorom sa
vynalo žia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —63
▼B
Očakávaná strata zo zmluvy o zhotovení sa okam žite vyká že ako
náklad v súlade s odsekom 36.
33. Po čas po čiatočných štádií plnenia zmluvy sa často stáva, že výsledok
zmluvy nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť. Aj napriek tomu mô žeb yť
pravdepodobné, žeúčtovná jednotka získa vynalo žené zmluvné
náklady spä ť. Preto sa zmluvné tr žby vyká žu len v rozsahu vynalo-
žených nákladov, pri ktorých sa o čakáva, že budú návratné. Ak
výsledok zmluvy nemo žno spo ľahlivo odhadnú ť, zisk sa nevyká že.
Aj ke ďnemo žno výsledok zmluvy spo ľahlivo odhadnú ť,m ôžeb yť
pravdepodobné, že celkové zmluvné náklady budú vy ššie ako celkové
zmluvné tr žby. V takýchto prípadoch sa prípadné o čakávané prevý-
šenie celkových zmluvných nákladov nad celkovými zmluvnými
tržbami vykazuje v rámci zmluvy okam žite ako náklad v súlade
s odsekom 36.
34. Zmluvné náklady, pri ktorých je nepravdepodobné, že budú získané
späť, sa okam žite vykazujú ako náklad. Medzi okolnosti, za ktorých
návratnos ťvynalo žených zmluvných nákladov nemusí by ťpravdepo-
dobná a za ktorých sa zmluvné náklady pravdepodobne budú musie ť
okam žite vykáza ťako náklad, patria napríklad zmluvy:
a) ktoré nie sú plne vymo žiteľné, t. j. ich platnos ťje vá žne spochyb-
nená;
b) ktorých splnenie je podmienené výsledkom prebiehajúceho práv-
neho konania alebo právnych predpisov;
c) vz ťahujúce sa na majetok, ktorý bude pravdepodobne zabavený
alebo vyvlastnený;
d) pri ktorých zákazník nie je schopný splni ťsvoje záväzky alebo
e) pri ktorých dodávate ľnie je schopný splni ťzmluvu alebo inak
splniťsvoje záväzky vyplývajúce zo zmluvy.
35. Ak u žneexisujú neistoty, ktoré znemo žnili, aby výsledok zmluvy bol
spoľahlivo odhadnutý, tr žby a náklady spojené so zmluvou
o zhotovení sa vykazujú skôr pod ľa odseku 22, ako pod ľa odseku 32.
VYKAZOVANIE O ČAKÁVANÝCH STRÁT
36. Ak je pravdepodobné, že celkové zmluvné náklady budú vy ššie ako
celkové zmluvné tr žby, o čakávaná strata sa okam žite vyká že ako
náklad.
37. Vý ška takejto straty je ur čená bez oh ľadu na:
a) skuto čnosť,čis az a čala práca na plnení zmluvy;
b) stupe ňdokon čenia zmluvnej činnosti alebo
c) vý šku ziskov, ktorých vznik sa o čakáva z iných zmlúv, ku ktorým
sa nepristupuje ako k jednej zmluve o zhotovení v súlade
s odsekom 9.
ZMENY V ODHADOCH
38. Metóda percenta dokon čenia sa uplat ňuje na kumulatívnom základe
vk aždom ú čtovnom období na sú časné odhady zmluvných tr žieb
a zmluvných nákladov. Preto sa vplyv zmeny odhadu zmluvných
tržieb alebo zmluvných nákladov, alebo vplyv zmeny v odhade
výsledku zmluvy, ú čtuje ako zmena v ú čtovnom odhade (pozri IAS
8Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby ). Zmenené
odhady sa pou žijú pri výpo čte sumy tr žieb a nákladov, vykázaných vo
výkaze►M5komplexného výsledku ◄v období, v ktorom sa
zmena uskuto čnila, a v nasledujúcich obdobiach.
ZVEREJ ŇOVANIE
39. Ú čtovná jednotka je povinná zverejni ťtieto informácie:
a) sumu zmluvných tr žieb vykázanú ako tr žby za obdobie;
b) metódy pou žité na ur čenie zmluvných tr žieb vykázaných za
obdobie a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —64
▼B
c) metódy pou žité na zistenie stup ňa rozpracovanosti prebiehajúcej
zmluvy.
40. Ú čtovná jednotka je povinná zverejni ťk súvahovému d ňu pri prebie-
hajúcich zmluvách tieto informácie:
a) súhrnnú sumu vynalo žených nákladov a vykázaných ziskov
(zníženú o vykázané straty) k dátumu;
b) sumu prijatých preddavkov a
c) sumu zádr žného.
41. Zádr žné predstavuje sumy postupných fakturácií, ktoré sa neuhradia,
pokia ľnebudú splnené podmienky na uhradenie týchto súm stanovené
v zmluve, alebo pokia ľnebudú odstránené chyby. Postupné fakturácie
sú sumy fakturované za vykonanú prácu na plnení zmluvy bez oh ľadu
na to, či ich zákazník u žuhradil. Preddavky sú sumy, ktoré dodávate ľ
prijal pred vykonaním príslu šnej práce.
42. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) hrubú sumu dlhovanú zákazníkmi za prácu na plnení zmluvy ako
majetok a
b) hrubú sumu dlhovanú zákazníkom za prácu na plnení zmluvy ako
záväzok.
43. Hrubá suma dlhovaná zákazníkmi za prácu na plnení zmluvy je čistá
suma ur čená ako:
a) vynalo žené náklady plus vykázané zisky, mínus
b) suma vykázaných strát a postupnej fakturáciepre v šetky prebiehajúce zmluvy, pri ktorých vynalo žené náklady plus
vykázané zisky (mínus vykázané straty) prevy šujú sumu postupnej
fakturácie.
44. Hrubá suma dlhovaná zákazníkom za zmluvné práce je čistá suma
určená ako:
a) vynalo žené náklady plus vykázané zisky, mínus
b) suma vykázaných strát a postupnej fakturáciepre v šetky prebiehajúce zmluvy, pri ktorých suma postupnej faktu-
rácie prevy šuje vynalo žené náklady plus vykázané zisky (mínus vyká-
zané straty).
45. Ú čtovná jednotka zverej ňuje prípadné podmienené záväzky
a podmienené aktíva v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky
a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené aktíva mô žu
vznika ť
z takých polo žiek, ako sú záru čné náklady, nároky, penále
alebo mo žné straty.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
46. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky, ktoré sa vz ťa-
hujú na obdobie, ktoré sa za čína 1. januára 1995 alebo neskôr.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —65
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 12
Dane z príjmov
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je ur čiťpostup ú čtovania daní z príjmov. Základným
problémom pri ú čtovaní daní z príjmov je, ako sa majú ú čtovaťbežné a budúce
daňové dôsledky z:
a) budúceho spätného získania (vysporiadania) ú čtovnej hodnoty aktív
(záväzkov), ktoré sú vykázané v súvahe ú čtovnej jednotky, a
b) transakcií a ostatných udalostí be žného obdobia, ktoré sú vykázané v ú čtovnej
závierke ú čtovnej jednotky.
►M5Vo◄vykazovaní aktíva alebo záväzku je obsiahnuté, že vykazujúca
účtovná jednotka o čakáva spätné získanie alebo vysporiadanie ú čtovnej hodnoty
daného aktíva alebo záväzku. Ak je pravdepodobné, že spätné získanie alebo
vyrovnanie ú čtovnej hodnoty spôsobí vy ššie (ni žšie) budúce da ňové platby ne ž
by boli, keby táto úhrada alebo vysporiadanie nemali da ňové dôsledky, tento
štandard vy žaduje, aby ú čtovná jednotka vykázala odlo žený da ňový záväzok
(odlo ženú da ňovú poh ľadávku) s ur čitými obmedzenými výnimkami.
Tento štandard vy žaduje, aby ú čtovná jednotka ú čtovala da ňové dôsledky trans-
akcií a ostatných udalostí tým istým spôsobom, ako ú čtuje samotné transakcie
a ostatné udalosti. ►M5Pri transakciách a ostatných udalostiach vykazovaných
mimo zisku alebo straty (bu ďv ostatných sú častiach komplexného výsledku,
alebo priamo vo vlastnom imaní) sa v šetky súvisiace da ňové ú činky vykazujú
takisto mimo zisku alebo straty (bu ďv ostatných sú častiach komplexného
výsledku, alebo priamo vo vlastnom imaní, v uvedenom poradí). ◄Pre trans-
akcie a ostatné udalosti vykázané priamo vo vlastnom imaní sú v šetky súvisiace
daňové dôsledky takisto vykázané priamo vo vlastnom imaní. ►M12 Podobne
aj vykazovanie odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov v rámci podni-
kovej kombinácie ovplyv ňuje sumu goodwillu, ku vzniku ktorého dochádza
v rámci podnikovej kombinácie, alebo sumu vykázaného zisku z výhodnejkúpy.◄
Tento štandard sa zaoberá aj vykazovaním odlo ženej da ňovej poh ľadávky vzni-
kajúcej z nevyu žitých da ňových strát alebo nevyu žitých da ňových ú ľav, prezen-
táciou daní z príjmov v ú čtovnej závierke a zverejnením informácií súvisiacich
sd aňami z príjmov.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní daní z príjmov.
2. Na ú čely tohto štandardu dane z príjmov zah ŕňajú v šetky domáce
a zahrani čné dane, ktoré vychádzajú zo zdanite ľných ziskov. Dane
z príjmov zah ŕňajú aj dane, ako sú zrá žkové dane pri rozde ľovaní
pre vykazujúcu ú čtovnú jednotku, ktoré platia dcérska spolo čnosť,
pridru žený podnik alebo vykazujúci podnik.
3. [Vypú šťa sa.]
4. Tento štandard sa nezaoberá metódami ú čtovania štátnych dotácií
(pozri IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej
pomoci ) alebo investi
čných da ňových úverov. Zaoberá sa v šak účto-
vaním do časných rozdielov, ktoré mô žu vznika ťz takýchto dotácií
alebo investi čných da ňových ú ľav.
DEFINÍCIE
5. Nasledujúce pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Účtovný zisk je zisk alebo strata za dané obdobie pred odpo čítaním
daňových nákladov.
Zdanite ľný zisk (da ňová strata) je zisk (strata) za dané obdobie
určený/ur čená v súlade s da ňovými predpismi ustanovenými da ňo-
vými úradmi, z ktorého sú dane z príjmov splatné (návratné).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —66
▼B
Daňový náklad (da ňový výnos) je celková suma splatnej dane
a odlo ženej dane zahrnutá v čistom zisku alebo strate za dané
obdobie.
Splatná da ňje suma daní z príjmov splatných (návratných) zo zdani-
teľného zisku (da ňovej straty) za dané obdobie.
Odlo žené da ňové záväzky sú sumy daní z príjmov splatných
v budúcich obdobiach v súvislosti so zdanite ľnými do časnými
rozdielmi.
Odlo žené da ňové poh ľadávky sú sumy daní z príjmov návratných
v budúcich obdobiach v súvislosti s:
a) odpo čítateľnými do časnými rozdielmi;
b) nevyu žitými da ňovými stratami prevedenými z minulých období a
c) nevyu žitými da ňovými ú ľavami prevedenými z minulých období.
Dočasné rozdiely sú rozdiely medzi ú čtovnou hodnotou aktíva alebo
záväzku v súvahe a ich da ňovým základom. Do časné rozdiely mô žu
byťbuď:
a)zdanite ľné do časné rozdiely , sú to také do časné rozdiely, ktoré
budú vies ťk zdanite ľným sumám pri ur čovaní zdanite ľného
zisku (da ňovej straty) v budúcich obdobiach, ke ďúčtovná hodnota
aktíva alebo záväzku bude získaná spä ťalebo vysporiadaná, alebo
b)odpo čítate ľné do časné rozdiely , sú to také do časné rozdiely, ktoré
budú vies ťk sumám, ktoré sú odpo čítateľné pri ur čovaní zdani-
teľného zisku (da ňovej straty) v budúcich obdobiach, ke ďúčtovná
hodnota aktíva alebo záväzku bude získaná spä ťalebo vysporia-
daná.
Daňový základ majetku alebo záväzku je suma priradená tomuto
majetku alebo záväzku na da ňové ú čely.
6. Da ňový náklad (da ňový výnos) sa skladá zo splatného da ňového
nákladu (splatného da ňového výnosu) a odlo ženého da ňového nákladu
(odlo ženého da ňového výnosu).
Daňový základ
7. Da ňový základ majetku je suma, ktorá bude na da ňové ú čely odpo-
čítateľná oproti ka ždému zdanite ľnému ekonomickému ú žitku, ktorý
účtovná jednotka získa vtedy, ak získa spä ťúčtovnú hodnotu majetku.
Ak daný ekonomický ú žitok nebude zdanite ľný, da ňový základ
majetku sa rovná jeho ú čtovnej hodnote.
Príklady
1 Obstarávacia cena stroja je 100. Na da ňové ú čely sa u žodpo-
čítal odpis 30 v be žnom období a v predchádzajúcich obdo-
biach a zostatková cena bude odpo čítateľná v budúcich obdo-
biach bu ďako odpis, alebo formou odpo čtu pri vyradení.
Výnos vytváraný pri pou žívaní stroja je zdanite ľný, ka ždý
zisk z vyradenia stroja bude zdanite ľný a ka ždá strata
z vyradenia bude odpo čítateľnou polo žkou na da ňové ú čely.
Daňový základ stroja je 70 .
2 Úroková poh ľadávka má ú čtovnú hodnotu 100. Príslu šný
úrokový výnos sa bude zda ňovaťna základe pe ňažných
prostriedkov. Daňový základ úrokovej poh ľadávky je nula .
3 Obchodná poh ľadávka má ú čtovnú hodnotu 100. Súvisiaci
výnos u žbol zahrnutý do zdanite ľného zisku (da ňovej straty).
Daňový základ obchodnej poh ľadávky je 100 .
4 Poh ľadávka z dividend z dcérskej spolo čnosti má ú čtovnú
hodnotu 100. Dividendy nie sú zdanite ľné. V podstate celá
účtovná hodnota aktíva je odpo čítateľnou polo žkou oproti
ekonomickým ú žitkom. Da ňový základ poh ľadávky
z dividend je v dôsledku toho 100 (a).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —67
▼B
5 Poh ľadávka z úveru má ú čtovnú hodnotu 100. Splátky úveru
nebudú ma ťžiadne da ňové následky. Daňový základ úveru je
100.
___________
(a) Pod ľa tejto analýzy neexistuje zdanite ľný do časný rozdiel. Alterna-
tívna analýza je, žečasovo rozlí šené poh ľadávky z dividend majú
nulový da ňový základ a že nulová da ňová sadzba platí pre výsledný
dočasný rozdiel vo vý ške 100. Pod ľa oboch analýz neexistuje odlo-
žený da ňový záväzok.
8. Da ňovým základom záväzku je jeho ú čtovná hodnota zní žená o ka ždú
sumu, ktorá bude odpo čítateľná na da ňové ú čely z tohto záväzku
v budúcich obdobiach. V prípade výnosov budúcich období je da ňový
základ výsledného záväzku jeho ú čtovná hodnota zní žená o ka ždú
sumu výnosov budúcich období, ktorá nebude zdanite ľná
v budúcich obdobiach.
Príklady
1 Medzi krátkodobé záväzky patria výdavky budúcich období
vúčtovnej hodnote 100. Súvisiaci náklad sa na da ňové ú čely
odpo číta na základe úhrady pe ňažných prostriedkov. Daňový
základ výdavkov budúcich období je nula.
2 Medzi obe žné záväzky patria úrokové výnosy prijaté vopred,
vúčtovnej hodnote 100. Príslu šný úrokový výnos bol
zdanený na základe príjmu pe ňažných prostriedkov. Daňový
základ úroku prijatého vopred je nula .
3 Medzi obe žné záväzky patria výdavky budúcich období
vúčtovnej hodnote 100. Súvisiace náklady u žboli odpo čí-
tané na da ňové ú čely. Daňový základ výdavkov budúcich
období je 100 .
4 Medzi obe žné záväzky patria výdavky na pokuty a penále
vúčtovnej hodnote 100. Pokuty a penále nie sú odpo čítateľ-
nými polo žkami na da ňové ú čely. Daňový základ záväzkov
z titulu výdavkov na pokuty a penále je 100 (a).
5 Záväzok z úveru má ú čtovnú hodnotu 100. Splátky úveru
nebudú ma ťžiadne da ňové následky. Daňový základ úveru
je 100.
___________
(a) Pod ľa tejto analýzy neexistujú odpo čítateľné do časné rozdiely. Alter-
natívna analýza je, že záväzok z výdavkov na pokuty a penále má
nulový da ňový základ a že nulová da ňová sadzba platí pre výsledný
dočasný rozdiel vo vý ške 100. Pod ľa oboch analýz neexistuje odlo-
žená da ňová poh ľadávka.
9. Niektoré polo žky majú da ňový základ, ale nie sú vykázané ako aktíva
alebo záväzky v súvahe. Napríklad náklady na výskum sú vykázané
ako náklad pri ur čovaní ú čtovného zisku v období, v ktorom sa vyna-
ložili, ale mô žub yťuznané ako odpo čítateľné polo žky pri ur čovaní
zdanite ľného zisku (da ňovej straty) a žv neskor šom období. Rozdiel
medzi da ňovým základom nákladov na výskum, ktoré budú sumou
uznanou da ňovými predpismi ako odpo čítateľná polo žka v budúcich
obdobiach, a nulovou ú čtovnou hodnotou, je odpo čítateľný do časný
rozdiel, ktorého výsledkom je vznik odlo ženej da ňovej poh ľadávky.
10. Ak da ňový základ aktíva alebo záväzku nie je ihne ďzrejmý, je
vhodné zoh ľadniťzákladnú zásadu, z ktorej tento štandard vychádza:
účtovná jednotka s ur čitými obmedzenými výnimkami vyká že odlo-
žený da ňový záväzok (poh ľadávku) v ždy, ak by následkom spätného
získania alebo vyrovnania ú čtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku boli
vyššie (ni žšie) budúce platby daní, ako keby to spätné získanie alebo
vysporiadanie nemali da ňové dôsledky. Príklad C nasledujúci za
odsekom 52 ilustruje okolnosti, ke ďmôžeb y ťvhodné zoh ľadniť
túto základnú zásadu, napríklad, ke ďdaňový základ majetku alebo
záväzku závisí od o čakávaného spôsobu spätného získania alebo
vysporiadania.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —68
▼B
11. V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa do časné rozdiely ur čujú porov-
návaním ú čtovných hodnôt aktív a záväzkov v konsolidovanej
účtovnej závierke s príslu šným da ňovým základom. Da ňový základ
sa ur čuje odkazom na konsolidované da ňové priznanie v tých juri-
sdikciách, v ktorých sa toto priznanie podáva. V iných jurisdikciách je
daňový základ stanovený odkazom na da ňové priznania ka ždej
účtovnej jednotky v skupine.
VYKAZOVANIE SPLATNÝCH DA ŇOVÝCH ZÁVÄZKOV A SPLATNÝCH
DAŇOVÝCH POH ĽADÁVOK
12. Splatná da ňza be žné a predchádzajúce obdobia sa v rozsahu neza-
platenej dane vyká že ako záväzok. Ak u žzaplatená suma dane za
bežné a predchádzajúce obdobia prevy šuje sumu splatnú v týchto
obdobiach, prebytok sa vyká že ako aktívum.
13. Ú žitok súvisiaci s da ňovou stratou, ktorá sa mô že spätne odpo čítaťzo
splatnej dane za predchádzajúce obdobie, sa vyká že ako aktívum.
14. Ak sa da ňová strata pou žije na spätné získanie splatnej dane pred-
chádzajúceho obdobia, ú čtovná jednotka vyká žeúžitok ako aktívum
v období, v ktorom da ňová strata vznikla, preto že je pravdepodobné,
že tento ú žitok ú čtovná jednotka získa a mo žno ho spo ľahlivo oceni ť.
VYKAZOVANIE ODLO ŽENÝCH DA ŇOVÝCH ZÁVÄZKOV
A ODLO ŽENÝCH DA ŇOVÝCH POH ĽADÁVOK
ZDANITE ĽNÉ DO ČASNÉ ROZDIELY
15. Odlo žený da ňový záväzok sa vyká že pre v šetky zdanite ľné do časné
rozdiely s výnimkou odlo ženého da ňového záväzku vznikajúceho z:
a) prvotného vykázania goodwillu alebo
b) prvotného vykázania aktíva alebo záväzku v transakcii, ktorá:
i) nie je podnikovou kombináciou a
ii) v čase transakcie táto nevplýva ani na ú čtovný zisk, ani na
zdanite ľný zisk (da ňovú stratu).
V prípade zdanite ľných do časných rozdielov spojených s investíciami
do dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov
a podielov na spolo čnom podnikaní sa odlo žený da ňový záväzok
vykazuje v súlade s odsekom 39.
16. ►M5Vo◄vykázaní aktíva je obsiahnuté, že jeho ú čtovná hodnota sa
získa spä ťv podobe ekonomických ú žitkov, ktoré ú čtovnej jednotke
budú plynú ťv budúcich obdobiach. Ak ú čtovná hodnota aktíva prevy-
šuje jeho da ňový základ, hodnota zdanite ľných ekonomických ú žitkov
bude prevy šovaťsumu, ktorá sa uzná za odpo čítateľnú na da ňové ú čely.
Tento rozdiel je zdanite ľným do časným rozdielom a povinnos ťzaplati ť
výslednú da ňz príjmov v budúcich obdobiach je odlo ženým da ňovým
záväzkom. Ke ďúčtovná jednotka získa spä ťúčtovnú hodnotu aktíva,
zdanite ľný do časný rozdiel sa zru šíaúčtovná jednotka bude ma ťzdani-
teľný zisk. V dôsledku toho je pravdepodobné, že ekonomické ú žitky sa
odčerpajú z ú čtovnej jednotky formou platieb daní. Tento štandard preto
vyžaduje vykáza ťvšetky odlo žené da ňové záväzky, s výnimkou ur či-
tých okolností uvedených v odsekoch 15 a 39.
Príklad
Majetok, ktorý má obstarávaciu cenu 150, má ú čtovnú hodnotu
100. Oprávky na da ňové ú čely sú 90 a sadzba dane je 25 %.
Daňový základ majetku je 60 (obstarávacia cena 150 zní žená
od a ňové oprávky 90). Na získanie ú čtovnej hodnoty 100 spä ť
musí ú čtovná jednotka dosiahnu ťzdanite ľné príjmy 100, ale
bude môc ťodpo čítaťlen da ňové oprávky vo vý ške 60.
V dôsledku toho bude ú čtovná jednotka plati ťdane z príjmov 10
(25 % zo 40) vtedy, ke ďsa získa spä ťúčtovná hodnota majetku.
Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou 100 a jeho da ňovým základom
60 je zdanite ľný do časný rozdiel 40. Preto ú čtovná jednotka vyká že
odlo žený da ňový záväzok 10 (25 % zo 40) predstavujúci da ň
z príjmov, ktorú zaplatí, ke ďzíska spä ťúčtovnú hodnotu majetku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —69
▼B
17. Niektoré do časné rozdiely vznikajú vtedy, ke ďsú výnosy alebo
náklady zahrnuté do ú čtovného zisku v jednom období, ale zahrnuté
do zdanite ľného zisku v inom období. Takéto do časné rozdiely sa
často ozna čujú ako časové rozdiely. Ďalej sú uvedené príklady do čas-
ných rozdielov tohto druhu, ktoré sú zdanite ľnými do časnými
rozdielmi, a preto spôsobujú vznik odlo žených da ňových záväzkov:
a) úrokové výnosy sú zahrnuté do ú čtovného zisku v čase ich vzniku,
ale v niektorých jurisdikciách mô žub yťzahrnuté do zdanite ľného
zisku pri získaní pe ňazí. Da ňový základ ka ždej poh ľadávky vyká-
zanej v súvahe z takýchto výnosov je nulový, preto že výnosy
neovplyv ňujú zdanite ľný zisk a ždovtedy, dokedy nie sú získané
peniaze;
b) odpisy pou žívané pri ur čovaní zdanite ľného zisku (da ňovej straty)
sa mô žul íšiťod tých, ktoré sa pou žívajú pri ur čovaní ú čtovného
zisku. Do časný rozdiel je rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou
majetku a jeho da ňovým základom, ktorý sa rovná pôvodnej obsta-
rávacej cene majetku zní ženej o v šetky odpo čítateľné polo žky
vzhľadom na toto aktívum uznané da ňovými orgánmi pri ur čovaní
zdanite ľného zisku za be žné obdobie a predchádzajúce obdobia.
Zdanite ľný do časný rozdiel vzniká a vyvoláva vznik odlo ženého
daňového záväzku, ke ďdaňové odpisy sú zrýchlené (ak sú da ňové
odpisy pomal šie ako ú čtovné, vzniká odpo čítateľný do časný
rozdiel a spôsobí vznik odlo ženej da ňovej poh ľadávky), a
c) náklady na vývoj sa mô žu aktivova ťa amortizova ťpočas budúcich
období pri ur čovaní ú čtovného zisku, ale mô žu sa odpo čítaťpri
určovaní zdanite ľného zisku v období, v ktorom sa vynalo žili.
Takéto náklady na vývoj majú nulový da ňový základ, preto žeuž
boli odpo čítané od zdanite ľného zisku. Do časný rozdiel je
rozdielom medzi ú čtovnou hodnotou nákladov na vývoj a ich
nulovým da ňovým základom.
18. Do časné rozdiely vznikajú aj vtedy, ak:
▼M12
a) identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky
v podnikovej kombinácii sú vykázané v ich reálnych hodnotáchv súlade s IFRS 3 Podnikové kombinácie , ale na da ňové ú čely sa
nevykonáva ekvivalentná úprava (pozri odsek 19);
▼B
b) aktíva sú precenené, ale nie je uskuto čnená ekvivalentná úprava na
daňové ú čely (pozri odsek 20);
c) goodwill vzniká v rámci podnikovej kombinácie (pozri odseky 21);
d) da ňový základ aktíva alebo záväzku pri prvotnom vykázaní sa lí ši
od jeho prvotnej ú čtovnej hodnoty, napríklad, ak sa ú žitky
účtovnej jednotky z nezdanite ľných štátnych dotácií týkajú aktív
(pozri odseky 22 a 33), alebo
e) účtovná hodnota vkladov do dcérskych spolo čností, pobo čiek
a pridru žených podnikov alebo podielov na spolo čnom podnikaní
sa líšio dd a ňového základu danej investície alebo podielu (pozri
odseky 38 a ž45).
Podnikové kombinácie
19. ►M12 S obmedzenými výnimkami sa identifikovate ľný nadobud-
nutý majetok a prevzaté záväzky v podnikovej kombinácii vykazujúvo svojich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia. ◄Dočasné
rozdiely vznikajú, ak da ňový základ nadobudnutého identifikovate ľ-
ného majetku a prevzatých záväzkov nie je ovplyvnený podnikovou
kombináciou, alebo je ovplyvnený odli šne. Napríklad, ak sa ú čtovná
hodnota aktíva zvý ši na reálnu hodnotu, ale da ňový základ aktíva
ostáva na úrovni nákladov u predchádzajúceho vlastníka, vzniká
zdanite ľný do časný rozdiel, ktorý vedie k vzniku odlo ženého da ňo-
vého záväzku. Výsledný odlo žený da ňový záväzok má vplyv na good-
will (pozri odsek 66).
Majetok oce ňovaný v reálnej hodnote
20. IFRS umo žňujú alebo po žadujú, aby bol ur čitý majetok ú čtovaný
v reálnej hodnote, alebo aby bol precenený (pozri napríklad IAS 162008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —70
▼B
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia , IAS 38 Nehmotný majetok , IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie a IAS 40 Investi čný
nehnute ľný majetok ). V niektorých jurisdikciách vplýva precenenie
alebo iné prehodnotenie aktíva na reálnu hodnotu na zdanite ľný zisk
(daňovú stratu) be žného obdobia. Výsledkom je, žed aňový základ
majetku je upravený a nevzniká do časný rozdiel. V iných jurisdik-
ciách nemá precenenie alebo prehodnotenie aktíva vplyv na zdani-teľný zisk v období precenenia alebo prehodnotenia a v dôsledku
toho sa da ňový základ majetku neupravuje. Napriek tomu bude ma ť
budúce spätné získanie ú čtovnej hodnoty za následok vznik zdanite ľ-
ných ekonomických ú žitkov ú čtovnej jednotke a suma, ktorá bude
odpo čítateľnou na da ňové ú čely, sa bude lí šiťod hodnoty týchto
ekonomických ú žitkov. Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou precene-
ného aktíva a jeho da ňovým základom je do časným rozdielom
a spôsobuje vznik odlo ženého da ňového záväzku alebo poh ľadávky.
Toto platí dokonca aj vtedy, ak:
a) účtovná jednotka nemá v úmysle majetok vyradi ť. V takýchto
prípadoch sa precenená ú čtovná hodnota majetku získa spä ťjeho
používaním a tým sa vytvorí zdanite ľný výnos, ktorý prevý ši odpis
odpo č
ítateľný na da ňové ú čely v budúcich obdobiach, alebo
b) da ňz kapitálových ziskov je odlo žená, ak sa výnosy z vyradenia
aktíva investujú do podobného majetku. V takýchto prípadoch sadaňbude nakoniec plati ťpri predaji alebo pou žívaní podobných
aktív.
Goodwill
▼M12
21. Goodwill vznikajúci v rámci podnikovej kombinácie sa oce ňuje ako
prebytok sumy písmena a) nad sumou písmena b), uvedených ďalej:
a) je súhrn:
i) prevedeného plnenia oceneného v súlade s IFRS 3, ktorý spra-
vidla po žaduje reálnu hodnotu k dátumu nadobudnutia;
ii) sumy ka ždého nekontrolného podielu v nadobúdanom subjekte
v súlade s IFRS 3; a
iii) v podnikovej kombinácii uskuto čnenej vo fázach, reálnej
hodnoty k dátumu nadobudnutia nadobúdate ľom predtým
vlastneného podielu na vlastnom imaní nadobúdanéhosubjektu.
b) rozdielu medzi hodnotami identifikovate ľného majetku k dátumu
nadobudnutia a prevzatých záväzkov ocenených v súlade s IFRS 3.
▼B
Mnohé da ňové in štitúcie nepovo ľujú pri ur čovaní zdanite ľného zisku
zníženie ú čtovnej hodnoty goodwillu vo forme odpo čítateľného
nákladu. Okrem toho nie sú náklady na goodwill v takýchto jurisdik-ciách často odpo čítateľnými, ak dcérska spolo čnosťzlikviduje svoju
základnú podnikate ľskúčinnos ť. V takýchto jurisdikciách má good-
will nulový da ňový základ. Ka ždý rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou
goodwillu a jeho nulovým da ňovým základom je zdanite ľný do časný
rozdiel. Tento štandard v šak nepovo ľuje vykazovanie vzniknutého
odloženého da ňového záväzku, preto že goodwill je zostatok
a vykazovanie odlo ženého da ňového záväzku by zvý šilo ú čtovnú
hodnotu goodwillu.
▼M12
21A. Následné zní ženia odlo ženého da ňového záväzku, ktorý sa nevyka-
zuje, preto že vzniká z prvotného vykázania goodwillu, sa takisto
považujú za vznikajúce z prvotného vykázania goodwillu, a preto sa
v súlade s odsekom 15 písm. a) nevykazujú. Ak napríklad v rámci
podnikovej kombinácie ú čtovná jednotka vykazuje goodwill vo vý ške
100 CU, ktorý má nulový da ňový základ, odsekom 15 písm. a) sa
tejto ú čtovnej jednotke zakazuje vykazova ťvzniknutý odlo žený
daňový záväzok. Ak následne táto ú čtovná jednotka vyká že stratu
zo zní ženie hodnoty uvedeného goodwillu vo vý ške 20 CU, suma
zdanite ľného do časného rozdielu súvisiaca s goodwillom sa zní žiz o
100 CU na 80 CU a dôjde k zní ženiu hodnoty nevykázaného odlo-
ženého da ňového záväzku. Toto zní ženie hodnoty nevykázaného odlo-
ženého da ňového záväzku sa takisto pova žuje za súvisiace s prvotným2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —71
▼M12
vykázaním goodwillu, a preto sa jeho vykazovanie pod ľa odseku 15
písm. a) zakazuje.
21B. Odlo žené da ňové záväzky pri zdanite ľných do časných rozdieloch,
ktoré sa týkajú goodwillu, sa v šak vykazujú za predpokladu, že
k ich vzniku nedo šlo v súvislosti s prvotným vykázaním goodwillu.
Ak napríklad v rámci podnikovej kombinácie ú čtovná jednotka
vykáže goodwill vo vý ške 100 CU, ktorý je odpo čítateľnou polo žkou
na da ňové ú čely pri ro čnej sadzbe 20 percent po čínajúc rokom
nadobudnutia, da ňový základ goodwillu pri prvotnom vykázaní je
100 CU a ku koncu roku nadobudnutia predstavuje 80 CU. Ak
účtovná hodnota goodwillu ku koncu roku, v ktorom do šlo
k nadobudnutiu, ostáva na nezmenenej úrovni 100 CU, vznikne kukoncu tohto roku zdanite ľný do časný rozdiel v hodnote 20 CU.
Keďže takýto zdanite ľný do časný rozdiel nesúvisí s prvotným vyká-
zaním goodwillu, výsledný odlo žený da ňový záväzok sa vyká že.
▼B
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku
▼M12
22. Do časný rozdiel mô že vzniknú ťpri prvotnom vykázaní majetku alebo
záväzku, ak napríklad časťalebo celá obstarávacia cena majetku
nebude odpo čítateľná na da ňové ú čely. Spôsob ú čtovania takéhoto
dočasného rozdielu závisí od povahy transakcie, ktorá viedla
k prvotnému vykázaniu majetku alebo záväzku:
a) v rámci podnikovej kombinácie ú čtovná jednotka vykazuje ka ždý
odložený da ňový záväzok alebo poh ľadávku a takéto vykazovanie
ovplyvní sumu goodwillu alebo sumu zisku z výhodnej kúpy,ktorý vykazuje (pozri odsek 19);
▼B
b) ak transakcia ovplyvní ú čtovný zisk alebo zdanite ľný zisk, ú čtovná
jednotka vykazuje ka ždý odlo žený da ňový záväzok alebo poh ľa-
dávku a vykazuje výsledný odlo žený da ňový náklad alebo výnos
vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄(pozri odsek 59);
c) ak transakcia nie je podnikovou kombináciou a nemá vplyv ani na
účtovný zisk, ani na zdanite ľný zisk, ú čtovná jednotka by pri
chýbajúcej výnimke ustanovenej v odsekoch 15 a 24 vykázalavýsledný odlo žený da ňový záväzok alebo poh ľadávku a upravila
účtovnú hodnotu aktíva alebo záväzku o rovnakú sumu. Takéto
úpravy by mohli spôsobi ť,žeúčtovná závierka by bola menej
transparentná. Preto tento štandard nepovo ľuje, aby ú čtovná
jednotka vykázala výsledný odlo žený da ňový záväzok alebo
pohľadávku ani pri prvotnom vykázaní, ani následne (pozri
príklady ďalej). Okrem toho ú čtovná jednotka nevykazuje následné
zmeny v nevykázanom odlo ženom da ňovom záväzku alebo poh ľa-
dávke po čas odpisovania aktíva.
Príklad na ilustráciu odseku 22 písm. c)
Účtovná jednotka má v úmysle pou žívaťmajetok, ktorý bolo
obstaraný za 1 000, po čas pä ťročného obdobia jeho pou žiteľnosti
a potom ho vyradi ťza nulovú zostatkovú hodnotu. Sadzba dane
je 40 %. Odpisy majetku nie sú odpo čítateľné na da ňové ú čely.
Pri vyradení by akýko ľvek zisk z predaja majetku nebol zdani-
teľný a akáko ľvek strata z predaja majetku by nebola odpo číta-
teľná.
Pri získavaní ú čtovnej hodnoty majetku spä ťmá ú čtovná
jednotka zdanite ľný výnos 1 000 a zaplatí da ň400. Ú čtovná
jednotka nevyká že výsledný odlo žený da ňový záväzok 400,
preto že je výsledkom prvotného vykázania majetku.
V nasledujúcom roku je ú čtovná hodnota majetku 800. Pri
získaní zdanite ľného výnosu 800 zaplatí ú čtovná jednotka da ň
320. Ú čtovná jednotka nevyká že výsledný odlo žený da ňový
záväzok 320, preto že je výsledkom prvotného vykázania majetku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —72
▼B
23. V súlade s IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia emitent zlo ženého
finan čného nástroja (napríklad konvertibilného dlhopisu) klasifikuje
oddelene záväzkový prvok nástroja ako záväzok a prvok vlastnéhoimania ako vlastné imanie. V niektorých jurisdikciách sa da ňový
základ záväzkového prvku pri prvotnom vykázaní rovná prvotnej
účtovnej hodnote súhrnu záväzkového prvku a prvku vlastného
imania. Výsledný zdanite ľný do časný rozdiel vzniká z prvotného
vykázania prvku vlastného imania oddelene od záväzkového prvku.Výnimka ustanovená v odseku 15 písm. b) preto neplatí. V dôsledku
toho ú čtovná jednotka vyká že výsledný odlo žený da ňový záväzok.
►
M5V súlade s odsekom 61A sa odlo žená da ňúčtuje priamo do
účtovnej hodnoty prvku vlastného imania. V súlade s odsekom 58 sa
následné zmeny v odlo ženom da ňovom záväzku vyká žu v zisku alebo
strate ako odlo žený da ňový náklad (výnos). ◄
Odpo čítateľné do časné rozdiely
24. Odlo žená da ňová poh ľadávka sa vyká žez ov šetkých odpo čítateľných
dočasných rozdielov v rozsahu, v akom je pravdepodobné, že
k dispozícii bude zdanite ľný zisk, oproti ktorému sa odpo čítateľný
dočasný rozdiel pou žije s výnimkou situácie, ke ďodložená da ňová
pohľadávka vzniká z prvotného vykázania majetku alebo záväzku
v rámci transakcie, ktorá:
a) nie je podnikovou kombináciou a
b) v čase transakcie nemá vplyv ani na ú čtovný zisk, ani na zdani-
teľný zisk (da ňovú stratu).
Z odpo čítateľných do časných rozdielov spojených s vkladmi do dcér-
skych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a s podielmi na
spolo čnom podnikaní sa v šak odlo žená da ňová poh ľadávka vyká že
v súlade s odsekom 44.
25. ►M5Vo◄vykázaní záväzku je obsiahnuté, žeúčtovná hodnota sa
vyrovná v budúcich obdobiach prostredníctvom od čerpania zdrojov
zúčtovnej jednotky predstavujúcich ekonomické ú žitky. Ke ďsa
zdroje od čerpávajú z ú čtovnej jednotky, ich časťalebo ich celková
hodnota mô žeb y ťodpo čítateľná pri ur čovaní zdanite ľného zisku
v období, ktoré nasleduje po období, v ktorom bol záväzok vykázaný.
V takýchto prípadoch existuje do časný rozdiel medzi ú čtovnou
hodnotou záväzku a jeho da ňovým základom. Pod ľa toho vzniká
odložená da ňová poh ľadávka vo vz ťahu k daniam z príjmov, ktoré
budú spätne získate ľné v budúcich obdobiach vtedy, ak je umo žnené
túto časťzáväzku odpo čítaťpri ur čovaní zdanite ľného zisku.
Podobne, ak je ú čtovná hodnota aktíva ni žšia ako jeho da ňový základ,
rozdiel vedie ku vzniku odlo ženej da ňovej poh ľadávky vo vz ťahu
k daniam z príjmov, ktoré budú spätne získate ľné v budúcich obdo-
biach.
Príklad
Účtovná jednotka vykazuje záväzok 100 ako časové rozlí šenie
nákladov na záruku kvality výrobku. Tieto náklady na záruku
kvality výrobku nebudú na da ňové ú čely odpo čítateľné a ž
dovtedy, dokia ľúčtovná jednotka nezaplatí reklamáciu. Sadzba
dane je 25 %.
Daňový základ záväzku je nula (ú čtovná hodnota 100 zní žená
o sumu, ktorá bude odpo čítate ľná na da ňové ú čely vo vz ťahu
k tomuto záväzku v budúcich obdobiach). Pri vysporiadaní
záväzku v jeho ú čtovnej hodnote ú čtovná jednotka zní ži svoj
budúci zdanite ľný zisk o 100 a následne zní ži svoje budúce
platby dane o 25 (25 % zo 100). Rozdiel medzi ú čtovnou
hodnotou 100 a jeho da ňovým základom nula je zdanite ľný
dočasný rozdiel 100. Ú čtovná jednotka preto vykazuje odlo ženú
daňovú poh ľadávku 25 (25 % zo 100) za predpokladu, žej e
pravdepodobné, žeúčtovná jednotka dosiahne dostato čný zdani-
teľný zisk v budúcich obdobiach, aby mala ú žitok zo zní ženia
platieb daní.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —73
▼B
26. Ďalej sú uvedené príklady odpo čítateľných do časných rozdielov, ktoré
majú za následok vznik odlo žených da ňových poh ľadávok:
a) náklady na penzijné po žitky sa mô žu odpo čítaťpri ur čovaní ú čtov-
ného zisku po čas poskytovania slu žieb zamestnancom, av šak sú
odpo čítateľné od zdanite ľného zisku bu ďvčase, ke ďúčtovná
jednotka platí príspevky do fondu, alebo v čase, ke ďúčtovná
jednotka vypláca penzijné po žitky. V takýchto prípadoch existuje
dočasný rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou záväzku a jeho
daňovým základom. Da ňový základ záväzku je zvy čajne nula.
Takýto odpo čítateľný do časný rozdiel má za následok odlo ženú
daňovú poh ľadávku po čas plynutia ekonomických ú žitkov do
účtovnej jednotky formou odpo čítateľných polo žiek od zdanite ľ-
ného zisku v čase, ke ďsa príspevky alebo penzijné po žitky vyplá-
cajú;
b) náklady na výskum sa vykazujú ako náklady pri ur čovaní ú čtov-
ného zisku v období, v ktorom vznikli, av šak mô žub yťuznanou
odpo čítateľnou polo žkou pri ur čovaní zdanite ľného zisku (da ňovej
straty) a žv neskor šom období. Rozdiel medzi da ňovým základom
nákladov na výskum, ktorý je sumou uznanou da ňovými orgánmi
ako odpo čítateľná polo žka v budúcich obdobiach, a nulovou
účtovnou hodnotou je odpo čítateľný do časný rozdiel, ktorého
výsledkom je odlo žená da ňová poh ľadávka;
▼M12
c) s obmedzenými výnimkami ú čtovná jednotka vykazuje identifiko-
vateľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky v podnikovej
kombinácii v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia.Ak je prevzatý záväzok vykázaný k dátumu nadobudnutia, alesúvisiace náklady sa pri ur čovaní zdanite ľného zisku odpo čítajú
ažv neskor ších obdobiach, vzniká odpo čítateľný do časný rozdiel,
ktorého výsledkom je odlo žená da ňová poh ľadávka. Odlo žená
daňová poh ľadávka takisto vzniká, ak reálna hodnota nadobudnu-
tého identifikovate ľného majetku je ni žšia ako jeho da ňový základ.
V oboch prípadoch výsledná odlo žená da ňová poh ľadávka
ovplyvní goodwill (pozri odsek 66); a
▼B
d) ur čité aktíva sa mô žu uzna ťv reálnej hodnote alebo sa mô žu
preceni ťbez toho, aby sa uskuto čnila ekvivalentná úprava na
daňové ú čely (pozri odsek 20). Odpo čítateľný do časný rozdiel
vzniká vtedy, ak da ňový základ aktíva prevy šuje jeho ú čtovnú
hodnotu.
27. Zru šenie odpo čítateľných do časných rozdielov vedie k vzniku odpo-
čítateľných polo žiek pri ur čovaní zdanite ľných ziskov v budúcich
obdobiach. Ekonomické ú žitky vo forme zní ženia platby daní v šak
bude ma ťúčtovná jednotka jedine vtedy, ak dosiahne dostato čné
zdanite ľné zisky, oproti ktorým sa mô žu odpo čítateľné polo žky
kompenzova ť.Účtovná jednotka preto vykazuje odlo žené da ňové
pohľadávky iba vtedy, ke ďje pravdepodobné, že dosiahne zdanite ľné
zisky tak, aby sa mohli oproti nim pou žiťodpo čítateľné do časné
rozdiely.
28. Je pravdepodobné, žeúčtovná jednotka dosiahne zdanite ľný zisk tak,
aby sa mohli oproti nemu pou žiťodpo čítateľné do časné rozdiely, ak
existujú dostato čné zdanite ľné do časné rozdiely súvisiace s tým istým
daňovým orgánom a tým istým da ňovým subjektom, v prípade
ktorého sa o čakáva zru šenie:
a) v tom istom období ako o čakávané zru šenie odpo čítateľného
dočasného rozdielu alebo
b) v obdobiach, v ktorých sa da ňová strata vyplývajúca z odlo ženej
daňovej poh ľadávky mô že uplatni ťspätne alebo previes ťdo
ďalších období.
Za takýchto okolností sa odlo žená da ňová poh ľadávka vykazuje
v období, v ktorom vznikajú odpo čítateľné do časné rozdiely.
29. Ak nie sú zdanite ľné do časné rozdiely týkajúce sa toho istého da ňo-
vého orgánu a toho istého da ňového subjektu dostato čné, odlo žená
daňová poh ľadávka sa vyká že v rozsahu, v akom:
a) je pravdepodobné, žeúčtovná jednotka bude ma ťdostato čný
zdanite ľný zisk týkajúci sa toho istého da ňového orgánu a toho2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —74
▼B
istého da ňového subjektu v rovnakom období, ako sa vráti odpo-
čítateľný do časný rozdiel (alebo v obdobiach, v ktorých sa da ňová
strata vzniknutá z odlo ženej da ňovej poh ľadávky mô že uplatni ť
spätne alebo previes ťdoďalších období). Pri vyhodnotení, či
účtovná jednotka bude ma ťdostato čný zdanite ľný zisk
v budúcich obdobiach, ú čtovná jednotka ignoruje zdanite ľné
sumy, ktoré vznikajú z odpo čítateľných do časných rozdielov, pri
ktorých sa o čakáva, že sa vyskytnú v budúcich obdobiach, preto že
odložená da ňová poh ľadávka vznikajúca z týchto odpo čítateľných
dočasných rozdielov bude sama vy žadova ťbudúci zdanite ľný zisk
na to, aby bola vyu žitá, alebo
b) účtovná jednotka má k dispozícii mo žnosti da ňového plánovania,
ktoré povedú k vytvoreniu zdanite ľného zisku v príslu šných obdo-
biach.
30. Mo žnosti da ňového plánovania sú opatrenia, ktoré by ú čtovná
jednotka uskuto čnila s cie ľom vytvori ťalebo zvý šiťzdanite ľné
výnosy v ur čitom období pred uplynutím lehoty na umorenie da ňovej
straty alebo da ňových ú ľav. Napríklad v niektorých jurisdikciách sa
zdanite ľný zisk mô že vytvori ťalebo zvý šiť:
a) zvolením spôsobu zda ňovania výnosových úrokov bu ďpri prijatí,
alebo pri vzniku poh ľadávky;
b) odlo žením nároku na ur čité odpo čty zo zdanite ľného zisku;
c) predajom a azda spätným lízingom aktív, ktoré boli precenené,
avšak pre ktoré da ňový základ nebol upravený tak, aby zoh ľad-
ňoval toto precenenie, a
d) predajom aktíva, ktoré vytvára nezdanite ľné výnosy (ako je
v niektorých jurisdikciách štátny dlhopis), v snahe nakúpi ťinú
investíciu, ktorá vytvára zdanite ľný výnos.
Ak mo žnosti da ňového plánovania presúvajú zdanite ľný zisk
z neskor šieho obdobia na skor šie obdobie, vyu žitie da ňovej straty
alebo da ňových ú ľav prevedených do budúcich období stále závisí
od existencie budúceho zdanite ľného zisku z iných zdrojov ako
zd očasných rozdielov vzniknutých v budúcnosti.
31. Ak ú čtovná jednotka v nedávnej minulosti vytvárala straty, postupuje
podľa návodu v odsekoch 35 a 36.
32. [Vypú šťa sa.]
▼M12
Goodwill
32A. Ak je ú čtovná hodnota goodwillu vznikajúceho v rámci podnikovej
kombinácie ni žšia ako jeho da ňový základ, na základe tohto rozdielu
vzniká odlo žená da ňová poh ľadávka. Odlo žená da ňová poh ľadávka
vznikajúca z prvotného vykázania goodwillu sa vyká že ako sú časť
zaúčtovania podnikovej kombinácie za predpokladu, že je pravdepo-
dobné, že k dispozícii bude zdanite ľný zisk, vo či ktorému by sa
mohol pou žiťodpo čítateľný do časný rozdiel.
▼B
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku
33. Jedným z prípadov, ke ďvzniká odlo žená da ňová poh ľadávka
z prvotného vykázania aktíva, je prípad, ke ďnezdanite ľnáštátna
dotácia súvisiaca s daným aktívom je odpo čítateľnou polo žkou pri
jej prijatí v ú čtovnej hodnote aktíva, ale na da ňové ú čely nie je
odpo čítateľnou polo žkou od odpisovate ľnej hodnoty aktíva (inými
slovami od da ňového základu); ú čtovná hodnota aktíva je ni žšia ako
jeho da ňový základ, a to spôsobuje vznik odpo čítateľného do časného
rozdielu. Štátne dotácie sa takisto mô žu pova žovaťza odlo žené
výnosy a rozdiel medzi odlo ženým výnosom a jeho nulovým
daňovým základom je vtedy odpo čítateľný do časný rozdiel. Nezávisle
od toho, ktorý spôsob prezentácie ú čtovná jednotka uplat ňuje, nevy-
kazuje výslednú odlo ženú da ňovú poh ľadávku z dôvodu uvedeného
v odseku 22.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —75
▼B
Nevyu žité da ňové straty a nevyu žité da ňové ú ľavy
34. Odlo žená da ňová poh ľadávka sa vyká že pri prevode nevyu žitej
daňovej straty do ďalších období a nevyu žitých da ňových ú ľav
v rozsahu, v ktorom je pravdepodobné, že sa dosiahne budúci zdani-
teľný zisk, oproti ktorému bude mo žné zu žitkova ťtieto nevyu žité
daňové straty a nevyu žité da ňové ú ľavy.
35. Kritériá na vykázanie odlo žených da ňových poh ľadávok vznikajúcich
pri prevode nevyu žitých da ňových strát a da ňových ú ľav do ďalšieho
obdobia sú rovnaké ako kritériá na vykázanie odlo žených da ňových
pohľadávok vznikajúcich z odpo čítateľných do časných rozdielov.
Z existencie nevyu žitých da ňových strát v šak jasne vyplýva, že zdani-
teľný zisk sa v budúcnosti mo žno nedosiahne. Preto, ak má ú čtovná
jednotka preh ľad o nedávnych stratách, vykazuje odlo ženú da ňovú
pohľadávku vznikajúcu z nevyu žitých da ňových strát alebo nevyu ži-
tých da ňových ú ľav iba v rozsahu, v akom ú čtovná jednotka vykázala
dostato čné zdanite ľné do časné rozdiely, alebo ak existuje presved čivý
dôkaz, žeúčtovná jednotka dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk,
oproti ktorému bude mo žné zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty
alebo nevyu žité da ňové ú ľavy. Za takýchto okolností sa odsekom
82 vy žaduje zverejni ťvýšku odlo ženej da ňovej poh ľadávky
a charakter dôkazu podporujúceho jej vykázanie.
36. Pri odhade pravdepodobnosti, že bude dosiahnutý zdanite ľný zisk,
oproti ktorému bude mo žné zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty
alebo nevyu žité da ňové ú ľavy, ú čtovná jednotka berie do úvahy
tieto kritériá:
a)čim áú čtovná jednotka dostato čné zdanite ľné do časné rozdiely
týkajúce sa toho istého da ňového orgánu a toho istého da ňového
subjektu, ktorých výsledkom budú zdanite ľné sumy, ktoré je
možné zu žitkova ťna nevyu žité da ňové straty alebo nevyu žité
daňové ú ľavy v období ich platnosti;
b)či je pravdepodobné, žeúčtovná jednotka vytvorí zdanite ľné zisky
v období platnosti nevyu žitých da ňových strát alebo nevyu žitých
daňových ú ľav;
c)či sú nevyu žité da ňové straty výsledkom identifikovate ľných
prípadov, pri ktorých je opätovný výskyt nepravdepodobný, a
d)čis úm o žnosti da ňového plánovania (pozri odsek 30) dostupné
účtovnej jednotke, ktorá vytvorí zdanite ľný zisk v období,
v ktorom mo žno zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty alebo nevyu-
žité da ňové ú ľavy.
Odložená da ňová poh ľadávka sa nevykazuje v takom rozsahu, v akom
nie je pravdepodobné, že sa vytvorí zdanite ľný zisk, oproti ktorému je
možné zu žitkova ťnevyu žité da ňové straty alebo nevyu žité da ňové
úľavy.
Prehodnotenie nevykázaných odlo žených da ňových poh ľadávok
37. Ú čtovná jednotka prehodnocuje ku ka ždému súvahovému d ňu nevy-
kázané odlo žené da ňové poh ľadávky. Ú čtovná jednotka vyká že
predtým nevykázané odlo žené da ňové poh ľadávky v takom rozsahu,
v akom je pravdepodobné, že budúci zdanite ľný zisk umo žní, aby sa
odložená da ňová poh ľadávka získala spä ť. Napríklad zlep šením
obchodných podmienok sa mô že zvý šiťpravdepodobnos ť,žeúčtovná
jednotka bude schopná vytvára ťdostato čný zdanite ľný zisk
v budúcnosti, aby odlo žená da ňová poh ľadávka splnila kritériá na
vykázanie stanovené v odseku 24 alebo 34. Iným príkladom je, ak
účtovná jednotka prehodnotí odlo žené da ňové poh ľadávky k dátumu
podnikovej kombinácie alebo následne (pozri odseky 67 a 68).
Investície do dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených
podnikov a podielov na spolo čnom podnikaní
38. Do časné rozdiely vznikajú, ak sa ú čtovná hodnota investícií do dcér-
skych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a podielov na
spolo čnom podnikaní (a to podiel materskej spolo čnosti alebo inve-
stora na čistých aktívach dcérskej spolo čnosti, pobo čky, pridru ženého
podniku alebo podniku, do ktorého sa investovalo, vrátane ú čtovnej
hodnoty goodwillu) stáva odli šnou od da ňového základu (ktorým je2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —76
▼B
často obstarávacia cena) investície alebo podielu. Takéto rozdiely
môžu vzniknú ťv dôsledku rôznych okolností, napríklad:
a) pri existencii nerozdelených ziskov dcérskych spolo čností, pobo-
čiek, pridru žených podnikov a spolo čných podnikov;
b) pri zmenách v kurzoch cudzích mien, ke ďsú materská spolo čnosť
a jej dcérske spolo čnosti umiestnené v rôznych krajinách, a
c) pri zní žení ú čtovnej hodnoty investície v pridru ženom podniku na
jej spätne získate ľnú sumu.
V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa mô žed očasný rozdiel lí šiťod
dočasného rozdielu spojeného s danou investíciou v individuálnej
účtovnej závierke materskej spolo čnosti, ak materská spolo čnosť
uvádza investíciu vo svojej individuálnej ú čtovnej závierke
v obstarávacej cene alebo v precenenej vý ške.
39. Ú čtovná jednotka vyká že odlo žený da ňový záväzok pri v šetkých
zdanite ľných do časných rozdieloch spojených s investíciami do dcér-
skych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do podielov na
spolo čnom podnikaní s výnimkou prípadov, ke ďsú splnené obidve
z týchto podmienok:
a) materská spolo čnosť, investor alebo spolo čník mô žun a časova ť
obdobie zru šenia do časného rozdielu a
b) je pravdepodobné, žed očasný rozdiel nebude v doh ľadnej budúc-
nosti zru šený.
40. Ke ďže materská spolo čnosťriadi dividendovú politiku vo vlastných
dcérskych spolo čnostiach, je schopná na časova ťzrušenie do časných
rozdielov spojených s danou investíciou (vrátane do časných rozdielov
vznikajúcich nielen z nerozdelených ziskov, ale takisto z ka ždého
prevodu cudzej meny). Okrem toho by často nebolo vykonate ľné
určiťvýšku daní z príjmov, ktoré by boli splatné pri zru šení do čas-
ného rozdielu. Preto ke ďmaterská spolo čnosťurčila,že tieto zisky sa
nebudú v doh ľadnej budúcnosti rozde ľovať, materská spolo čnosť
nevykazuje odlo žený da ňový záväzok. Rovnaký postup sa uplat ňuje
na investície do pobo čiek.
41. Nepe ňažný majetok a záväzky ú čtovnej jednotky sa oce ňujú v jej
funkčnej mene (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien ).
Ak sa zdanite ľný zisk alebo da ňová strata ú čtovnej jednotky (a teda
daňový základ jej nepe ňažného majetku a záväzkov) ur čujú v odli šnej
mene, zmeny výmenného kurzu spôsobujú vznik do časných rozdielov,
ktorých výsledkom je vykázanie odlo ženého da ňového záväzku alebo
(podľa odseku 24) majetku. Výsledná odlo žená da ňsa vyká žen a
ťarchu alebo v prospech hospodárskeho výsledku (pozri odsek 58).
42. Investor v pridru ženom podniku nemá pod kontrolou túto ú čtovnú
jednotku a vä čšinou nie je v takej pozícii, aby ur čoval dividendovú
politiku. Preto pri neexistencii dohody, ktorá by vy žadovala, aby sa
zisky pridru ženého podniku nerozde ľovali v doh ľadnej budúcnosti,
investor vykazuje odlo žený da ňový záväzok vznikajúci zo zdanite ľ-
ných do časných rozdielov spojených s jeho investíciami
v pridru ženom podniku. V niektorých prípadoch investor nemusí
byťschopný stanovi ťvýšku splatnej dane, ak spätne získa obstará-
vaciu cenu svojej investície v pridru ženom podniku, ale mô žeu rčiť,
že sa bude rovna ťminimálnej hodnote alebo ju prevý ši. V takýchto
prípadoch je odlo žený da ňový záväzok ocenený v tejto vý ške.
43. Dohoda medzi ú častníkmi v spolo čnom podniku sa vä čšinou zaoberá
rozdelením ziskov a stanovuje, či na rozhodnutia o takýchto zále žito-
stiach je potrebný súhlas v šetkých spolo čníkov alebo len stanovenej
väčšiny spolo čníkov. Ke ďmôže spolo čník ovláda ťrozde ľovanie
ziskov a je pravdepodobné, že sa zisky nebudú rozde ľovať
v predpokladanej budúcnosti, odlo žený da ňový záväzok sa nevyká že.
44. Ú čtovná jednotka vyká že odlo ženú da ňovú poh ľadávku pri v šetkých
odpo čítateľných do časných rozdieloch, ktoré vznikajú z investícií do
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do
podielov na spolo čnom podnikaní v rozsahu, v akom je pravdepo-
dobné, že:
a) do časný rozdiel sa zru ší v predpokladanej budúcnosti a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —77
▼B
b) dosiahne sa zdanite ľný zisk, oproti ktorému bude mo žné zu žit-
kovaťdočasný rozdiel.
45. Pri rozhodovaní, či sa odlo žená da ňová poh ľadávka vyká že
z odpo čítateľných do časných rozdielov spojených s investíciami do
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do
podielov na spolo čnom podnikaní, berie ú čtovná jednotka do úvahy
návod uvedený v odsekoch 28 a ž31.
OCEŇOVANIE
46. Splatné da ňové záväzky (poh ľadávky) za be žné a predchádzajúce
obdobia sa oce ňujú v sume, pri ktorej sa o čakáva, že sa má zaplati ť
daňovým orgánom (alebo od nich spä ťzíska ť) pou žitím da ňových
sadzieb (a da ňových zákonov), ktoré sú platné alebo v podstate platné
k súvahovému d ňu.
47. Odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky sa oce ňujú sadzbami dane,
ktorých uplat ňovanie sa o čakáva v období, v ktorom sa poh ľadávka
zrealizuje alebo záväzok vyrovná v závislosti od sadzieb dane(a da ňových zákonov), ktoré sú platné alebo v podstate platné
k súvahovému d ň
u.
48. Splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky sú spravidla
ocenené pou žitím da ňových sadzieb (a da ňových zákonov), ktoré sú
platné. V niektorých jurisdikciách má v šak vyhlásenie da ňových
sadzieb (a da ňových zákonov) vládou rovnakú ú činnos ťako skuto čný
zákon, ktorý mô že nadobudnú ťplatnos ťv priebehu nieko ľkých
mesiacov od oznámenia. Za týchto podmienok sa da ňové poh ľadávky
a záväzky ocenia pou žitím vyhlásených da ňových sadzieb
(a da ňových zákonov).
49. Ak platia rôzne sadzby dane pre rôzne úrovne zdanite ľných ziskov,
odložené da ňové poh ľadávky a záväzky sa oce ňujú pou žitím priemer-
ných sadzieb, ktorých platnos ťsa o čakáva pre zdanite ľný zisk
(daňovú stratu) v obdobiach, v ktorých sa o čakáva zru šenie do časných
rozdielov.
50. [Vypú šťa sa.]
51. Oce ňovanie odlo žených da ňových záväzkov a odlo žených da ňových
pohľadávok musí zoh ľadňovaťdaňové dôsledky, ktoré by vyplynuli
zo spôsobu, akým ú čtovná jednotka o čakáva spätné získanie alebo
vysporiadanie ú čtovnej hodnoty svojich aktív a záväzkov
k súvahovému d ňu.
52. V niektorých jurisdikciách mô že spôsob, akým ú čtovná jednotka
spätne získa (vysporiada) ú čtovnú hodnotu aktíva (záväzku),
ovplyvni ťjednu alebo obidve z týchto veli čín:
a) sadzbu dane uplatnite ľnú v čase, ke ďúčtovná jednotka spätne
získa (vyrovná) ú čtovnú hodnotu aktíva (záväzku), a
b) da ňový základ aktíva (záväzku).
V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka oce ňuje odlo žené da ňové
záväzky a odlo žené da ňové poh ľadávky pou žitím sadzby dane
ad aňového základu, ktoré sú v súlade s o čakávaným spôsobom spät-
ného získania alebo vyrovnania.
Príklad A
Majetok má ú čtovnú hodnotu 100 a da ňový základ 60. Pri
predaji majetku by platila sadzba dane 20 % a pri zdaneníiných príjmov by platila sadzba dane 30 %.
Účtovná jednotka vykazuje odlo žený da ňový záväzok vo vý ške 8
(20 % zo 40), ak o čakáva predaj majetku bez ďalšieho pou ží-
vania, a odlo žený da ňový záväzok vo vý ške 12 (30 % zo 40), ak
očakáva ponechanie majetku v pou žívaní a spätné získanie
účtovnej hodnoty jeho pou žívaním.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —78
▼B
Príklad B
Majetok s obstarávacou cenou 100 a ú čtovnou hodnotou 80 je
precenený na 150. Neuskuto čnila sa ekvivalentná úprava na
daňové ú čely. Oprávky na da ňové ú čely sú 30 a sadzba dane
je 30 %. Ak sa majetok predá za vy ššiu cenu, ako je jeho
obstarávacia cena, da ňové oprávky 30 sa zahrnú do zdanite ľných
výnosov, ale tr žby z predaja prevy šujúce obstarávaciu cenu
nebudú zdanite ľné.
Daňový základ majetku je 70 a vzniká zdanite ľný do časný
rozdiel 80. Ak ú čtovná jednotka o čakáva spätné získanie
účtovnej hodnoty pou žívaním majetku, musí vytvori ťzdanite ľný
výnos 150, ale bude si môc ťodpo čítaťlen odpisy 70. To
znamená, že je odlo žený da ňový záväzok 24 (30 % z 80). Ak
účtovná jednotka o čakáva spätné získanie ú čtovnej hodnoty
predajom majetku okam žite tr žbou 150, odlo žený da ňový
záväzok sa vypo číta takto:
Zdanite ľný
dočasný
rozdielDaňová
sadzbaOdlo žený
daňový
záväzok
Kumulatívne da ňové
oprávky 30 30 % 9
Tržby prevy šujúce obsta-
rávaciu cenu 50 nula —
Spolu 80 9
(poznámka: v súlade s odsekom ►M5 61A◄sa dodato čná
odlo žená da ň, ktorá vznikne pri precenení, ►M5 vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄)
Príklad C
Základné údaje sú rovnaké ako v príklade B, s výnimkou toho,
keďsa majetok predá za viac, ako je jeho obstarávacia cena,
daňové oprávky sa zahrnú do zdanite ľných výnosov (zdanené
30 %) a tr žby z predaja sa zdania 40 % po odpo čítaní obstará-
vacej ceny upravenej o infláciu 110.
Ak ú čtovná jednotka o čakáva úhradu ú čtovnej hodnoty pou ží-
vaním majetku, musí vytvori ťzdanite ľné výnosy 150, ale bude
si môc ťodpo čítaťlen odpisy 70. To znamená, žed a ňový základ
je 70, zdanite ľný do časný rozdiel 80 a odlo žený da ňový záväzok
24 (30 % z 80), tak ako v príklade B.
Ak ú čtovná jednotka o čakáva úhradu ú čtovnej hodnoty predajom
majetku okam žite tr žbou 150, ú čtovná jednotka si bude môc ť
odpo čítaťindexovanú obstarávaciu cenu 110. Čisté tr žby 40
budú zdanené 40 %. Okrem toho sa da ňové oprávky 30 zahrnú
do zdanite ľných výnosov a zdania sa 30 %. To znamená, že
daňový základ je 80 (110 mínus 30), zdanite ľný do časný rozdiel
70 a odlo žený da ňový záväzok 25 (40 % zo 40 plus 30 % z 30).
Ak nie je da ňový základ okam žite jasný v tomto príklade, mô žu
sa zoh ľadni ťzákladné zásady uvedené v odseku 10.
(Poznámka: V súlade s odsekom ►M5 61A◄sa dodato čná
odlo žená da ň, ktorá vznikne pri precenení, ►M5 vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄.)
52A. V niektorých jurisdikciách sú dane z príjmov splatné pri vy ššej alebo
nižšej sadzbe, ak sa časťčistého zisku alebo celý čistý zisk alebo
nerozdelený zisk vyplácajú ako dividenda ►M5vlastníkom ◄
účtovnej jednotky. V niektorých iných jurisdikciách sú dane
z príjmov refundovate ľné alebo splatné, ak sa časťčistého zisku
alebo celý čistý zisk alebo nerozdelený zisk vyplácajú ako dividenda
►M5vlastníkom ◄účtovnej jednotky. Za týchto okolností sa
splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky oce ňujú pri sadzbe
dane uplatnite ľnej na nerozdelený zisk.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —79
▼B
52B. Za okolností opísaných v odseku 52A sa dôsledky dividend týkajúce
sa dane z príjmov vykazujú, ak sa vykazuje záväzok vyplati ťdivi-
dendu. Dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov sú spojené viacs minulými transakciami alebo udalos ťami ako s rozde ľovaním vlast-
níkom. Dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov sa preto vyka-
zujú cez hospodársky výsledok obdobia pod ľa odseku 58 s výnimkou
prípadu, ak dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov vyplynúz okolností opísaných v odseku 58 písm. a) a b).
Príklad na ilustráciu odsekov 52A a 52B
V tomto príklade ide o oce ňovanie splatných a odlo žených da ňo-
vých poh ľadávok a záväzkov ú čtovnej jednotky v jurisdikcii,
v ktorej sú dane z príjmov splatné pri vy ššej sadzbe uplatnite ľnej
na nerozdelený zisk (50 %), pri čom suma je nahradite ľná, ke ď
sa zisk rozde ľuje. Sadzba dane uplatnite ľná na rozdelený zisk je
35 %.►M5Na konci obdobia vykazovania ◄, 31. decembra
20X1, ú čtovná jednotka nevykazuje ako záväzok dividendy
navrhnuté alebo vyhlásené ►M5po období vykazovania ◄.
Z toho vyplýva, že v roku 20X1 sa nevykazujú žiadne divi-
dendy. Zdanite ľný výnos na rok 20X1 je 100 000. Čistý zdani-
teľný do časný rozdiel na rok 20X1 je 40 000.
Účtovná jednotka vykazuje splatný da ňový záväzok a náklady na
splatnú da ňz príjmov 50 000. Žiadne aktívum sa nevykazuje pre
sumu potenciálne spätne získate ľný ako výsledok budúcich divi-
dend. Ú čtovná jednotka takisto vykazuje odlo žený da ňový
záväzok a odlo žený da ňový náklad 20 000 (50 % zo 40 000),
ktoré predstavujú dane, ktoré ú čtovná jednotka zaplatí, ke ďzíska
späťalebo vyrovná ú čtovné hodnoty svojich aktív a záväzkov
založené na sadzbe dane uplatnite ľnej na nerozdelený zisk.
V dôsledku toho 15. marca 20X2 vykazuje ú čtovná jednotka
dividendy 10 000 z predchádzajúceho prevádzkového zisku akozáväzok.
Účtovná jednotka vykazuje 15. marca 20X2 spätné získanie dane
z príjmov 1 500 (15 % dividend vykázaných ako záväzok) akosplatnú da ňovú poh ľadávku a ako zní ženie nákladu na splatnú
daňz príjmov na rok 20X2.
53. Odlo žené da ňové poh ľadávky a záväzky sa nediskontujú.
54. Spo ľahlivé stanovenie odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov
na základe diskontovania vy žaduje podrobné časové rozvrhnutie
zrušenia ka ž
dého do časného rozdielu. V mnohých prípadoch je zosta-
venie takéhoto harmonogramu ve ľmi nepraktické alebo komplikované.
Nie je preto vhodné vy žadova ťdiskontovanie odlo žených da ňových
pohľadávok alebo záväzkov. Povoli ťdiskontovanie, ale ho nevy ža-
dovať, by viedlo k odlo ženým da ňovým poh ľadávkam a záväzkom,
ktoré by neboli porovnate ľné medzi ú čtovnými jednotkami. Tento
štandard preto nevy žaduje, ale ani nepovo ľuje diskontovanie odlo že-
ných da ňových poh ľadávok a záväzkov.
55. Do časné rozdiely sa ur čujú vo vz ťahu k ú čtovnej hodnote aktíva alebo
záväzku. Toto pravidlo sa uplat ňuje, aj ke ďje účtovná hodnota sama
určená na diskontnej základni, napríklad v prípade povinností
z penzijných po žitkov (pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky).
56. Ú čtovná hodnota odlo ženej da ňovej poh ľadávky sa preskúma ku
každému súvahovému d ňu. Účtovná jednotka zní žiúčtovnú hodnotu
odloženej da ňovej poh ľadávky v rozsahu, v ktorom u žnie je pravde-
podobné, že dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk, ktorý umo žní zu žit-
kovaťčasťalebo celý ú žitok tejto odlo ženej da ňovej poh ľadávky.
Každé takéto zní ženie sa zru ší v rozsahu, v ktorom vzniká pravdepo-
dobnos ť,že sa dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk.
VYKAZOVANIE SPLATNEJ A ODLO ŽENEJ DANE
57. Ú čtovanie splatnej a odlo ženej dane spôsobujú transakcie alebo iné
udalosti, ktoré nie sú konzistentné s ú čtovaním transakcií alebo
udalostí samotných. Odseky 58 a ž68C uplat ňujú túto zásadu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —80
▼M5
Položky vykazované v zisku alebo strate
58. Splatná a odlo žená da ňsa vykazuje ako výnos alebo náklad a zahrnie
sa do zisku alebo straty za dané obdobie, ale s výnimkou prípadov,
keďdaňvzniká z:
a) transakcie alebo udalosti, ktorá sa vyká že v tom istom alebo inom
období mimo zisku alebo straty bu ďv ostatných sú častiach
komplexného výsledku, alebo priamo vo vlastnom imaní (pozriodseky 61A a ž65)
▼B
b) podnikovej kombinácie (pozri odseky 66 a ž68).
59. Vä čšina odlo žených da ňových záväzkov a odlo žených da ňových poh ľa-
dávok vzniká, ak je výnos alebo náklad zahrnutý do ú čtovného zisku
v jednom období, av šak do zdanite ľného zisku (da ňovej straty) v inom
období. Výsledná odlo žená da ňsa vyká že vo výkaze ►M5komplex-
ného výsledku ◄. Príkladmi sú:
a) výnosy z úrokov, tantiém alebo dividend prijaté po konci obdobia,
ak sú zahrnuté do ú čtovného zisku na základe časového rozdelenia
v súlade s IAS 18 Výnosy ,a však do zdanite ľného zisku (da ňovej
straty) sú zahrnuté pri prijatí pe ňažných prostriedkov, a
b) náklady na obstaranie nehmotného majetku boli aktivované
v súlade s IAS 38, ak sa odpisujú vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄,a však stali sa da ňovo odpo čítateľnými polo žkami
včase, ke ďsa vynalo žili.
60. Ú čtovná hodnota odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov sa
môže meni ťdokonca aj vtedy, ak by sa nezmenila vý ška súvisiaceho
dočasného rozdielu. Toto mô žeb yťspôsobené napríklad:
a) zmenou da ňových sadzieb alebo da ňových predpisov;
b) prehodnotením nahradite ľnosti odlo žených da ňových poh ľadávok
alebo
c) zmenou v o čakávanom spôsobe návratnosti aktíva.
Výsledná odlo žená da ňsa vyká že vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄s výnimkou prípadov týkajúcich sa polo žiek, ktoré sa
►M5vykázaných mimo zisku alebo straty ◄(pozri odsek 63).
Položky ú čtované priamo ►M5 vykázané mimo zisku alebo
straty◄
▼M5__________
61A. Splatná da ňa odlo žená da ňsa vykazujú mimo zisku alebo straty
v prípade, ke ďdaňsúvisí s polo žkami vykazovanými mimo zisku
alebo straty v tom istom alebo inom období. Preto splatná da ň
a odlo žená da ň, ktorá súvisí s polo žkami vykazovanými v tom
istom alebo inom období:
a) v ostatných sú častiach komplexného výsledku sa vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku (pozri odsek 62),
b) priamo vo vlastnom imaní sa vykazuje priamo vo vlastnom imaní
(pozri odsek 62A).
62. Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva po žadujú alebo
povo ľujú, aby sa ur čité polo žky vykazovali v ostatných sú častiach
komplexného výsledku. Príklady takýchto polo žiek sú tieto:
a) zmena v ú čtovnej hodnote, ktorá vzniká z precenenia nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení (pozri IAS 16) a
b) [Vypú šťa sa]
c) kurzové rozdiely vznikajúce z prepo čtu ú čtovnej závierky
prevádzky v zahrani čí (pozri IAS 21),
d) [Vypú šťa sa]2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —81
▼M5
62A. Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva po žadujú alebo
povo ľujú, aby sa ur čité polo žky ú čtovali priamo v prospech alebo
naťarchu vlastného imania. Príklady takýchto polo žiek sú tieto:
a) úprava za čiatočného stavu nerozdeleného zisku spôsobená bu ď
zmenou ú čtovnej politiky, ktorá sa uplat ňuje retrospektívne,
alebo opravou chyby (pozri IAS 8 Účtovné politiky, zmeny
vúčtovných odhadoch a chyby )a
b) sumy vznikajúce pri prvotnom vykázaní prvku vlastného imania
v zlo ženom finan čnom nástroji (pozri odsek 23).
63. Za výnimo čných okolností mô žeb yťzložité stanovi ťvýšku splatnej
a odlo ženej dane, ktorá súvisí s polo žkami vykázanými mimo zisku
alebo straty (bu ďv ostatných sú častiach komplexného výsledku, alebo
priamo vo vlastnom imaní). Toto mô žeb yťprípad, kedy napríklad:
▼B
a) existuje progresívna sadzba dane z príjmov a nie je mo žné stanovi ť
sadzbu, ktorou je konkrétna zlo žka zdanite ľného zisku (da ňovej
straty) zdanená;
b) zmena sadzby dane alebo iných da ňových predpisov má vplyv na
odloženú da ňovú poh ľadávku alebo záväzok súvisiaci (celkovo
alebo čiastočne)►M5k polo žke, ktorá bola predtým vykázaná
mimo zisku alebo straty alebo ◄
c) účtovná jednotka ur čí,že odlo žená da ňová poh ľadávka by sa mala
vykazova ť, alebo by sa nemala ďalej úplne vykazova ť►M5a
odložená da ňová poh ľadávka súvisí (celkom alebo s časti)
s polo žkou, ktorá bola predtým vykázaná mimo zisku alebo
straty.◄
▼M5
V takýchto prípadoch sa splatná a odlo žená da ňsúvisiaca
s polo žkami, ktoré sa vykazujú mimo zisku alebo straty, stanoví
z primeraného pomerného priradenia splatnej a odlo ženej dane
vúčtovnej jednotke v da ňovej jurisdikcii alebo inou metódou, ktorá
zabezpe čí presnej šiu alokáciu za daných okolností.
▼B
64. V IAS 16 sa konkrétne neuvádza, čib yú čtovná jednotka mala
previes ťkaždý rok z prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku
sumu vo vý ške rovnajúcej sa rozdielu medzi odpismi alebo amortizá-
ciou prece ňovaného aktíva a odpismi alebo amortizáciou vychádzajú-
cimi z obstarávacej ceny tohto aktíva. Ak ú čtovná jednotka uskuto ční
takéto zú čtovanie, zú čtovaná suma je zní žená o zodpovedajúcu odlo-
ženú da ň. Podobné postupy platia pre ú čtovanie pri vyra ďovaní
položky nehnute ľností, strojov alebo zariadení.
65. Ke ďsa aktívum prece ňuje na da ňové ú čely a toto precenenie súvisí
súčtovaním precenenia týkajúceho sa predchádzajúceho obdobia,
alebo s takým, ktoré sa uskuto ční v budúcom období, da ňové vplyvy
oboch precenení aktíva i úpravy da ňového základu sa ►M5vyká-
zané v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄v obdobiach,
v ktorých sa uskuto čnia. Ak v šak precenenie na da ňové ú čely nesúvisí
súčtovným precenením v predchádzajúcom období, alebo s takým,
ktorého vykonanie sa o čakáva v budúcom období, da ňové vplyvy
úpravy da ňového základu sa vykazujú vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄.
65A. Ak ú čtovná jednotka platí dividendy svojim ►M5vlastníkom ◄,
môže sa od nej vy žadova ťvyplati ťčasťdividend da ňovým orgánom
v mene►M5vlastníkov ◄. V mnohých jurisdikciách sa táto suma
uvádza ako zrá žková da ň. Takáto suma platená alebo splatná
daňovým orgánom sa ú čtuje do vlastného imania ako časťdividend.
Odlo žená da ň, ktorá vzniká pri podnikovej kombinácii
▼M12
66. Ako bolo vysvetlené v odsekoch 19 a 26 písm. c), v rámci podnikovej
kombinácie mô žu vznika ťdočasné rozdiely. V súlade s IFRS 3
účtovná jednotka vykazuje v šetky vzniknuté odlo žené da ňové poh ľa-
dávky (za predpokladu, žes pĺňajú kritériá na vykázanie uvedené
v odseku 24), alebo odlo žené da ňové záväzky ako identifikovate ľný
majetok a identifikovate ľné záväzky k dátumu nadobudnutia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —82
▼M12
Následne tieto odlo žené da ňové poh ľadávky a odlo žené da ňové
záväzky ovplyv ňujú sumu goodwillu alebo zisk z výhodnej kúpy,
ktorý ú čtovná jednotka vykazuje. V súlade s odsekom 15 písm. a)
však účtovná jednotka nevykazuje odlo žené da ňové záväzky vznika-
júce pri prvotnom vykázaní goodwillu.
67. V dôsledku podnikovej kombinácie by sa mohla zmeni ťpravdepodob-
nosťrealizácie odlo ženej da ňovej poh ľadávky nadobúdate ľa pred
nadobudnutím. Nadobúdate ľmôže pova žovaťza pravdepodobné, že
spätne získa svoju vlastnú odlo ženú da ňovú poh ľadávku, ktorá nebola
vykázaná pred podnikovou kombináciou. Napríklad nadobúdate ľ
môžeb yťschopný uplatni ťúžitok zo svojich nevyu žitých da ňových
strát vo či budúcemu zdanite ľnému zisku nadobúdaného subjektu.
Alternatívne v dôsledku podnikovej kombinácie by u žnemuselo by ť
pravdepodobné, že v prípade dosiahnutia budúceho zdanite ľného
zisku bude mo žné spätne získa ťodloženú da ňovú poh ľadávku.
V takýchto prípadoch nadobúdate ľvykáže zmenu odlo ženej da ňovej
pohľadávky v období podnikovej kombinácie, av šak nezahrnie ju ako
súčasťúčtovania podnikovej kombinácie. Preto ju nadobúdate ľ
neberie do úvahy pri ocenení goodwillu alebo zisku z výhodnej
kúpy, ktorý vykazuje v rámci podnikovej kombinácie.
68. Potenciálny ú žitok z prevedenej da ňovej straty nadobúdaného
subjektu alebo iné odlo žené da ňové poh ľadávky by nemuseli sp ĺňať
kritériá na samostatné vykázanie v čase prvotného zaú čtovania podni-
kovej kombinácie, ale mohli by sa uplatni ťnásledne.
Účtovná jednotka vyká že nadobudnuté odlo žené da ňové ú žitky, ktoré
uplatňuje po podnikovej kombinácii takto:
a) Nadobudnuté odlo žené da ňové ú žitky vykázané v rámci obdobia
oceňovania, ktoré sú výsledkom nových informácií
o skuto čnostiach alebo o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu
nadobudnutia, sa pou žijú na zní ženie ú čtovnej hodnoty ka ždého
goodwillu súvisiaceho s týmto nadobudnutím. Ak je ú čtovná
hodnota tohto goodwillu nulová, v šetky zostávajúce odlo žené
daňové ú žitky sa vyká žu v zisku alebo strate.
b) V šetky ostatné nadobudnuté odlo žené da ňové ú žitky, ktoré sú
uplatnené, sa vyká žu v zisku alebo strate (alebo, ak to tento štan-
dard po žaduje, mimo zisku alebo straty).
__________
▼B
Splatná a odlo žená da ňvyplývajúca z platobných transakcií na
základe podielov
68A. V niektorých jurisdikciách ú čtovná jednotka získa odpo čítateľnú
položku (t. j. sumu, ktorú mo žno odpo čítaťpri stanovovaní zdanite ľ-
ného zisku), ktorá sa týka vyplatenej odmeny v akciách, opciách na
akcie alebo iných majetkových nástrojov ú čtovnej jednotky. Suma
takejto odpo čítateľnej polo žky sa mô že odli šovaťod súvisiaceho
kumulatívneho nákladu na odme ňovanie a mô že k nej dôjs ť
v neskor šom ú čtovnom období. Napríklad v niektorých jurisdikciách
môžeúčtovná jednotka vykáza ťnáklad za spotrebu prijatých slu žieb
od zamestnancov ako úhradu za poskytnuté opcie na akcie v súlades IFRS 2 Platby na základe podielov a nezíska odpo čítateľnú polo žku
dovtedy, kým nedôjde k realizácii opcií, pri čom ocenenie odpo číta-
teľnej polo žky vychádza z ceny akcie ú čtovnej jednotky k dátumu
realizácie.
68B. Tak ako v prípade nákladov na výskum, ktorými sa zaoberajú
odseky 9 a 26 písm. b) tohto štandardu, rozdiel medzi da ňovým
základom slu žieb prijatých od zamestnancov k danému dátumu (ide
o sumu, ktorú da ňový úrad umo žňuje pova žovaťza odpo
čítateľnú
v budúcich obdobiach) a ú čtovnou hodnotou nuly predstavuje odpo-
čítateľný do časný rozdiel, z ktorého vzniká odlo žená da ňová poh ľa-
dávka. Ak suma, ktorú da ňový úrad umo žní odpo čítaťv budúcich
obdobiach, nie je na konci daného obdobia známa, odhadne sa na
základe dostupných informácií ku koncu uvedeného obdobia. Aknapríklad suma, ktorú da ňový úrad umo žňuje odpo čítaťv budúcich
obdobiach, závisí od ceny akcie ú čtovnej jednotky v budúcom období,
ocenenie odpo čítateľného do časného rozdielu by malo vychádza ť
z ceny akcie ú čtovnej jednotky ku koncu daného obdobia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —83
▼B
68C. Pod ľa ustanovení odseku 68A suma odpo čítateľnej polo žky (alebo
odhadnutej budúcej odpo čítateľnej polo žky ocenenej v súlade
s odsekom 68B) sa mô žel íšiťod súvisiacich kumulatívnych nákladov
na odme ňovanie. Pod ľa odseku 58 tohto štandardu sa vy žaduje, aby
sa splatná a odlo žená da ňvykazovali ako výnos alebo náklad
a zahrnuli do hospodárskeho výsledku za dané obdobie s výnimkou
prípadu, ak da ňvyplýva z ►M5a) transakcie alebo udalosti, ktorá
je v tom istom alebo inom období vykázaná mimo zisku alebo stratyalebo b) podnikovej kombinácie. ◄Ak suma odpo čítateľnej polo žky
(alebo odhadnutej budúcej odpo čítateľnej polo žky) presiahne sumu
súvisiacich kumulatívnych nákladov na odme ňovanie, znamená to,
že odpo čítateľná polo žka nesúvisí len s nákladmi na odme ňovanie,
ale aj s polo žkou vlastného imania. V takejto situácii sa prebytok
súvisiacej splatnej alebo odlo ženej dane vykazuje priamo vo vlastnom
imaní.
PREZENTÁCIA
Daňové poh ľadávky a da ňové záväzky
69. [Vypú šťa sa.]
70. [Vypú šťa sa.]
Kompenzácia
71. Ú čtovná jednotka kompenzuje splatné da ňové poh ľadávky a splatné
daňové záväzky vtedy a len vtedy, ak:
a) má zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ťvykázané sumy a
b) má zámer vyrovna ťvčistej vý ške alebo realizova ťpohľadávku
a vyrovna ťzáväzok súbe žne.
72. Hoci splatné da ňové poh ľadávky a záväzky sa vykazujú a oce ňujú
oddelene, ich kompenzovanie v súvahe je pod ľa kritérií podobných
s tými, ktoré sú ur čené pre finan čné nástroje v IAS 32. Ú čtovná
jednotka má zvy čajne zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ť
splatnú da ňovú poh ľadávku oproti splatnému da ňovému záväzku, ak
súvisia s da ňami z príjmov vyberanými tým istým da ňovým orgánom
a daný da ňový orgán povolí ú čtovnej jednotke zaplati ťalebo prija ť
výslednú sumu po kompenzácii.
73. V konsolidovanej ú čtovnej závierke je splatná da ňová poh ľadávka
jedného podniku v skupine kompenzovaná so splatným da ňovým
záväzkom druhého podniku v skupine vtedy a len vtedy, ak uvedenéúčtovné jednotky majú zo zákona vykonate ľné právo zaplati ťalebo
prijaťjedinú výslednú sumu a tieto jednotky majú v úmysle zaplati ť
alebo prija ťtakúto výslednú sumu alebo prija ťúhradu poh ľadávky
a vyrovna ťzáväzok súbe žne.
74. Ú čtovná jednotka kompenzuje odlo žené da ňové poh ľadávky
a odlo žené da ňové záväzky vtedy a len vtedy, ak:
a) má zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ťsplatné da ňové
pohľadávky oproti splatným da ňovým záväzkom a
b) odlo žené da ňové poh ľadávky a odlo žené da ňové záväzky súvisia
sd aňami z príjmov vyberanými tým istým da ň
ovým orgánom
buď:
i) v tom istom zda ňovanom subjekte, alebo
ii) v rôznych zda ňovaných subjektoch, ktoré majú v úmysle
vyrovna ťsplatné da ňové záväzky a poh ľadávky na netto
základe alebo realizova ťpohľadávky a vyrovna ťzáväzky
súbežne v ka ždom z budúcich období, v ktorom sa o čakáva
vyrovnanie alebo spätné získanie významných súm odlo žených
daňových záväzkov alebo poh ľadávok.
75. Aby sa nemusel vypracova ťpodrobný časový rozvrh zru šenia
každého do časného rozdielu, tento štandard vy žaduje od ú čtovnej
jednotky, aby kompenzovala odlo ženú da ňovú poh ľadávku oproti
odloženému da ňovému záväzku toho istého zda ňovaného subjektu
vtedy a len vtedy, ak tieto súvisia s da ňami z príjmov vyberanými
tým istým da ňovým orgánom a ú čtovná jednotka má zo zákona vyko-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —84
▼B
nateľné právo kompenzova ťsplatné da ňové poh ľadávky oproti
splatným da ňovým záväzkom.
76. Za výnimo čných okolností mô žem a ťúčtovná jednotka zo zákona
vykonate ľné právo kompenzova ťa zámer vyrovna ťna netto základe
iba v niektorých obdobiach, av šak nie v ostatných. Za takýchto výni-
močných okolností sa mô žev yžadova ťpodrobný časový rozvrh na
spoľahlivé ur čenie toho, či odlo žený da ňový záväzok jedného zda ňo-
vaného subjektu spôsobí zvý šenie da ňových platieb v rovnakom
období, v ktorom odlo žená da ňová poh ľadávka iného zda ňovaného
subjektu spôsobí zní ženie platieb v prípade druhého zda ňovaného
subjektu.
Daňový náklad
Daňový náklad (výnos) zo zisku alebo straty z be žných činností
▼M5
77. Da ňový náklad (výnos) vz ťahujúci sa na zisk alebo stratu z be žnej
činnosti sa prezentuje vo výkaze komplexného výsledku.
77A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81
uvedenom v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie
z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezentuje da ňový náklad
(výnos) vz ťahujúci sa na zisk alebo stratu z be žnejčinnosti.
▼B
Kurzové rozdiely k odlo ženým zahrani čným da ňovým záväzkom alebo
pohľadávkam
78. V IAS 21 sa vy žaduje, aby sa ur čité kurzové rozdiely vykazovali ako
výnos alebo náklad, ale konkrétne neuvádza, kde by sa mali tieto
rozdiely prezentova ťvo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄.
Preto, ak sa kurzové rozdiely k odlo ženým zahrani čným da ňovým
záväzkom alebo poh ľadávkam vykazujú vo výkaze ►M5komplex-
ného výsledku ◄,m ôžu sa tieto rozdiely klasifikova ťako odlo žený
daňový náklad (výnos), ak sa takáto prezentácia pova žuje za naju ži-
točnejšiu pre pou žívateľov účtovnej závierky.
ZVEREJ ŇOVANIE
79. Hlavné zlo žky da ňových nákladov (výnosov) sa zverej ňujú oddelene.
80. Zlo žky da ňových nákladov (výnosov) mô žu zah ŕňať:
a) splatný da ňový náklad (výnos);
b) všetky úpravy vykázané v období pre splatnú da ňpredchádzajú-
cich období;
c) sumu odlo ženého da ňového nákladu (výnosu) súvisiaceho so
vznikom a zru šením do časných rozdielov;
d) sumu odlo ženého da ňového nákladu (výnosu) súvisiaceho so
zmenami v sadzbách dane alebo so zavedením nových daní;
e) sumu ú žitku vznikajúceho z predchádzajúcej nevykázanej da ňovej
straty, da ňových ú ľav alebo do časného rozdielu predchádzajúcich
období, ktorá je vyu žitá na zní ženie splatného da ňového nákladu;
f) sumu ú žitku z predchádzajúcej nevykázanej da ňovej straty, da ňo-
vých ú ľav alebo do časného rozdielu predchádzajúcich období,
ktorá je vyu žitá na zní ženie odlo ženého da ňového nákladu;
g) odlo žený da ňový náklad vznikajúci zo zní ženia alebo zru šenia
predtým zní ženej odlo ženej da ňovej poh ľadávky v súlade
s odsekom 56 a
h) sumu da ňových nákladov (výnosov) v súvislosti s tými zmenami
vú čtovnej politike a chybami, ktoré sú obsiahnuté
v hospodárskom výsledku v súlade s IAS 8, preto že ich nie je
možné účtovaťso spätnou platnos ťou.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —85
▼M5
81. Oddelene sa takisto zverej ňujú:
a) súhrnná splatná a odlo žená da ňsúvisiaca s polo žkami, ktoré sa
zaúčtovali priamo na ťarchu alebo v prospech vlastného imania
(pozri odsek 62A);
ab) suma dane z príjmov, ktorá súvisí s ka ždou zlo žkou ostatných
súčastí komplexného výsledku [pozri odsek 62 a IAS 1 (v znení
revízie z roku 2007)];
b) [Vypú šťa sa];
▼B
c) vysvetlenie vz ťahu medzi da ňovým nákladom (výnosom)
aúčtovným ziskom v jednej alebo obidvoch z týchto foriem:
i)číselným zosúhlasením da ňových nákladov (výnosov)
súčtovným ziskom vynásobeným platnou(-ými) sadzbou(-
ami) dane, so sú časným zverejnením základu dane,
z ktorého je (sú) vypo čítaná(-é) platná(-é) sadzba(-y) dane,
alebo
ii)číselným zosúhlasením priemernej efektívnej sadzby dane
s platnou sadzbou dane, so sú časným zverejnením základu
dane, pod ľa ktorého je vypo čítaná platná sadzba dane;
d) vysvetlenie zmien v platnej(-ých) sadzbe(-ách) dane v porovnaní
s predchádzajúcim ú čtovným obdobím;
e) suma (a ak existuje, aj obdobie platnosti) odpo čítateľných do čas-
ných rozdielov, nevyu žitých da ňových strát a nevyu žitých da ňo-
vých ú ľav, pre ktoré sa nevykazuje odlo žená da ňová poh ľadávka
k súvahovému d ňu;
f) súhrnná vý ška do časných rozdielov spojených s investíciami do
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridru žených podnikov a do
podielov na spolo čnom podnikaní, pre ktoré neboli vykázané
odložené da ňové záväzky (pozri odsek 39);
g) ku ka ždému typu do časného rozdielu a ka ždému typu nevyu ži-
tých da ňových strát a nevyu žitých da ňových ú ľav:
i) suma odlo žených da ňových poh ľadávok a záväzkov vykáza-
ných v súvahe za ka ždé prezentované obdobie;
ii) suma odlo ženého da ňového výnosu alebo nákladu vykázaného
vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄, ak nie je zjavný
zo zmien v sumách vykazovaných v súvahe;
▼M12
h) v súvislosti s ukon čenými činnos ťami da ňový náklad vz ťahu-
júci sa na:
i) zisk alebo stratu z ukon čenia; a
ii) zisk alebo stratu z be žnejčinnosti z ukon čenej činnosti za
obdobie, spolu s príslu šnými sumami za ka ždé predchá-
dzajúce prezentované obdobie;
i) suma ú činkov na da ňz príjmov, vyplývajúcich z dividend pre
akcionárov ú čtovnej jednotky, ktoré boli navrhnuté alebo
vyhlásené pred schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie,
ale nevykázali sa ako záväzok v ú čtovnej závierke,
j) ak podniková kombinácia, v rámci ktorej je ú čtovná jednotka
nadobúdate ľom, spôsobí zmenu vo vykázanej hodnote svojej
odloženej da ňovej poh ľadávky pred nadobudnutím (pozri
odsek 67), suma tejto zmeny, a
k) ak odlo žené da ňové ú žitky nadobudnuté v podnikovej kombi-
nácii nie sú vykázané k dátumu nadobudnutia, ale sú vyká-zané po dátume nadobudnutia (pozri odsek 68), opis udalosti
alebo zmeny okolností, ktoré spôsobili vykázanie odlo žených
daňových ú žitkov.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —86
▼B
82. Ú čtovná jednotka zverejní sumu odlo ženej da ňovej poh ľadávky
a charakter dôkazu podporujúci jej vykázanie, ak:
a) zu žitkovanie odlo ženej da ňovej poh ľadávky závisí od prebytkov
budúcich zdanite ľných ziskov nad ziskom, ktorý vzniká zo
zrušenia existujúcich zdanite ľných do časných rozdielov, a
b) účtovná jednotka dosiahla stratu bu ďvb ežnom, alebo predchádza-
júcom období v da ňovom systéme, s ktorým odlo žená da ňová
pohľadávka súvisí.
82A. Za okolností opísaných v odseku 52A ú čtovná jednotka zverejní
charakter potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane z príjmov,ktoré by vyplynuli z vyplatenia dividend jej ►
M5vlastníkom ◄.
Okrem toho ú čtovná jednotka zverejní sumy potenciálnych dôsledkov
týkajúcich sa dane z príjmov prakticky stanovite ľných a či existujú
nejaké potenciálne dôsledky týkajúce sa dane z príjmov praktickynestanovite ľné.
83. [Vypú šťa sa.]
84. Zverejnenia, ktoré sa vy žadujú pod ľa odseku 81 písm. c), umo žňujú
používateľom ú čtovnej závierky pochopi ť,čiv zťah medzi da ňovými
nákladmi (výnosmi) a ú čtovným ziskom je neobvyklý a porozumie ť
významným skuto čnostiam, ktoré by mohli ma ťvplyv na tento vz ťah
v budúcnosti. Vz ťah medzi da ňovými nákladmi (výnosmi)
aúčtovným ziskom mô žu ovplyvni ťtaké faktory, ako sú výnosy,
ktoré sú oslobodené od dane, náklady, ktoré nie sú odpo čítateľné
pri stanovení zdanite ľného zisku (da ňovej straty), ú činky da ňových
strát a ú činky kurzových rozdielov.
85. Pri vysvet ľovaní vz ťahu medzi da ňovými nákladmi (výnosmi)
aúčtovným ziskom pou žíva ú čtovná jednotka platnú sadzbu dane,
ktorá poskytuje najvýznamnej šie informácie pre pou žívateľov
účtovnej závierky. Často je najvýznamnej šou sadzbou tuzemská
sadzba dane krajiny, v ktorej má ú čtovná jednotka sídlo, zahr ňujúca
sadzbu dane platnú pre národné dane so sadzbami pre ka ždú miestnu
daň, ktorá je vypo čítaná v podstate na podobnej úrovni zdanite ľného
zisku (da ňovej straty). Pre ú čtovnú jednotku vykonávajúcu činnos ť
v mnohých jurisdikciách v šak mô žem a ťväčší význam zlú čiťodde-
lené zosúhlasenia pou žitím tuzemskej sadzby v ka ždej jednotlivej
jurisdikcii. Ďalej uvedený príklad je ilustráciou, ako výber platnej
sadzby dane ovplyv ňuje prezentáciu číselného zosúhlasenia.
Príklad na ilustráciu odseku 85
V roku 19X2 vykázala ú čtovná jednotka ú čtovný zisk vo svojej
vlastnej jurisdikcii (krajine A) 1 500 (v 19X1: 2 000) a v krajineB 1 500 (v 19X1: 500). Sadzba dane je 30 % v krajine A a 20 %
v krajine B. V krajine A nie sú náklady 100 (19X1: 200) odpo-
čítateľnými polo žkami na da ňové ú čely.
Nasleduje príklad zosúhlasenia s tuzemskou sadzbou dane.
19X1 19X2
Účtovný zisk 2 500 3 000
Daňpodľa tuzemskej sadzby
30 %750 900
Daňový vplyv nákladov, ktoré
nie sú odpo čítateľné na da ňové
účely 60 30
Vplyv ni žšej sadzby dane
v krajine B–50 –150
Daňový náklad 760 7802008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —87
▼B
Vďalej uvedenom príklade je zosúhlasenie zostavené zlú čením
oddelených zosúhlasení v ka ždej národnej jurisdikcii. Pod ľa tejto
metódy sa vplyv rozdielov medzi vlastnou tuzemskou sadzboudane vykazujúcej ú čtovnej jednotky a tuzemskou sadzbou dane
v ostatných jurisdikciách neprejavuje ako samostatná polo žka pri
zosúhlasení. Ú čtovná jednotka mô že prediskutova ťvplyvy
významných zmien na ka ždú zo sadzieb dane alebo na zlú čenie
ziskov dosiahnutých v rôznych jurisdikciách, v snahe vysvetli ť
zmeny platnej(-ých) sadzby(-ieb) dane tak, ako sa to vy žaduje
v odseku 81 písm. d).
Účtovný zisk 2 500 3 000
Daňpodľa tuzemskej sadzby
použitá pre zisk dosiahnutý v tej
krajine 700 750
Daňový vplyv nákladov, ktoré
nie sú odpo čítateľné na da ňové
účely 60 30
Daňový náklad 760 780
86. Priemerná platná sadzba dane je da ňový náklad (výnos) vydelený
účtovným ziskom.
87. Často by bolo nemo žné vypo čítaťvýšku nevykázaných da ňových
záväzkov vznikajúcich z investícií do dcérskych spolo čností, pobo-
čiek, pridru žených podnikov a do podielov na spolo čnom podnikaní
(pozri odsek 39). V tomto štandarde sa preto vy žaduje, aby ú čtovná
jednotka zverejnila súhrnnú vý šku podkladových do č
asných
rozdielov, ale nevy žaduje sa zverejni ťodložené da ňové záväzky. Aj
napriek tomu sa ú čtovnej jednotke odporú ča, ak je to vykonate ľné,
zverejni ťvýšku nevykázaných odlo žených da ňových záväzkov,
preto že pou žívatelia ú čtovnej závierky mô žu pova žovaťtakúto infor-
máciu za u žitočnú.
87A. V odseku 82A sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila charakter
potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane z príjmov, ktoré byvyplynuli z vyplatenia dividend jeho ►
M5vlastníkom ◄.Účtovná
jednotka zverej ňuje dôle žitéčrty systému dane z príjmov a faktory,
ktoré budú ovplyv ňovaťsumu potenciálnych dôsledkov na da ň
z príjmov vyplývajúcu z dividend.
87B. Niekedy by nebolo mo žné vypo čítaťcelkovú sumu potenciálnych
dôsledkov na da ňz príjmov, ktoré by mohli vyplynú ťz vyplatenia
dividend ►M5vlastníkom ◄. Tento prípad mô že nasta ťnapríklad
vtedy, ke ďúčtovná jednotka má ve ľa zahrani čných dcérskych spolo č-
ností. Za týchto okolností sú v šak niektoré časti celkovej sumy ľahko
stanovie ľné. Napríklad v konsolidovanej skupine mohli materská
spolo čnosťa niektoré jej pobo čky plati ťdane z príjmov pri vy ššej
sadzbe nerozdeleného zisku a mohli bra ťdo úvahy sumu, ktorá by
mohla by ťrefundovaná, ke ďsa z konsolidovaného nerozdeleného
zisku vyplatia ►M5vlastníkom ◄budúce dividendy. V tomto
prípade sa refundovate ľná suma zverejní. Ak je to vhodné, ú čtovná
jednotka takisto zverejní, že existujú ďalšie potenciálne dôsledky dane
z príjmov prakticky nestanovite ľné. V individuálnej ú čtovnej závierke
materskej spolo čnosti, ak existuje, sa zverejnenie potenciálnych
dôsledkov dane z príjmov týka nerozdeleného zisku materskej spolo č-
nosti.
87C. Od ú čtovnej jednotky, od ktorej sa vy žadovalo zverejnenie uvedené
v odseku 82A, sa mô že takisto vy žadova ťzverejnenie súvisiace
sd očasnými rozdielmi spojenými s investíciami do dcérskych spolo č-
ností, pobo čiek, pridru žených podnikov alebo do podielov na
spolo čnom podnikaní. V takýchto prípadoch to ú čtovná jednotka
zvažuje pri ur čovaní údajov, ktoré sa majú pod ľa odseku 82A
zverejni ť. Napríklad od ú čtovnej jednotky sa mô žev yžadova ť, aby
zverejnila súhrnnú sumu do časných rozdielov spojených s investíciami
do dcérskych spolo čností, pre ktoré neboli vykázané žiadne odlo žené
daňové záväzky [pozri odsek 81 písm. f)]. Ak nie je mo žné vypo čítať
výšku nevykázaných odlo žených da ňových záväzkov (pozri odsek2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —88
▼B
87), mô že sa vyskytnú ťsuma potenciálnych dôsledkov dividend týka-
júca sa dane z príjmov v skuto čnosti nestanovite ľných, ktoré sa týkajú
týchto dcérskych spolo čností.
88. Ú čtovná jednotka zverej ňuje v šetky da ňovo súvisiace podmienené
záväzky a podmienené aktíva v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené
záväzky a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené
aktíva mô žu vznika ťnapríklad z nevyrie šených sporov s da ňovými
orgánmi. Podobne, ak sú uzákonené alebo vyhlásené zmenyv sadzbách dane alebo da ňových predpisoch po ►
M5období vyka-
zovania◄,účtovná jednotka zverej ňuje ka ždý významný vplyv
týchto zmien na jej splatné a odlo žené da ňové poh ľadávky
a záväzky (pozri IAS 10 Udalosti po ►M5 období vykazovania ◄).
DÁTUM Ú ČINNOSTI
89. S výnimkou uvedenou v odseku 91 sa tento štandard stáva ú činným
pre ú čtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 1998 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento
štandard na ú čtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú
pred 1. januárom 1998, zverejní skuto čnosť,že uplat ňovala tento
štandard namiesto IAS 12 Účtovanie daní z príjmov schváleného
v roku 1979.
90. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 12 Účtovanie daní z príjmov
schválený v roku 1979.
91. Odseky 52A, 52B, 65A, odsek 81 písm. i), odseky 82A, 87A, 87B,
87C a vypustenie odsekov 3 a 50 sa stávajú ú činnými pre ro čné
účtovné závierky (1) zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2001 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak skor šie
uplatnenie má vplyv na ú čtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní
túto skuto čnosť.
▼M5
92. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 23, 52, 58,
60, 62, 63, 65, 68C, 77 a 81, vypustil odsek 61 a vlo žil odseky 61A,
62A a 77A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie
obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M12
93. Na vykázanie odlo žených da ňových poh ľadávok nadobudnutých
v podnikových kombináciách, sa uplatní odsek 68 prospektívne od
dátumu ú činnosti IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre
medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008).
94. Preto ú čtovné jednotky neupravia ú čtovanie predchádzajúcich podni-
kových kombinácií, ak da ňové ú žitky nezodpovedajú kritériám na
samostatné vykázanie k dátumu nadobudnutia a sú vykázané podátume nadobudnutia, s výnimkou prípadov, ke ďsú úžitky vykázané
v rámci obdobia oce ňovania a sú výsledkom nových informácií
o skuto čnostiach alebo okolnostiach, ktoré existovali k dátumu
nadobudnutia. Ostatné vykázané da ňové ú žitky sa vyká žu v zisku
alebo strate (alebo, ak to tento štandard po žaduje, mimo zisku alebo
straty).
95. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné
účtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 21 a 67
a pridal odseky 32A a 8 písm. j) a k). Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3
(revidovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedené zmeny
a doplnenia sa takisto uplat ňujú na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —89
(1) Odsek 91 odkazuje na „ročnú účtovnú závierku “v súlade s presnej šou terminológiou
písaného textu prijatého v roku 1998. Odsek 89 odkazuje na „účtovnú závierku “.
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 16
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťspôsob ú čtovania pri nehnute ľ-
nostiach, strojoch a zariadeniach, aby pou žívatelia ú čtovnej závierky
mohli rozlí šiťinformácie o investíciách ú čtovnej jednotky do svojich
nehnute ľností, strojov a zariadení, ako aj o zmenách v takýchto inve-
stíciách. Základnými otázkami pri ú čtovaní nehnute ľností, strojov
a zariadení je vykazovanie týchto aktív, ur čenie ich ú čtovných hodnôt
av ýšky odpisov a strát zo zní ženia hodnoty, ktoré sa v súvislosti
s nimi vykazujú.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovanie nehnute ľností, strojov
a zariadení s výnimkou prípadov, ke ďsa iným štandardom po žaduje
alebo umo žňuje odli šný spôsob ú čtovania.
3. Tento štandard sa nevz ťahuje na:
a) nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, klasifikované ako dr žané na
predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj
a ukon čené činnosti ;
b) biologické aktíva týkajúce sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri
IAS 41 Poľnohospodárstvo );
c) vykazovanie a oce ňovanie majetku z prieskumu a ohodnocovania
majetku (pozri IFRS 6 Prieskum a ohodnocovanie zdrojov nerast-
ných surovín ) alebo
d) práva na nerastné suroviny a zdroje nerastných surovín, ako sú
ropa, zemný plyn a ďalšie neobnovite ľné zdroje.
Tento štandard sa v šak vz ťahuje na nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,
ktoré sa pou žívajú na úpravu alebo údr žbu majetku opísaného
v písmenách b) a žd).
4. Iné štandardy mô žuv yžadova ťvykazovanie polo žiek nehnute ľností,
strojov a zariadení, zalo žené na inom prístupe ako sa stanovuje
v tomto štandarde. Napríklad pod ľa IAS 17 Lízingy sa vy žaduje,
aby ú čtovná jednotka vyhodnotila vykazovanie polo žky prenajatých
nehnute ľností, strojov a zariadení na základe prevodu rizík a odmien.
V takýchto prípadoch v šak tento štandard predpisuje ostatné aspekty
spôsobu ú čtovania tohto majetku, vrátane odpisov.
▼M8
5. Ú čtovná jednotka, ktorá pri ú čtovaní investi čného nehnute ľného
majetku pou žíva model ocenenia obstarávacou cenou v súlade
s IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok , pou žíva model ocenenia
obstarávacou cenou pod ľa tohto štandardu.
▼B
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Účtovná hodnota je suma, v ktorej sa vykazuje majetok po odpo čítaní
prípadných akumulovaných odpisov a akumulovaných strát zo
zníženia hodnoty.
Obstarávacia cena je uhradená suma pe ňazí alebo pe ňažných ekviva-
lentov, alebo reálna hodnota inej protihodnoty vynalo ženej na ú čely
nadobudnutia majetku v čase jeho obstarania alebo vyhotovovania,
alebo prípadne suma priradená tomuto majetku pri prvotnom vykázaní
v súlade so špecifickými po žiadavkami iných IFRS, napríklad IFRS 2
Platby na základe podielov .
Odpisovate ľná hodnota je obstarávacia cena majetku alebo iná suma,
ktorá nahrádza obstarávaciu cenu, po odpo čítaní jeho reziduálnej
hodnoty.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —90
▼B
Odpisovanie je systematické rozvrhnutie odpisovate ľnej hodnoty
majetku po čas doby jeho pou žiteľnosti.
Špecifická hodnota pre ú čtovnú jednotku je sú časná hodnota pe ňaž-
ných tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva v súvislosti so stálym
používaním majetku a s jeho vyradením na konci doby jeho pou žiteľ-
nosti, alebo ktoré o čakáva pri úhrade záväzku.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi
stranami.
Strata zo zní ženia hodnoty je suma, o ktorú ú čtovná hodnota aktíva
prevy šuje jeho spätne získate ľnú sumu.
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia sú hmotné polo žky:
a) ktoré sú dr žané na pou žitie vo výrobe alebo na dodávanie tovaru
alebo slu žieb, prenájom iným osobám alebo na administratívne
účely a
b) pri ktorých sa o čakáva, že sa budú pou žívaťpočas viac ako
jedného obdobia.
▼M8
Spätne získate ľná suma je tá suma, ktorá je vy ššia z reálnej hodnoty
majetku bez nákladov na predaj a jeho hodnoty z u žívania.
▼B
Reziduálna hodnota majetku je odhadovaná suma, ktorú by ú čtovná
jednotka v sú časnosti získala z vyradenia majetku po odpo čítaní odha-
dovaných nákladov na vyradenie, keby u žmajetok dosahoval vek
a stav, ktorý sa o čakáva na konci jeho doby pou žiteľnosti.
Doba pou žiteľnosti je:
a) obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, že majetok bude k dispozícii
na pou žívanie ú čtovnou jednotkou, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré ú čtovná jednotka
očakáva, že sa získajú z majetku.
VYKAZOVANIE
7. Obstarávacia cena polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa vyka-
zuje ako majetok iba vtedy, ak:
a) je pravdepodobné, žeúčtovnej jednotke budú z danej polo žky
plynú ťbudúce ekonomické ú žitky, a
b) obstarávaciu cenu tejto polo žky je mo žné spo ľahlivo ur čiť.
8. Náhradné diely a servisné zariadenie sa zvy čajne ú čtujú ako zásoby
a vo výsledku hospodárenia sa vykazujú po ich spotrebovaní. Vä čšie
náhradné diely a prídavné zariadenia v šak sp ĺňajú kritériá na vykazo-
vanie ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ak ú čtovná jednotka
očakáva, že ich bude pou žívaťdlhšie ako jedno obdobie. Podobne,
ak sa náhradné diely a servisné zariadenie mô žu pou žívaťlen
v súvislosti s niektorou polo žkou z nehnute ľností, strojov
a zariadení, ú čtujú sa ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia.
9. Tento štandard nepredpisuje jednotku oce ňovania pre vykazovanie,
t. j. z čoho pozostáva polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení.
Preto je pri uplat ňovaní týchto kritérií vykazovania potrebné postu-
povaťna základe posúdenia konkrétnych okolností ú čtovnej jednotky.
Môžeb yťvhodné zhrnú ťjednotlivo nevýznamné polo žky, ako sú
formy, nástroje a matrice, a uplatni ťtieto kritériá na súhrnnú hodnotu.
10. Ú čtovná jednotka vyhodnocuje na základe uvedenej zásady vykazo-
vania obstarávaciu cenu v šetkých svojich nehnute ľností, strojov
a zariadení v čase jej vzniku. Táto obstarávacia cena zah ŕňa náklady
prvotne vynalo žené v súvislosti s nadobudnutím alebo zhotovením
položky nehnute ľností, strojov a zariadení a náklady následne vyna-
ložené na jej roz šírenie, výmenu jej časti alebo údr žbu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —91
▼B
Počiatočné náklady
11. Dôvodom na obstaranie polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení
môžeb yťbezpe čnosťalebo ochrana životného prostredia. Získanie
takýchto nehnute ľností, strojov a zariadení, hoci priamo nezvy šujú
budúce ekonomické ú žitky zo žiadnej konkrétnej existujúcej polo žky
nehnute ľností, strojov a zariadení, mô žeb y ťpotrebné na to, aby
účtovná jednotka získala budúce ekonomické ú žitky z iného svojho
majetku. Takéto polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sp ĺňajú
kritériá vykazovania ako majetok, preto že umo žňujú ú čtovnej
jednotke získava ťbudúce ekonomické ú žitky zo súvisiaceho majetku
nad rámec toho, čo by mohla získava ť, ak by nedo šlo k obstaraniu
týchto polo žiek. Napríklad výrobca v chemickom priemysle mô žen a
splnenie po žiadaviek ochrany životného prostredia zavies ťpri výrobe
a skladovaní nebezpe čných chemikálií nové procesy manipulácie
s chemikáliami; súvisiace roz šírenie funkcií strojov sa vykazuje ako
majetok, preto že bez nich by ú čtovná jednotka nebola spôsobilá
vyrába ťa predáva ťchemikálie. Výsledná ú čtovná hodnota takéhoto
majetku a súvisiaceho majetku sa v šak následne preverí na zní ženie
hodnoty v zmysle IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
Následné náklady
12. Pod ľa zásady vykazovania uvedenej v odseku 7 ú čtovná jednotka
vúčtovnej hodnote polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení nevy-
kazuje náklady na be žnú údr žbu polo žky. Namiesto toho sa takéto
náklady vykazujú vo výsledku hospodárenia v čase ich vzniku.
Náklady na be žnú údr žbu zah ŕňajú predov šetkým mzdové náklady
a náklady na spotrebný materiál, pri čom mô žu zah ŕňaťaj náklady
na drobné náhradné diely. Ú čel týchto výdavkov sa často ozna čuje
ako„opravy a údr žba“položky nehnute ľností, strojov a zariadení.
13. Sú časti niektorých polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení si mô žu
vyžadova ťvýmenu v pravidelných intervaloch. Napríklad pec si po
určitom po čte hodín prevádzky mô žev y žadova ťnové oblo ženie,
alebo vnútorné vybavenie lietadla, ako sú sedadlá a kuchynka, si
môžep očasživotnosti kostry lietadla vy žadova ťaj nieko ľkonásobnú
výmenu. Ú čelom obstarania polo žiek nehnute ľností, strojov
a zariadení mô žeb yťaj menej často sa opakujúca výmena, napríklad
výmena vnútorných stien budov alebo uskuto čnenie jednorazovej
výmeny. Pod ľa zásady vykazovania uvedenej v odseku 7 ú čtovná
jednotka vykazuje v ú čtovnej hodnote polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení náklady na výmenu takejto polo žky v čase ich vzniku, ak
sú splnené kritériá vykazovania. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto
vymenených častí sa ukon čí v súlade ustanoveniami o ukon čení vyka-
zovania tohto štandardu (pozri odseky 67 a ž72).
14. Podmienka na pokra čovanie prevádzkyschopnosti polo žky nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení (napríklad lietadla) sa mô že spája ť
s pravidelnými rozsiahlymi kontrolami s cie ľom zisti ťporuchy
a chyby bez oh ľadu na to, či dochádza k výmene častí polo žky. Po
uskuto čnení ka ždej rozsiahlej kontroly sa jej náklady vyká žu
vúčtovnej hodnote polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení ako
náklady na výmenu častí, ak sú splnené kritériá vykazovania. Sú časne
dochádza k ukon čeniu vykazovania ú čtovnej hodnoty nákladov na
predchádzajúcu kontrolu (odlí šenej od fyzických náhradných dielov).
K tomu dochádza bez oh ľadu na to, či boli v transakcii nadobudnutia
alebo zhotovenia danej polo žky identifikované náklady na predchá-
dzajúcu kontrolu. V prípade potreby sa mô že odhadovaný náklad na
podobnú kontrolu pou žiťako indikátor toho, aká mohla by ťobstará-
vacia cena zlo žky vz ťahujúcej sa na kontrolu v čase, ke ďbola
položka nadobudnutá alebo zhotovená.
OCENENIE PRI VYKÁZANÍ
15. Polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorá sp ĺňa kritériá na
vykazovanie ako majetok, sa oce ňuje vo vý ške obstarávacej ceny.
Zložky obstarávacej ceny
16. Obstarávacia cena polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení zah ŕňa:
a) jej nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a nerefundovate ľných
daní, po odpo čítaní obchodných zliav a rabatov;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —92
▼B
b) všetky priamo priradite ľné náklady v súvislosti s dopravou majetku
na miesto ur čenia a uvedením do stavu, v ktorom je schopný
prevádzky, ktorej spôsob ur čil mana žment;
c) prvotný odhad nákladov na demontá ža odstránenie danej polo žky
a na uvedenie miesta jej umiestnenia do pôvodného stavu, čoj e
povinnos ť, ktorá ú čtovnej jednotke vzniká bu ďpri obstaraní
položky majetku, alebo v dôsledku jej pou žívania po čas ur čitého
obdobia na iné ú čely, ako je výroba zásob po čas tohto obdobia.
17. Priamo priradite ľné náklady sú napríklad tieto:
a) náklady na zamestnanecké po žitky (v zmysle IAS 19 Zamestna-
necké po žitky) vzniknuté v priamej súvislosti so zhotovením alebo
s nadobudnutím polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení;
b) náklady na prípravu miesta ur čenia;
c) po čiatočné náklady na doru čenie a manipuláciu;
d) náklady na in štaláciu a montá ž;
e) náklady na skú šky správnej funk čnosti majetku, po odpo čítaní
čistého zisku z predaja prípadných polo žiek vyrobených po čas
dopravy majetku na dané miesto ur čenia a uvedenia do daného
stavu (ako sú vzorky vyrobené po čas skú šok zariadenia), a
f) poplatky za odborné slu žby.
18. Na náklady súvisiace s povinnos ťou demontova ť, odstráni ťa uvies ť
miesto umiestnenia polo žky do pôvodného stavu, ktoré vzniknú
vu rčitom období v dôsledku vyu žívania tejto polo žky na výrobu
zásob po čas tohto obdobia, uplat ňuje ú čtovná jednotka IAS 2 Zásoby .
Záväzky súvisiace s nákladmi, ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 2 alebo
IAS 16, sa vykazujú a oce ňujú v súlade s IAS 37 Rezervy, podmie-
nené záväzky a podmienené aktíva .
19. Náklady, ktoré nie sú sú časťou obstarávacej ceny polo žiek nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení sú napríklad tieto:
a) náklady na zriadenie novej prevádzky;
b) náklady na zavedenie nového výrobku alebo slu žby (vrátane
nákladov na reklamu a podporu predaja);
c) náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou
zákazníkov (vrátane nákladov na za školenie personálu) a
d) administratívne a iné re žijné náklady v šeobecnej povahy.
20. Vykazovanie nákladov ako sú časti ú čtovnej hodnoty polo žky nehnu-
teľností, strojov a zariadení sa ukon čí, keďsa polo žka nachádza na
mieste ur čenia a v stave, v ktorom je schopná prevádzky spôsobom
predpokladaným mana žmentom. Preto sa do ú čtovnej hodnoty tejto
položky nezah ŕňajú náklady vzniknuté pri jej pou žívaní alebo ďalšom
presune. Do ú čtovnej hodnoty polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení sa napríklad nezah ŕňajú tieto náklady:
a) náklady vzniknuté po čas obdobia, ke ďje polo žka, ktorá je u ž
schopná prevádzky spôsobom predpokladaným mana žmentom,
nezačne vyu žívaťalebo sa nevyu žíva na plnú kapacitu;
b) po čiatočné prevádzkové straty, ktoré vznikajú napríklad v dôsledku
práve vznikajúceho dopytu po výstupe danej polo žky, a
c) náklady na čiastočný alebo úplný presun alebo reorganizáciu
činností ú čtovnej jednotky.
21. V súvislosti so zhotovením alebo s úpravou polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení dochádza aj k ur čitým činnostiam, ktoré nie sú
nevyhnutné na dopravu polo žky na miesto ur čenia a uvedenie do
stavu, v ktorom je schopná prevádzky spôsobom predpokladanýmmana žmentom. Tieto ved ľajšiečinnosti sa mô žu vyskytova ťpred
činnos ťami vz ťahujúcimi sa na zhotovenie alebo úpravu, alebo
počas nich. Napríklad prostredníctvom pou žívania staveniska ako
parkoviska, kým sa neza čnú stavebné práce, sa mô žu získa ťvýnosy.
Keďže ved ľajšiečinnosti nie sú nevyhnutné na dopravu polo žky na
miesto ur čenia a uvedenie do stavu, v ktorom je schopná prevádzky
spôsobom predpokladaným mana žmentom, výnosy a súvisiace2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —93
▼B
náklady z ved ľajšíchčinností sa vykazujú vo výsledku hospodárenia
a sú zahrnuté do príslu šných klasifikácií výnosov a nákladov.
22. Obstarávacia cena majetku vytvoreného vlastnou činnos ťou je stano-
vená pou žitím rovnakých zásad ako pri obstaranom majetku. Ak
účtovná jednotka zhotovuje podobné aktíva ur čené na predaj
v rámci be žného chodu podnikania, obstarávacia cena aktíva sa
zvyčajne rovná nákladom na zhotovenie aktíva ur čeného na predaj
(pozri IAS 2). V šetky interné zisky sú preto pri výpo čte tohto
ocenenia vylú čené. Podobne sa do obstarávacej ceny majetku neza-
hŕňajú náklady na neobvyklú hodnotu materiálového odpadu, mzdo-
vých nákladov a iných zdrojov vynalo žených na majetok vytvorený
vlastnou činnos ťou. IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičkystano-
vuje kritériá na vykazovanie úrokov ako sú časti ú čtovnej hodnoty
položky nehnute ľností, strojov a zariadení, vytvorenej vlastnou činno-
sťou.
Určenie obstarávacej ceny
▼M1
23. Obstarávacie náklady polo žky pozemky, budovy a zariadenia pred-
stavujú ekvivalent ceny v hotovosti ku d ňu vykázania. Ak sa platba
odloží na neskor šíčas ako sú be žné úverové podmienky, rozdiel
medzi ekvivalentom ceny v hotovosti a celkovou sumou platby savykazuje ako úrok za obdobie trvania úveru, pokia ľtaký úrok nie
je kapitalizovaný v súlade s IAS 23.
▼B
24. Jednu alebo viac polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení je mo žné
obstara ťvýmenou za nepe ňažné aktívum alebo aktíva alebo kombi-
náciu pe ňažných a nepe ňažných aktív. Nasledujúci výklad sa týka
jednoduchej výmeny jedného nepe ňažného aktíva za iné, uplat ňuje
sa však aj pri v šetkých výmenách opísaných v predchádzajúcej vete.
Obstarávacia cena takejto polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení
sa oce ňuje v reálnej hodnote okrem prípadov, ak a) výmennej trans-
akcii chýba obchodná podstata, alebo b) nemo žno spo ľahlivo ur čiť
reálnu hodnotu tak prijatého, ako ani odovzdaného majetku. Obstaranápoložka sa týmto spôsobom oce ňuje aj vtedy, ak ú čtovná jednotka
nemô že okam žite ukon čiťvykazovanie odovzdaného majetku. Ak sa
obstaraná polo žka majetku neoce ňuje v reálnej hodnote, jej obstará-
vacia cena sa ur čív ov ý ške účtovnej hodnoty odovzdaného majetku.
25. Ú čtovná jednotka ur čí,či má výmenná transakcia obchodnú podstatu
posúdením rozsahu, do akého sa v dôsledku transakcie o čakáva
výskyt zmien budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má
obchodnú podstatu, ak:
a)štruktúra pe ňaž
ných tokov (riziko, časový priebeh a sumy) prija-
tého majetku sa lí šio d štruktúry pe ňažných tokov prevedeného
majetku alebo
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty časti
činností ú čtovnej jednotky ovplyvnených transakciou a
c) rozdiel v písmenách a) alebo b) je vzh ľadom na reálnu hodnotu
vymenených aktív významný.
Na ú čely stanovenia toho, či má výmenná transakcia obchodnú
podstatu, špecifická hodnota časti aktivít jednotky ovplyvnených
transakciou odzrkad ľuje pe ňažné toky po zdanení. Výsledok týchto
analýz mô žeb yťjednozna čný bez toho, aby ú čtovná jednotka musela
vykona ťpodrobné výpo čty.
26. Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú porovnate ľné trhové
transakcie, je mo žné spo ľahlivo ur čiť, ak a) variabilita v rozsahu
vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tento
majetok, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahusa mô žu spo ľahlivo posúdi ťa pou žívaťpri odhadovaní reálnej
hodnoty. Ak ú čtovná jednotka doká že spo ľahlivo ur čiťreálnu
hodnotu, čiužprijatého alebo odovzdaného majetku, pou žije sa na
ocenenie obstarávacej ceny prijatého majetku reálna hodnota odovzda-ného majetku, pokia ľ
nie je reálna hodnota prijatého majetku jedno-
značnejšie zrejmá.
27. Obstarávacia cena polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení v dr žbe
nájomcu v rámci finan čného prenájmu sa ur čuje v súlade s IAS 17.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —94
▼B
28. Ú čtovnú hodnotu polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení mô žu
znižovaťštátne dotácie v súlade s IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií
a zverej ňovanie štátnej pomoci .
OCEŇOVANIE PO VYKÁZANÍ
29. Ú čtovná jednotka si za svoju ú čtovnú zásadu vyberie bu ďmodel
ocenenia obstarávacou cenou pod ľa odseku 30, alebo model prece-
nenia pod ľa odseku 31 a túto zásadu uplatní na celú triedu nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení.
Model ocenenia obstarávacou cenou
30. Polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení sa po vykázaní ako majetok
účtuje vo svojej obstarávacej cene zní ženej o prípadné akumulované
odpisy a akumulované straty zo zní ženia hodnoty.
Model precenenia
31. Polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorej reálnu hodnotu je
možné spo ľahlivo ur čiť, sa po vykázaní ako majetok ú čtuje
v precenenej hodnote, ktorá zodpovedá jej reálnej hodnotek dátumu precenenia, zní ženej o v šetky následné akumulované odpisy
a akumulované straty zo zní ženia hodnoty. Precenenia sa vykonávajú
dostato čne pravidelne s cie ľom zabezpe čiť, aby sa k súvahovému d ňu
účtovná hodnota významne nelí šila od hodnoty, ktorá by bola stano-
vená na základe reálnej hodnoty.
32. Reálna hodnota pozemku a budov sa zvy
čajne stanovuje na základe
trhových údajov oce ňovaním, ktoré oby čajne vykonávajú odborne
spôsobilí odhadcovia. Objektívna hodnota polo žiek strojov
a zariadení je zvy čajne ich trhovou hodnotou ur čenou oce ňovaním.
33. Ak neexistuje dôkaz o reálnej hodnote zalo žený na trhových údajoch
z dôvodu osobitného charakteru polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení a polo žka je zriedkavo predmetom predaja, s výnimkou
predaja polo žky ako sú časti pokra čujúceho podnikania, ú čtovná
jednotka mô žen au r čenie reálnej hodnoty pou žiťvýnosovú metódu
alebo metódu reproduk čnej obstarávacej ceny zní ženej o odpisy.
34. Intervaly medzi preceneniami závisia od zmien reálnych hodnôt polo-
žiek nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré sa prece ňujú. Ak sa
reálna hodnota preceneného majetku významne lí ši od jeho ú čtovnej
hodnoty, je potrebné ďalšie precenenie. Pre niektoré polo žky nehnu-
teľností, strojov a zariadení mô žub y ťtypické významné a náhle
zmeny reálnej hodnoty, v dôsledku čoho mô žeb yťpotrebné vyko-
návaťkaždoročné precenenie. Takéto časté precenenia nie sú potrebné
pre tie polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, pri ktorých
dochádza len k nevýznamným zmenám reálnej hodnoty. Namiesto
toho mô žeb yťpotrebné preceni ťpoložku iba raz za tri alebo pä ť
rokov.
35. Pri prece ňovaní polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa ku
všetkým akumulovaným odpisom k dátumu precenenia pristupuje
jedným z týchto spôsobov:
a) prepo čítajú sa pomerne so zmenou v brutto ú čtovnej hodnote
majetku tak, aby sa ú čtovná hodnota majetku po precenení rovnala
jeho precenenej hodnote. Táto metóda sa často pou žíva pri prece-
ňovaní majetku pomocou indexu s cie ľom ur čiťjeho reproduk čnú
obstarávaciu cenu zní ženú o odpisy;
b) vylú čia sa oproti brutto ú čtovnej hodnote majetku a zostatková
hodnota sa prepo číta na precenenú sumu majetku. Táto metóda
sačasto vyu žíva pre budovy.
Suma úpravy na základe prehodnotenia alebo eliminácie akumulova-
ných odpisov tvorí sú časťzvýšenia alebo zní ženia ú čtovnej hodnoty,
ktorá sa ú čtuje v súlade s odsekmi 39 a 40.
36. Pri prece ňovaní polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení je potrebné
prehodnoti ťcelú triedu nehnute ľností, strojov a zariadení, do ktorej
majetok patrí.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —95
▼B
37. Trieda nehnute ľností, strojov a zariadení je zoskupenie majetku
podobného charakteru a pou žitia pri činnostiach ú čtovnej jednotky.
Samostatné triedy sú napríklad tieto:
a) pozemky;
b) pozemky a budovy;
c) strojové zariadenia;
d) lode;
e) lietadlá;
f) motorové dopravné prostriedky;
g) nábytok a inventár ah) kancelárske zariadenia.
38. Polo žky v rámci triedy nehnute ľností, strojov a zariadení sa prece ňujú
súčasne, aby sa predi šlo selektívnemu prece ňovaniu majetku
a vykazovaniu súm v ú čtovnej závierke, ktoré sú zmesou obstaráva-
cích cien a hodnôt k rôznym dátumom. Trieda majetku v šak mô žeb yť
precenená aj na pohyblivom základe za predpokladu, že precenenie
celej triedy majetku sa uskuto ční v krátkom období a že sa precenenia
pravidelne aktualizujú.
►
M539. Ak sa zvý šiúčtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia,
toto zvý šenie sa vyká že v ostatných sú častiach komplexného výsledku
a kumuluje sa vo vlastnom imaní pod nadpisom prebytok
z precenenia. ◄Zvýšenie sa v šak vykazuje vo výsledku hospodá-
renia v tej miere, v akej ru ší zníženie z precenenia toho istého majetku
predtým vykázaného vo výsledku hospodárenia.
40. Ak sa ú čtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia zní ži, toto
zníženie sa vykazuje vo výsledku hospodárenia. ►M5Toto zní ženie
sa však vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku do
výšky prípadného pasívneho zostatku existujúceho v prebytku
z precenenia tohto majetku. Zní ženie vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku zni žuje sumu kumulovanú vo vlastnom imaní
pod záhlavím prebytok z precenenia. ◄
41. Prebytok z precenenia zahrnutý do vlastného imania, ktorý sa vz ťa-
huje na polo žku nehnute ľností, strojov a zariadení, sa po ukon čení
vykazovania majetku mô že previes ťpriamo do nerozdeleného zisku.
To mô že znamena ťprevedenie prebytku v plnej vý ške pri ukon čení
používania alebo vyradení majetku. Časťtohto prebytku v šak mo žno
previes ťaj vtedy, ak ú čtovná jednotka daný majetok pou žíva.
V takom prípade zodpovedá suma prevedeného prebytku rozdielumedzi odpisom vychádzajúcim z precenenej ú čtovnej hodnoty
majetku a odpisom vychádzajúcim z pôvodnej obstarávacej ceny
majetku. Prevody prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku sa
neuskuto čňujú prostredníctvom ú čtu ziskov a strát.
42. Vplyvy daní na prípadný zisk z precenenia nehnute ľností, strojov
a zariadení sa vykazujú a zverej ňujú v súlade s IAS 12 Dane
z príjmov .
Odpisovanie
43. V šetky sú časti polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorých
obstarávacia cena tvorí významnú časťcelkovej obstarávacej ceny
položky, sa odpisujú osobitne.
▼M12
44. Sumu, v ktorej bola pôvodne vykázaná polo žka nehnute ľností, strojov
a zariadení, ú čtovná jednotka alokuje na jej významné časti a ka ždú
takúto časťodpisuje osobitne. Napríklad mô žeb yťvhodné osobitne
odpisova ťdrak lietadla a motory lietadla, čiužsú vlastnené alebo sú
predmetom finan čného lízingu. Podobne v prípade, ke ďúčtovná
jednotka nadobudne nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ktoré sú pred-
metom operatívneho lízingu, v ktorom je ú čtovná jednotka prenajíma-
teľom, mô žeb y ťvhodné samostatne odpisova ťsumy vyjadrené
v obstarávacej cene tejto polo žky, ktoré sú priradite ľné priaznivým
alebo nepriaznivým lízingovým podmienkam vzh ľadom na trhové
podmienky.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —96
▼B
45. Významná časťpoložky nehnute ľností, strojov a zariadení mô žem a ť
rovnakú dobu pou žiteľnosti a rovnakú metódu odpisovania, ako je
doba pou žiteľnosti a metóda odpisovania inej významnej časti tej
istej polo žky. Pri výpo čte odpisových nákladov mo žno takéto časti
zoskupova ť.
46. Ak ú čtovná jednotka odpisuje niektoré časti polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení osobitne, osobitne odpisuje aj jej zvy šnéčasti.
Tieto zvy šnéčasti pozostávajú z tých častí polo žky, ktoré sú jedno-
tlivo nevýznamné. Ak sa zo strany ú čtovnej jednotky vz ťahujú na
tieto časti rôzne o čakávania, na odpisovanie týchto zvy šných častí
spôsobom, ktorý čo najvernej šie vyjadruje predpokladaný re žim
spotreby a/alebo dobu životnosti týchto častí, mô žeb y ťpotrebné
použiťaproxima čné techniky.
47. Ú čtovná jednotka mô že zvoli ťosobitné odpisovanie aj tých častí
položky, ktorých obstarávacia cena netvorí významnú časťcelkovej
obstarávacej ceny polo žky.
48. Odpisové náklady za ka ždé obdobie sa vykazujú vo výsledku hospo-
dárenia s výnimkou prípadov, ak sú zahrnuté do ú čtovnej hodnoty
iného majetku.
49. Odpisové náklady za obdobie sa zvy čajne vykazujú vo výsledku
hospodárenia. Niekedy sú v šak budúce ekonomické ú žitky, zahrnuté
v majetku, spotrebované pri výrobe iného majetku. V takom prípade
predstavujú odpisové náklady sú časťobstarávacej ceny iného majetku
a sú zahrnuté do jeho ú čtovnej hodnoty. Napríklad, odpisovanie
výrobných strojov a zariadení sa zahrnie do nákladov na premenuzásob (pozri IAS 2). Podobne odpisy nehnute ľností, strojov
a zariadení, ktoré sa vyu žívajú pri vývojových činnostiach, mo žno
zahrnú ťdo obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktorý sa vykazuje
v súlade s IAS 38 Nehmotný majetok .
Odpisovate ľná hodnota a doba odpisovania
50. Odpisovate ľná hodnota majetku je systematicky rozvrhnutá na celú
dobu jeho pou žiteľnosti.
51. Reziduálna hodnota a doba pou žiteľnosti majetku by sa mali prehod-
notiťnajmenej ku koncu ka ždého finan čného roka a ak sa o čakávané
hodnoty lí šia od predchádzajúcich odhadov, ú čtuje sa suma alebo
sumy tohto rozdielu ako zmena v ú čtovnom odhade v súlade s IAS
8Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
52. Odpisy sa vykazujú aj vtedy, ak reálna hodnota majetku prevy šuje
jeho ú čtovnú hodnotu, pokia ľ
jeho reziduálna hodnota neprevy šuje
jeho ú čtovnú hodnotu. Opravy a udr žiavanie majetku nevylu čujú
potrebu odpisova ťho.
53. Odpisovate ľná hodnota aktíva sa stanoví po odpo čítaní jeho rezidu-
álnej hodnoty. V praxi je reziduálna hodnota majetku často nevýz-
namná, a preto nie je významná pri výpo čte odpisovate ľnej hodnoty.
54. Reziduálna hodnota majetku sa mô že zvý šiťna sumu, ktorá sa rovná
jeho ú čtovnej hodnote alebo je vy ššia. V takom prípade sa odpisový
náklad majetku rovná nule, okrem prípadu a dovtedy, kým sa jeho
reziduálna hodnota následne nezní ži na sumu ni žšiu, ako je ú čtovná
hodnota majetku.
55. Odpisovanie majetku sa za čína vtedy, ke ďje k dispozícii na pou ží-
vanie, t. j. ke ďje na mieste ur čenia a v stave, v ktorom je schopný
prevádzky spôsobom ur čeným mana žmentom. Odpisovanie majetku
sa ukon číb uďk dátumu, ke ďsa majetok klasifikuje ako majetok,
k dispozícii na predaj (alebo zaradí do skupiny, ktorá je klasifikovanáako k dispozícii na predaj) v súlade s IFRS 5 alebo k dátumu, ku
ktorému sa vykazovanie majetku ukon čí, pod ľa toho, ktorý z nich
nastane skôr. Preto, pokia ľdôjde k situácii, že sa preru ší pou žívanie
majetku alebo sa jeho aktívne pou žívanie ukon čí, odpisovanie majetku
sa neukon čí, ak nie je majetok úplne odpísaný. Pri pou žívaní výko-
nových metód odpisovania sa v šak mô že odpisový náklad rovna
ť
nule, ak sa majetok nepou žíva vo výrobe.
56. Budúce ekonomické ú žitky zahrnuté v majetku spotrebuje predov šet-
kým prostredníctvom jeho pou žívania. Iné faktory, ako je technické
alebo obchodné zastaranie a fyzické opotrebenie po čas obdobia, ke ď
sa majetok nevyu žíva, v šakčasto majú za následok pokles ekonomic-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —97
▼B
kých ú žitkov, ktoré by sa mohli získa ťz majetku. Z toho vyplýva, že
pri ur čovaní doby pou žiteľnosti majetku je potrebné zoh ľadniťvšetky
tieto faktory:
a) očakávané pou žívanie majetku. Toto pou žívanie sa posudzuje so
zreteľom na o čakávanú kapacitu alebo fyzické výstupy z majetku;
b) očakávané fyzické opotrebenie, ktoré závisí od prevádzkových
faktorov, ako je po čet pracovných zmien, po čas ktorých sa majetok
používa, a plán opráv a údr žby, ako aj úrove ňudržiavania
a starostlivosti o majetok v čase, ke ďsa nepou žíva;
c) technické alebo obchodné zastaranie vyplývajúce zo zmien alebo
vylep šení vo výrobe alebo zo zmeny v trhovom dopyte po výrobku
alebo po slu žbách, predstavujúcich výstupy z majetku;
d) zákonné alebo podobné obmedzenia na pou žívanie aktíva, ako je
dátum ukon čenia súvisiacich lízingov.
57. Doba pou žiteľnosti majetku sa vymedzuje na základe o čakávanej
užitočnosti majetku pre ú čtovnú jednotku. Zásady spravovania
majetku ú čtovnej jednotky mô žu zah ŕňaťjeho vyradenie po stano-
venej dobe alebo po spotrebovaní ur čitejčasti budúcich ekonomic-
kých ú žitkov zahrnutých v majetku. Doba pou žiteľnosti majetku mô že
byťpreto krat šia ako jeho ekonomická životnos ť. Odhad doby pou ži-
teľnosti majetku je vecou posúdenia zalo ženého na skúsenostiach
účtovnej jednotky s podobným majetkom.
58. Pozemky a budovy predstavujú samostatný majetok a ú čtujú sa samo-
statne, a to aj vtedy, ak boli obstarané spolo čne. Okrem nieko ľkých
výnimiek, ako sú kame ňolomy a plochy pou žívané ako skládky
odpadov, majú pozemky neobmedzenú dobu pou žiteľnosti a preto
sa neodpisujú. Budovy majú obmedzenú dobu pou žiteľnosti a preto
predstavujú odpisovate ľný majetok. Zvý šenie hodnoty pozemku, na
ktorom stojí budova, nemá vplyv na stanovenie odpisovate ľnej
hodnoty budovy.
59. Ak obstarávacia cena pozemkov zah ŕňa náklady na demontá ž, odstrá-
nenie a rekultiváciu plôch, odpisuje sa táto časťobstarávacej ceny
počas doby získavania ú žitkov vzniknutých na základe vynalo ženia
týchto nákladov. V niektorých prípadoch mô žem a ťobmedzenú dobu
použiteľnosti aj samotný pozemok a v takých prípadoch sa odpisuje
spôsobom, ktorý odzrkad ľuje o čakávané ú žitky z tohto pozemku.
Metóda odpisovania
60. Pou žitá metóda odpisovania musí odrá žaťočakávaný spôsob, ktorým
účtovná jednotka spotrebuje budúce ekonomické ú žitky z majetku.
61. Pou žitá metóda odpisovania danej polo žky majetku by sa mala
preskúma ťaspoňku koncu ka ždého finan čného roka, a pokia ľsa
výrazne zmenil o čakávaný re žim spotreby budúcich ekonomických
úžitkov z majetku, je potrebné zmeni ťmetódu tak, aby odrá žala
túto zmenu re žimu. Takáto zmena sa ú čtuje ako zmena v ú čtovnom
odhade v súlade s IAS 8.
62. Na rozvrhnutie odpisovate ľnej hodnoty majetku na systematickom
základe po čas jeho doby pou žiteľnosti sa mô žu pou žiťrôzne metódy
odpisovania. Tieto metódy zah ŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchle-
ného odpisovania a výkonovú metódu. Pri lineárnej metóde odpiso-vania sú náklady po čas doby pou žiteľnosti kon štantné za predpokladu,
že sa nemení reziduálna hodnota majetku. Pri metóde zrýchleného
odpisovania sa náklady po čas doby pou žiteľnosti majetku postupne
znižujú. Pri výkonovej metóde je vý ška nákladov zalo žená na pred-
pokladanom vyu žití alebo výstupoch. Ú čtovná jednotka vyberá takú
metódu, ktorá najlep šie odrá ža predpokladaný re žim spotreby budú-
cich ekonomických ú žitkov zahrnutých v majetku. Zvolenú metódu
odpisovania je potrebné v jednotlivých obdobiach uplat
ňovaťkonzi-
stentne s výnimkou prípadov, ke ďsa zmení o čakávaný re žim spotreby
budúcich ekonomických ú žitkov.
Zníženie hodnoty
63. Na ur čenie, či je hodnota polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení
znížená, ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
Uvedený štandard vysvet ľuje, ako ú čtovná jednotka preveruje ú čtovnú2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —98
▼B
hodnotu svojho majetku, ako ur čuje spätne získate ľnú sumu majetku
a kedy vykazuje alebo zru ší vykazovanie straty zo zní ženia hodnoty.
64. [Vypú šťa sa.]
Kompenzácia za zní ženie hodnoty
65. Kompenzácia od tretích osôb za polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení, v prípade ktorých do šlo k zní ženiu hodnoty, stratili sa
alebo boli odovzdané, je zahrnutá do výsledku hospodárenia ku d ňu,
keďvznikne nárok na poh ľadávku z tejto kompenzácie.
66. Zní ženia hodnoty alebo strata polo žiek nehnute ľností, strojov
a zariadení, súvisiace nároky na kompenzácie alebo úhrady kompen-
zácií od tretích osôb a prípadné následné obstaranie alebo zhotovenie
náhradného majetku, predstavujú samostatné ekonomické udalostiaúčtujú sa samostatne takto:
a) zní ženia hodnoty polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení sa
vykazujú v súlade s IAS 36;
b) ukon čenie vykazovania polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení,
ktorých pou žívanie sa ukon čilo, alebo boli vyradené, sa ur čuje
v súlade s týmto štandardom;
c) kompenzácia od tretích osôb za polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení, v prípade ktorých do šlo k zní ženiu hodnoty, stratili
sa alebo boli odovzdané, sa zahrnie do výsledku hospodárenia ku
dňu, ke ďvznikne nárok na poh ľadávku z tejto kompenzácie, a
d) obstarávacia cena polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré
boli obnovené, zakúpené alebo zhotovené ako náhrada, sa ur čuje
v súlade s týmto štandardom.
UKON
ČENIE VYKAZOVANIA
67. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení je ukon čené:
a) pri jej vyradení alebo
b) ak sa z jej pou žívania alebo vyradenia neo čakávajú budúce ekono-
mické ú žitky.
68. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení sa zahrnie do výsledku hospodárenia k dátumuukon čenia vykazovania polo žky (okrem prípadov, ak sa v IAS 17
v súvislosti s predajom a spätným lízingom vy žaduje inak). Zisky
sa neklasifikujú ako tr žby.
▼M8
68A. Ú čtovná jednotka, ktorá v šak v rámci svojich be žných činností be žne
predáva polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré dr žala na
prenájom iným osobám, prevedie takýto majetok do zásob v jehoúčtovnej hodnote, ke ďsa prestane prenajíma ťaz ačne by ťvd ržbe
na predaj. Príjmy z predaja takéhoto majetku sa ú čtujú ako výnos
v súlade s IAS 18 Výnosy . IFRS 5 sa neuplat ňuje, ak sa majetok,
ktorý je dr žaný na predaj v rámci be žného podnikania, prevedie do
zásob.
69. Polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení sa mô žu vyradi ťrôznymi
spôsobmi (napríklad predajom, finan čným lízingom alebo darovaním).
Pri ur čovaní dátumu vyradenia polo žky účtovná jednotka pri vykázaní
výnosu z predaja tovaru uplatní kritériá uvedené v IAS 18. Na vyra-denie predajom a spätný lízing sa vz ťahujú ustanovenia IAS 17.
▼B
70. Ak pod ľa zásady vykazovania v odseku 7 ú čtovná jednotka vykazuje
obstarávaciu cenu časti, ktorou sa nahrádza časťpoložky nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení v rámci ú čtovnej hodnoty tejto polo žky,
ukon čí vykazovanie ú čtovnej hodnoty nahradenej časti bez oh ľadu
na to, či bola táto nahradená časťodpisovaná samostatne. Ak ú čtovná
jednotka nemô žeu rčiťúčtovnú hodnotu nahradenej časti, mô že pou žiť
obstarávaciu cenu náhradnej časti ako indikátor toho, aká bola obsta-
rávacia cena nahradenej časti v čase, ke ďbola obstaraná alebo zhoto-
vená.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —99
▼B
71. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení sa ur čuje ako rozdiel medzi prípadnými čistými
tržbami z vyradenia a ú čtovnou hodnotou polo žky.
72. Protihodnota splatná pri vyradení polo žky nehnute ľností, strojov
a zariadení sa prvotne vyká že v jej reálnej hodnote. Ak je úhrada
za polo žku odlo žená, prijatá protihodnota sa prvotne vyká žev o
výške ekvivalentu ceny v hotovosti. Rozdiel medzi nominálnou
hodnotou protihodnoty a ekvivalentom ceny v hotovosti sa vykazuje
ako úrokový výnos v súlade s IAS 18 odrá žajúci efektívny úrokový
výnos z poh ľadávky.
ZVEREJ ŇOVANIE
73. Pre ka ždú triedu nehnute ľností, strojov a zariadení sa v ú čtovne
závierke zverej ňujú tieto skuto čnosti:
a) oce ňovacie základne pou žité pri ur čení brutto ú čtovnej hodnoty;
b) pou žité metódy odpisovania;
c) doby pou žiteľnosti alebo pou žité odpisové sadzby;
d) brutto ú čtovná hodnota a akumulované odpisy (súhrnne
s akumulovanými stratami zo zní ženia hodnoty) k za čiatku a ku
koncu obdobia a
e) porovnanie ú čtovnej hodnoty na za čiatku a ku koncu obdobia
ukazujúce:
i) prírastky;
ii) majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj alebo zahrnutý
do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako dr žaná na predaj
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
iii) akvizície prostredníctvom podnikových kombinácií;
iv) zvý šenia alebo zní ženia vyplývajúce z precenení v zmysle
odsekov 31, 39 a 40 a zo strát zo zní ženia hodnoty, ktoré
boli►M5vykázané alebo zru šené v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ◄v súlade s IAS 36;
v) straty zo zní ženia hodnoty vykázané v súlade s IAS 36 vo
výsledku hospodárenia;
vi) straty zo zní ženia hodnoty zru šené v súlade s IAS 36 vo
výsledku hospodárenia;
vii) odpisy;
viii) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej
závierky z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny, vrátane
prepo čtu zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky a
ix) ostatné zmeny.
74. V ú čtovnej závierke sa zverej ňujú aj tieto skuto čnosti:
a) existencia a sumy obmedzení vlastníckeho práva a nehnute ľnosti,
stroje a zariadenia slú žiace ako zábezpeka za záväzky;
b) suma výdavkov vykázaných v ú čtovnej hodnote polo žky nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení po čas jej zhotovovania;
c) suma zmluvných záväzkov z obstarania nehnute ľností, strojov
a zariadení a
d) ak nie je samostatne zverejnená priamo vo výkaze ►M5komplex-
ného výsledku ◄, suma kompenzácie poskytnutej tretími osobami
za polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, pri ktorých do šlo
k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli odovzdané, ktorá je zahrnutá
vo výsledku hospodárenia.
75. Výber metódy odpisovania a odhad doby pou žiteľnosti majetku je
predmetom posúdenia. Preto zverejnenie zvolených metód
a odhadovaných dôb pou žiteľnosti alebo odpisových sadzieb posky-
tuje pou žívateľom ú čtovnej závierky informácie, ktoré im umo žňujú2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —100
▼B
posúdenie mana žmentom uplat ňovaných zásad a tie žich porovnanie
s inými jednotkami. Z podobných dôvodov je potrebné zverejni ť:
a) odpisy vykazované po čas obdobia, čiužvo výsledku hospodárenia
alebo ako sú časťobstarávacej ceny iného majetku, a
b) sumu akumulovaných odpisov ku koncu obdobia.
76. V súlade s IAS 8 ú čtovná jednotka zverejní charakter a ú činok zmeny
vúčtovnom odhade, ktorá má významný vplyv v be žnom období,
alebo pri ktorej sa o čakáva, že bude ma ťvplyv v nasledujúcich obdo-
biach. V prípade nehnute ľností, strojov a zariadení takéto zverejnenie
môže vyplynú ťzo zmien v odhadoch týkajúcich sa:
a) reziduálnych hodnôt;
b) odhadovaných nákladov na demontá ž, odstránenie alebo obnovu
položiek nehnute ľností, strojov a zariadení;
c) dôb pou žiteľnosti a
d) metód odpisovania.
77. Ak sa polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení vykazujú
v precenených hodnotách, zverejnia sa tieto skuto čnosti:
a) dátum uskuto čnenia precenenia;
b)či ocenenie vykonal nezávislý odhadca;
c) metódy a významné predpoklady uplatnené pri stanovení odhadov
reálnych hodnôt polo žiek;
d) do akej miery sa reálne hodnoty polo žiek ur čili priamo na základe
zistite ľných cien na aktívnom trhu alebo na základe aktuálnych
nezávislých trhových transakcií, alebo či sa odhadli s pou žitím
iných techník oce ňovania;
e) účtovná hodnota ka ždej precenenej triedy nehnute ľností, strojov
a zariadení, ktorá by bola vykázaná, ak by sa majetok ú čtoval
v súlade s modelom ocenenia obstarávacou cenou, a
f) prebytok z precenenia, ktorý nazna čuje zmenu za obdobie
a prípadné obmedzenia na rozdelenie zostatku ►M5vlast-
níkom◄.
78. Okrem informácií po žadovaných v odseku 73 písm. e) bodoch iv) a ž
vi) ú čtovná jednotka zverej ňuje aj informácie o zní žení hodnoty
nehnute ľností, strojov a zariadení v súlade s po žiadavkami IAS 36.
79. Pou žívatelia ú čtovnej závierky takisto mô žu vzh ľadom na svoje
potreby pova žovaťza relevantné tieto informácie:
a) účtovná hodnota do časne nevyu žitých nehnute ľností, strojov
a zariadení;
b) brutto ú čtovná hodnota v šetkých plne odpísaných nehnute ľností,
strojov a zariadení, ktoré sa e šte pou žívajú;
c) účtovná hodnota nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré prestala
aktívne pou žívaťa ktoré sa neklasifikovali ako dr žané na predaj
v súlade s IFRS 5, a
d) pri pou žití modelu ocenenia obstarávacou cenou reálna hodnota
nehnute ľností, strojov a zariadení, ak sa významne lí šio dú čtovnej
hodnoty.
Účtovným jednotkám sa preto odporú ča, aby tieto sumy zverej ňovali.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
80. Po žiadavky odsekov 24 a ž26 týkajúce sa prvotného ocenenia polo žky
nehnute ľnosti, stroje a zariadenia obstaranej v transakcii výmeny za
iný majetok sa uplat ňujú prospektívne len na budúce transakcie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
81. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —101
▼B
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
81A. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia v odseku 3 na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 a neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IFRS 6 na skor šie obdobie, tieto zmeny
a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
▼M5
81B. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho zmenil
a doplnil odseky 39, 40 a 73 písm. e) bod (iv). Ú čtovná jednotka
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1
(revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M12
81C. IFRS 3 Podnikové kombinácie (v znení revízie, ktorú urobila Rada
pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil
odsek 44 Ú čtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IFRS 3 (revidovaný v roku 2008) na skor šie obdobie,
uvedená zmena a doplnenie sa takisto uplat ňuje na toto skor šie
obdobie.
▼M8
81D. Odseky 6 a 69 boli zmenené a doplnené a odsek 68A bol pridaný
Vylep šeniami IFRS vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat-
ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na skor šie
obdobie, zverejní túto skuto čnosťas ú časne uplat ňuje súvisiace
zmeny a doplnenia IAS 7 Výkaz pe ňažných tokov .
81E. Odsek 5 bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vydanými
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie
prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené, ak ú čtovná jednotka
uplatňuje sú časne aj zmeny a doplnenia odsekov 8, 9, 22, 48, 53,
53A, 53B, 54, 57 a 85B IAS 40. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto
zmenu a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
▼B
ZRUŠENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV
82. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia (revidovaný v roku 1998).
83. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-6 Náklady na úpravu existujúceho softvéru ;
b) SIC-14 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia –kompenzácia za
zníženie hodnoty alebo stratu polo žieka
c) SIC-23 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia –náklady na rozsiahlu
kontrolu alebo generálne opravy .2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —102
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 17
Lízingy
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťpre nájomcov a prenajímate ľov
vhodnú ú čtovnú politiku a zverejnenie uplat ňované vo vz ťahu
k lízingom.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní v šetkých lízingov iných ne ž:
a) lízingy na prieskum a vyu žívanie nerastov, ropy, zemného plynu
a podobných neobnovite ľných zdrojov a
b) licen čné zmluvy na také polo žky, ako sú hrané filmy, videozáz-
namy, divadelné hry, rukopisy, patenty a autorské práva.
Tento štandard sa v šak neuplat ňuje ako základ oce ňovania na:
a) nehnute ľnosti dr žané nájomcami, ktoré sa ú čtujú ako investi čný
nehnute ľný majetok (pozri IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok );
b) investi čný nehnute ľný majetok poskytovaný prenajímate ľmi
v rámci operatívnych lízingov (pozri IAS 40);
c) biologický majetok dr žaný nájomcami v rámci finan čných lízingov
(pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo ) alebo
d) biologický majetok poskytovaný prenajímate ľmi v rámci operatív-
nych lízingov (pozri IAS 41).
3. Tento štandard sa uplat ňuje na zmluvy, ktorými sa prená ša právo
používaťmajetok, aj ke ďsa v súvislosti s prevádzkou alebo údr žbou
tohto majetku mô žu od prenajímate ľav yžadova ťpodstatné slu žby.
Tento štandard sa nevz ťahuje na zmluvy, ktoré sú zmluvami
o poskytovaní slu žieb, ktorými sa neprená ša právo pou žívaťmajetok
z jednej zmluvnej strany na druhú.
DEFINÍCIE
4. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Lízing je zmluva, prostredníctvom ktorej prenajímate ľprevádza na
nájomcu právo pou žívaťmajetok na dohodnuté časové obdobie
výmenou za platbu alebo sériu platieb.
Finan čný lízing je lízing, ktorým sa prevádzajú v podstate v šetky
riziká a odmeny plynúce z vlastníctva majetku. Vlastnícke právo sanakoniec mô že, ale nemusí previes ť.
Operatívny lízing je lízing iný ako finan čný lízing.
Nevypovedate ľný lízing je lízing, ktorý je vypovedate ľný len:
a) pri výskyte nejakej vzdialenej podmienenej skuto čnosti;
b) so súhlasom prenajímate ľa;
c) ak nájomca uzavrie novú lízingovú zmluvu na rovnaký alebo
rovnocenný majetok s rovnakým prenajímate ľom, alebo
d) pri platbe takej dodato čnej sumy nájomcom, žen az a čiatku lízingu
je pokra čovanie lízingu primerane isté.
Začiatok lízingu je skor ší z dátumu uzatvorenia lízingovej zmluvy
a dátumu prijatia základných podmienok lízingu ako záväzku obochstrán. K tomuto dátumu:
a) sa lízing klasifikuje bu ďako operatívny, alebo ako finan čný lízing
a
b) v prípade finan čného lízingu sú stanovené sumy, ktoré by sa mali
vykáza ťna za čiatku doby lízingu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —103
▼B
Začiatok doby lízingu je dátum, od ktorého je nájomca oprávnený
vykonáva ťsvoje právo pou žívaťprenajímaný majetok. Je to dátum
prvotného vykázania lízingu (t. j. vykázania majetku, záväzkov,výnosov alebo nákladov vyplývajúcich z lízingu, pod ľa charakteru).
Doba lízingu je nevypovedate ľné obdobie, na ktoré nájomca uzavrel
zmluvu o nájme majetku spolu so v šetkými ďalšími podmienkami, na
ktoré má nájomca opciu pokra čovaťv nájme majetku za ďalšiu platbu
alebo bez nej, ke ďje na za čiatku lízingu primerane isté, že nájomca
túto opciu vyu žije.
Minimálne lízingové splátky sú platby po čas doby lízingu, ktorých
uskuto čnenie sa od nájomcu po žaduje alebo mô žep o žadova ť,
s vylú čením podmieneného nájomného, nákladov za slu žby a daní,
ktoré má plati ťprenajímate ľa ktoré mu nájomca refunduje, spolo čne:
a) pre nájomcu, so v šetkými sumami zaru čenými nájomcom alebo
osobou spriaznenou s nájomcom, alebo
b) pre prenajímate ľa, s akouko ľvek reziduálnou hodnotou garanto-
vanou prenajímate ľovi:
i) nájomcom;
ii) osobou spriaznenou s nájomcom alebo
iii) tre ťou osobou, ktorá nie je spriaznená s prenajímate ľom
a ktorá je finan čne schopná vyrovna ťzáväzky pod ľa záruky.
Ak má v š
ak nájomca opciu na nákup majetku za cenu, o ktorej sa
očakáva, že bude dostato čne ni žšia ako reálna hodnota k dátumu, ke ď
sa opcia stane uplatnite ľnou, tak žen az a čiatku lízingu je primerane
isté, že opcia sa uplatní, minimálne lízingové splátky obsahujú mini-
málne platby splatné po čas doby lízingu a ždo predpokladaného
dátumu vyu žitia tejto kúpnej opcie a platbu po žadovanú za vyu žitie
tejto opcie.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova-nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
Ekonomická životnos ťje bu ď:
a) obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, že majetok bude ekonomicky
použiteľný jedným alebo viacerými pou žívateľmi, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, pri ktorých sa
očakáva, že sa získajú z majetku jedným alebo viacerými pou ží-
vateľmi.
Doba pou žiteľnosti je odhadované zostávajúce obdobie od za čiatku
obdobia nájmu, bez obmedzenia d ĺžkou nájomného obdobia, po čas
ktorého sa o čakáva, žeúčtovná jednotka budú spotrebúva ťekono-
mické ú ž
itky obsiahnuté v majetku.
Zaru čená reziduálna hodnota je:
a) pre nájomcu tá časťreziduálnej hodnoty, ktorá je zaru čená
nájomcom alebo osobou spriaznenou s nájomcom (suma záruky
je maximálnou sumou, ktorá by sa mohla sta ť,z ak a ždých okol-
ností, splatnou), a
b) pre prenajímate ľat á časťreziduálnej hodnoty, ktorá je zaru čená
nájomcom alebo tre ťou osobou, ktorá nie je spriaznená
s prenajímate ľom a ktorá je finan čne schopná vyrovna ťzáväzky
podľa záruky.
Nezaru čená reziduálna hodnota je ten podiel reziduálnej hodnoty
prenajímaného majetku, ktorého realizácia prenajímate ľom nie je
zaistená alebo je zaru čená len osobou spriaznenou s prenajímate ľom.
Začiatočné priame náklady sú prírastkové náklady, ktoré sú priamo
priradite ľné prerokúvaniu a dohodovaniu lízingu, okrem nákladov
vynalo žených výrobcami alebo obchodníkmi ako prenajímate ľmi.
Hrubá investícia do lízingu je súhrn:
a) minimálnych lízingových splátok obdr žateľných prenajímate ľom
v rámci finan čného lízingu a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —104
▼B
b) nezaru čenej reziduálnej hodnoty nabiehajúcej prenajímate ľovi.
Čistá investícia do lízingu je hrubá investícia do lízingu diskontovaná
implicitnou úrokovou mierou lízingu.
Nerealizovaný finan čný výnos je rozdiel medzi:
a) hrubou investíciou do lízingu a
b)čistou investíciou do lízingu.
Implicitná úroková miera lízingu je diskontná sadzba, ktorá na
začiatku lízingu zaprí čiňuje, že agregovaná sú časná hodnota
a) minimálnych lízingových splátok a b) nezaru čenej reziduálnej
hodnoty sa rovná sume i) reálnej hodnoty prenajímaného majetkua ii) za čiatočných priamych nákladov prenajímate ľa.
Úroková sadzba pô žičky nájomcu je úroková sadzba, ktorú by
nájomca musel zaplati ťza podobný lízing, alebo ak sa to nedá
určiť, sadzba, pri ktorej by si mohol nájomca na za čiatku lízingu
vypo žičať, na podobné obdobie a s podobnou zárukou, finan čné
prostriedky nevyhnutné na nákup majetku.
Podmienené nájomné je tá časťlízingových splátok, ktorá nie je
stanovená fixnou sumou, ale je zalo žená na budúcej hodnote faktora,
ktorý sa mení inak, ako len plynutím času (napríklad percento budú-
ceho predaja, rozsah budúceho pou žívania, budúce cenové indexy,
budúce trhové úrokové sadzby).
5. Lízingová zmluva alebo záväzok mô že obsahova ťustanovenie
o úprave lízingových splátok o zmeny výrobných alebo obstarávacích
nákladov prenajímanej nehnute ľnosti, alebo o zmeny v ocenení iných
nákladov alebo hodnoty, akými sú napríklad v šeobecné cenové
hladiny, alebo nákladov prenajímate ľa na financovanie lízingu po čas
obdobia medzi za č
iatkom lízingu a za čiatkom doby lízingu. V takom
prípade sa takéto zmeny na ú čely tohto štandardu pova žujú za ú činné
od za čiatku lízingu.
6. Definícia lízingu zah ŕňa zmluvy o nájme majetku, ktoré obsahujú
ustanovenie dávajúce nájomcovi opciu na získanie vlastníckeho
práva na majetok po splnení dohodnutých podmienok. Tieto zmluvy
sú niekedy známe ako zmluvy o kúpe na splátky.
KLASIFIKÁCIA LÍZINGOV
7. Klasifikácia lízingov prijatá v tomto štandarde je zalo žená na rozsahu,
v ktorom riziká a odmeny plynúce z vlastníctva prenajímaného
majetku spo čívajú na nájomcovi alebo prenajímate ľovi. Riziká
zahŕňajú mo žnosti strát z nevyu žitej kapacity alebo technologického
zastarávania a z kolísania návratnosti spôsobeného meniacimi saekonomickými podmienkami. Odmeny mô žu predstavova ťočakávanie
ziskovej činnosti po čas ekonomickej životnosti majetku a zisku zo
zhodnotenia alebo z realizácie reziduálnej hodnoty.
8. Lízing sa klasifikuje ako finan čný lízing, ak sa ním prevádzajú
v podstate v šetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva. Lízing sa
klasifikuje ako operatívny lízing, ak sa ním neprevádzajú v podstate
všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva.
9. Preto že transakcia medzi prenajímate ľom a nájomcom je zalo žená na
lízingovej zmluve medzi nimi, je vhodné pou žiťkonzistentné defi-
nície. Pou žitie týchto definícií na rozdielne okolnosti prenajímate ľa
a nájomcu mô žem a ťza následok, že rovnaký lízing ka ždý z nich
klasifikuje odli šne. Mô že k tomu dôjs ťnapríklad vtedy, ak má prena-
jímate ľú
žitky z reziduálnej hodnoty zaru čenej osobou, ktorá nie je
spriaznená s nájomcom.
10. Či je lízing finan čným lízingom alebo operatívnym lízingom, to závisí
od podstaty transakcie a nie od formy zmluvy. (1) Príkladmi situácií,
ktoré by mohli jednotlivo alebo v kombinácii be žne vies ťku klasifi-
kácii lízingu ako finan čného lízingu, sú:
a) lízingom sa na konci doby lízingu prevádza vlastníctvo majetku na
nájomcu;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —105
(1) Pozri tie žSIC-27 Vyhodnocovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu
lízingu .
▼B
b) nájomca má opciu na kúpu majetku za cenu, pri ktorej sa o čakáva,
že bude podstatne ni žšia ako reálna hodnota k dátumu, ke ďsa
opcia stáva uplatnite ľnou, tak žen az a čiatku lízingu je primerane
isté, že opcia sa uplatní;
c) doba lízingu je na podstatnú časťekonomickej životnosti majetku,
aj ke ďsa vlastnícke právo neprevedie;
d) na za čiatku lízingu sa sú časná hodnota minimálnych lízingových
splátok rovná minimálne v podstate celej reálnej hodnote prenají-maného majetku a
e) prenajímaný majetok má taký špecifický charakter, že bez vä čších
úprav ho mô že pou žiťlen nájomca.
11. Indikátormi situácií, ktoré by mohli individuálne alebo v kombinácii
tiežviesťku klasifikácii lízingu ako finan čného lízingu, sú:
a) ak nájomca mô že zru šiťlízing, straty prenajímate ľa spojené s jeho
zrušením zná ša nájomca;
b) zisky alebo straty z kolísania reálnej hodnoty zostatku pripadnú
nájomcovi (napríklad vo forme nájomného rabatu, ktorý sa rovná
väčšine tr žieb z predaja na konci lízingu) a
c) nájomca má schopnos ťpokra čovaťv lízingu v druhotnom období
za nájomné, ktoré je podstatne ni žšie ako trhové nájomné.
12. Príklady a indikátory v odsekoch 10 a 11 nie sú v ždy jednozna čné.
Ak je z iných vlastností zrejmé, že lízingom sa neprevádzajú
v podstate v šetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva, lízing sa
klasifikuje ako operatívny lízing. To mô ž
e nasta ťnapríklad vtedy,
ak sa vlastníctvo majetku prevádza na konci lízingu za variabilnú
platbu, ktorá sa rovná jeho reálnej hodnote v tom čase, alebo ak
v dôsledku podmienených nájmov nájomca nemá v podstate v šetky
takéto riziká a odmeny.
13. Klasifikácia lízingu sa urobí na za čiatku lízingu. Ak sa v akomko ľvek
čase nájomca a prenajímate ľdohodnú na zmene podmienok lízingu
inak ako obnovením lízingu, a to spôsobom, ktorý by mal za následok
odlišnú klasifikáciu lízingu pod ľa kritérií v odsekoch 7 a ž12, ak by
zmenené podmienky boli ú činné u žna za čiatku lízingu, revidovaná
zmluva sa pova žuje za novú zmluvu po čas doby jej platnosti. Zmeny
v odhadoch (napríklad zmeny v odhadoch ekonomickej životnosti
alebo reziduálnej hodnoty prenajímaného majetku) alebo zmenyv okolnostiach (napríklad nedodr žanie záväzkov nájomcom) v šak
nespôsobujú novú klasifikáciu lízingu na ú čtovné ú čely.
14. Lízingy pozemkov a budov sa klasifikujú ako operatívne alebo
finan čné lízingy rovnakým spôsobom ako lízingy iného majetku.
Charakteristikou črtou pozemkov v šak je, že pozemok má obvykle
neobmedzenú ekonomickú životnos ť, a ak sa neo čakáva, že vlast-
níctvo prejde na nájomcu na konci doby lízingu, na nájomcu sa
obvykle neprevedú v podstate v šetky riziká a odmeny plynúce
z vlastníctva, v dôsledku čoho bude lízing pozemku operatívnym
lízingom. Platba vykonaná pri uzavretí lízingovej zmluvy alebo
nadobudnutí predmetu lízingu, ktorý sa ú čtuje ako operatívny lízing,
predstavuje predplatené lízingové splátky, ktoré sa amortizujú po čas
doby lízingu v súlade s modelom získavaných ú žitkov.
15. Zlo žky pozemkov a budov pri lízingu pozemkov a budov sa na ú čely
klasifikácie lízingu posudzujú oddelene. Ak sa o čakáva, že vlastnícke
právo k obom zlo
žkám prejde na konci doby lízingu na nájomcu,
obidve zlo žky sa klasifikujú ako finan čný lízing bez oh ľadu na to,
či sú analyzované ako jeden lízing alebo dva lízingy, pokia ľvšak nie
je z iných vlastností jasné, že lízingom sa neprevádzajú v podstate
všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva jednej alebo obidvoch
zložiek. Ke ďmá pozemok neobmedzenú ekonomickú životnos ť,j e
zložka pozemku obvykle klasifikovaná ako operatívny lízing, pokia ľ
sa neo čakáva, že vlastníctvo prejde na nájomcu koncom doby lízingu
v súlade s odsekom 14. Zlo žka budov sa klasifikuje ako finan čný
alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7 a ž13.
16. Ke ďje to na ú čely klasifikácie a ú čtovania lízingu pozemkov a budov
potrebné, minimálne lízingové splátky (vrátane v šetkých jednorazo-
vých platieb vopred) sa alokujú medzi prvky pozemkov a budov
úmerne pod ľa relatívnych reálnych hodnôt zainteresovanosti na zlo žke2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —106
▼B
pozemku a zlo žkách budov v lízingu na za čiatku lízingu. Ak sa lízin-
gové splátky nedajú spo ľahlivo alokova ťmedzi tieto dva prvky, celý
lízing sa klasifikuje ako finan čný lízing, pokia ľnie je isté, že obidva
prvky sú operatívnym lízingom, a v tom prípade sa celý lízing klasi-fikuje ako operatívny lízing.
17. Pri lízingu pozemkov a budov, ak je hodnota, ktorá by sa pre zlo žku
pozemkov prvotne vykázala v súlade s odsekom 20, nevýznamná, sa
pozemky a budovy mô žun aú čely klasifikácie lízingu pova žovaťza
jeden celok a mô žu sa klasifikova ťako finan čný alebo operatívny
lízing v súlade s odsekmi 7 a ž13. V takomto prípade sa ekonomická
životnos ťbudov pova žuje za ekonomickú životnos ťcelého prenají-
maného majetku.
18. Samostatné oce ňovanie zlo žiek pozemkov a budov sa nevy žaduje, ak
sa podiel nájomcu na pozemku aj budovách klasifikuje ako investi čný
nehnute ľný majetok v súlade s IAS 40 a pou žíva sa model reálnej
hodnoty. Pre toto ohodnotenie sa vy žadujú podrobné výpo čty iba
vtedy, ak je klasifikácia jednej alebo oboch zlo žiek inak neistá.
19. V súlade s IAS 40 je mo žné, aby nájomca klasifikoval podiel na
držanej nehnute ľnosti v rámci operatívneho lízingu ako investi čný
nehnute ľný majetok. V takom prípade sa podiel na nehnute ľnosti
účtuje, ako keby to bol finan čný lízing a okrem toho sa pre vykázaný
majetok pou žije model reálnej hodnoty. Nájomca pokra čuje
vú
čtovaní lízingu ako o finan čnom lízingu aj vtedy, ak následná
udalos ťzmení charakter podielu nájomcu na nehnute ľnosti tak, že
sa užďalej neklasifikuje ako investi čný nehnute ľný majetok. Tento
stav nastáva, ak nájomca napríklad:
a) pou žíva nehnute ľnosť, ktorá sa potom prevedie medzi nehnute ľ-
nosti pou žívané vlastníkom v reproduk čnej cene, ktorá sa rovná
výške jej reálnej hodnoty v de ňzmeny pou žívania, alebo
b) poskytne sublízing, ktorým sa prevádzajú v podstate v šetky riziká
a odmeny plynúce z vlastníctva podielu na nespriaznenú tretiustranu. Takýto sublízing ú čtuje nájomca ako finan čný lízing
poskytnutý tretej strane, hoci tretia strana ho mô žeúčtovaťako
operatívny lízing.
LÍZINGY V Ú ČTOVNÝCH ZÁVIERKACH NÁJOMCOV
Finan čné lízingy
Prvotné vykázanie
20. Na za čiatku doby lízingu vykazujú nájomcovia finan čné lízingy ako
majetok a záväzky vo svojich súvahách v sumách stanovených na
začiatku lízingu, ktoré sa rovnajú reálnej hodnote prenajímaného
majetku, alebo ak je ni žšia, sú časnej hodnote minimálnych lízingo-
vých splátok. Diskontnou sadzbou, ktorá sa pou žije na výpo čet
súčasnej hodnoty minimálnych lízingových splátok, je implicitná
úroková miera lízingu, ak je mo žné ju ur čiť; ak nie, pou žije sa
úroková sadzba pô žičky nájomcu. V šetky za
čiatočné priame náklady
nájomcu sa pripo čítajú k sume vykázanej ako majetok.
21. Transakcie a iné udalosti sa ú čtujú a prezentujú v súlade s ich
podstatou a finan čnou realitou a nie výlu čne na základe ich právnej
formy. Aj ke ďje právna forma lízingovej zmluvy taká, že nájomca
nemô že získa ťprávny nárok na prenajímaný majetok, v prípade
finan čných lízingov sú podstata a finan čná realita také, že nájomca
získava ekonomické ú žitky z pou žívania prenajímaného majetku po čas
podstatnej časti jeho ekonomickej životnosti výmenou za prijatie
záväzku zaplati ťza toto právo sumu na za čiatku lízingu sa pribli žu-
júcu reálnej hodnote majetku a súvisiacemu finan čnému poplatku.
22. Ak sa takéto lízingové transakcie neodzrkadlia v súvahe nájomcu, sú
ekonomické zdroje a úrove ňzáväzkov ú čtovnej jednotky podhodno-
tené, čím sa skres ľujú finan čné ukazovatele. Je preto vhodné, aby sa
finan čný lízing vykázal v súvahe nájomcu ako majetok a zárove ňako
záväzok zaplati ťbudúce lízingové splátky. Na za čiatku doby lízingu
sa majetok a záväzky z budúcich lízingových splátok vykazujú
v súvahe v rovnakých sumách okrem za čiatočných priamych nákladov
nájomcu, ktoré sa pripo čítajú k sume vykázanej ako majetok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —107
▼B
23. Nie je vhodné, aby sa záväzky za prenajímaný majetok prezentovali
vúčtovnej závierky ako odpo čet z hodnoty prenajímaného majetku.
Ak sa pri prezentácii záväzkov v súvahe urobí rozlí šenie medzi obe ž-
nými a neobe žnými záväzkami, rovnaké rozlí šenie sa urobí pre lízin-
gové záväzky.
24. Za čiatočné priame náklady často vznikajú v súvislosti so špecifickými
lízingovými činnos ťami, akými sú vyjednávanie a zabezpe čovanie
lízingových dohôd. Náklady identifikované ako náklady priamo prira-diteľnéčinnostiam vykonávaným nájomcom pre finan čný lízing sa
pripo čítavajú k sume vykázanej ako majetok.
Následné ocenenie
25. Minimálne lízingové splátky sa rozdelia medzi finan čný poplatok
a zní ženie nesplateného záväzku. Finan čný poplatok sa alokuje do
každého obdobia po čas doby lízingu tak, aby sa zabezpe čila
konštantná pravidelná úroková sadzba z ostávajúceho zostatku
záväzku. Podmienené nájomné sa ú čtuje ako náklad v obdobiach,
v ktorých vznikne.
26. V praxi mô že nájomca pri alokácii finan čného poplatku do období
počas doby lízingu pou žiťna zjednodu šenie výpo čtu niektoré formy
pribli žných hodnôt.
27. Pri finan čnom lízingu vznikajú v ka ždom ú čtovnom období náklady
na odpisy odpisovate ľného majetku, ako aj finan čné náklady. Politika
odpisovania pri odpisovate ľnom prenajímanom majetku je konzi-
stentná s politikou pre odpisovate
ľný majetok vo vlastníctve
a vykázané odpisy sa vypo čítavajú v súlade s IAS 16 Nehnute ľnosti,
stroje a zariadenia a IAS 38 Nehmotný majetok . Ak nie je primeraná
istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, majetok sa
úplne odpí šep očas doby lízingu alebo, ak je krat šia, po čas jeho doby
použiteľnosti.
28. Odpisovate ľná suma prenajímaného majetku sa systematicky alokuje
do ka ždého ú čtovného obdobia po čas doby predpokladaného pou ží-
vania konzistentne s politikou odpisovania, ktorú nájomca uplat ňuje
pre odpisovate ľný majetok, ktorý je vo vlastníctve. Ak je primeraná
istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, doba pred-
pokladaného pou žívania je doba pou žiteľnosti majetku; inak sa
majetok odpisuje po čas doby lízingu alebo, ak je krat šia, po čas
doby jeho pou žiteľnosti.
29. Suma nákladov na odpisy majetku a finan čného nákladu za obdobie je
zriedkavo rovnaká ako lízingové splátky splatné za dané obdobie,
a preto je nevhodné vykáza ťlen splatné lízingové splátky ako náklad.
Podľa toho je nepravdepodobné, že majetok a súvisiaci záväzok sa
budú po za čiatku doby lízingu v sumách rovna ť.
30. Pri stanovovaní, či sa hodnota prenajímaného majetku zní žila, ú čtovná
jednotka uplat ňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
31. Nájomcovia, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7 Finan čné nástroje:
zverejnenie, zverejnia o finan čných lízingoch aj tieto informácie:
a) za ka ždú triedu majetku čistú ú čtovnú hodnotu k súvahovému d ňu;
b) zosúhlasenie medzi celkovou sumou minimálnych lízingových
splátok k súvahovému d ňu a ich sú časnou hodnotou. Okrem
toho ú čtovná jednotka zverejní celkovú hodnotu budúcich mini-
málnych lízingových splátok k súvahovému d ňu a ich sú časnú
hodnotu pre ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
c) podmienené nájomné vykázané ako náklad za obdobie;
d) celková suma budúcich minimálnych sublízingových splátok, pri
ktorých sa o čakáva, že budú prijaté v rámci nevypovedate ľných
sublízingov k súvahovému d ňu;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —108
▼B
e) všeobecný opis významných lízingových dohôd nájomcu zah ŕňa-
júcich okrem iného tieto skuto čnosti:
i) základ, na ktorom sú ur čené podmienené nájomné splátky;
ii) existenciu a podmienky opcií na obnovu alebo kúpu
a podmienky automatického zvy šovania a
iii) obmedzenia ur čené lízingovými dohodami, ako sú napríklad
tie, ktoré sa týkajú dividend, dodato čného dlhu a ďalšieho
lízingu.
32. Okrem toho pre nájomcov majetku prenajímaného v rámci finan čných
lízingov platia po žiadavky na zverejnenie v súlade s IAS 16, IAS 36,
IAS 38, IAS 40 a IAS 41.
Operatívne lízingy
33. Lízingové splátky v rámci operatívneho lízingu sa vykazujú ako
náklad rovnomerne po čas doby lízingu, pokia ľiný systematický
základ nezodpovedá viac časovému modelu ú žitkov pou žívateľa(1).
34. Pri operatívnych lízingoch sa lízingové splátky (okrem nákladov za
služby, ako sú poistenie a údr žba) vykazujú ako náklad rovnomerne,
pokia ľiný systematický základ nezodpovedá viac časovému modelu
úžitkov pou žívateľa, aj ke ďsplátky nie sú zalo žené na takomto
základe.
35. Nájomcovia, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7, zverejnia
o operatívnych lízingoch aj tieto informácie:
a) celkovú sumu budúcich minimálnych lízingových splátok v rámci
nevypovedate ľného operatívneho lízingu za ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
b) celkovú sumu budúcich minimálnych sublízingových splátok, pri
ktorých sa o čakáva, že budú prijaté v rámci nevypovedate ľných
sublízingov k súvahovému d ňu;
c) lízingové a sublízingové splátky vykázané ako náklad za dané
obdobie, s oddelenými sumami za minimálne lízingové splátky,
podmienené nájomné a sublízingové splátky;
d) všeobecný opis významných lízingových dohôd nájomcu zah ŕňa-
júcich okrem iného tieto skuto čnosti:
i) základ, na ktorom sú ur čené podmienené nájomné splátky;
ii) existenciu a podmienky opcií na obnovu alebo kúpu
a podmienky automatického zvy šovania a
iii) obmedzenia ur čené lízingovými dohodami, ako sú napríklad
tie, ktoré sa týkajú dividend, dodato čného dlhu a ďalšieho
lízingu.
LÍZINGY V Ú ČTOVNÝCH ZÁVIERKACH PRENAJÍMATE ĽOV
Finan čné lízingy
Prvotné vykázanie
36. Prenajímatelia vykazujú majetok dr žaný v rámci finan čného lízingu vo
svojich súvahách a prezentujú ho ako poh ľadávku v sume, ktorá sa
rovná čistej investícii do lízingu.
37. V rámci finan čného lízingu prenajímate ľprevádza v podstate v šetky
riziká a odmeny plynúce z právneho vlastníctva, a poh ľadávka
z lízingových splátok sa teda chápe u prenajímate ľa ako splatenie
istiny a finan čný výnos za náhradu výdavkov a odmenu prenajímate ľa
za jeho investíciu a slu žby.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —109
(1) Pozri tie žSIC-15 Operatívny lízing –stimuly .
▼B
38. Prenajímate ľomčasto vzniknú za čiatočné priame náklady a zah ŕňajú
sumy, akými sú provízie, právne poplatky a interné náklady, ktoré sú
prírastkové a priamo priradite ľné rokovaniu a dohadovaniu lízingu.
Z nich sú vylú čené v šeobecné re žijné náklady, akými sú tie, ktoré
vytvárajú tímy predaja a marketingu. Pri finan čných lízingoch, okrem
tých, ktoré poskytujú výrobcovia alebo obchodníci ako prenajímatelia,
sú za čiatočné priame náklady zahrnuté do prvotného ocenenia poh ľa-
dávky z finan čného lízingu a zni žujú sumu výnosu vykázaného po čas
doby lízingu. Implicitná úroková miera lízingu je definovaná takým
spôsobom, žez ačiatočné priame náklady sú automaticky zahrnuté do
pohľadávky z finan čného lízingu a nie je potrebné pripo čítavaťich
samostatne. Náklady vynalo žené prenajímate ľmi, ktorí sú výrobcami
alebo obchodníkmi, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovaním
lízingu sú vylú čené z definície za čiatočných priamych nákladov.
Z toho dôvodu sú vylú čené z čistej investície do lízingu a vykazujú
sa ako náklad pri vykazovaní zisku z predaja, čo je pri finan čnom
lízingu zvy čajne na za čiatku doby lízingu.
Následné ocenenie
39. Vykázanie finan čného výnosu je zalo žené na modeli odzrkad ľujúcom
konštantnú pravidelnú mieru návratnosti čistej investície prenajímate ľa
do finan čného lízingu.
40. Cie ľom prenajímate ľa je alokova ťfinan čný výnos po čas doby lízingu
systematickým a racionálnym spôsobom. Toto alokovanie výnosu je
založené na modeli odzrkad ľujúcom kon štantnú pravidelnú mieru
návratnosti čistej investície prenajímate ľa do finan čného lízingu.
Lízingové splátky súvisiace s obdobím, s výnimkou nákladov za
služby, sa uplat ňujú oproti hrubej investícii do lízingu tak, aby sa
nimi zní žila tak istina, ako aj nerealizovaný finan čný výnos.
41. Odhadované nezaru čené reziduálne hodnoty pou žité pri výpo čte
hrubej investície prenajímate ľa do lízingu sa pravidelne prehodnocujú.
Ak nastalo zní ženie v odhadovanej nezaru čenej reziduálnej hodnote,
alokácia výnosu po čas doby lízingu sa reviduje a okam žite sa vyká že
prípadné zní ženie vzh ľadom na časovo rozlí šené sumy.
41A. Majetok v rámci finan čného lízingu, ktorý sa klasifikuje ako majetok
držaný na predaj (alebo bol zaradený do skupiny na vyradenie, ktorá
sa klasifikuje ako dr žaná na predaj) v súlade s IFRS 5 Dlhodobý
majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti sa účtuje v súlade
s uvedeným IFRS.
42. Prenajímatelia, ktorí sú výrobcami alebo obchodníkmi, vykazujú zisk
alebo stratu z predaja v tom období, v ktorom ich ú čtovná jednotka
vykazuje v súlade s politikou uplat ňovanou pri priamom predaji. Ak
sa stanovujú umelo nízke úrokové sadzby, zisk z predaja sa obmedzína vý šku, ktorá by sa pou
žila, ak by sa ú čtovala trhová úroková
sadzba. Náklady vynalo žené prenajímate ľmi, ktorí sú výrobcami
alebo obchodníkmi, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovanímlízingu sa vykazujú ako náklad, ke ďsa vyká že zisk z predaja.
43. Výrobcovia alebo obchodníci často ponúkajú zákazníkom vo ľbu kúpy
alebo lízingu majetku. Finan čný lízing majetku prenajímate ľmi, ktorí
sú výrobcami alebo obchodníkmi, spôsobuje vznik dvoch typov
výnosu:
a) zisk alebo strata zodpovedajúca zisku alebo strate vyplývajúcej
z priameho predaja prenajímaného majetku za be žné predajné
ceny, zoh ľadňujúce v šetky uplatnite ľné objemové alebo obchodné
rabaty, a
b) finan čný výnos za dobu lízingu.
44. Výnosom z predaja vykázaného na za čiatku doby lízingu prenajíma-
teľom, ktorý je výrobcom alebo obchodníkom, je reálna hodnota
majetku alebo, ak je ni žšia, sú časná hodnota minimálnych lízingových
splátok nabiehajúca prenajímate ľovi, vypo čítaná pri trhovej úrokovej
sadzbe. Nákladom na predaj vykázaný k za čatiu doby lízingu je obsta-
rávacia cena, alebo ú čtovná hodnota, ak je odli šná, prenajímanej
nehnute ľnosti mínus sú časná hodnota nezaru čenej reziduálnej
hodnoty. Rozdiel medzi tr žbou z predaja a nákladom na predaj je
zisk z predaja, ktorý sa vykazuje v súlade s politikou ú čtovnej
jednotky pre priamy predaj.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —110
▼B
45. Prenajímatelia, ktorí sú výrobcami alebo obchodníkmi, niekedy stano-
vujú umelo nízke úrokové sadzby, aby prilákali zákazníkov. Pou ží-
vanie takýchto sadzieb by malo za následok, ževčase predaja sa
vykáže nadmerná časťvýnosu z celkového výnosu transakcie. Ak
sú stanovené umelo nízke úrokové sadzby, zisk z predaja sa obmedzí
na vý šku, ktorá by sa pou žila, ak by sa ú čtovala trhová úroková
sadzba.
46. Náklady vynalo žené prenajímate ľom, ktorý je výrobcom alebo
obchodníkom, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovaním finan čného
lízingu, sa vykazujú ako náklad na za čiatku doby lízingu, preto že
súvisia najmä s vytváraním zisku z predaja výrobcu alebo obchodníka.
47. Poskytovatelia lízingu, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7, zverejnia
pri finan čných lízingoch aj tieto informácie:
a) zosúhlasenie medzi sumou hrubej investície do lízingu
k súvahovému d ňuas ú časnou hodnotou poh ľadávky
z minimálnych lízingových splátok k súvahovému d ňu. Okrem
toho ú čtovná jednotka zverejní hrubú investíciu do lízingu
as účasnú hodnotu poh ľadávky z minimálnych lízingových splátok
k súvahovému d ňu, a to za ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
b) nerealizovaný finan čný výnos;
c) nezaru čené reziduálne sumy pripadajúce prenajímate ľovi;
d) akumulované opravné polo žky k nevymo žiteľným poh ľadávkam
z minimálnych lízingových splátok;
e) podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie;
f) všeobecný opis významných lízingových dohôd prenajímate ľa.
48. Ako indikátor rastu je často u žitočné uvies ťtiežhrubú investíciu
mínus nerealizovaný výnos v nových obchodoch, ktoré pribudlipočas obdobia, po odpo čítaní príslu šných súm zru šených lízingov.
Operatívne lízingy
49. Prenajímatelia prezentujú majetok, ktorý je predmetom operatívnych
lízingov, vo svojej súvahe pod ľa charakteru majetku.
50. Lízingový výnos z operatívnych lízingov sa vykazuje vo výnosoch
rovnomerne po čas doby lízingu, pokia ľiný systematický základ
nezodpovedá viac časovému modelu, ktorým sa pou žitie ú žitku odvo-
deného z prenajímaného majetku zni žuje. (
1)
51. Náklady, vrátane odpisov, ktoré vzniknú v súvislosti s lízingovými
výnosmi, sa vykazujú ako náklady. Lízingový výnos (okrem príjmov
za poskytnuté slu žby, akými sú poistenie a údr žba) sa vykazuje vo
výnosoch rovnomerne po čas doby lízingu, aj ke ďpríjmy nie sú zalo-
žené na takomto základe, pokia ľiný systematický základ nezodpo-
vedá viac časovému modelu, ktorým sa pou žitie ú žitku odvodeného
z prenajímaného majetku zni žuje.
52. Za čiatočné priame náklady vynalo žené prenajímate ľmi pri vyjedná-
vaní a dohadovaní operatívneho lízingu sa pripo čítavajú k ú čtovnej
hodnote prenajímaného majetku a vykazujú ako náklad po čas doby
lízingu na rovnakom základe ako lízingový výnos.
53. Politika odpisovania je pri odpisovate ľnom prenajímanom majetku
konzistentná s be žnou odpisovou politikou prenajímate ľa pre podobný
majetok a odpisovanie sa vypo čítava v súlade s IAS 16 a IAS 38.
54. Pri stanovovaní, či sa hodnota prenajímaného majetku zní žila, uplat-
ňuje ú čtovná jednotka IAS 36.
55. Prenajímate ľ, ktorý je výrobcom alebo obchodníkom, nevykazuje pri
uzavretí operatívneho lízingu zisk z predaja, preto že to nie je ekviva-
lent predaja.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —111
(1) Pozri tie žSIC-15 Operatívny lízing –stimuly .
▼B
56. Prenajímatelia, okrem splnenia po žiadaviek IFRS 7, zverejnia pri
operatívnych lízingoch aj tieto informácie:
a) budúce minimálne lízingové platby z nevypovedate ľných operatív-
nych lízingov v celkovej hodnote a za ka ždé z týchto období:
i) do jedného roka;
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ťrokov;
iii) viac ako pä ťrokov;
b) celkové podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie;
c) všeobecný opis lízingových dohôd prenajímate ľa.
57. Okrem toho pre prenajímate ľov majetku prenajímaného v rámci
operatívnych lízingov platia po žiadavky na zverej ňovanie uvedené
v IAS 16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41.
TRANSAKCIE PREDAJA A SPÄTNÉHO LÍZINGU
58. Transakcia predaja a spätného lízingu zah ŕňa predaj majetku a spätný
lízing toho istého majetku. Lízingová splátka a predajná cena súzvyčajne vzájomne závislé, preto že sú dohodnuté ako celok. Ú čto-
vanie transakcie predaja a spätného lízingu závisí od typu lízingu,
ktorý obsahuje.
59. Ak má transakcia predaja a spätného lízingu za následok finan čný
lízing, akýko ľvek prebytok tr žieb z predaja nad ú čtovnú hodnotu
predajca –nájomca nevykazuje okam žite ako výnos. Namiesto toho
sa odlo ží a odpisuje po čas doby lízingu.
60. Ak je spätný lízing finan čným lízingom, transakcia je prostriedok,
pomocou ktorého prenajímate ľposkytuje nájomcovi financie, pri čom
majetok je zárukou. Z tohto dôvodu nie je vhodné pova žovať
prebytok tr žieb z predaja nad ú čtovnú hodnotu za výnos. Takýto
prebytok sa odlo ží a odpisuje po čas doby lízingu.
61. Ak má transakcia predaja a spätného lízingu za následok operatívny
lízing a je zrejmé, že transakcia je stanovená v reálnej hodnote, ka ždý
zisk alebo strata sa vykazuje okam žite. Ak je predajná cena pod
reálnou hodnotou, ka ždý zisk alebo strata sa vykazuje okam žite
okrem prípadu, ak je strata kompenzovaná budúcimi lízingovými
splátkami pod trhovú cenu, vtedy sa strata odlo ží a odpisuje pomerne
k lízingovým splátkam po čas obdobia, v ktorom sa predpokladá
používanie majetku. Ak je predajná cena nad reálnou hodnotou,
prebytok nad reálnou hodnotou sa odlo ží a odpisuje po čas obdobia,
v ktorom sa predpokladá pou žívanie majetku.
62. Ak je spätný lízing operatívnym lízingom a lízingové splátky
a predajná cena sú stanovené v reálnej hodnote, v skuto čnosti do šlo
kb ežnej predajnej transakcii a akýko ľvek zisk alebo strata sa vyka-
zuje okam žite.
63. Ak je pri operatívnych lízingoch reálna hodnota v čase transakcie
predaja a spätného lízingu men šia ako ú čtovná hodnota majetku, strata
rovnajúca sa sume rozdielu medzi ú čtovnou hodnotou a reálnou
hodnotou sa vyká že okam žite.
64. Pri finan čných lízingoch nie sú žiadne takéto úpravy potrebné, pokia ľ
nedošlo k zní ženiu hodnoty; v takom prípade sa ú čtovná hodnota
zníži na spätne získate ľnú sumu v súlade s IAS 36.
65. Po žiadavky na zverejnenia pre nájomcov a prenajímate ľov sa uplat-
ňujú rovnako na transakcie predaja a spätného lízingu. Po žadovaný
opis významných lízingových dohôd vedie k zverejneniu jedine čných
alebo nezvy čajných ustanovení zmluvy alebo podmienok transakcií
predaja a spätného lízingu.
66. Transakcie predaja a spätného lízingu mô žus pĺňaťkritériá oddeleného
zverej ňovania pod ľa IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
67. Pod ľa odseku 68 sa spätné uplat ňovanie tohto štandardu odporú ča, ale
nepožaduje. Ak sa štandard neuplat ňuje spätne, zostatok akéhoko ľvek2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —112
▼B
prebiehajúceho finan čného lízingu sa pova žuje za správne ur čený
prenajímate ľom a ďalej sa ú čtuje v súlade s ustanoveniami tohto
štandardu.
68. Ú čtovná jednotka, ktorá predtým uplat ňovala IAS 17 (revidovaný
v roku 1997), uplat ňuje zmeny a doplnenia vykonané týmto štan-
dardom spätne na v šetky lízingy, alebo ak sa IAS 17 (revidovaný
v roku 1997) neuplat ňoval spätne, na v šetky lízingy uzatvorené od
začiatku uplat ňovania tohto štandardu.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
69. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce
sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 17 (REVIDOVANÉHO V ROKU 1997)
70. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 17 Lízingy (revidovaný v roku
1997).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —113
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 18
Výnosy
CIEĽ
Výnosy sú v Koncep čnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky defi-
nované ako zvý šenie ekonomických ú žitkov po čas účtovného obdobia vo forme
prítoku alebo zvý šenia aktív alebo zní ženie záväzkov, čo má za následok
zvýšenie vlastného imania, iné ako to, ktoré je spojené s vkladmi osôb podie ľa-
júcimi sa na vlastnom imaní ú čtovnej jednotky. Výnosy zah ŕňajú tak výnosy
zb ežnejčinnosti, ako aj iné výnosy a zisky. Výnosy z be žnejčinnosti sú výnosy,
ktoré vznikajú z be žných činností ú čtovnej jednotky a uvádzajú sa pod mnohými
názvami vrátane názvov tr žby, poplatky za slu žby, úroky, dividendy a tantiémy.
Cieľom tohto štandardu je stanovi ťspôsob ú čtovania výnosov vznikajúcich
zu rčitých druhov transakcií a udalostí.
Hlavnou otázkou pri ú čtovaní výnosov z be žných činností je stanovi ť, kedy tieto
výnosy vykazova ť. Výnosy sa vykazujú, ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťbudúce ekonomické ú žitky a tieto ú žitky sa mô žu spo ľa-
hlivo oceni ť. Týmto štandardom sa ur čujú okolnosti, za ktorých budú tieto
kritériá splnené, a teda sa vyká žu výnosy. Štandardom sa poskytuje aj praktický
návod na uplat ňovanie týchto kritérií.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní výnosov vznikajúcich
z týchto transakcií a udalostí:
a) predaj tovaru;
b) poskytovanie slu žieb a
c) pou žívanie majetku ú čtovnej jednotky inými stranami, z čoho
plynie úrok, tantiémy a dividendy.
2. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 18 Vykazovanie výnosov , schvá-
lený v roku 1982.
3. Tovar zah ŕňa tovar vyrobený ú čtovnou jednotkou na ú čely predaja
a tovar nakúpený na ú čelyďalšieho predaja, ako napríklad tovar
nakúpený obchodníkom alebo pozemky a iné nehnute ľnosti dr žané
s cieľomďalšieho predaja.
4. Poskytovanie slu žieb zah ŕňa spravidla vykonávanie zmluvne dohod-
nutej úlohy ú čtovnou jednotkou po čas dohodnutého obdobia. Slu žby
sa mô žu poskytova ťpočas jedného alebo viacerých období. Niektoré
zmluvy na poskytovanie slu žieb sa priamo vz ťahujú na zmluvy
o zhotovení, napríklad na slu žby vedúcich projektov a architektov.
Výnosy vznikajúce z týchto zmlúv nie sú predmetom tohto štandardu,
ale zaobchádza sa s nimi v súlade s po žiadavkami pre zmluvy
o zhotovení tak, ako je to špecifikované v IAS 11 Zmluvy o zhotovení .
5. Pri pou žití majetku ú čtovnej jednotky inými stranami vznikajú výnosy
vo forme:
a) úroku –poplatkov za pou žitie pe ňažných prostriedkov alebo
peňažných ekvivalentov alebo súm, ktoré sú splatné ú čtovnej
jednotke;
b) tantiém –poplatkov za pou žitie dlhodobého majetku ú čtovnej
jednotky, napríklad patentov, obchodných zna čiek, autorských
práv a po čítačového softvéru, a
c) dividend –rozdelenia ziskov dr žiteľom investícií do vlastného
imania v pomere, v akom sa podie ľajú na vlastníctve ur čitej triedy
kapitálu.
6. Tento štandard sa nezaoberá výnosmi pochádzajúcimi z:
a) lízingových zmlúv (pozri IAS 17 Lízingy );
b) dividend pochádzajúcich z investícií, ktoré sa ú čtujú metódou
vlastného imania (pozri IAS 28 Podiely v pridru žených podni-
koch);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —114
▼B
c) poistných zmlúv v rámci rozsahu pôsobnosti IFRS 4 Poistné
zmluvy ;
d) zmien reálnej hodnoty finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
alebo z ich vyradenia (pozri IAS 39 Finan čné nástroje: vykazo-
vanie a oce ňovanie) ;
e) zmien hodnoty iného obe žného majetku;
f) prvotného vykázania a zo zmien reálnej hodnoty biologického
majetku týkajúceho sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri IAS 41
Poľnohospodárstvo );
g) prvotného vykázania po ľnohospodárskej výroby (pozri IAS 41) a
h)ťažby nerastov.
DEFINÍCIE
7. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Výnosy sú hrubé príjmy ekonomických ú žitkov ktoré vznikajú
v danom období z be žných činností ú čtovnej jednotky, ak tieto príjmy
majú za následok iné zvý šenie vlastného imania ako zvý šenie súvi-
siace s vkladmi od osôb, ktoré sa na ňom podie ľajú.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova-nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
8. Výnosy zah ŕňajú len hrubé príjmy ekonomických ú žitkov prijatých
alebo nárokovaných ú čtovnou jednotkou na jej vlastný ú čet. Sumy
vybrané v mene tretích strán, akými sú napríklad dane z predaja,
dane z tovarov a slu žieb a dane z pridanej hodnoty, nie sú ekono-
mickými ú žitkami, ktoré plynú do ú čtovnej jednotky a nemajú za
následok zvý šenie vlastného imania. Preto sú z výnosov vylú čené.
Podobne, pri zastupovaní tretej strany, hrubé príjmy ekonomických
ú
žitkov zah ŕňajú sumy vybrané v mene príkazcu, ktoré nemajú za
následok zvý šenie vlastného imania ú čtovnej jednotky. Sumy vybrané
v mene príkazcu nie sú výnosom. Namiesto toho je výnosom sumaprovízie.
OCEŇOVANIE VÝNOSOV
9. Výnosy sa oce ňujú v reálnej hodnote prijatej alebo nárokovanej proti-
hodnoty. (
1)
10. Suma výnosov vznikajúca z transakcie je obvykle ur čená zmluvou
medzi ú čtovnou jednotkou a kupujúcim alebo pou žívateľom majetku.
Je ocenená v reálnej hodnote prijatej alebo nárokovanej protihodnotypo zoh ľadnení v šetkých obchodných zliav a objemových rabatov
poskytovaných ú čtovnou jednotkou.
11. Vo vä čšine prípadov má protihodnota formu pe ňažných prostriedkov
alebo pe ňažných ekvivalentov a suma výnosov predstavuje sumu
prijatých alebo nárokovaných pe ňažných prostriedkov alebo pe ňaž-
ných ekvivalentov. Ak je v šak príjem pe ňažných prostriedkov alebo
peňažných ekvivalentov odlo žený, mô žeb yťreálna hodnota protihod-
noty ni žšia, ako menovitá hodnota prijatých alebo nárokovaných
peňazí. Napríklad ú čtovná jednotka mô že poskytnú ťkupujúcemu
bezúro čný úver alebo prija ťod kupujúceho ako protihodnotu za
predaj tovaru zmenku, ktorá má ni žšiu ako trhovú úrokovú sadzbu.
Ak sa takouto dohodou v skuto čnosti vytvára finan čná transakcia,
reálna hodnota protihodnoty je ur čená diskontovaním v šetkých budú-
cich príjmov pomocou kalkulovanej úrokovej sadzby. Kalkulovanúúrokovú sadzbu je mo žné konkrétnej šie určiťbuďz:
a) preva ž
ujúcej úrokovej sadzby pre podobný nástroj emitenta
s podobným kreditným hodnotením, alebo
b) úrokovej sadzby, ktorou sa menovitá hodnota tohto nástroja
diskontuje na be žnú pe ňažnú predajnú cenu tovaru alebo slu žieb.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —115
(1) Pozri tie žSIC-31 Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby.
▼B
Rozdiel medzi reálnou hodnotou a menovitou hodnotou protihodnoty
sa vykazuje ako výnos z úrokov pod ľa odsekov 29 a 30 a pod ľa
IAS 39.
12. Ak sa tovary alebo slu žby vymie ňajú alebo zamie ňajú za tovary alebo
služby, ktoré majú podobnú povahu a hodnotu, výmena sa nepova žuje
za transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy. Často je to prípad komodít,
akými sú olej alebo mlieko, ke ďdodávatelia menia alebo zamie ňajú
zásoby na rôznych miestach tak, aby v čas vyhoveli dopytu na
konkrétnom mieste. Ak sa tovar predáva alebo ak sa slu žby poskytujú
výmenou za nepodobný tovar alebo slu žby, výmena sa pova žuje za
transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy. Výnosy sa oce ňujú v reálnej
hodnote prijatého tovaru alebo slu žieb, upravenej o sumu v šetkých
prevedených pe ňažných prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov.
Ak nie je mo žné reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb spo ľa-
hlivo ur čiť, výnosy sa ocenia v reálnej hodnote postúpeného tovaru
alebo slu žieb, upravenej o sumu v šetkých prevedených pe ňažných
prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov.
IDENTIFIKÁCIA TRANSAKCIE
13. Kritériá vykazovania sa v tomto štandarde obvykle uplat ňujú na ka ždú
transakciu osobitne. Za ur čitých okolností je v šak nevyhnutné uplat-
ňovaťkritériá vykazovania aj na samostatne identifikovate ľné zlo žky
jednej transakcie tak, aby sa zoh ľadnila podstata tejto transakcie.
Napríklad ak predajná cena výrobku zah ŕňa identifikovate ľnú sumu
určenú na následný servis, táto suma sa odlo ží a vyká že ako výnos
počas obdobia, v ktorom sa uvedený servis uskuto čňuje. Naopak,
kritériá vykazovania sa uplat ňujú na dve alebo viac transakcií
spolo čne, ak sú spojené takým spôsobom, že ich komer čnému ú činku
nie je mo žné porozumie ťbez odkazu na skupinu transakcií ako celok.
Účtovná jednotka mô že napríklad preda ťtovar a sú časne uzavrie ť
samostatnú zmluvu na spätný nákup tovaru k neskor šiemu dátumu,
pričom dochádza k negácii podstatného ú činku transakcie; v tomto
prípade sa obe transakcie posudzujú spolo čne.
PREDAJ TOVARU
14. Výnosy z predaja tovaru sa vyká žu, ak sú splnené v šetky tieto
podmienky:
a) účtovná jednotka previedla na kupujúceho podstatné riziká
a odmeny vyplývajúce z vlastníctva tovaru;
b) účtovná jednotka si neponecháva ani pokra čujúcu mana žérsku
spoluzodpovednos ťv miere obvykle zodpovedajúcej vlastníctvu,
ani efektívnu kontrolu nad predaným tovarom;
c) suma výnosu sa mô že spo ľahlivo oceni ť;
d) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené s transakciou, a
e) náklady, ktoré vznikli alebo ktoré vzniknú v súvislosti
s transakciou, sa mô žu spo ľahlivo oceni ť.
15. Posúdenie momentu, ke ďúčtovná jednotka previedla podstatné riziká
a odmeny vyplývajúce z vlastníctva na kupujúceho, si vy žaduje
preskúmanie okolností transakcie. Vo vä čšine prípadov sa prevod
rizík a odmien vyplývajúcich z vlastníctva zhoduje s prevodom práv-neho nároku alebo odovzdaním majetku kupujúcemu. Je tomu tak priväčšine maloobchodných predajov. V iných prípadoch dochádza
k prevodu rizík a odmien vyplývajúcich z vlastníctva v inom čase
ako v čase prevodu právneho nároku alebo odovzdania majetku.
16. Ak si ú čtovná jednotka ponecháva podstatné riziká vyplývajúce
z vlastníctva, transakcia nie je predajom a výnos sa nevykazuje.
Účtovná jednotka si mô že ponecha ťpodstatné riziká vyplývajúce
z vlastníctva nieko ľkými spôsobmi. Príkladmi situácií, v ktorých si
môžeúčtovná jednotka ponecha ťvýznamné riziká a odmeny vyplý-
vajúce z vlastníctva, sú:
a) ak si ú čtovná jednotka ponecháva záväzok za neuspokojivú výkon-
nosť, na ktorý sa nevz ťahujú be žné záru čné ustanovenia;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —116
▼B
b) ak je prijatie výnosu z konkrétneho predaja podmienené vytvo-
rením výnosov kupujúceho z jeho predaja tovaru;
c) ak podmienky dodávky tovaru obsahujú aj jeho in štaláciu
ai nštalácia tvorí podstatnú sú časťpredmetu plnenia zmluvy
aúčtovná jednotka ju e šte nedokon čila a
d) ak má kupujúci právo odstúpi ťod kúpy z dôvodu uvedeného
v predajnej zmluve a ú čtovná jednotka nepozná pravdepodobnos ť
možnosti takéhoto odstúpenia.
17. Ak si ú čtovná jednotka ponechá len nepodstatné riziko vyplývajúce
z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos sa vyká že. Napríklad
predávajúci si mô že ponecha ťprávny nárok na tovar výlu čne preto,
aby chránil vymáhate ľnosťsplatnej sumy. V takomto prípade, ak
účtovná jednotka previedla podstatné riziká a odmeny vyplývajúce
z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos sa vyká že. Iným
príkladom situácie, ke ďsi účtovná jednotka ponechala len nepodstatné
riziko vyplývajúce z vlastníctva, mô žeb yťmaloobchodný predaj, ke ď
sa v prípade nespokojnosti zákazníka ponúka vrátenie pe ňazí. V tomto
prípade sa výnosy vyká žuvčase predaja za predpokladu, že pred-
ávajúci mô že spo ľahlivo odhadnú ťmieru vracania tovaru, ktoré
nastane v budúcnosti a na základe predchádzajúcich skúsenostía iných dôle žitých faktorov sa vyká že záväzok na vrátenie pe ňazí.
18. Výnosy sa vykazujú, len ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťekonomické ú žitky spojené s transakciou.
V niektorých prípadoch to nemusí by ťpravdepodobné, pokia
ľsa
neprijme protihodnota, alebo pokia ľsa neodstráni neistota. Nemusí
byťnapríklad isté, či zahrani čnýštátny orgán udelí povolenie zaplati ť
úhradu za predaj, ktorý sa uskuto čnil v zahrani čí. Ak sa povolenie
udelí, neistota sa odstráni a výnosy sa vyká žu. Ak v šak vznikne
neistota o vymo žiteľnosti sumy, ktorá u žbola zahrnutá do výnosov,
nevymo žiteľná suma alebo suma, ktorej vymo žiteľnosťprestala by ť
pravdepodobná, sa vyká že ako náklad, a nie ako úprava pôvodne
vykázanej sumy výnosov.
19. Výnosy a náklady, ktoré sa vz ťahujú na rovnakú transakciu alebo inú
udalos ť, sa vykazujú sú časne; tento proces sa vo v šeobecnosti nazýva
priraďovanie výnosov k nákladom. Náklady, vrátane záruk a iných
nákladov, ktoré vzniknú po odoslaní tovaru, sa mô žu zvy čajne spo ľa-
hlivo ur čiť, ak boli splnené aj ostatné podmienky na vykázanie
výnosov. Výnosy sa v šak nemô žu vykáza ť, ak nie je mo žné náklady
spoľahlivo ur čiť; za týchto okolností sa ka ždá užprijatá protihodnota
za predaj tovaru vyká že ako záväzok.
POSKYTOVANIE SLU ŽIEB
20. Ak sa dá výsledok transakcie zah ŕňajúcej poskytovanie slu žieb spo ľa-
hlivo odhadnú ť, výnos spojený s transakciou sa vyká že pod ľa stup ňa
dokon čenia transakcie k súvahovému d ňu. Výsledok transakcie sa
môže spo ľahlivo odhadnú ť, ak sú splnené v šetky tieto podmienky:
a) suma výnosu sa dá spo ľahlivo oceni ť;
b) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené s transakciou;
c) stupe ňdokon čenia transakcie k súvahovému d ňu sa dá spo ľahlivo
oceni ťa
d) náklady vzniknuté pri transakcii a náklady vynalo žené na dokon-
čenie transakcie sa dajú spo ľahlivo oceni ť(1).
21. Vykázanie výnosov pod ľa stup ňa dokon čenia transakcie sa často
označuje ako metóda percenta dokon čenia. Pod ľa tejto metódy sa
výnosy vykazujú v tých ú čtovných obdobiach, v ktorých sa slu žby
poskytnú. Vykázanie výnosov týmto spôsobom poskytuje u žitočné
informácie o rozsahu poskytovania činností v oblasti slu žieb
a o výsledkoch za dané obdobie. Vykazovanie výnosov týmto
spôsobom sa po žaduje aj v IAS 11. Po žiadavky tohto štandardu sú
vo všeobecnosti uplatnite ľné na vykazovanie výnosov a súvisiacich
nákladov pri transakcii zah ŕňajúcej poskytovanie slu žieb.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —117
(1) Pozri tie žSIC-27 Ohodnotenie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu lízingu
a SIC-31 Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby.
▼B
22. Výnosy sa vyká žu len vtedy, ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťekonomické ú žitky spojené s transakciou. Ak
však vznikne neistota o vymo žiteľnosti sumy u žzahrnutej do
výnosov, nevymo žiteľná suma alebo suma, ktorej vymo žiteľnosť
prestala by ťpravdepodobná, sa vyká že ako náklad, a nie ako úprava
sumy pôvodne vykázaného výnosu.
23. Ú čtovná jednotka je vo v šeobecnosti schopná vykonáva ťspoľahlivé
odhady po tom, ako sa dohodla s ostatnými stranami transakcie na:
a) vymáhate ľných právach ka ždej strany za slu žbu, ktorú budú tieto
strany poskytova ťa prijíma ť;
b) protihodnote, ktorá sa vymení, a
c) spôsobe a podmienkach vysporiadania.
Pre ú čtovnú jednotku je tie žspravidla nevyhnutné ma ťúčinný interný
systém finan čného rozpo čtovania a vykazovania. Ú čtovná jednotka
preskúmava a, ak je to potrebné, reviduje odhady výnosov po čas
poskytovania slu žieb. Potreba takýchto revízií nemusí nevyhnutne
nazna čovať,že výsledok transakcie sa nemô že spo ľahlivo odhadnú ť.
24. Stupe ňdokon čenia transakcie sa mô žeu rčiťrôznymi metódami.
Účtovná jednotka pou žíva tú metódu, ktorá spo ľahlivo stanovuje
uskuto čnené slu žby. V závislosti od charakteru transakcie mô žu
tieto metódy zah ŕňať:
a) preh ľady vykonanej práce;
b) doposia ľposkytnuté slu žby ako percentuálny podiel celkových
služieb, ktoré sa majú poskytnú ť, alebo
c) pomer medzi doposia ľvzniknutými nákladmi a odhadovanými
celkovými nákladmi na transakciu. Do hodnoty doposia ľvzniknu-
tých nákladov sa zah ŕňajú iba náklady za doposia ľuskuto čnené
služby. Do odhadovaných celkových nákladov na transakciu sa
zahŕňajú len náklady za poskytnuté slu žby alebo slu žby, ktoré sa
majú poskytnú ť.
Priebe žné platby a preddavky prijaté od zákazníkov často nevyjadrujú
rozsah poskytnutých slu žieb.
25. Z praktických dôvodov, ke ďsa poskytované slu žby skladajú
z neur čiteľného po čtu úkonov vykonávaných po čas daného obdobia,
výnosy sa vykazujú rovnomerne po čas daného obdobia, pokia ľneexi-
stuje dôkaz, že nejaká iná metóda nevyjadruje lep šie stupe ňdokon-
čenia. Ak je ur čitý úkon ove ľa dôle žitejší ako ktorýko ľvek iný úkon,
vykázanie výnosu sa odlo ží do uskuto čnenia tohto dôle žitého úkonu.
26. Ak nie je mo žné výsledok transakcie zahr ňujúcej poskytovanie slu žieb
spoľahlivo odhadnú ť, výnosy sa vyká žu len v rozsahu vykázaných
nákladov, ktoré je mo žné získa ťspäť.
27. V po čiatočných štádiách transakcie sa často stáva, že výsledok transakcie
nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť. Napriek tomu mô žeb yťpravdepo-
dobné, žeúčtovná jednotka získa spä ťvýdavky vynalo žené na transakciu.
Preto sa výnos vykazuje len v rozsahu vynalo žených výdavkov, pri
ktorých sa o čakáva, žes ad a j úz í s k a ťspäť.K eďže výsledok transakcie
nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť,n e v y k á žes ažiaden zisk.
28. Ak nie je mo žné výsledok transakcie spo ľahlivo odhadnú ťa nie je
pravdepodobné, že sa vynalo žené výdavky získajú spä ť, výnos sa
nevyká že a vynalo žené výdavky sa vyká žu ako náklady daného
obdobia. Ak u žpominuli neistoty, ktoré bránili spo ľahlivému odhadu
výsledku zmluvy, výnos sa vyká že v súlade s odsekom 20 a nie
v súlade s odsekom 26.
ÚROK, TANTIÉMY A DIVIDENDY
29. Výnosy za u žívanie majetku ú čtovnej jednotky inými stranami,
z ktorých plynie úrok, tantiémy a dividendy, sa vykazujú pod ľa
zásad stanovených v odseku 30, ak:
a) je pravdepodobné, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťekono-
mické ú žitky spojené s transakciou, a
b) sumu výnosov je mo žné spo ľahlivo oceni ť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —118
▼B
30. Výnosy sa vykazujú na týchto základoch:
a) úrok sa vykazuje pomocou metódy efektívnej úrokovej miery
podľa ustanovení IAS 39 odsekov 9 a AG5 a žAG8;
b) tantiémy sa vykazujú na akruálnom princípe v súlade s podstatou
súvisiacej zmluvy a
c) dividendy sa vykazujú v prípade, ak je stanovené právo akcionára
dostáva ťplatbu.
31. [Vypú šťa sa.]
▼M7
32. Ak nabehol nezaplatený úrok e šte pred nadobudnutím úro čenej inve-
stície, následné prijatie úroku sa rozdelí medzi obdobie predchádza-
júce nadobudnutiu a obdobie po nadobudnutí; ako výnos sa vyká že
ibačasťzodpovedajúca obdobiu po nadobudnutí.
▼B
33. Tantiémy sa časovo rozli šujú pod ľa podmienok príslu šnej zmluvy
a takto sa obvykle aj vykazujú, pokia ľ, vychádzajúc z podstaty
zmluvy, nie je vhodnej šie vykáza ťvýnosy na nejakom inom systema-
tickom a rozumnom základe.
34. Výnosy sa vykazujú len vtedy, ak je pravdepodobné, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťekonomické ú žitky spojené s transakciou. Ak
však vznikne neistota o vymo žiteľnosti sumy u žzahrnutej do
výnosov, nevymo žiteľná suma alebo suma, ktorej vymo žiteľnosť
prestala by ťpravdepodobná, sa vyká že ako náklad, a nie ako úprava
sumy pôvodne vykázaného výnosu.
ZVEREJ ŇOVANIE
35. Ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) účtovnú politiku prijatú na vykazovanie výnosov vrátane metód
prijatých na stanovovanie stup ňa dokon čenia transakcií zahr ňujú-
cich poskytovanie slu žieb;
b) sumu ka ždej významnej kategórie výnosov vykázaných po čas
obdobia vrátane výnosov vzniknutých z:
i) predaja tovaru;
ii) poskytovania slu žieb;
iii) úrokov;
iv) tantiém;
v) dividend a
c) sumu výnosov, ktoré vznikajú z výmeny tovaru alebo slu žieb
zahrnutých v ka ždej významnej kategórii výnosov.
36. Ú čtovná jednotka zverej ňuje v šetky podmienené záväzky
a podmienené aktíva v súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky
a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené aktíva mô žu
vzniknú ťz polo žiek, akými sú náklady na záruky, právne nároky,
pokuty alebo mo žné straty.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
37. Tento štandard nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky, ktoré sa
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1995 alebo neskôr.
▼M7
38. Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej
účtovnej jednotky alebo pridru ženého podniku (zmeny a doplnenia
IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného
výkazníctva a IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka )
vydané v máji 2008 –zmenil a doplnil odsek 32. Ú čtovná jednotka
uplatňuje túto zmenu a doplnenie prospektívne na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje súvisiace zmeny
a doplnenia v odsekoch 4 a 38A IAS 27 na skor šie obdobie, uplat ňuje
súčasne zmenu a doplnenie uvedené v odseku 32.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —119
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 19
Zamestnanecké po žitky
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísa ťspôsob ú čtovania a zverej ňovania zamest-
naneckých po žitkov. Štandard po žaduje, aby ú čtovná jednotka vykázala:
a) záväzok, ke ďzamestnanec poskytol slu žbu výmenou za zamestnanecké
požitky, ktoré sa majú vyplati ťv budúcnosti, a
b) náklad, ke ďúčtovná jednotka spotrebúva ekonomický ú žitok plynúci zo
služby poskytnutej zamestnancom výmenou za zamestnanecké po žitky.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Zamestnávate ľuplatní tento štandard pri ú čtovaní v šetkých zamestna-
neckých po žitkov s výnimkou tých, na ktoré sa vz ťahujú ustanovenia
IFRS 2 Platby na základe podielov .
2. Tento štandard sa netýka vykazovania programov zamestnaneckých
požitkov (pozri IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných
programov ).
3. Medzi zamestnanecké po žitky, na ktoré sa tento štandard vz ťahuje,
patria tie, ktoré sú poskytnuté:
a) pod ľa formálnych programov alebo iných formálnych dohôd medzi
účtovnou jednotkou a jednotlivými zamestnancami, skupinami
zamestnancov alebo ich zástupcami;
b) pod ľap ožiadaviek právnych predpisov, alebo na základe dohôd
uzavretých pre jednotlivé odvetvia, ktoré po žadujú, aby ú čtovné
jednotky prispievali do národných, štátnych, odvetvových alebo
iných programov viacerých zamestnávate ľov, alebo
c) na základe neformálnych zvyklostí, ktoré vyvolávajú vznik mimo-
zmluvnej povinnosti. Neformálne zvyklosti vedú k vzniku mimo-
zmluvnej povinnosti, ak ú čtovná jednotka nemá inú reálnu alterna-
tívu, len zamestnanecké po žitky vyplati ť. Príkladom mimo-
zmluvnej povinnosti je situácia, ke ďby zmena neformálnych
zvyklostí ú čtovnej jednotky mohla zaprí činiťneprijate ľné po ško-
denie vz ťahov so zamestnancami.
4. Medzi zamestnanecké po žitky patria:
a) krátkodobé zamestnanecké po žitky, ako napríklad mzdy, platy
a príspevky na sociálne zabezpe čenie, platená ro čná dovolenka
a platená zdravotná dovolenka, podiely na zisku a odmeny (aksú splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia)a nepe ňažné po žitky (ku ktorým patrí zdravotná starostlivos ť,
poskytovanie bývania, áut a bezplatne alebo so z ľavou poskytova-
ných tovarov alebo slu žieb) pre sú časných zamestnancov;
b) po žitky po skon čení zamestnania, ako napríklad penzie, iné
dôchodkové po žitky, životné poistenie po skon čení zamestnania
a zdravotná starostlivos ťpo skon čení zamestnania;
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky vrátane nároku na doda-
točnú dovolenku za odpracovaný po čet rokov a iné osobitné dovo-
lenky, po žitky pri výro čiach, alebo iné po žitky za dlhodobú
službu, po
žitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti a aj
podiely na zisku, odmeny a odlo žené náhrady, a
d) po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru.
Preto žek a ždá z kategórií uvedených v písmenách a) a žd) má
rozdielne charakteristiky, tento štandard ustanovuje pre ka ždú kate-
góriu osobitné po žiadavky.
5. Medzi zamestnanecké po žitky patria po žitky poskytované bu ď
zamestnancom, alebo rodinným príslu šníkom a mô žu sa vysporiada ť
peňažnými úhradami (alebo poskytovaním tovaru alebo slu žieb) bu ď
priamo v prospech zamestnancov, ich man želiek a man želov, detí,
alebo iných rodinných príslu šníkov, alebo iným osobám, ako naprí-
klad pois ťovne.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —120
▼B
6. Zamestnanec mô že poskytova ťslužby ú čtovnej jednotke na plný
úväzok, na čiastočný úväzok, na trvalom, príle žitostnom alebo
dočasnom základe. Na ú čely tohto štandardu patria medzi zamest-
nancov aj členovia predstavenstva a iní členovia mana žmentu.
DEFINÍCIE
7. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto bli žšie
určených významoch:
Zamestnanecké po žitky sú v šetky formy protihodnôt poskytnutých
účtovnou jednotkou výmenou za slu žby poskytované zamestnancami.
▼M8
Krátkodobé zamestnanecké po žitkysú zamestnanecké po žitky (iné ako
požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré sú
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom
zamestnanec poskytol súvisiacu slu žbu.
▼B
Požitky po skon čení zamestnania sú zamestnanecké po žitky (iné ako
požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré sú
splatné po skon čení zamestnania.
Programy po žitkov po skon čení zamestnania predstavujú formálne
alebo neformálne dohody, pri ktorých ú čtovná jednotka poskytuje
požitky po skon čení zamestnania jednému alebo viacerým zamest-
nancom.
Programy so stanovenými príspevkami sú programy po žitkov po
skončení zamestnania, pri ktorých jednotka platí pevne stanovené
príspevky do samostatnej jednotky (fondu) a nebude ma ťžiadne
právne vymo žiteľnú alebo mimozmluvnú povinnos ťzaplati ťďalšie
príspevky, ak fond nebude ma ťmajetok posta čujúci na úhradu v šet-
kých zamestnaneckých po žitkov súvisiacich so zamestnancovou
službou v sú časnom a minulých obdobiach.
Programy so stanovenými po žitkami sú programy po žitkov po skon-
čení zamestnania, iné ako programy so stanovenými príspevkami.
Programy viacerých zamestnávate ľovsú programy so stanovenými
príspevkami (iné ako štátne programy) alebo programy so stanove-
nými po žitkami (iné ako štátne programy), ktoré:
a) zdru žujú majetok poskytnutý viacerými ú čtovnými jednotkami,
ktoré sa nenachádzajú pod spolo čnou kontrolou, a
b) pou žívajú tento majetok na poskytnutie po žitkov zamestnancom
viac ako jednej ú čtovnej jednotky, pri čom úrove ňpríspevkov
ap ožitkov sa ur čuje bez oh ľadu na identitu ú čtovnej jednotky,
ktorá zamestnáva príslu šných zamestnancov.
▼M8
Iné dlhodobé zamestnanecké po žitkysú zamestnanecké po žitky (iné
ako po žitky po skon čení zamestnania a po žitky vyplývajúce
z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré sa nemusia splati ťdo dvaná-
stich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamestnanec poskytol
súvisiacu slu žbu.
▼B
Požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru sú zamestna-
necké po žitky, na ktoré vznikol nárok v dôsledku bu ď:
a) rozhodnutia ú čtovnej jednotky ukon čiťzamestnanie zamestnanca
pred dátumom riadneho odchodu do dôchodku, alebo
b) rozhodnutia zamestnanca akceptova ťdobrovo ľné rozviazanie
pracovného pomeru výmenou za tieto po žitky.
Nárokovate ľné zamestnanecké po žitky sú zamestnanecké po žitky,
ktoré nie sú podmienené pokra čovaním zamestnania v budúcnosti.
Súčasná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov predstavuje
súčasnú hodnotu o čakávaných budúcich platieb potrebných na vyspo-
riadanie záväzku vyplývajúceho zo zamestnancovej slu žby
vs účasnom období a minulých obdobiach, bez odpo čítania majetku
programu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —121
▼B
Náklady na sú časnú slu žbusú zvý šením sú časnej hodnoty záväzku zo
stanovených po žitkov, vyplývajúceho zo zamestnancovej slu žby
vs účasnom období.
Úrokové náklady predstavujú zvý šenie sú časnej hodnoty záväzku zo
stanovených po žitkov, ktoré vzniká v priebehu obdobia, preto žes ú
požitky o jedno obdobie bli žšie k ich vysporiadaniu.
Majetok programu zahŕňa:
a) majetok v dr žbe fondu poskytujúceho dlhodobé zamestnanecké
požitky a
b) poistné zmluvy sp ĺňajúce kritériá.
Majetok v dr žbe fondu poskytujúceho dlhodobé zamestnanecké po žitky
je majetok (iný ne žneprevodite ľné finan čné nástroje vydané vykazu-
júcou ú čtovnou jednotkou), ktorý:
a) dr žíúčtovná jednotka (fond), ktorá je z právneho h ľadiska odde-
lená od vykazujúcej ú čtovnej jednotky a slú ži len na výplatu alebo
kapitalizáciu zamestnaneckých po žitkov, a
b) je pou žiteľný len na výplatu alebo kapitalizáciu záväzkov zo
zamestnaneckých po žitkov, nie v šak na úhradu záväzkov vo či
verite ľom danej ú čtovne jednotky (ani v rámci konkurzného
konania) a nemo žno ho vráti ťdo vykazujúcej ú čtovnej jednotky,
okrem týchto prípadov:
i) majetok zostávajúci vo fonde posta čuje na vysporiadanie v šet-
kých príslu šných záväzkov zo zamestnaneckých po žitkov
programu alebo vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo
ii) majetok sa vráti vykazujúcej ú čtovnej jednotke ako náhrada za
užvyplatené zamestnanecké po žitky.
Poistná zmluva sp ĺňajúca kritériá je poistná zmluva (1) vystavená
poisťovate ľom, ktorý nie je spriaznenou osobou vykazujúcej ú čtovnej
jednotky (ako je vymedzené v IAS 24 Zverejnenia
spriaznených osôb ), keďsa plnenia z poistnej zmluvy:
a) mô žu pou žiťlen na výplatu alebo úhradu zamestnaneckých
požitkov v rámci vymedzeného programu po žitkov a
b) nemô žub yťk dispozícii verite ľom vykazujúcej ú čtovnej jednotky
(ani v rámci konkurzného konania) a nemô žu sa vyplati ťvykazu-
júcej ú čtovnej jednotke, okrem týchto prípadov:
i) plnenia predstavujú prebytky majetku, ktoré nie sú potrebné na
splnenie v šetkých záväzkov zo zamestnaneckých po žitkov
krytých poistkou, alebo
ii) plnenia sa vrátia vykazujúcej ú čtovnej jednotke ako náhrada za
užvyplatené zamestnanecké po žitky.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova-
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
▼M8
Výnos z majetku programu znamená úroky, dividendy a iné výnosy
plynúce z majetku programu, spolu s realizovanými a nerealizovanýmiziskami alebo stratami z majetku programu, po odpo čítaní v šetkých
nákladov na správu programu (iných ako nákladov zahrnutých
v aktuárskych predpokladoch pou žívaných na oce ňovanie povinnosti
zo stanovených po žitkov) a v šetkých daní týkajúcich sa samotného
programu.
▼B
Aktuárske zisky a straty sa skladajú z:
a) úprav vyplývajúcich zo skuto čného vývoja (vplyv rozdielov medzi
predchádzajúcimi aktuárskymi predpokladmi a skuto čnosťou) a
b) vplyvu zmien v aktuárskych predpokladoch.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —122
(1) Poistná zmluva sp ĺňajúca kritériá nemusí by ťnevyhnutne poistnou zmluvou, tak ako je
vymedzená v IFRS 4 Poistné zmluvy .
▼M8
Náklady minulej služby sú zmenou sú časnej hodnoty povinnosti zo
stanovených po žitkov za slu žbu zamestnanca v predchádzajúcich
obdobiach, ktorá sa prejaví v sú časnom období a vyplýva zo zave-
denia alebo zo zmien po žitkov po skon čení zamestnania alebo iných
dlhodobých zamestnaneckých po žitkov. Náklady minulej slu žby mô žu
byťbuďkladné (ke ďpožitky sú zavedené alebo zlep šené tak, žes a
súčasná hodnota povinnosti zo stanovených po žitkov zvy šuje), alebo
záporné (ke ďexistujúce po žitky sú zmenené tak, žes as ú časná
hodnota povinnosti zo stanovených po žitkov zni žuje).
▼B
KRÁTKODOBÉ ZAMESTNANECKÉ PO ŽITKY
8. Krátkodobé zamestnanecké po žitky zahr ňujú polo žky ako napríklad:
a) mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpe čenie,
▼M8
b) krátkodobé platené vo ľno (ako napríklad platená ro čná dovolenka
a platená zdravotná dovolenka), kde sa má náhrada za vo ľno
vyplati ťdo 12 mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamest-
nanci poskytli súvisiacu zamestnaneckú slu žbu,
▼B
c) podiely na zisku a odmeny splatné do 12 mesiacov po skon čení
obdobia, v ktorom zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu, a
d) nepe ňažné po žitky (medzi ktoré patrí zdravotná starostlivos ť,
bývanie, poskytovanie áut, bezplatne alebo so z ľavou poskytova-
ných tovarov alebo slu žieb) pre sú časných zamestnancov.
9. Ú čtovanie krátkodobých zamestnaneckých po žitkov je vo v šeobec-
nosti jednoduché, preto že k oceneniu záväzku alebo nákladu sa nepo-
žaduje uplat ňovanie aktuárskych predpokladov a neexistuje mo žnosť
vzniku žiadneho aktuárskeho zisku alebo straty. Navy še sa záväzky
z krátkodobých zamestnaneckých po žitkov pri oce ňovaní nediskon-
tujú.
Vykazovanie a oce ňovanie
Všetky krátkodobé zamestnanecké po žitky
10. Ak zamestnanec ú čtovnej jednotke poskytol slu žbu po čas účtovného
obdobia, táto jednotka vyká že nediskontovanú sumu krátkodobých
zamestnaneckých po žitkov, pri ktorých sa o čakáva, že budú vyplatené
výmenou za túto slu žbu:
a) ako záväzok (výdavok budúcich období), po odrátaní akejko ľvek
užuhradenej sumy. Ak suma u žuhradených súm presiahne nedi-
skontovanú sumu po žitkov, ú čtovná jednotka vyká že tento
nadbytok ako majetok (náklad budúcich období) v rozsahu,v akom bude platba vies ťnapríklad k zní ženiu budúcich platieb
alebo k refundácií pe ňažných prostriedkov, a
b) ako náklad, pokia ľinýštandard nepo žaduje alebo nepovo ľuje
zahrnutie týchto po žitkov do obstarávacích nákladov majetku
(pozri napríklad IAS 2 Zásoby a IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia ).
V odsekoch 11, 14 a 17 sa vysvet ľuje, ako ú čtovná jednotka uplatní
túto po žiadavku vo vz ťahu ku krátkodobým zamestnaneckým
požitkom vo forme plateného vo ľna, programov podielov na zisku
a odmien.
Krátkodobé platené vo ľno
11. Ú čtovná jednotka vyká žeočakávané náklady na krátkodobé zamest-
nanecké po žitky vo forme plateného vo ľna pod ľa odseku 10 takto:
a) v prípade akumulácie plateného vo ľna vtedy, ke ďzamestnanci
poskytujú slu žbu, ktorá zvy šuje rozsah ich nárokov na platené
voľno v budúcnosti, a
b) v prípade neakumulovaného plateného vo ľna vtedy, ke ďdôjde
k uplatneniu nároku na vo ľno.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —123
▼B
12. Ú čtovná jednotka mô žed aťzamestnancom platené vo ľno z rôznych
dôvodov, vrátane dovolenky, choroby a krátkodobej pracovnej neschop-
nosti, materskej dovolenky, ú časti v súdnej porote a vojenskej slu žby.
Nároky na platené vo ľno patria do dvoch kategórií:
a) akumulovate ľné a
b) neakumulovate ľné.
13. Akumulovate ľné platené vo ľná sú tie, ktoré sa prená šajú do ďalšieho
obdobia a mô žu sa pou žiťv budúcich obdobiach, ak sa nárok na ne
vs účasnom období plne nevyu žil. Akumulovate ľné platené vo ľná mô žu
byťnárokovate ľné (inými slovami, zamestnanci majú právo na pe ňažnú
náhradu za nevyu žitie nároku na vo ľno), alebo nenárokovate ľné (ke ď
zamestnanci nemajú právo na pe ňažnú náhradu za nevyu žitie nároku na
voľno). Povinnos ťvzniká, ke ďzamestnanci poskytli slu žbu, ktorá zvý ši
rozsah ich nároku na budúce platené vo ľná. Záväzok existuje a je vyká-
zaný, aj ke ďplatené vo ľná nie sú nárokovate ľné, hoci mo žnosť,že
zamestnanci mô žu odís ťpred tým, ako vyu žijú nenárokovate ľné akumu-
lované oprávnenie, mô že ovplyvni ťocenenie tohto záväzku.
14. Ú čtovná jednotka ocení o čakávané náklady akumulovaného plateného
voľna v sume, ktorú o čakáva, že dodato čne zaplatí ako výsledok
nevyu žitého nároku akumulovaného k súvahovému d ňu.
15. Metódou uvedenou v predchádzajúcom odseku sa oce ňuje záväzok
sumou dodato čných platieb, pri ktorých sa o čakáva, že vzniknú výhradne
za k u m u l á c i en á r o k o v .Ú čtovná jednotka nemusí v mnohých prípadoch
vykona ťpodrobné výpo čty, aby mohla odhadnú ť,že neexistuje
významný záväzok vyplývajúci z nevyu žitia nároku na platené vo ľno.
Napríklad záväzok z titulu zdravotnej dovolenky bude zrejme významnýlen vtedy, ak existuje formálna alebo neformálna dohoda, žen e v y u žitá
platená zdravotná dovolenka sa mô žev y u žiťako platená dovolenka.
Príklad na ilustráciu odsekov 14 a 15
Účtovná jednotka má 100 zamestnancov, z ktorých ka ždý má
každoročne nárok na pä ťpracovných dní zdravotnej dovolenky.
Nevyu žitý nárok na zdravotnú dovolenku sa mô žep r e n i e s ťdo nasle-
dujúceho kalendárneho roku. Zdravotná dovolenka sa najprv berie
zn á r o k uz as ú časný rok a potom z akéhoko ľvek prenosu zostatku
z predchádzajúceho roka (princíp LIFO). K 30. decembru 20X1predstavuje priemerná hodnota nevyu žitého nároku dva dni na
každého zamestnanca. Ú čtovná jednotka na základe minulých
skúseností, o ktorých predpokladá, že budú pokra čovať,očakáva,
že 92 zamestnancov si v roku 20X2 nezoberie viac ako pä ťdní
platenej zdravotnej dovolenky a že zo zostávajúcich 8 zamestnancov
si každý zoberie v priemere šesťa pol d ňa zdravotnej dovolenky.
Účtovná jednotka o čakáva, že uhradí dodato čných 12 dní zdra-
votnej dovolenky v dôsledku nevyu žitého nároku akumulovaného
k 31. decembru 20X1 (jeden a pol d ňa pre ka ždého z ôsmich
zamestnancov). Preto táto jednotka vykazuje záväzok, ktorý sa
rovná platbe za 12 dní zdravotnej dovolenky.
16. Neakumulovate ľné platené vo ľná sa neprená šajú: zaniknú, ak nárok
súčasného obdobia nie je plne vyu žitý a zamestnancom nevzniká
nárok na pe ňažnú náhradu za nevyu žité nároky na vo ľno.Často je
to prípad platby za práceneschopnos ť(v rozsahu, v akom nevyu žité
minulé nároky nezvy šujú budúce nároky), materskú dovolenku
a platené vo ľná za ú časťv súdnej porote alebo za vojenskú slu žbu.
Účtovná jednotka a ždo doby čerpania vo ľna nevykazuje záväzok
alebo náklady, preto že slu žba zamestnanca nezvy šuje sumu po žitku.
Programy podielov na zisku a programy odmien
17. Ú čtovná jednotka vyká žeočakávaný náklad podielov na zisku
a platieb odmien pod ľa ustanovení odseku 10 vtedy a len vtedy, ak:
a) má existujúcu zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ťuskuto čniť
takéto platby v dôsledku minulých udalostí a
b) mô že sa vykona ťspoľahlivý odhad záväzku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —124
▼B
Súčasný záväzok existuje vtedy a len vtedy, ke ďúčtovná jednotka
nemá reálne inú mo žnosť, len platby uskuto čniť.
18. Pod ľa niektorých programov podielov na zisku dostávajú zamestnanci
podiel na zisku, len ak zostávajú v ú čtovnej jednotke po čas stanove-
ného obdobia. Takéto programy vytvárajú mimozmluvnú povinnos ť,
preto že zamestnanci poskytujú slu žbu, ktorá, ak zamestnanci zostávajú
v zamestnaní do konca vymedzeného obdobia, zvy šuje sumu, ktorá sa
má vyplati ť. Oce ňovaním takýchto mimozmluvných povinností sa
zohľadňuje mo žnosť,že niektorí zamestnanci mô žu odís ťbez prijatia
platieb podielov na zisku.
Príklad na ilustráciu odseku 18
Pri programe podielov na zisku sa po žaduje, aby ú čtovná
jednotka platila stanovený podiel zo svojho čistého ro čného
zisku zamestnancom, ktorí pracovali po čas celého roku. Ak
žiaden zo zamestnancov po čas roku neodíde, celkové platby
podielov na zisku za rok budú 3 % zisku. Ú čtovná jednotka
odhaduje, že fluktuácia zamestnancov zní ži platby na 2,5 %
zisku.
Účtovná jednotka vyká že záväzok a náklad vo vý ške 2,5 % zisku.
19. Ú čtovná jednotka nemusí ma ťzákonnú povinnos ťvyplati ťodmeny.
Napriek tomu ú čtovná jednotka má vo zvyku v niektorých prípadoch
odmeny vypláca ť. V takýchto prípadoch má ú čtovná jednotka mimo-
zmluvnú povinnos ť, preto že nemá inú reálnu alternatívu, len odmeny
vyplati ť. Oce ňovanie mimozmluvnej povinnosti zoh ľadňuje mo žnosť,
že niektorí zamestnanci mô žu odís ťbez získania odmeny.
20. Ú čtovná jednotka mô že vykona ťspoľahlivý odhad svojej zákonnej
alebo mimozmluvnej povinnosti vyplývajúcej z programu podielov
na zisku alebo programu odmien vtedy a len vtedy, ak:
a) formálne podmienky programu obsahujú vzorec na ur čenie vý šky
požitku;
b) účtovná jednotka ur čí sumy, ktoré budú vyplatené pred tým, ako je
účtovná závierka schválená na zverejnenie, alebo
c) skúsenosti z minulej praxe jasne potvrdzujú vý šku mimozmluvnej
povinnosti ú čtovnej jednotky.
21. Záväzok pod ľa programov podielov na zisku a programov odmien
vyplýva zo slu žby zamestnanca a nie z transakcie s vlastníkmi
účtovnej jednotky. Preto ú čtovná jednotka vykazuje náklady
programov podielu na zisku a programov odmien nie ako rozdeleniečistého zisku, ale ako náklady obdobia.
22. Ak platby podielov na zisku a odmien nie sú celkom splatné do
dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamestnanci
poskytli súvisiacu slu žbu, pova žujú sa tieto platby za ostatné dlhodobé
zamestnanecké po žitky (pozri odseky 126 a ž131).
Zverej ňovanie
23. Hoci tento štandard nepo žaduje osobitné zverejnenia o krátkodobých
zamestnaneckých po žitkoch, iné štandardy mô žu tieto zverejnenia
požadova ť. Napríklad IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách ,
vyžaduje zverejnenia o zamestnaneckých po žitkoch pre členov vrcho-
lového vedenia. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky vyžaduje zverej-
nenie nákladov na zamestnanecké po žitky.
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: ROZLI ŠOVANIE MEDZI
PROGRAMAMI SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI A PROGRAMAMI
SO STANOVENÝMI PO ŽITKAMI
24. Medzi po žitky po skon čení zamestnania patria napríklad:
a) dôchodkové po žitky, ako napríklad penzie, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —125
▼B
b) ostatné po žitky po skon čení zamestnania, ku ktorým patria životné
poistenie po skon čení zamestnania a zdravotná starostlivos ťpo
skončení zamestnania.
Dohody, na základe ktorých ú čtovná jednotka poskytuje po žitky po
skončení zamestnania, sú programy po žitkov po skon čení zamest-
nania. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na v šetky takéto
dohody bez oh ľadu na to, či ich sú časťou je alebo nie je zalo ženie
samostatnej ú čtovnej jednotky na prijímanie príspevkov a výplatu
požitkov.
25. Programy po žitkov po skon čení zamestnania sa klasifikujú bu ďako
programy so stanovenými príspevkami, alebo ako programy so stano-venými po žitkami, v závislosti od ekonomickej podstaty programu,
tak ako to vyplýva z jeho základných podmienok. Pod ľa programu
so stanovenými príspevkami:
a) sú právny záväzok alebo mimozmluvná povinnos ťúčtovnej
jednotky limitované sumou, ktorou sa rozhodla prispieva ťdo
fondu. Preto je vý ška po žitkov po skon čení zamestnania, ktorú
zamestnanec dostane, ur čená sumou príspevkov platených
účtovnou jednotkou (a mo žno aj zamestnancom) do programu
požitkov po skon čení zamestnania alebo do pois ťovne, spolu
s výnosmi plynúcimi z investovaných príspevkov, a
b) v dôsledku uvedeného bude aktuárske riziko (po žitky budú ni
žšie,
ako sa o čakávalo) a investi čné riziko (investovaný majetok nebude
stačiťna uspokojenie o čakávaných po žitkov) nies ťzamestnanec.
26. Prípady, pri ktorých záväzok ú čtovnej jednotky nie je limitovaný
sumou, ktorou sa rozhodla prispieva ťdo fondu, ak má ú čtovná
jednotka právnu alebo mimozmluvnú povinnos ť, sú napríklad tieto:
a) vzorec na výpo čet po žitkov programu, ktorý nie je zalo žený
výhradne na vý ške príspevkov;
b) záruka stanovenej výnosnosti investovaných príspevkov danej bu ď
nepriamo prostredníctvom programu, alebo priamo, alebo
c) tých neformálnych zvyklostí, z ktorých vzniká mimozmluvná
povinnos ť. Mimozmluvná povinnos ťmôže napríklad vzniknú ť,
keďúčtovná jednotka v predchádzajúcich obdobiach zvy šovala
požitky pre bývalých zamestnancov, aby tieto po žitky udr žali
krok s infláciou, aj ke ďnejestvuje zákonná povinnos ť, aby tak
účtovná jednotka urobila.
27. Pod ľa programov so stanovenými po žitkami:
a) povinnos ťúčtovnej jednotky je poskytova ťdohodnuté po žitky
súčasným a bývalým zamestnancom a
b) aktuárske riziko (po žitky budú nákladnej šie, ako sa o čakávalo)
a investi čné riziko nesie v podstate ú čtovná jednotka. Ak sú aktu-
árske alebo investi čné výsledky hor šie, ako sa o čakávalo, mô žes a
záväzok ú čtovnej jednotky zvý šiť.
28. V ďalej uvedených odsekoch 29 a ž42 sa vysvet ľujú rozdiely medzi
programami so stanovenými príspevkami a programami so stanove-nými po žitkami v kontexte programov viacerých zamestnávate ľov,
štátnych programov a poistených po žitkov.
Programy viacerých zamestnávate ľov
29. Ú čtovná jednotka klasifikuje program, na ktorom sa podie ľajú viacerí
zamestnávatelia, ako program so stanovenými príspevkami alebo ako
program so stanovenými po žitkami, a to pod ľa podmienok programu
(vrátane ka ždej mimozmluvnej povinnosti, ktorá je nad rámec formál-
nych podmienok). Ke ďje program viacerých zamestnávate ľov
programom so stanovenými po žitkami, ú čtovná jednotka:
a) účtuje svoj proporcionálny podiel na záväzku zo stanovených
požitkov, majetku programu a nákladoch súvisiacich
s programom tým istým spôsobom ako pri ka ždom inom programe
so stanovenými po žitkami a
b) zverejní informácie po žadované odsekom 120A.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —126
▼B
30. Ak nie sú dostupné dostato čné informácie na ú čtovanie o programe
viacerých zamestnávate ľov a ktorý má charakter programu so stano-
venými po žitkami, ako o programe zo stanovenými po žitkami,
účtovná jednotka:
a) účtuje o programe pod ľa odsekov 44 a ž46 tak, ako keby to bol
program so stanovenými príspevkami;
b) zverejní:
i) skuto čnosť,že program je programom so stanovenými po žit-
kami, a
ii) dôvod, pre čo nie sú dostupné informácie potrebné na to, aby
účtovná jednotka mohla ú čtovaťo programe ako o programe so
stanovenými po žitkami, a
c) v rozsahu, v akom mô že prebytok alebo deficit programu
ovplyvni ťvýšku budúcich príspevkov, zverejní navy še:
i) všetky dostupné informácie o tomto prebytku alebo deficite;
ii) na základe čoho sa tento prebytok alebo deficit ur čil a
iii) dôsledky pre ú čtovné jednotku, ak nejaké sú.
31. Príkladom programu so stanovenými po žitkami viacerých zamestná-
vateľov je program:
a) ktorý sa financuje priebe žným spôsobom tak, že príspevky za dané
obdobie sú stanovené na úrovni, pri ktorej sa o čakáva, že budú
posta čovaťna výplatu po žitkov splatných v rovnakom období;
a budúce po žitky, na ktoré vznikol nárok po čas sú časného
obdobia, sa vyplatia z budúcich príspevkov a
b) kde zamestnanecké po žitky sú ur čené d ĺžkou slu žby zamestnancov
az ú častnené ú čtovné jednotky nemajú reálne prostriedky na
zrušenie ú časti na programe bez toho, aby zaplatili príspevky za
požitky, na ktoré vznikol nárok zamestnancom ku d ňu zru šenia
účasti. Taký program vytvára pre ú čtovnú jednotku aktuárske
riziko, ak sú celkové náklady po žitkov, na ktoré u žvznikol
nárok k súvahovému d ňu, vy ššie, ako sa o čakávalo, ú čtovná
jednotka bude musie ťbuďzvýšiťsvoje príspevky, alebo
presved čiťzamestnancov, aby súhlasili so zní žením po žitkov.
Preto je takýto program programom so stanovenými po žitkami.
32. Ak sú dostupné dostato čné informácie o programe viacerých zamest-
návate ľov, ktorý je programom so stanovenými po žitkami, ú čtovná
jednotka ú čtuje svoj proporcionálny podiel na záväzkoch zo stanove-
ných po žitkov, majetku programu a nákladoch po žitkov po skon čení
zamestnania súvisiacich s programom rovnakým spôsobom, ako
ok aždom inom programe so stanovenými po žitkami. V niektorých
prípadoch v šak ú čtovná jednotka nemusí by ťschopná ur čiťna
účtovné ú čely svoj podiel na základnej finan čnej situácii
a výsledkoch programu s dostato čnou spo ľahlivos ťou. Mô že to nasta ť,
ak:
a) účtovná jednotka nemá prístup k informáciám o programe, ktoré sú
v súlade s po žiadavkami tohto štandardu, alebo
b) program vystavuje zú častnené ú čtovné jednotky aktuárskym
rizikám súvisiacimi so sú časnými alebo bývalými zamestnancami
iných ú čtovných jednotiek, v dôsledku čoho nejestvuje konzi-
stentný a spo ľahlivý základ na priradenie záväzkov, majetku
programu a nákladov jednotlivým ú čtovným jednotkám zú čast-
neným na programe.
V týchto prípadoch ú čtovná jednotka ú čtuje o programe tak, ako keby
to bol program so stanovenými príspevkami, a zverejní dodato čné
informácie po žadované pod ľa odseku 30.
32A. Medzi programom viacerých zamestnávate ľov a jeho ú častníkmi mô že
existova ťzmluvná dohoda, ktorou sa ur čuje, ako sa prebytok
programu rozdelí medzi ú častníkov (alebo ako sa deficit vyrovná).
Účastník v programe viacerých zamestnávate ľov s takouto dohodou,
ktorý ú čtuje o tomto programe ako o programe v súlade s odsekom2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —127
▼B
30, vyká že majetok alebo záväzky, ktoré vzniknú zo zmluvnej dohody
a z toho vyplývajúce výnosy a náklady cez hospodársky výsledok.
Príklad na ilustráciu odseku 32A
Účtovná jednotka sa zú častňuje na programe so stanovenými
požitkami viacerých zamestnávate ľov a tento program nepripra-
vuje oce ňovanie programu na základe IAS 19. Preto ú čtuje
o programe ako keby to bol program so stanovenými príspev-kami. Ocenenie zdrojov, ktoré nie v súlade s IAS 19, vykazuje
deficit programu 100 miliónov. Programom na základe zmluvy
so zú častnenými zamestnávate ľmi sa odsúhlasil časový plán
príspevkov, ktoré vyrovnajú deficit po čas nasledujúcich piatich
rokov. Celkové príspevky ú čtovnej jednotky pod ľa zmluvy sú 8
miliónov.
Účtovná jednotka vyká že záväzok na príspevky upravené
očasovú hodnotu pe ňazí a rovnaké náklady v hospodárskom
výsledku.
▼M8
32B. V IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva sa
požaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila informácie o niektorých
podmienených záväzkoch. V kontexte programu viacerých zamestná-
vateľov mô že podmienený záväzok vzniknú ťnapríklad:
▼B
a) aktuárskych strát súvisiacich s ostatnými zú častnenými ú čtovnými
jednotkami, preto žek aždá účtovná jednotka, ktorá sa zú častňuje na
programe viacerých zamestnávate ľov, sa podie ľa na aktuárskych
rizikách ka ždej inej zú častnenej ú čtovnej jednotky, alebo
b) akejko ľvek zodpovednosti vyplývajúcej z podmienok programu na
financovanie ka ždého schodku v programe v prípade, ak sa ostatné
účtovné jednotky prestanú zú častňovaťna programe.
33. Programy viacerých zamestnávate ľov sú odli šné od programov so
skupinovou správou. Program so skupinovou správou je len súhrnom
jednotlivých programov jednotlivých zamestnávate ľov spojených do
jedného celku preto, aby umo žnil zú častneným zamestnávate ľom
združovaťich majetok na ú čely investovania a zní ženia nákladov na
riadenie a správu investícií, av šak nároky jednotlivých zamestnáva-
teľov zostávajú oddelené výhradne na uspokojenie po žitkov ich vlast-
ných zamestnancov. Programy so skupinovou správou nepredstavujúvážne účtovné problémy, preto že informácie sú pohotovo dostupné,
aby bolo mo žné s nimi zaobchádza ťrovnakým spôsobom ako
s akýmiko ľvek inými programami jednotlivých zamestnávate ľov,
a preto že takéto programy nevystavujú zú častnené ú čtovné jednotky
aktuárskym rizikám súvisiacim so sú
časnými a bývalými zamestnan-
cami iných ú čtovných jednotiek. Pod ľa definícií tohto štandardu
jednotka musí klasifikova ťprogram so skupinovou správou ako
program so stanovenými príspevkami alebo program so stanovenýmipožitkami v súlade s podmienkami programu (vrátane ka ždej mimo-
zmluvnej povinnosti idúcej nad rámec formálnych podmienok).
Programy so stanovenými po žitkami, ktorých riziká sa delia
medzi rôzne ú čtovné jednotky pod spolo čnou kontrolou
34. Programy so stanovenými po žitkami, ktorých riziká sa delia medzi
rôzne ú čtovné jednotky pod spolo čnou kontrolou, napríklad materský
podnik a jeho dcérske podniky, nie sú programami viacerých zamest-
návate ľov.
34A. Ú čtovná jednotka zú častnená na takomto programe musí dosta ťinfor-
mácie o programe ako celku, ocenenom v súlade s IAS 19, na základe
predpokladov, ktoré platia pre program ako celok. Ak existujezmluvná dohoda alebo stanovená politika na zaú čtovanie čistého
nákladu na stanovené po žitky pre program, ocenený ako celok
v súlade s IAS 19, jednotlivým ú čtovným jednotkám skupiny, ú čtovná
jednotka vo svojej samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke
vykážečistý náklad na takto zaú čtované stanovené po žitky. Ak takáto
dohoda alebo politika neexistuje, čistý náklad na stanovené po žitky sa
vykáže v samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke ú čtovnej
jednotky v skupine, ktorá je právne garantujúcim zamestnávate ľom2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —128
▼B
programu. Iné ú čtovné jednotky v skupine vo svojich samostatných
alebo individuálnych ú čtovných závierkach vyká žu náklad rovnajúci
sa ich záväzku na príspevok za obdobie.
34B. Ú časťna takomto programe je transakcia so spriaznenými osobami
pre ka ždú individuálnu ú čtovnú jednotku skupiny. Preto ú čtovná
jednotka vo svojej samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke
vykoná tieto zverejnenia:
a) zmluvnú dohodu alebo stanovenú politiku na ú čtovanie čistého
nákladu na stanovené po žitky, alebo skuto čnosť,že takáto politika
neexistuje;
b) politiku na ur čenie príspevkov, ktoré má ú čtovná jednotka plati ť;
c) ak ú čtovná jednotka ú čtuje o alokácii čistého nákladu na stanovené
požitky v súlade s odsekom 34A, v šetky informácie o programe
ako celku v súlade s odsekmi 120 a ž121;
d) ak ú čtovná jednotka ú čtuje o splatných príspevkoch za obdobie
v súlade s odsekom 34A, informácie o programe ako celku po ža-
dované v súlade s odsekom 120A písm. b) a že), j), n), o),
q) a odsekom 121. Ostatné zverejnenia po žadované odsekom
120A neuplatní.
35. [Vypú šťa sa.]
Štátne programy
36. Ú čtovná jednotka ú čtuje o štátnom programe rovnakým spôsobom
ako o programe viacerých zamestnávate ľov (pozri odseky 29 a 30).
37. Štátne programy sú zriadené právnymi predpismi, vz ťahujú sa na
všetky ú čtovné jednotky (alebo v šetky ú čtovné jednotky nachádzajúce
sa v konkrétnej kategórii, napríklad v špecifickom odvetví)
a prevádzkuje ich vláda alebo samospráva alebo iný orgán (napríkladnezávislá agentúra vytvorená konkrétne na tento ú čel), ktorý nepo-
dlieha riadeniu alebo vplyvu vykazujúcej ú čtovnej jednotky. Niektoré
programy zriadené ú čtovnou jednotkou poskytujú povinné po žitky,
nahrádzajúce po žitky, na ktoré by sa inak vz ťahoval štátny program,
ako aj dodato čné dobrovo ľné po žitky. Takéto programy sa nepova-
žujú za štátne programy.
38. Štátne programy sú charakterizované ako programy so stanovenými
požitkami alebo so stanovenými príspevkami, a to pod ľa charakteru
záväzku ú čtovnej jednotky, ktorý je ur čený podmienkami programu.
Mnoho štátnych programov sa financuje priebe žným spôsobom:
príspevky za dané obdobie sú stanovené na úrovni, pri ktorej saočakáva, že bude posta čovaťna zaplatenie po žadovaných po žitkov
splatných v rovnakom období; a budúce po žitky, na ktoré vznikol
nárok po čas sú časného obdobia, sa zaplatia z budúcich príspevkov.
Napriek tomu v mnohých štátnych programoch ú čtovná jednotka
nemá zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ťplatiťtieto budúce
požitky: jej jediný záväzok je zaplati ťpríspevky vtedy, ke ďsú splatné
aa kú čtovná jednotka prestane zamestnáva ťosoby zú častnené na
š
tátnom programe, nebude ma ťpovinnos ťzaplati ťpožitky, na ktoré
vznikol nárok jej vlastným zamestnancom v predchádzajúcich rokoch.
Z tohto dôvodu sú štátne programy za be žných okolností programami
so stanovenými príspevkami. V zriedkavých prípadoch, ke ďštátny
program je programom so stanovenými po žitkami, v šak ú čtovná
jednotka uplat ňuje postup uvedený v odsekoch 29 a 30.
Poistené po žitky
39. Ú čtovná jednotka mô že plati ťpoistné, aby zaistila financovanie
programov po žitkov po skon čení zamestnania. Ú čtovná jednotka
účtuje o takomto programe ako o programe so stanovenými príspev-
kami, pokia ľtáto jednotka nebude ma ť(buďpriamo, alebo nepriamo
prostredníctvom programu) zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť
buď:
a) vyplati ťzamestnanecké po žitky v čase ich splatnosti priamo alebo
b) vyplati ťdodato čné sumy, ak pois ťovate ľnehradí v šetky budúce
zamestnanecké po žitky súvisiace so zamestnancovou slu žbou
vs účasnom období a v predchádzajúcich obdobiach.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —129
▼B
Ak si ú čtovná jednotka ponechá takúto právnu alebo mimozmluvnú
povinnos ť,účtuje o takomto programe ako o programe so stanove-
nými po žitkami.
40. Po žitky poistené poistnou zmluvou nemusia ma ťpriamy alebo auto-
matický vz ťah k záväzku jednotky týkajúcemu sa zamestnaneckých
požitkov. Programy po žitkov po skon čení zamestnania, ktoré zah ŕňajú
aj poistné zmluvy, sú predmetom rozli šovania medzi ú čtovaním
a financovaním rovnako ako iné financované programy.
41. V prípade, žeúčtovná jednotka financuje záväzok za po žitky po
skončení zamestnania prispievaním na poistnú zmluvu, pod ľa ktorej
si účtovná jednotka ponechá (bu ďpriamo, alebo nepriamo prostred-
níctvom programu, prostredníctvom mechanizmu na stanovenie poist-ného v budúcnosti alebo na základe vz ťahu osoby spriaznenej
s pois ťovate ľom) zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť, platba
poistného nie je sú časťou dohody so stanovenými príspevkami.
Z toho vyplýva, žeúčtovná jednotka:
a) účtuje poistnú zmluvu sp ĺňajúcu kritériá ako majetok programu
(pozri odsek 7) a
b) vykazuje ostatné poistné zmluvy ako nároky na náhradu (ak
poistky vyhovujú kritériám odseku 104A).
42. Ak poistná zmluva znie na meno ur čitého ú častníka programu alebo
skupiny ú častníkov programu a ú čtovná jednotka nemá zákonnú alebo
mimozmluvnú povinnos ťvyrovna ťakéko ľvek straty zo zmluvy,
účtovná jednotka nie je povinná zaplati ťpo
žitky zamestnancom
a pois ťovate ľmá výhradnú zodpovednos ťza vyplatenie po žitkov.
Platba pevného poistného pod ľa takýchto zmlúv je v podstate vyspo-
riadaním záväzku zo zamestnaneckých po žitkov, a nie investíciou na
splnenie záväzku. Z toho vyplýva, žeúčtovná jednotka u žnemá ani
majetok, ani záväzky. Preto ú čtovná jednotka s takýmito príspevkami
zaobchádza ako s príspevkami do programu so stanovenými príspev-kami.
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVE-
NÝMI PRÍSPEVKAMI
43. Ú čtovanie o programoch so stanovenými príspevkami nie je zlo žité,
preto že záväzok vykazujúcej ú čtovnej jednotky je na ka ždé obdobie
určená sumou, ktorou za toto obdobie do programu prispeje. Z toho
vyplýva, že na ocenenie záväzku alebo nákladu sa nepo žaduje uplat-
ňovanie aktuárskych predpokladov a nejestvuje mo žnosťvzniku aktu-
árskeho zisku alebo straty. Navy še sa pri oce ňovaní záväzkov nepou-
žíva diskontovanie, s výnimkou tých záväzkov, ktoré nie sú úplne
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom
zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu.
Vykazovanie a oce ňovanie
44. Ak zamestnanec poskytoval po čas určitého obdobia ú čtovnej jednotke
službu, táto jednotka vyká že príspevok splatný do programu so stano-
venými príspevkami výmenou za túto slu žbu:
a) ako záväzok (výdavok budúceho obdobia), pri čom sa tento
záväzok zni žuje o sumu ka ždého u žzaplateného príspevku. Ak
presiahne suma u žzaplateného príspevku príspevok, ktorý je
splatný za slu žbu pred ►M5koncom obdobia vykazovania ◄,
účtovná jednotka vyká že takýto prebytok ako majetok (náklad
budúcich období) v takej vý ške, v akej bude toto predplatenie
viesťnapríklad k zní ženiu budúcich platieb alebo k vráteniu
peňazí, a
b) ako náklad obdobia, pokia ľinýštandard nepo žaduje alebo nepo-
voľuje zahrnutie týchto nákladov do obstarávacej ceny majetku
(pozri napríklad IAS 2 Zásoby a IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia ).
45. Ak príspevky do programu so stanovenými príspevkami nie sú úplne
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom
zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu, musia sa diskontova ť
s pou žitím diskontnej sadzby ur čenej v odseku 78.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —130
▼B
Zverej ňovanie
46. Ú čtovná jednotka zverejní sumu vykázanú ako náklady na programy
so stanovenými príspevkami.
47. V prípade, ke ďto po žaduje IAS 24, ú čtovná jednotka zverej ňuje
informácie o príspevkoch do programov so stanovenými príspevkamizačlenov vrcholového vedenia.
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVE-
NÝMI PO ŽITKAMI
48. Ú čtovanie o programoch so stanovenými po žitkami je zlo žité, preto že
na oce ňovanie záväzku a nákladov sa po žaduje pou žitie aktuárskych
predpokladov a existuje mo žnosťvzniku aktuárskych ziskov alebo
strát. Okrem toho sa záväzky oce ňujú s vyu žitím diskontácie, preto že
sa majú vysporiada ťažmnoho rokov potom, ako zamestnanec
poskytol súvisiacu slu žbu.
Vykazovanie a oce ňovanie
49. Programy so stanovenými po žitkami mô žub yťnefinancované z fondu
alebo mô žub y ťúplne alebo čiastočne financované príspevkami
účtovnej jednotky a niekedy aj jej zamestnancov do ú čtovnej jednotky
alebo fondu, ktorý je právne oddelený od vykazujúcej ú čtovnej
jednotky a z ktorého sa zamestnanecké po žitky vyplácajú. Platba
požitkov financovaných z fondu závisí v prípade ich splatnosti nielen
od finan čnej situácie a investi čnej výkonnosti fondu, ale aj od schop-
nosti (a ochoty) ú čtovnej jednotky vyrovna ťprípadný schodok na
majetku fondu. Preto ú čtovná jednotka v podstate zaru čuje aktuárske
a investi čné riziká súvisiace s programom. Z toho vyplýva, že náklady
vykázané v súvislosti s programom so stanovenými po žitkami
nemusia nevyhnutne zodpoveda ťsume príspevku splatného za dané
obdobie.
50. Ú čtovanie programov so stanovenými po žitkami ú čtovnou jednotkou
zahŕňa tieto kroky:
a) pou žitie aktuárskych postupov na vykonanie spo ľahlivého odhadu
sumy po žitku, ktorú si zamestnanci zarobili výmenou za svoju
službu v sú časnom období a predchádzajúcich obdobiach. Tento
postup vy žaduje, aby ú čtovná jednotka ur čila vý šku po žitkov prira-
diteľných sú časnému obdobiu a predchádzajúcim obdobiam (pozri
odseky 67 a ž71) a vykonala odhady (aktuárske predpoklady)
o demografických premenných (ako napríklad fluktuácia zamest-nancov a úmrtnos ť) a finan čných premenných (ako napríklad
budúce zvý šenia platov a nákladov na zdravotnú starostlivos ť),
ktoré budú ma ťvplyv na náklady po žitku (pozri odseky 72 a ž91),
b) diskontovanie takéhoto po žitku pou žitím metódy projektovaných
jednotkových kreditov na ur čenie sú časnej hodnoty záväzku zo
stanovených po žitkov a nákladov sú časnej slu žby (pozri odseky 64
až66);
c) ur čenie reálnej hodnoty akéhoko ľvek majetku programu (pozri
odseky l02 a ž104);
d) ur čenie celkovej vý šky aktuárskych ziskov a strát a sumy tých
aktuárskych ziskov a strát, ktoré by sa mali vykáza ť(pozri
odseky 92 a ž95);
e) pri zavedení nového programu alebo zmeny programu stanovenie
výsledného nákladu minulej slu žby (pozri odseky 96 a ž101) a
f) pri krátení alebo vysporiadaní programu stanovenie z toho vyplý-
vajúceho zisku alebo straty (pozri odseky 109 a ž115).
Ak ú čtovná jednotka má viac ako jeden program so stanovenými
požitkami, pou žíva tieto postupy pri ka ždom významnom programe
samostatne.
51. V niektorých prípadoch mô žu poskytova ťspoľahlivú aproximáciu
podrobných výpo čtov opísaných v tomto štandarde odhady, priemery
a zjednodu šené výpo čty.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —131
▼B
Účtovanie mimozmluvnej povinnosti
52. Ú čtovná jednotka ú čtuje nielen o svojich zákonných povinnostiach
vyplývajúcich z formálnych podmienok programov so stanovenými
požitkami, ale aj o ka ždej mimozmluvnej povinnosti, ktorá vzniká
z neformálnych zvyklostí ú čtovnej jednotky. Neformálne zvyklosti
vedú k vzniku mimozmluvnej povinnosti, ak ú čtovná jednotka nemá
inú reálnu alternatívu, len zamestnanecké po žitky vyplati ť. Príkladom
mimozmluvnej povinnosti je situácia, ke ďby zmena neformálnych
praktík ú čtovnej jednotky mohla zaprí činiťneprijate ľnú ujmu vo
vzťahu k zamestnancom.
53. Formálne podmienky programov so stanovenými po žitkami mô žu
umožňovať, aby ú čtovná jednotka vypovedala svoje záväzky vyplý-
vajúce z programu. Napriek tomu je pre ú čtovnú jednotku zvy čajne
ťažké zru šiťprogram, ak si má udr žaťzamestnancov. Preto, pokia ľ
nejestvuje dôkaz potvrdzujúci opak, ú čtovanie po žitkov po skon čení
zamestnania obsahuje predpoklad, žeúčtovná jednotka, ktorá
vs účasnosti poskytuje takéto po žitky, bude pokra čovaťv tejto praxi
počas obdobia, v ktorom zostanú zamestnanci v práci.
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
54. Suma vykázaná ako záväzok zo stanovených po žitkov je čistý sú čet
týchto súm:
a) sú časná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov vykázaná
k súvahovému d ňu (pozri odsek 64);
b) plus v šetky aktuárske zisky (mínus akéko ľvek aktuárske straty)
nevykázané pre postupy stanovené v odsekoch 92 a 93;
c) mínus v šetky e šte nevykázané náklady minulej slu žby (pozri odsek
96);
d) mínus reálna hodnota vykázaná k súvahovému d ňu, týkajúca sa
toho majetku programu (ak nejaký je), z ktorého sa majú záväzky
uhrádza ťpriamo (pozri odseky 102 a ž104).
55. Sú časná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov predstavuje
celkový záväzok pred odpo čítaním reálnej hodnoty celkového majetku
programu.
56. Ú čtová jednotka stanovuje reálnu hodnotu záväzkov zo stanovených
požitkov a reálnu hodnotu celkového majetku programu s dostato čnou
pravidelnos ťou, aby sa sumy vykázané v ú čtovných závierkach
podstatne nelí šili od súm, ktoré by boli vykázané k súvahovému d ňu.
57. V tomto štandarde sa odporú ča, ale nepo žaduje, aby ú čtovná jednotka
pri oce ňovaní v šetkých podstatných záväzkov za po žitky po skon čení
zamestnania vyu žila slu žby kvalifikovaného aktuára. Ú čtovná
jednotka mô že praktických dôvodov žiadaťod kvalifikovaného
aktuára, aby vykonal podrobné ocenenie záväzku pred ►M5koncom
obdobia vykazovania. ◄Napriek tomu sa výsledky takéhoto hodno-
tenia aktualizujú pri akýchko ľvek významných transakciách a iných
významných zmenách okolností (vrátane zmien trhových cien
a úrokových sadzieb), a to a ždo súvahového d ňa.
58. Suma zistená pod ľa odseku 54 mô žeb yťzáporná (majetok). Ú čtovná
jednotka ocení výsledný majetok v ni žšej hodnote zo:
a) sumy zistenej pod ľa odseku 54 a
b) súhrnu:
i) všetkých nevykázaných čistých aktuárskych strát a nákladov
minulej slu žby (pozri odseky 92, 93 a 96) a
ii) sú časnej hodnoty v šetkých ekonomických ú žitkov dostupných
vo forme refundácií z programu alebo vo forme zní ženia budú-
cich príspevkov do programu. Sú časná hodnota týchto ekono-
mických ú žitkov sa ur čí s pou žitím diskontnej sadzby stano-
venej v odseku 78.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —132
▼B
58A. Uplatnenie odseku 58 nesmie vies ťk vykázaniu zisku, ktorý by bol
len výsledkom aktuárskej straty alebo nákladov minulej slu žby
vb ežnom období alebo straty, ktorá by bola len výsledkom aktuár-
skeho zisku za be žné obdobie. Ú čtovná jednotka preto pod ľa
odseku 54, v rozsahu, v akom vzniká majetok zo stanovených
požitkov ur čený v zhode s odsekom 58 písm. b), okam žite vyká že
tieto prípady:
a)čisté aktuárske straty a náklady minulej slu žby be žného obdobia
v rozsahu presahujúcom zní ženie sú časnej hodnoty ekonomických
úžitkov uvedených v odseku 58 písm. b) bode ii). Ak sa sú časná
hodnota ekonomických ú žitkov nezmení alebo narastie, v šetky
čisté aktuárske straty be žného obdobia a náklad minulej slu žby
za be žné obdobie sa vyká žu okam žite pod ľa odseku 54;
b)čisté aktuárske zisky be žného obdobia po odrátaní nákladu minulej
služby vzniknutého v be žnom období v rozsahu presahujúcom
zvýšenie sú časnej hodnoty ekonomických ú žitkov uvedených
v odseku 58 písm. b) bode ii). Ak sa nezmení alebo sa zní ži
súčasná hodnota ekonomických ú žitkov, vyká že okam žite všetky
čisté aktuárske zisky be žného obdobia po odrátaní nákladu minulej
služby be žného obdobia pod ľa odseku 54.
58B. Odsek 58A sa uplatní na ú čtovnú jednotku, len ak na za čiatku alebo
na konci ú čtovného obdobia vykazuje prebytok (1) v programe so
stanovenými po žitkami, ktorý pod ľa aktuálnych podmienok programu
nemô že úplne spätne získa ťprostredníctvom refundácií alebo krátení
budúcich príspevkov. V takých prípadoch náklad minulej slu žby
a aktuárske straty, ktoré vzniknú v období a ktorých vykázanie saodloží pod ľa odseku 54, zvý šia sumu uvedenú v odseku 58
písm. b) bode i). Ak toto zvý šenie nie je kompenzované rovnakým
znížením sú časnej hodnoty ekonomických ú žitkov, ktoré plnia
podmienky na vykázanie pod ľa odseku 58 písm. b) bodu ii), vznikne
prírastok čistého súhrnu špecifikovaného pod ľa odseku 58 písm. b),
a teda sa vyká že zisk. Odsekom 58A sa za týchto okolností zakazuje
vykazovanie zisku. Pri aktuárskych ziskoch, ktoré vznikajú po čas
účtovného obdobia a ktorých vykazovanie sa odkladá pod ľa
odseku 54, vzniká opa čný ú činok v rozsahu, v akom aktuárske
zisky zni žujú kumulované nevykázané aktuárske straty. Odsekom
58A za týchto okolností zakazuje vykazovanie straty. Príklady uplat-ňovania tohto odseku sa nachádzajú v dodatku C.
59. Majetok mô že vzniknú ť, ak bol program so stanovenými po žitkami
financovaný vo vy ššej miere ako bolo potrebné, alebo v ur čitých
prípadoch, ke ďdochádza k vykázaniu aktuárskych ziskov. Ú čtovná
jednotka v týchto prípadoch vykazuje majetok, preto že:
a) účtovná jednotka ovláda zdroj, čo predstavuje jej schopnos ťpoužiť
prebytok na tvorbu budúcich po žitkov;
b) toto ovládanie je výsledkom minulých udalostí (príspevkov plate-
ných ú čtovnou jednotkou a slu žieb poskytovaných zamestnancami)
a
c) budúce ekonomické ú žitky sú pre ú čtovnú jednotku dostupné vo
forme zní ženia budúcich príspevkov alebo pe ňažnej refundácie,
at ob u ďpriamo ú čtovnej jednotke, alebo vrátenie nepriamo do
iného programu, ktorý sa nachádza v deficite.
60. Limit uvedený v odseku 58 písm. b) nie je nadradený odlo ženiu
vykazovania ur čitých aktuárskych strát (pozri odseky 92 a 93)
au rčitého nákladu minulej slu žby (pozri odsek 96) okrem prípadov
uvedených v odseku 58A. Limit je v šak nadradený prechodnej
možnosti uvedenej v odseku 155 písm. b). Odsekom 120A2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —133
(1) Prebytok je kladný rozdiel medzi reálnou hodnotou majetku programu a sú časnou
hodnotou záväzkov zo stanovených po žitkov.
▼B
písm. f) bodom iii) sa od ú čtovnej jednotky po žaduje, aby zverejnila
každú sumu nevykázanú ako majetok na základe limitu uvedeného
v odseku 58 písm. b).
Príklad na ilustráciu odseku 60
Program so stanovenými po žitkami má tieto charakteristiky:
Súčasná hodnota záväzku1 100
Reálna hodnota majetku programu –1 190
–90
Nevykázané aktuárske straty –110
Nevykázané náklady minulej slu žby –70
Nevykázané zvý šenie záväzku po prvotnom uplat-
není štandardu pod ľa odseku 155 písm. b)–50
Záporná suma ur čená pod ľa odseku 54–320
Súčasná hodnota mo žných budúcich refundácií
a zní ženia budúcich príspevkov 90
Limit pod ľa odseku 58 písm. b) sa vypo číta takto:
Nevykázané aktuárske straty 110
Nevykázané náklady minulej slu žby 70
Súčasná hodnota mo žných budúcich refundácií
a zní ženia budúcich príspevkov 90
Limit 270
270 je menej ako 320. Preto ú čtovná jednotka vykazuje majetok
vo vý ške 270 a zverej ňuje, že limit zní žil účtovnú sumu majetku
o 50 [pozri odsek 120A písm. f) bod iii)].
Zisk alebo strata
61. Ú čtovná jednotka vyká žečistý súhrn nasledujúcich súm
v hospodárskom výsledku s výnimkou prípadu, ke ďinýštandard
požaduje alebo povo ľuje ich aktiváciu do obstarávacej ceny majetku:
a) náklady sú časnej slu žby (pozri odseky 63 a ž91);
b) úrokové náklady (pozri odsek 82);
c) očakávané výnosy plynúce z majetku programu (pozri odseky 105
až107) a z práv náhrad (pozri odsek 104A);
d) aktuárske zisky a straty, ako sa to po žaduje v súlade s ú čtovnou
politikou ú čtovnej jednotky (pozri odseky 92 a ž93D);
e) náklady minulej slu žby (pozri odsek 96);
f) účinok ka ždého krátenia alebo vysporiadania (pozri odseky 109
a 110) a
g) účinok limitu v odseku 58 písm. b), pokia ľnie je vykázaný mimo
hospodárskeho výsledku v súlade s odsekom 93C.
62. Inými štandardmi sa po žaduje aktivácia ur čitých nákladov zamestna-
neckých po žitkov do hodnoty majetku, akými sú zásoby alebo nehnu-
teľnosti, stroje a zariadenia (pozri IAS 2 a IAS 16). V šetky náklady na
požitky po skon čení zamestnania aktivované do hodnoty takéhoto
majetku zah ŕňajú proporcionálny podiel zlo žiek uvedených
v odseku 61.
Vykazovanie a ocenenie: sú časná hodnota záväzku zo stanovených
požitkov a náklady na sú časné slu žby
63. Na kone čné náklady programov so stanovenými po žitkami mô žum a ť
vplyv mnoho faktorov, ako sú napríklad kone čné platy, fluktuácia
zamestnancov, úmrtnos ť, trendy nákladov na zdravotnú starostlivos ť
a v prípade programu financovaného z fondu, výnosy z investovania2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —134
▼B
majetku programu. Kone čné náklady na program sú neisté a táto
neistota pravdepodobne pretrvá dlh šie časové obdobie.
K oce ňovaniu sú časnej hodnoty záväzkov za po žitky po skon čení
zamestnania a súvisiaceho nákladu na sú časnú slu žbu je potrebné:
a) pou žiťaktuársku metódu oce ňovania (pozri odseky 64 a ž66);
b) priradi ťpožitky k obdobiam slu žby (pozri odseky 67 a ž71) a
c) ur čiťaktuárske predpoklady (pozri odseky 72 a ž91).
Aktuárska metóda oce ňovania
64. Ú čtovná jednotka pou žije metódu projektovaných jednotkových
kreditov na ur čenie sú časnej hodnoty svojich záväzkov zo stanove-
ných po žitkov a príslu šných nákladov sú časnej slu žby a prípadne aj
nákladov minulej slu žby.
65. Metóda projektovaných jednotkových kreditov (niekedy známa ako
metóda postupného nárastu po žitkov úmerne k slu žobným rokom
alebo ako metóda pomeru po žitkov a rokov slu žby) vychádza
z predpokladu, žek a ždé obdobie slu žby vytvára ďalšiu jednotku
nároku na po žitky (pozri odseky 67 a ž71) a oce ňuje ka ždú takú
jednotku oddelene, tak že záväzok postupne narastá do svojej kone čnej
hodnoty (pozri odseky 72 a ž91).
Príklad na ilustráciu odseku 65
Požitok splatný pri ukon čení slu žby je jednorazová suma ur čená ako 1 % vý šky posledného platu pred
rozviazaním pracovného pomeru za ka ždý rok slu žby. Plat v roku 1 je 10 000 a predpokladá sa jeho
rast o 7 % ro čne (s pou žitím zlo ženého úrokovania). Pou žitá diskontná sadzba je 10 % per annum.
V nasledujúcej tabu ľke je zobrazené, ako rastie povinnos ťza zamestnanca, u ktorého sa o čakáva
skončenie pracovného pomeru na konci piateho roku, za predpokladu, že nebudú zmeny aktuárskych
predpokladov. Na zjednodu šenie sa v tomto príklade ignoruje dodato čná úprava potrebná na zoh ľad-
nenie pravdepodobnosti, že zamestnanec mô že podnik opusti ťk skor šiemu alebo neskor šiemu d ňu.
Rok 1 2 3 4 5
Požitky prislúchajúce k:
—predchádzajúcim rokom 0 131 262 393 524
—súčasnému roku (1 %
posledného platu predodchodom zo zamest-nania)131 131 131 131 131
—súčasnému
a predchádzajúcim rokom 131 262 393 524 655
Začiatočný záväzok — 89 196 324 476
Úrok l0 % — 92 03 34 8
Náklady na sú časné slu žby 89 98 108 119 131
Závere čný záväzok 89 196 324 476 655
Poznámka:
1.Začiatočný záväzok sa rovná sú časnej hodnote po žitkov prislúchajúcich predchádzajúcim rokom.
2.Náklady sú časnej slu žby sa rovnajú sú časnej hodnote po žitku priradeného be žnému roku.
3.Závere čný záväzok sa rovná sú časnej hodnote po žitkov prislúchajúcich be žnému a predchádzajúcim
rokom.
66. Ú čtovná jednotka diskontuje celý záväzok po žitkov po skon čení
zamestnania, a to aj vtedy, ke ďječasťzáväzku splatná do 12
mesiacov od súvahového d ňa.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —135
▼B
Určenie podielu po žitkov pripadajúcich na obdobia slu žby
67. Pri ur čení sú časnej hodnoty svojich záväzkov zo stanovených
požitkov a príslu šných nákladov sú časnej slu žby a vtedy, ke ďje to
potrebné aj nákladov minulej slu žby, ú čtovná jednotka priradí po žitky
obdobiam slu žby, a to pod ľa vzorca na výpo čet po žitkov daného
programom. Ak v šak slu žba zamestnanca v neskor ších rokoch bude
viesťk významne vy ššej úrovni po žitkov ako v skor ších rokoch,
účtovná jednotka priradí po žitky jednotlivým obdobiam rovnomerne:
a) odo d ňa, ke ďslužba zamestnanca prvýkrát viedla k po žitkom
podľa programu (bez oh ľadu na to, čip ožitky boli alebo neboli
podmienené ďalšou slu žbou), a ž
b) do d ňa, ke ďď alšia slu žba zamestnanca u žnebude vies ť
k významnému zvý šeniu ďalších po žitkov poskytovaných
programom, ako tých po žitkov, ktoré vyplývajú z ďalších zvý šení
platu.
68. Metóda jednotkových projektovaných kreditov po žaduje, aby ú čtovná
jednotka priradila po žitky sú časnému obdobiu (aby sa mohli stanovi ť
náklady sú časnej slu žby) a sú časnému a minulému obdobiu (aby sa
mohla stanovi ťsúčasná hodnota záväzkov zo stanovených po žitkov).
Účtovná jednotka prira ďuje po žitky do období, v ktorých vzniká
záväzok poskytnú ťpožitky po skon čení zamestnania. Takýto záväzok
vzniká, ke ďzamestnanec poskytuje slu žbu výmenou za po žitky po
skončení zamestnania, ktoré ú čtovná jednotka predpokladá uhradi ť
v budúcich vykazovaných obdobiach. Aktuárske postupy umo žňujú
účtovnej jednotke oce ňovaťtakýto záväzok s dostato čnou spo ľahlivo-
sťou opráv ňujúcou vykázanie záväzku.
Príklad na ilustráciu odseku 68
1. Program so stanovenými po žitkami poskytuje pri odchode do
dôchodku jednorazovú výplatu 100 za ka ždý odslú žený rok.
Požitok 100 sa priradí ku ka ždému roku. Náklady sú časnej
služby predstavujú sú časnú hodnotu 100. Sú časná hodnota
záväzku zo stanovených po žitkov je sú časnou hodnotou 100
vynásobenou po čtom rokov slu žby a ždo súvahového d ňa.
Ak je po žitok splatný hne ďako zamestnanec opustí ú čtovnú
jednotku, náklady sú časnej slu žby a sú časná hodnota záväzku
zohľadnia dátum, ku ktorému sa o čakáva, že zamestnanec
odíde. Teda v dôsledku ú činku diskontovania sú tieto sumy
nižšie, ako by boli vykázané, ak by zamestnanec odi šiel
k súvahovému d ňu.
2. Program poskytuje za ka ždý rok slu žby mesa čný dôchodok
vo vý ške 0,2 % posledného platu pred odchodom zo zamest-
nania. Dôchodok je splatný od veku 65 rokov.
Požitok rovnajúci sa sú časnej hodnote (vypo čítanej ku d ňu
odchodu do dôchodku) mesa čného dôchodku, predstavujú-
ceho 0,2 % z odhadnutej vý šky posledného platu pred
odchodom zo zamestnania a splatného od o čakávaného d ňa
odchodu do dôchodku a ždo o čakávaného d ňa úmrtia, sa
priradí ka ždému roku slu žby. Náklady sú časnej slu žby sa
rovnajú sú časnej hodnote po žitku. Sú časná hodnota záväzku
zo stanovených po žitkov sa rovná sú časnej hodnote mesa č-
ných dôchodkových platieb predstavujúcich 0,2 % posled-
ného platu pred odchodom zo zamestnania vynásobenej
počtom rokov slu žby po čítaných a ždo súvahového d ňa.
Náklady sú časnej slu žby a sú časná hodnota záväzku zo
stanovených po žitkov sú diskontované, preto že výplaty
dôchodku sa za čínajú vo veku 65 rokov.
69. Slu žba zamestnanca vytvára záväzok týkajúci sa programu so stano-
venými po žitkami aj v prípade, žep ožitky sú podmienené budúcim
zamestnaním (inými slovami, nie je na ne záväzný nárok). Slu žba
zamestnanca pred dátumom vzniku záväzného nároku vytvára mimo-zmluvnú povinnos ť, preto že►
M5ku koncu ka ždého nasledujúceho
obdobia vykazovania ◄sa zni žuje suma budúcej slu žby, ktorú
zamestnanec musí poskytnú ťpred nadobudnutím záväzného nároku2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —136
▼B
na po žitky. Pri oce ňovaní záväzku zo stanovených po žitkov zva žuje
účtovná jednotka pravdepodobnos ť,že niektorí zamestnanci nesplnia
požiadavky na vznik nároku. Podobne platí, že hoci sa ur čité po žitky
po skon čení zamestnania, napríklad zdravotná starostlivos ťpo skon-
čení zamestnania, stanú splatnými, iba ak v období, v ktorom u ž
zamestnanec nie je zamestnaný, nastane ur čitá udalos ť, záväzok
vzniká u žvtedy, ke ďzamestnanec poskytuje slu žbu, ktorá vytvára
v prípade výskytu tejto udalosti nárok na poskytnutie po žitkov. Prav-
depodobnos ť,že táto ur čitá udalos ťnastane, má vplyv na oce ňovanie
záväzku, ale neur čuje,či záväzok existuje.
Príklad na ilustráciu odseku 69
1. Program vypláca po žitok vo vý ške 100 za ka ždý rok slu žby.
Záväzný nárok na po žitky vzniká po desiatich rokoch slu žby.
Požitok 100 sa priradí ku ka ždému roku. V ka ždom z prvých
10 rokov zoh ľadňujú náklady sú časnej slu žby a sú časná
hodnota záväzku pravdepodobnos ť,že zamestnanec nemusí
dokon čiť10 rokov slu žby.
2. Program vypláca po žitok vo vý ške 100 za ka ždý rok slu žby
s výnimkou slu žby pred vekom 25 rokov. Nárok na po žitky
vzniká okam žite.
Požitok sa slu žbe pred vekom 25 rokov neprira ďuje, preto že
služba pred takýmto dátumom nevytvára nárok na po žitky ( či
užpodmienené alebo nepodmienené). Po žitok 100 sa priradí
ku ka ždému nasledujúcemu roku.
70. Záväzok narastá a ždo dňa, ke ďďalšia slu žba zamestnanca nebude
viesťk nároku na významnú sumu ďalších po žitkov. Preto sa v šetky
požitky priradia do období kon čiacich sa k tomuto d ňu alebo pred
ním. Po žitky sa priradia k jednotlivým ú čtovným obdobiam pod ľa
vzorca po žitkov programu. Ak v šak slu žba zamestnanca bude
v neskor ších rokoch vies ťk podstatne vy ššej úrovni po žitkov ako
v skor ších rokoch, ú čtovná jednotka priradí po žitok rovnomerne,
at oa ždo dňa, ke ďďalšia slu žba zamestnanca u žnebude ma ťza
následok vznik významnej sumy ďalších po žitkov. Je to preto, že
služba zamestnanca po čas celého obdobia vedie nakoniec k po žitku
na tejto vy ššej úrovni.
Príklad na ilustráciu odseku 70
1. Program vypláca jednorazovú sumu po žitku vo vý ške 1 000,
na ktorú vznikne záväzný nárok po 10 rokoch slu žby.
Program neposkytuje žiadne ďalšie po žitky za slu žby
vďalších obdobiach.
Požitok 100 (1 000 delené 10) sa priradí ku ka ždému
z prvých 10 rokov. Náklady sú časnej slu žby v ka ždom
z prvých desiatich rokov zoh ľadňujú pravdepodobnos ť,že
zamestnanec nemusí dokon čiť10 rokov slu žby. Po žitky nie
je mo žné priradi ťdo nasledujúcich rokov.
2. Program vypláca jednorazovú sumu penzijného po žitku vo
výške 2 000 v šetkým zamestnancom, ktorí sú e šte zamestnaní
vo veku 55 rokov po 20 rokoch slu žby alebo ktorí sú e šte
zamestnaní vo veku 65 rokov, bez oh ľadu na d ĺžku ich
služby.
Pre zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania pred 35.
rokom života, vedie slu žba najprv k po žitkom pod ľa
programu vo veku 35 rokov (zamestnanec teda mohol opusti ť
zamestnanie vo veku 30 rokov a vráti ťsa vo veku 33 rokov,
bez vplyvu na vý šku alebo termíny po žitkov). Tieto po žitky sú
podmienené ďalšou slu žbou. Taktie žslužba po dosiahnutí 55
rokov nebude vies ťk podstatnému zvý šeniu sumy ďalších
požitkov. Pre týchto zamestnancov ú čtovná jednotka ur čí
požitok 100 (2 000 delené 20) za ka ždý rok od veku 35 do
veku 55 rokov.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —137
▼B
V prípade zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania medzi
35. a 45. rokom svojho života, nebude slu žba presahujúca
trvanie 20 rokov vies ťk zvý šeniu ďalších po žitkov. Pre týchto
zamestnancov ú čtovná jednotka ur číp o žitok 100 (2 000
delené 20) za ka ždý z prvých 20 rokov.
V prípade zamestnanca, ktorý vstúpil vo zamestnania vo veku
55 rokov, slu žba za 10 rokov nebude vies ťk podstatnému
zvýšeniu sumy ďalších po žitkov. Pre tohto zamestnanca
účtovná jednotka priradí po žitok 200 (2 000 delené 10) za
každý z prvých 10 rokov.
Pri v šetkých zamestnancoch náklady sú časnej slu žby
as ú časná hodnota záväzkov zoh ľadňujú pravdepodobnos ť,
že zamestnanec nemusí dokon čiťpotrebné obdobie slu žby.
3. Program zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania
uhradí 40 % nákladov na zdravotnú starostlivos ťzamestnanca
po skon čení zamestnania, ak zamestnanec odíde po viac ako
10 a menej ako 20 rokoch slu žby a 50 % týchto nákladov,
keďzamestnanec odíde po 20 alebo viacerých rokoch slu žby.
Podľa vzorca po žitkov programu ú čtovná jednotka priradí
4%s ú časnej hodnoty o čakávaných nákladov na zdravotnú
starostlivos ť(40 % delené 10) ku ka ždému z prvých 10
rokov a 1 % (10 % delené 10) ku ka ždému z druhých 10
rokov. Náklady sú časnej slu žby v ka ždom roku zoh ľadňujú
pravdepodobnos ť,že zamestnanec nemusí dokon čiťpotrebné
obdobie slu žby na získanie nároku na časťalebo v šetky
požitky. Zamestnancom, u ktorých sa o čakáva, že odídu
počas 10 rokov, sa po žitok neprira ďuje.
4. Program zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania
uhradí 10 % nákladov na zdravotnú starostlivos ťzamestnanca
po skon čení zamestnania, ak zamestnanec odíde po viac ako
10 a menej ako 20 rokoch slu žby a 50 % týchto nákladov,
keďzamestnanec odíde po 20 alebo viacerých rokoch slu žby.
Služba v neskor ších rokoch bude vies ťk podstatne vy ššej
úrovni po žitkov ako slu žba v predchádzajúcich rokoch.
Preto v prípade zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že
odídu po 20 alebo viacerých rokoch, ú čtovná jednotka prira-
ďuje po žitok rovnomerne, pod ľa odseku 68. Slu žba nad 20
rokov nebude vies ťk podstatnému zvý šeniu ďalších po žitkov.
Preto po žitky priradené ka ždému z prvých 20 rokov sú 2,5 %
zo sú časnej hodnoty o čakávaných nemocenských nákladov
(50 % delené 20).
V prípade zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že odídu
medzi 10. a 20. rokom, predstavuje po žitok priradený
každému z prvých 10 rokov 1 % sú časnej hodnoty o čakáva-
ných nákladov na zdravotnú starostlivos ť. V prípade týchto
zamestnancov sa slu žbe medzi koncom 10. roku
a odhadnutým dátumom odchodu zo zamestnania po žitok
neprira ďuje.
Zamestnancom, u ktorých sa o čakáva, že odídu po čas 10
rokov, sa po žitok neprira ďuje.
71. Ak je suma po žitku za ka ždý rok slu žby vyjadrená ako kon štantný
podiel z platu pred odchodom zo zamestnania, budúci rast platuovplyvní sumu potrebnú na vysporiadanie záväzku, ktorý existuje zaslužbu poskytnutú pred ►
M5koncom obdobia vykazovania ◄, ale
nevytvárajú dodato čný záväzok. Preto:
a) na ú čely odseku 67 písm. b) zvý šenia platu nevedú k ďalším
požitkom, dokonca aj ke ďsuma po žitkov závisí od vý šky posled-
ného platu pred odchodom zo zamestnania, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —138
▼B
b) suma po žitku priradeného ku ka ždému obdobiu je vyjadrená ako
konštantný podiel platu, s ktorým je po žitok spojený.
Príklad na ilustráciu odseku 71
Zamestnanci majú nárok na po žitky vo vý ške 3 % z posledného
platu pred odchodom zo zamestnania za ka ždý rok slu žby aždo
veku 55 rokov.
Požitok 3 % z odhadnutého posledného platu pred odchodom zo
zamestnania sa priradí ku ka ždému roku a to a ždo veku 55
rokov. To je dátum, odkedy ďalšia slu žba zamestnanca nebude
viesťkžiadnemu podstatnému zvý šeniu sumy ďalších po žitkov
poskytovaných programom. Po žitok sa po tomto veku slu žbe
nepriradí.
Aktuárske predpoklady
72. Aktuárske predpoklady musia by ťnezaujaté a navzájom zlu čiteľné.
73. Aktuárske predpoklady sú najlep šími odhadmi ú čtovnej jednotky
týkajúcimi sa premenných, ktoré ur čujú kone čné náklady poskyto-
vania po žitkov po skon čení zamestnania. Aktuárske predpoklady
zahŕňajú:
a) demografické predpoklady o budúcich charakteristikách sú časných
a bývalých zamestnancov (a od nich závislých osôb), ktorí majú
nárok na po žitky. Demografické predpoklady sa zaoberajú otáz-
kami, ako sú:
i) úmrtnos ť, a to po čas zamestnania, ako aj po jeho skon čení;
ii) miera fluktuácie zamestnancov, práceneschopnos ťa skor ší
odchodu do dôchodku;
iii) podiel ú častníkov programu, so závislými osobami, ktoré budú
maťnárok na po žitky, a
iv) vý ška plnení poskytovaných z programov zdravotnej starostli-
vosti a
b) finan čné predpoklady týkajúce sa polo žiek, ako sú napríklad:
i) diskontná sadzba (pozri odseky 78 a ž82);
ii) úrove ňbudúcich platov a po žitkov (pozri odseky 83 a ž87);
iii) v prípade nemocenských po žitkov, budúcich nákladov na zdra-
votnú starostlivos ť, vrátane –v podstatných prípadoch –
nákladov na správu nárokov a platieb po žitkov (pozri
odseky 88 a ž91) a
iv) o čakávaná miera výnosnosti majetku programu (pozri
odseky 105 a ž107).
74. Aktuárske predpoklady sú nezaujaté, ak nie sú neopatrné ani nadmieru
konzervatívne.
75. Aktuárske predpoklady sú navzájom zlu čiteľné, ak zoh ľadňujú hospo-
dársky vz ťah medzi faktormi, ako sú napríklad inflácia, miera rastu
platov, výnosy z majetku programu a diskontné sadzby. Napríklad
všetky predpoklady, ktoré závisia od ur čitej úrovne inflácie (ako sú
predpoklady o úrokových sadzbách a raste platov a po žitkov)
v danom budúcom období predpokladajú v tom istom období tú
istú úrove ňinflácie.
76. Ú čtovná jednotka ur čuje diskontnú sadzbu a iné finan čné predpoklady
v nominálnych (stanovených) hodnotách, pokia ľnie sú odhady
v reálnych hodnotách (o čistených od vplyvu inflácie) spo ľahlivej šie,
napríklad v hyperinfla čnej ekonomike (pozri IAS 29 Finan čné vyka-
zovanie v hyperinfla čných ekonomikách ), alebo v prípadoch, ke ďje
požitok viazaný na index a zárove ňexistuje rozvinutý trh dlhopisov
viazaných na index vyjadrených v rovnakej mene a via žucich sa na
rovnaké obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —139
▼B
77. Finan čné predpoklady musia by ťzaložené na trhových o čakávaniach
k súvahovému d ňu pre obdobie, po čas ktorého sa majú záväzky
vyrovna ť.
Aktuárske predpoklady: diskontná sadzba
78. Sadzba pou žitá na diskontovanie záväzkov za po žitky po skon čení
zamestnania (financovaných alebo nefinancovaných z fondu) sa ur čí
k súvahovému d ňu z trhových výnosov do splatnosti vysoko kvalit-
ných podnikových dlhopisov k tomuto dátumu. V krajinách, kdeneexistuje rozvinutý trh s takýmito dlhopismi, sa pou žijú trhové
výnosy do splatnosti (existujúce k súvahovému d ňu) zo štátnych dlho-
pisov. Mena a splatnos ťpodnikových dlhopisov alebo štátnych dlho-
pisov musia by ťkonzistentné s menou a odhadnutou dobou do splat-
nosti záväzkov na po žitky po skon čení zamestnania.
79. Aktuárskym predpokladom, ktorý má významný vplyv, je diskontná
sadzba. Diskontná sadzba zoh ľadňuječasovú hodnotu pe ňazí, ale nie
aktuárske alebo investi čné riziko. Okrem toho diskontná sadzba nezo-
hľadňuje individuálne úverové riziko ú čtovnej jednotky zná šané veri-
teľmi podniku, ani nezoh ľadňuje riziko, že skuto čnosťv budúcnosti
sa mô žel íšiťod aktuárskych predpokladov.
80. Diskontná sadzba zoh ľadňuje odhadnuté na časovanie platieb po
žitkov.
V praxi to ú čtovná jednotka často dosahuje pou žitím jednoduchého
váženého priemeru diskontnej sadzby, ktorý zoh ľadňuje odhadnuté
načasovanie, sumu platieb po žitkov a menu, v ktorej sa majú po žitky
vyplati ť.
81. V niektorých prípadoch neexistuje rozvinutý trh s dlhopismi
s dostato čne dlhou splatnos ťou, ktorá by zodpovedala odhadnutej
splatnosti v šetkých platieb po žitkov. V týchto prípadoch ú čtovná
jednotka pou žije existujúce trhové sadzby platné pre príslu šné splat-
nosti na diskontovanie platieb s krat šou splatnos ťou a odhaduje
diskontnú sadzbu pre platby s dlh šou splatnos ťou na základe extra-
polácie sú časných trhových sadzieb pod ľa výnosovej krivky. Nie je
pravdepodobné, že celková sú časná hodnota záväzku zo stanovených
požitkov bude osobitne citlivá na diskontnú sadzbu pou žitú na tú časť
požitkov, ktorá je splatná po kone čnej splatnosti dostupných podni-
kových alebo štátnych dlhopisov.
82. Úrokové náklady sa vypo čítavajú vynásobením diskontnej sadzby
určenej na za čiatku obdobia sú časnou hodnotou záväzku zo stanove-
ných po žitkov po čas celého tohto obdobia, pri čom sa zoh ľadňujú
akéko ľvek podstatné zmeny záväzku. Sú časná hodnota záväzku sa
bude lí šiťod záväzku vykázaného v súvahe, preto že tento záväzok
je vykázaný po odpo čítaní reálnej hodnoty celkového majetku
programu a preto že niektoré aktuárske zisky a straty a niektoré
náklady minulej slu žby nie sú vykázané okam žite. (Dodatok
A okrem iného obsahuje ilustráciu výpo čtu úrokových nákladov.)
Aktuárske predpoklady: platy, po žitky a náklady na zdravotnú staro-
stlivos ť
83. Záväzky na po žitky po skon čení zamestnania sa ocenia tak, aby
zohľadňovali:
a) odhadnutý budúci rast platov;
b) po žitky stanovené v podmienkach programu (alebo vyplývajúce
z akejko ľvek mimozmluvnej povinnosti nad rámec týchto
podmienok) k súvahovému d ňua
c) odhadnuté budúce zmeny úrovne štátom ur čených po žitkov, ktoré
majú vplyv na po žitky splatné pod ľa programu so stanovenými
požitkami, a to vtedy a len vtedy, ak:
i) tieto zmeny nadobudli platnos ťpred►M5koncom obdobia
vykazovania ◄alebo
ii) skúsenosti z minulosti alebo iný spo ľahlivý dôkaz nazna čujú,
že tieto štátom ur čené po žitky sa zmenia predvídate ľným
spôsobom, napríklad v súlade s budúcimi zmenami v šeobec-
ných úrovní cien alebo v šeobecných úrovní platov.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —140
▼B
84. Odhady budúceho rastu platov zoh ľadňujú infláciu, slu žobný vek,
pový šenia a iné podstatné faktory, ako je napríklad ponuka a dopyt
na trhu práce.
85. Ak formálne podmienky programu (alebo mimozmluvná povinnos ť
nad rámec týchto podmienok) po žadujú, aby ú čtovná jednotka
zmenila po žitky v budúcich obdobiach, oce ňovanie záväzku zoh ľadní
tieto zmeny. To platí, ak napríklad:
a) účtovná jednotka v minulosti po žitky zvy šovala, napríklad aby
zmiernila ú činky inflácie a neexistuje náznak, že sa táto prax
v budúcnosti zmení, alebo
b) aktuárske zisky u žboli v ú čtovných závierkach vykázané
aúčtovná jednotka má bu ďna základe formálnych podmienok
programu (alebo na základe mimozmluvnej povinnosti nad rámec
týchto podmienok), alebo zo zákona povinnos ťpoužiťkaždý
prebytok v programe v prospech ú častníkov programu [pozri
odsek 98 písm. c)].
86. V aktuárskych predpokladoch sa nezoh ľadňujú zmeny budúcich
požitkov, ktoré nie sú stanovené vo formálnych podmienkach
programu (alebo nemajú charakter mimozmluvnej povinnosti)
k súvahovému d ňu. Takéto zmeny povedú k:
a) nákladom minulej slu žby vo vý ške, v akej sa menia po žitky za
službu poskytovanú pred touto zmenou, a
b) nákladom na sú časné slu žby za obdobia po zmene vo vý ške,
v akej sa zmenia po žitky za slu žbu po uvedenej zmene.
87. Niektoré po žitky po skon čení zamestnania sú viazané na premenné,
akými sú napríklad úrove ňštátom stanovených dôchodkových
požitkov alebo štátnej zdravotnej starostlivosti. Oce ňovanie vý šky
takýchto po žitkov zoh ľadňuje o čakávania zmien týchto premenných
na základe minulých skúseností a iných spo ľahlivých dôkazov.
88. V predpokladoch týkajúcich sa nákladov na zdravotnú starostlivos ťsa
zohľadnia o čakávané zmeny nákladov zdravotných slu žieb vyplýva-
júce z inflácie, ako aj zo špecifických zmien vý šky nákladov na
zdravotnú starostlivos ť.
89. Pri stanovení vý šky po žitkov zdravotnej starostlivosti poskytovaných
po skon čení zamestnania sa vy žadujú predpoklady o úrovni
a frekvencii budúcich nárokov a nákladov na splnenie týchto nárokov.
Účtovná jednotka odhaduje budúce náklady na zdravotnú starostlivos ť
na základe údajov z vlastnej praxe v minulosti, doplnené v prípadepotreby o údaje z praxe iných ú čtovných jednotiek v minulosti, údaje
poistných spolo čnosti, poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti alebo
iné zdroje. Odhady budúcich nákladov na zdravotnú starostlivos ťberú
do úvahy ú činok technologického pokroku, zmeny vo vyu žívaní zdra-
votnej starostlivosti alebo v podmienkach poskytovania tejto starostli-
vosti a zmeny zdravotného stavu ú častníkov programu.
90. Vý ška a frekvencia nárokov závisia najmä od veku, zdravotného stavu
a pohlavia zamestnancov (a osôb od nich závislých) a mô žu závisie ť
od iných faktorov, ako je napríklad zemepisná poloha. Preto sa histo-rické údaje upravia v rozsahu, v akom sa demografické zlo ženie
populácie lí ši od zlo ženia populácie pou žitej ako základ pre historické
údaje. Historické údaje sa upravia aj v prípade, ke ďexistuje spo ľah-
livý dôkaz,
že historické trendy nebudú pokra čovať.
91. Niektoré programy zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania
vyžadujú, aby zamestnanec prispieval na náklady na zdravotnú staro-
stlivos ťhradenú programom. Odhady budúcich nákladov na zdra-
votnú starostlivos ťzohľadňujú v šetky takéto príspevky na základe
podmienok programu k súvahovému d ňu (alebo na základe akej-
koľvek mimozmluvnej povinnosti nad rámec týchto podmienok).
Zmeny vo vý ške zamestnaneckých príspevkov majú za následok
vznik nákladov minulej slu žby alebo prípadne ich krátenie. Náklady
na splnenie nárokov sa mô žu zní žiťop ožitky od štátnych alebo iných
poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti [pozri odsek 83 písm. c)
a odsek 87].2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —141
▼B
Aktuárske zisky a straty
92. Pri oce ňovaní svojho záväzku zo stanovených po žitkov pod ľa
odseku 54 ú čtovná jednotka pod ľa odseku 58A vyká že podiel (tak
ako sa to uvádza v odseku 93) svojich aktuárskych ziskov a strát, akovýnos alebo náklad, ak čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky
alebo straty presahujú ku koncu predchádzajúceho vykazovaného
obdobia vy ššiu hodnotu z:
a) 10 % sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov k tomuto
dňu (pred odpo čítaním majetku programu) a
b) 10 % reálnej hodnoty celkového majetku programu k tomuto d ňu.
Tieto limity sa vypo čítajú a pou žijú oddelene pre ka ždý program so
stanovenými po žitkami.
93. Podiel aktuárskych ziskov a strát, ktorý sa má vykáza ťpre ka ždý
program so stanovenými po žitkami, je prebytok ur čený pod ľa
odseku 92, vydelený o čakávaným priemerným obdobím, po čas
ktorého zostanú v zamestnaní zamestnanci zú častnení na programe.
Účtovná jednotka v šak mô že prija ťakúko ľvek systematickú metódu,
ktorá má za následok rýchlej šie vykázanie aktuárskych ziskov a strát,
za predpokladu, že sa pre zisky, ako aj pre straty pou žije rovnaký
spôsob a tento sa medzi obdobiami pou žíva konzistentne. Ú čtovná
jednotka mô že pou žiťtakéto systematické metódy na aktuárske
zisky a straty dokonca aj vtedy, ak patria do limitov uvedených
v odseku 92.
►
M593A. Ak ú čtovná jednotka pod ľam o žnosti uvedenej v odseku 93
prijme politiku vykazova ťaktuárske zisky a straty v období,
v ktorom vzniknú, mô že ich v súlade s odsekmi 93B a ž93D vykáza ť
v ostatných sú častiach komplexného výsledku za podmienky, že◄
tak urobí v prípade:
a) všetkých programov so stanovenými po žitkami a
b) všetkých aktuárskych ziskov a strát.
▼M5
93B. Aktuárske zisky a straty vykázané v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku sa pod ľam o žnosti uvedenej v odseku 93A prezentujú
vo výkaze komplexného výsledku.
93C. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje aktuárske zisky a straty pod ľa
odseku 93A, vyká že takisto v šetky úpravy vzniknuté z limitu
v odseku 58 písm. b) v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
93D. Aktuárske zisky a straty a úpravy vzniknuté z limitu v odseku 58
písm. b), ktoré sa vykázali v ostatných sú častiach komplexného
výsledku, sa vykazujú okam žite v nerozdelených ziskoch.
V nasledujúcom období sa nereklasifikujú na zisk alebo stratu.
▼B
94. Aktuárske zisky a straty mô žu vyplýva ťzo zvý šenia alebo zní ženia
súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov alebo reálnej
hodnoty súvisiaceho majetku programu. Prí činy aktuárskych ziskov
a strát sú napríklad tieto:
a) neo čakávane vysoké alebo nízke miery fluktuácie zamestnancov,
skorších odchodov do dôchodku alebo úmrtnosti alebo zvý šení
platov, po žitkov (ak formálne alebo mimozmluvné podmienky
programu rie šia aj infla čné zvý šenia po žitkov) alebo nákladov na
zdravotnú starostlivos ť;
b) vplyv zmien odhadov budúcej fluktuácie zamestnancov, skor ších
odchodov do dôchodku alebo úmrtnosti alebo zvý šení platov,
požitkov (ak formálne alebo mimozmluvné podmienky programu
poskytujú aj infla čné zvý šenia po žitkov) alebo nákladov na zdra-
votnú starostlivos ť;
c) vplyv zmien diskontnej sadzby a
d) rozdiely medzi skuto čnou výnosnos ťou majetku programu
aočakávanou výnosnos ťou majetku programu (pozri odseky 105
až107).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —142
▼B
95. Z dlhodobého h ľadiska sa aktuárske zisky a straty mô žu navzájom
kompenzova ť. Preto je vhodné pova žovaťodhady záväzkov po žitkov
po skon čení zamestnania za interval (alebo „koridor “) okolo najlep-
šieho odhadu. Ú čtovná jednotka mô že, ale nemusí vykáza ťaktuárske
zisky a straty, ktoré patria do tohto intervalu. Tento štandard vy ža-
duje, aby ú čtovná jednotka vykázala minimálne ten podiel aktuár-
skych ziskov a strát, ktorý patrí mimo tohto „koridoru “
s toleranciou plus alebo mínus 10 %. (Dodatok A okrem iného obsa-huje ilustráciu ú čtovania aktuárskych ziskov a strát.) Štandard takisto
povo ľuje systematické metódy rýchlej šieho vykázania za predpokladu,
že tieto metódy vyhovujú podmienkam stanoveným v odseku 93.
Takéto prípustné metódy predstavujú napríklad okam žité vykázanie
všetkých aktuárskych ziskov a strát, a to vnútri, ako aj mimo „kori-
doru“. V odseku 155 písm. b) bode iii) sa vysvet ľuje potreba posúdi ť
každú nevykázanú časťprechodného záväzku pri ú čtovaní
o následných aktuárskych ziskoch.
Náklady minulej slu žby
96. Pri oce ňovaní svojho záväzku zo stanovených po žitkov pod ľa
odseku 54 ú čtovná jednotka vyká že pod ľa odseku 58A náklady
minulej slu žby ako náklady rovnomerne po čas priemerného obdobia,
poč
as ktorého na ne vzniká záväzný nárok. V rozsahu, v akom vznikli
záväzné nároky na po žitky okam žite po zavedení alebo zmene
programu so stanovenými po žitkami, ú čtovná jednotka vyká že
náklady minulej slu žby okam žite.
▼M8
97. Náklad minulej slu žby vzniká, ke ďúčtovná jednotka zavedie program
so stanovenými po žitkami, ktorý prira ďuje po žitky k minulej slu žbe,
alebo zmení po žitky za minulú slu žbu splatné pod ľa existujúceho
programu so stanovenými po žitkami. Takéto zmeny sú výmenou za
zamestnancovu slu žbu za obdobie trvajúce dovtedy, kým na uvedené
požitky nevznikne záväzný nárok. Preto ú čtovná jednotka vykazuje
náklady minulej slu žby za toto obdobie bez oh ľadu na skuto čnosť,že
náklady sa týkajú zamestnancovej slu žby v predchádzajúcich obdo-
biach. Ú čtovná jednotka oce ňuje náklady minulej slu žby ako zmenu
záväzku vyplývajúcu z úpravy (pozri odsek 64). Záporné náklady
minulej slu žby vzniknú, ke ďúčtovná jednotka zmení po žitky priradi-
teľné k minulej slu žbe tak, žes as ú časná hodnota povinnosti zo
stanovených po žitkov zní ži.
▼B
Príklad na ilustráciu odseku 97
Účtovná jednotka prevádzkuje penzijný program, ktorý posky-
tuje vo vý ške 2 % z posledného platu pred odchodom zo zamest-
nania za ka ždý rok slu žby. Záväzný nárok na po žitok vzniká po
piatich rokoch slu žby. Ú čtovná jednotka zvý ši 1. januára 20X5
dôchodok na 2,5 % z posledného platu pred odchodom zo
zamestnania za ka ždý rok slu žby od 1. januára 20X1. Ku d ňu
zvýšenia je sú časná hodnota dodato čných po žitkov za slu žbu od
1. januára 20X1 do 1. januára 20X5 takáto:
Zamestnanci s viac ako piatimi rokmi slu žby
k 1/1/X5 150
Zamestnanci s menej ako piatimi rokmi slu žby
k 1/1/X5 (priemerné obdobie do vzniku záväz-ného nároku: tri roky) 120
270
Účtovná jednotka vyká že 150 okam žite, preto že na tieto po žitky
užvznikol záväzný nárok. Ú čtovná jednotka vyká že 120 rovno-
merne po čas troch rokov od 1. januára 20X5.
▼M8
98. K nákladom minulej slu žby nepatria:
a) vplyv rozdielov medzi skuto čným a predpokladaným rastom platu
na záväzok zaplati ťpožitky za slu žbu v predchádzajúcich rokoch2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —143
▼M8
(nejde o náklad minulej slu žby, preto že s budúcimi platmi po čítajú
aktuárske predpoklady),
b) podhodnotenie a nadhodnotenie vý šky zvý šenia dôchodkov, ktoré
sú v kompetencii ú čtovnej jednotky, ak ú čtovná jednotka má
mimozmluvnú povinnos ťposkytnú ťtakéto zvý šenia (nejde
o náklad minulej slu žby, preto že s takýmito zvý šeniami po čítajú
aktuárske predpoklady),
c) odhady zvý šení po žitkov, ktoré vyplývajú z aktuárskych ziskov,
ktoré boli vykázané v ú čtovných závierkach, ak ú čtovná jednotka
je zaviazaná bu ďformálnymi podmienkami programu (alebo
existuje mimozmluvná povinnos ťnad rámec týchto podmienok),
alebo právnymi predpismi pou žiťakýko ľvek prebytok programu
v prospech ú častníkov programu, aj ke ďzvýšenie po žitku nebolo
ešte formálne priznané [výsledné zvý šenie záväzku je aktuárska
strata a nie náklady minulej slu žby, pozri odsek 85 písm. b)],
d) rast nárokovate ľných po žitkov, ak pri absencii nových alebo
zvýšených po žitkov zamestnanci splnia po žiadavky na vznik
nároku na po žitky (náklady minulej slu žby neexistujú, preto že
účtovná jednotka vykázala odhadnuté náklady po žitkov v čase
poskytnutia slu žby ako náklady sú časnej slu žby), a
e) vplyv zmien programu, ktoré zní žia po žitky za budúcu slu žbu
(krátenie).
▼B
99. Ú čtovná jednotka zria ďuje program amortizácie nákladov minulej
služby, ke ďsú po žitky zavedené alebo zmenené. Udr žiavaťpodrobné
záznamy potrebné na identifikáciu a uvedenie následných zmien dotohto plánu by mohlo by ťnevykonate ľné. Okrem toho je ú činok
pravdepodobne významný len vtedy, ak existuje krátenie alebo vyspo-
riadanie. Preto ú čtovná jednotka mení a dop ĺňa program amortizácie
nákladov minulej slu žby len v prípade krátenia alebo vysporiadania.
100. Ak ú čtovná jednotka zní žip o žitky splatné pod ľa existujúceho
programu so stanovenými po žitkami, výsledné zní ženia záväzkov zo
stanovených po žitkov sa vyká žu ako (negatívne) náklady minulej
služby po čas priemerného obdobia, do vzniku záväzného nároku na
znížené po žitky.
101. Ak ú čtovná jednotka zní žiu rčité po žitky splatné pod ľa existujúceho
programu so stanovenými po žitkami a v rovnakom čase zvý ši pre
rovnakých zamestnancov iné po žitky splatné pod ľa programu, zaob-
chádza s touto zmenou ako s jednoduchou čistou zmenou.
Vykazovanie a ocenenie: majetok programu
Reálna hodnota majetku programu
102. Reálna hodnota majetku programu sa pri ur čovaní sumy vykázanej
v súvahe pod ľa odseku 54 odpo čítava. Ak nie je k dispozícií trhová
cena, reálna hodnota majetku programu sa odhadne; napríklad diskon-
tovaním o čakávaných budúcich pe
ňažných tokov, pri čom sa pou žije
diskontná sadzba, ktorá odzrkad ľuje riziko spojené s majetkom
programu, ako aj splatnos ťalebo o čakávaný dátum vyradenia tohto
majetku (alebo, ak majetok nemá stanovenú splatnos ť, pou žije sa
očakávané obdobie a ždo vysporiadania súvisiaceho záväzku).
103. Do majetku programu nepatria nezaplatené príspevky splatné od vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky do fondu ani akéko ľvek neprevodite ľné
finan čné nástroje vydané ú čtovnou jednotkou a dr žané fondom.
Majetok programu sa zní ži o záväzky fondu, ktoré nesúvisia so
zamestnaneckými po žitkami, ako napríklad záväzky z obchodného
styku a ostatné záväzky vyplývajúce z derivátových finan čných
nástrojov.
104. Ak majetok programu zah ŕňa také poistné zmluvy, ktoré presne
zodpovedajú sume a na časovaniu niektorých alebo v šetkých po žitkov
splatných pod ľa programu, reálna hodnota týchto poistných zmlúv sa
považuje za sú časnú hodnotu súvisiacich záväzkov, ako je opísané
v odseku 54 (s výhradou akéhoko ľvek zní ženia vy žadovaného
v prípade, že sumy nárokovate ľné pod ľa poistných zmlúv nie sú
plne vymo žiteľné).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —144
▼B
Náhrady
104A. Vtedy a len vtedy, ke ďje takmer isté, že iná strana s časti alebo úplne
uhradí výdavky vy žadované na vyrovnanie záväzku zo stanovených
požitkov, vyká žeúčtovná jednotka svoj nárok na náhradu ako samo-
statný majetok. Ú čtovná jednotka ocení tento majetok reálnou hodnotou.
Účtovná jednotka pristupuje v ka ždej inej súvislosti k tomuto majetku
rovnako ako k majetku programu. Vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄sa mô žu náklady súvisiace s programom stanovených
požitkov prezentova ťočistené o sumu zú čtovanej náhrady.
104B. Ú čtovná jednotka mô že v niektorých prípadoch o čakáva ťod inej
strany, napríklad od pois ťovne, že uhradí časťvýdavkov vy žadova-
ných na vyrovnanie záväzku zo stanovených po žitkov alebo časť
z týchto výdavkov. Poistné zmluvy sp ĺňajúce kritériá vymedzené
v odseku 7 sú majetkom programu. Ú čtovná jednotka ú čtuje
o poistných zmluvách sp ĺňajúcich kritériá rovnako ako o ostatnom
majetku programu a odsek 104A sa neuplatní (pozri odseky 39 a ž
42 a odsek 104).
104C. Ak poistná zmluva nie je poistnou zmluvou sp ĺňajúcou kritériá, nie je
ani majetkom programu. Odsek 104A sa zaoberá takýmito prípadmi:
účtovná jednotka vyká že svoj nárok na náhradu v súlade s poistnou
zmluvou ako samostatný majetok, a nie ako odpo čet pri ur čovaní
záväzku zo stanovených po žitkov vykázanom pod ľa odseku 54;
vk a ždom inom prípade ú čtovná jednotka pristupuje k takémuto
majetku ako k majetku programu. Konkrétne, záväzok zo stanovených
požitkov vykázaný pod ľa odseku 54 sa zvý ši (zní ži) do tej miery, že
čisté akumulované aktuárske zisky (straty) zo záväzku zo stanoveného
požitku a súvisiaceho nároku na náhradu pod ľa odsekov 92 a 93
ostanú nevykázané. Odsek 120A písm. f) bod iv) vy žaduje od
účtovnej jednotky, aby zverejnila krátky opis súvislosti medzi
nárokom na úhradu a súvisiacim záväzkom.
Príklad na ilustráciu odsekov 104A a ž104C
Súčasná hodnota záväzku 1 241
Nevykázané aktuárske zisky 17
Záväzok vykázaný v súvahe 1 258
Nároky pod ľa poistných zmlúv, ktoré presne
zodpovedajú sume a na časovaniu niektorých
požitkov splatných pod ľa programu. Tieto
požitky majú sú časnú hodnotu 1 092.1 092
Nevykázané aktuárske zisky vo vý ške 17 sú čisté kumulované
aktuárske zisky zo záväzkov a nárokov na náhradu.
104D. Ak nárok na úhradu vzniká z poistnej zmluvy, ktorá presne zodpo-
vedá sume a na časovaniu niektorých alebo v šetkých po žitkov splat-
ných pod ľa programu stanovených po žitkov, reálna hodnota nároku
na úhradu sa pova žuje za sú časnú cenu súvisiaceho záväzku, ako je
opísané v odseku 54 (s výhradou akéhoko ľvek zní ženia vy žadovaného
v prípade, že nárok na úhradu nie je plne uhradite ľný).
Výnosy z majetku programu
105. O čakávané výnosy z majetku programu sú jednou zo sú častí nákladov
vykázaných vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄. Rozdiel
medzi o čakávanými a skuto čnými výnosmi z majetku programu je
aktuársky zisk alebo strata; je obsiahnutá v aktuárskych ziskoch
a stratách záväzku zo stanovených po žitkov pri ur čovaní čistej
sumy, ktorá sa porovnáva s limitom 10 % „koridoru “uvedeného
v odseku 92.
106. O čakávaná výnosnos ťmajetku programu je zalo žená na trhových
očakávaniach k za čiatku obdobia pre výnosy z majetku za celú život-
nosťsúvisiaceho záväzku. O čakávaná výnosnos ťmajetku programu
zohľadňuje zmeny reálnej hodnoty majetku programu v dr žbe po čas
tohto obdobia, ako výsledku skuto čných príspevkov platených do
fondu a skuto čných po žitkov platených z fondu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —145
▼B
Príklad na ilustráciu odseku 106
K 1. januáru 20X1 bola reálna hodnota majetku programu
10 000 a čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky boli
760. D ňa 30. júna 20X1 program zaplatil po žitky vo vý ške
1 900 a prijal príspevky vo vý ške 4 900. K 31. decembru
20X1 bola reálna hodnota majetku programu 15 000 a sú časná
hodnota záväzku zo stanovených po žitkov bola 14 792. Aktu-
árske straty na záväzku za rok 20X1 boli 60.
Vykazujúca ú čtovná jednotka vykoná k 1. januáru 20X1 tieto
odhady zalo žené na trhových cenách k tomuto d ňu:
%
Výnosy z úrokov a dividend po zdanení, ktoré je
splatné fondom 9,25
Realizované a nerealizované zisky z majetku
programu (po zdanení) 2,00
Správne náklady –1,00
Očakávaná rentabilita10,25
Za rok 20X1 sú o čakávané a skuto čné výnosy
majetku programu takéto:
Výnosy z 10 000 dr žaných po čas 12 mesiacov pri
10,25 % 1 025
Výnosy z 3 000 dr žaných po čas 6 mesiacov pri
5 % (zodpovedá 10,25 % ro čne, pri zlo ženom
úrokovaní za ka ždých šesťmesiacov) 150
Očakávané výnosy z majetku programu za rok
20X11 175
Reálna hodnota majetku programu k 31.
decembru 20X1 15 000
Mínus reálna hodnota majetku programu k 1.
januáru 20X1 –10 000
Mínus prijaté príspevky –4 900
Plus zaplatené po žitky 1 900
Skuto čné výnosy z majetku programu 2 000
Rozdiel medzi o čakávanými (1 175) a skuto čnými (2 000)
výnosmi z majetku programu je aktuársky zisk vo vý ške 825.
Preto akumulované čisté nevykázané aktuárske zisky 1 525
(760 plus 825 mínus 60). Pod ľa odseku 92 limity koridoru sú
stanovené na 1 500 [vy ššia hodnota z: i) 10 % z 15 000 a ii)
10 % z 14 792]. V nasledujúcom roku (20X2) ú čtovná jednotka
vyká že vo výkaze ►M5 komplexného výsledku ◄aktuársky
zisk vo vý ške 25 (1 525 mínus 1 500) vydelený o čakávaným
priemerným obdobím, po čas ktorého zostanú zú častnení zamest-
nanci v práci.
Očakávané výnosy z majetku programu za rok 20X2 budú zalo-
žené na trhových o čakávaniach k 1/1/X2 pre výnosy za celé
obdobie životnosti záväzku.
107. Pri ur čovaní o čakávaných a skuto čných výnosov z majetku programu
účtovná jednotka odpo číta o čakávané správne náklady iné, ako sú
náklady zahrnuté do aktuárskych predpokladov pou žitých pri oce ňo-
vaní záväzku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —146
▼B
Podnikové kombinácie
108. Pri podnikových kombináciách ú čtovná jednotka vykazuje majetok
a záväzky vznikajúce z po žitkov po skon čení zamestnania
vs účasnej hodnote záväzku po odpo čítaní reálnej hodnoty majetku
programu (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie ). Sú časná hodnota
záväzku zah ŕňavšetky ďalej uvedené polo žky, aj ke ďich nadobúdaný
subjekt k dátumu nadobudnutia nevykázal:
a) aktuárske zisky a straty, ktoré vznikli pred dátumom nadobudnutia
(bez oh ľadu na to, či patria do 10 % „koridoru “);
b) náklady minulej slu žby, ktoré vznikli zo zmien po žitkov alebo zo
zavedenia programu, pred dátumom nadobudnutia a
c) súm, ktoré pod ľa prechodných ustanovení uvedených
v odseku 155 písm. b) nadobúdate ľnevykázal.
Krátenia a vysporiadania
109. Ú čtovná jednotka vyká že zisky alebo straty pri krátení alebo vyspo-
riadaní programu stanovených po žitkov vtedy, ke ďkrátenie alebo
vysporiadanie nastane. Zisk alebo strata z krátenia alebo vysporia-
dania zah ŕňa:
a) všetky výsledné zmeny sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených
požitkov;
b) všetky výsledné zmeny reálnej hodnoty majetku programu;
c) všetky súvisiace aktuárske zisky a straty a náklady minulej slu žby,
ktoré pod ľa odsekov 92 a 96 neboli predtým vykázané.
110. Pred ur čením vplyvu krátenia alebo vysporiadania ú čtovná jednotka
opätovne ocení záväzok (a prípadný súvisiaci majetok programu) tak,
že pou žije sú časné aktuárske predpoklady (vrátane sú časných trho-
vých úrokových sadzieb a iných sú časných trhových cien).
▼M8
111. Krátenie nastane, ak ú čtovná jednotka bu ď:
a) je zjavne rozhodnutá uskuto čniťpodstatné zní ženie po čtu zamest-
nancov, na ktorých sa program vz ťahuje, alebo
b) mení a dop ĺňa podmienky programu so stanovenými po žitkami
tak,že podstatná časťbudúcej slu žby užnebude sú časným zamest-
nancom vytvára ťnárok na po žitky alebo bude vytvára ťnárok len
na zní žené po žitky.
Krátenie mô že vzniknú ťz izolovanej udalosti, ako napríklad uzatvo-
renie továrne, preru šenie prevádzky, ukon čenie alebo pozastavenie
programu, alebo zní ženie miery, v akej sú budúce zvý šenia platu
spojené so splatnými po žitkami za minulú slu žbu. Krátenia sú často
spojené s re štrukturalizáciou. V takom prípade ú čtovná jednotka
účtuje krátenie v rovnakom období ako ú čtuje súvisiacu re štruktura-
lizáciu.
111A. Ak sa zmenou a doplnením programu zni žujú po žitky, krátením je iba
vplyv zní ženia na budúcu slu žbu. Vplyv ka ždého zní ženia na minulú
službu predstavuje záporné náklady minulej slu žby.
▼B
112. Vyrovnanie nastane, ke ďúčtovná jednotka za čne transakciu, ktorá
eliminuje v šetky ďalšie zákonné alebo mimozmluvné povinnosti pre
niektoré alebo v šetky po žitky poskytované pod ľa programu stanove-
ných po žitkov, napríklad ke ďsa uskuto ční jednorazová pe ňažná
platba ú častníkom programu, alebo v ich mene, výmenou za ich
práva prija ťstanovené po žitky po skon čení zamestnania.
113. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka nadobudne poistnú zmluvu
na finan čné zaistenie niektorých alebo v šetkých zamestnaneckých
požitkov súvisiacich so slu žbou zamestnanca v sú časnom období
a v predchádzajúcich obdobiach. Nadobudnutie takejto zmluvy nieje vyrovnaním, ak si ú čtovná jednotka ponechá právny alebo impli-
citný záväzok (pozri odsek 39) zaplati ťďalšie sumy, ak pois ťovate ľ
nezaplatí zamestnanecké po žitky uvedené v poistnej zmluve.
Odseky 104A a ž104D sa zaoberajú vykazovaním a oce ňovaním2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —147
▼B
nárokov na úhradu pod ľa poistnej zmluvy, ktoré nie sú majetkom
programu.
114. Vyrovnanie spolu so skrátením nastane, ak je program ukon čený tak,
že záväzok je vyrovnaný a program prestáva existova ť. Ukon čenie
programu v šak nie je krátením alebo vyrovnaním, ak sa program
nahradí novým programom, ktorý ponúka v podstate toto žné po žitky.
115. V prípade, že krátenie sa vz ťahuje len na niektorých zamestnancov, na
ktorých sa vz ťahuje program, alebo ke ďje len časťzáväzku vyrov-
naná, zisk alebo strata zah ŕňa pomerný podiel predchádzajúcich nevy-
kázaných nákladov minulej slu žby a aktuárskych ziskov alebo strát
[a prechodných súm, ktoré zostávajú nevykázané pod ľa odseku 155
písm. b)]. Pomerný podiel je ur čený pod ľas účasnej hodnoty záväzkov
pred a po krátení alebo vyrovnaní, pokia ľnie je za daných okolností
rozumnej šie pou žiťiný základ. Mô žeb yťnapríklad primerané pou žiť
akýko ľvek zisk vznikajúci z krátenia alebo vyrovnania rovnakého
programu najprv na elimináciu akýchko ľvek nevykázaných nákladov
minulej slu žby súvisiacich s rovnakým programom.
Príklad na ilustráciu odseku 115
Účtovná jednotka ru ší prevádzkový segment a zamestnancom ukon čeného
segmentu nebudú vznika ťnároky na žiadne ďalšie po žitky. Toto je krátenie bez
vyrovnania. Pou žitím sú časných aktuárskych predpokladov (vrátane sú časných
trhových úrokových sadzieb a iných trhových cien) bezprostredne pred krátenímúčtovná jednotka zistila, že má záväzok zo stanovených po žitkov s čistou sú časnou
hodnotou vo vý ške 1 000, majetok programu s reálnou hodnotou 820 a čisté
akumulované nevykázané aktuárske zisky vo vý ške 50. Ú čtovná jednotka prijala
štandard pred rokom. To zvý šiločistý záväzok o 100, ktorý sa ú čtovná jednotka
rozhodla vykazova ťpočas obdobia piatich rokov [pozri odsek 155 písm. b)].
Krátením sa zní žičistá sú časná hodnota záväzku o 100 na 900.
Z predchádzajúcich nevykázaných aktuárskych ziskov a prechodných súm sa 10 %
(100/1 000) vz ťahuje na časťzáväzku, ktorá bola eliminovaná krátením. Potom je
vplyv krátenia takýto:
Pred
krátenímZisk
z kráteniaPo krátení
Čistá sú časná hodnota záväzku 1 000 –100 900
Reálna hodnota majetku programu –820 — –820
180–10080
Nevykázané aktuárske zisky 50 –54 5
Nevykázaná prechodná suma (100
× 4/5)–80
8–72
Čistý záväzok vykázaný v súvahe150–9753
Prezentácia
Kompenzácie
116. Ú čtovná jednotka kompenzuje majetok jedného programu so
záväzkom iného programu vtedy a len vtedy, ak:
a) má záväzné a vynútite ľné právo pou žiťprebytok jedného
programu na vysporiadanie záväzkov iného programu a
b) má v úmysle bu ďvysporiada ťzáväzky netto spôsobom, alebo
dosiahnu ťprebytok v jednom programe a vyrovna ťsvoj záväzok
podľa iného programu sú časne.
117. Kritériá kompenzácie sú podobné kritériám, ktoré boli stanovené pre
finan čné nástroje v IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —148
▼B
Rozlí šenie medzi krátkodobos ťou a dlhodobos ťou
118. Niektoré ú čtovné jednotky rozli šujú krátkodobý majetok a záväzky od
dlhodobého majetku a záväzkov. Tento štandard nestanovuje, čib y
účtovná jednotka mala rozli šovaťpodiel krátkodobého a dlhodobého
majetku a záväzkov vznikajúcich z po žitkov po skon čení zamestnania.
Finan čné zlo žky nákladov na po žitky po skon čení zamestnania
119. Tento štandard nestanovuje, čib yú čtovná jednotka mala prezentova ť
náklady sú časnej slu žby, úrokové náklady a o čakávané výnosy
z majetku programu ako sú časti samostatnej polo žky výnosov alebo
nákladov ►M5vo◄výkaze►M5komplexného výsledku ◄.
Zverej ňovanie
120. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
jej účtovnej závierky vyhodnoti ťcharakter jej programov so stanove-
nými po žitkami a finan čné vplyvy zmien v týchto programoch po čas
obdobia.
▼M5
120A. Ú čtovná jednotka zverejní tieto informácie o programoch stanovených
požitkov:
▼B
a) účtovnú politiku ú čtovnej jednotky na vykazovanie aktuárskych
ziskov a strát;
b) všeobecný opis typu programu;
c) porovnanie za čiatočného a kone čného zostatku sú časnej hodnoty
záväzku zo stanovených po žitkov a samostatne vykázanie prípad-
ných vplyvov za obdobia priradite ľné ka ždej kategórii z týchto
položiek:
i) náklady sú časnej slu žby;
ii) úrokové náklady;
iii) príspevky ú častníkov programu;
iv) aktuárske zisky a straty;
v) zmeny výmenných kurzov cudzích mien programov ocene-
ných v mene odli šnej od prezenta čnej meny ú čtovnej
jednotky;
vi) vyplatené po žitky;
vii) náklady minulej slu žby;
viii) podnikové kombinácie;
ix) krátenia a
x) vysporiadania;
d) analýzu záväzkov zo stanovených po žitkov na sumy vznikajúce
z programov, ktoré sú celkom finan čne nezaistené, a sumy vzni-
kajúce z programov, ktoré sú celkom alebo čiastočne finan čne
zaistené;
e) porovnanie za čiatočných a kone čných zostatkov reálnej hodnoty
majetku programu a za čiatočných a kone čných zostatkov v šetkých
nárokov na náhradu vykázaných ako majetok v súlade s odsekom104A, samostatne vykáza ťprípadné vplyvy po čas obdobia prira-
diteľné ka ždej týchto kategórii:
i) očakávané výnosy z majetku programu;
ii) aktuárske zisky a straty;
iii) zmeny výmenných kurzov cudzích mien programov ocene-
ných v mene odli šnej od prezenta čnej meny ú čtovnej
jednotky;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —149
▼B
iv) vklady zamestnávate ľa;
v) príspevky ú častníkov programu;
vi) vyplatené po žitky;
vii) podnikové kombinácie a
viii) vysporiadania;
f) porovnanie sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov
v písmene c) a reálnej hodnoty majetku programuv písmene e) k majetku a záväzkom vykázaným v súvahe, pri čom
uvedie prinajmen šom:
i)čisté aktuárske zisky alebo straty neuvedené v súvahe (pozri
odsek 92);
ii) náklady minulej slu žby nevykázané v súvahe (pozri odsek
96);
iii) akúko ľvek sumu nevykázanú ako majetok z dôvodu limitu
uvedeného v odseku 58 písm. b);
iv) reálnu hodnotu k súvahovému d ňu o akomko ľvek nároku na
úhradu vykázanom ako majetok pod ľa odseku 104A
(s krátkym opisom súvislosti medzi nárokom na úhradua súvisiacim záväzkom) a
v) ostatné sumy vykázané v súvahe;
g) celkovú vý šku nákladov vykázaných vo výkaze ►
M5komplex-
ného výsledku ◄za ka ždú z týchto kategórií nákladov a polo žku
(polo žky) riadka výkazu ►M5komplexného výsledku ◄,
v ktorých sú zahrnuté:
i) náklady sú časnej slu žby;
ii) úrokové náklady;
iii) o čakávané výnosy z majetku programu;
iv) o čakávané výnosy akéhoko ľvek nároku na úhradu vykáza-
ného ako majetok pod ľa odseku 104A;
v) aktuárske zisky a straty;
vi) náklady minulej slu žby;
vii) vplyv ka ždého krátenia alebo vysporiadania a
viii) vplyv limitu v odseku 58 písm. b);
▼M5
h) celkovú sumu vykázanú v ostatných sú častiach komplexného
výsledku pre ka ždú z týchto kategórií:
▼B
i) aktuárske zisky a straty a
ii) vplyv limitu v odseku 58 písm. b);
▼M5
i) pre ú čtovné jednotky, ktoré vykazujú aktuárske zisky a straty
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade
s odsekom 93A, kumulatívnu sumu aktuárskych ziskov a strátvykázaných v ostatných sú častiach komplexného výsledku;
▼B
j) pre ka ždú hlavnú kategóriu majetku programu ktoré sú, ale neob-
medzujú sa len na ne: nástroje vlastného imania, dlhové nástroje,nehnute ľnosti a v šetok ostatný majetok, ktorého percento alebo
suma ich zara ďuje do hlavnej kategórie na základe reálnej hodnote
celkového majetku programu;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —150
▼B
k) sumy zahrnuté v reálnej hodnote majetku programu pre:
i) ka ždú kategóriu vlastných finan čných nástrojov jednotky a
ii) akéko ľvek nehnute ľnosti pou žívané ú čtovnou jednotkou, alebo
iný majetok vyu žívaný ú čtovnou jednotkou;
l) skrátený opis základne pou žitej na ur čenie celkovej o čakávanej
miery výnosnosti majetku vrátane vplyvu hlavných kategórií
majetku programu;
m) skuto čnú vý šku výnosov z majetku programu, ako aj sú časnú
výšku výnosov z nárokov na úhradu vykázaných ako majetok
v súlade s odsekom 104A;
n) základné aktuárske predpoklady pou žívané k súvahovému d ňu,
prípadne vrátane:
i) diskontných sadzieb;
ii) očakávanej miery výnosnosti akéhoko ľvek majetku programu
za obdobie prezentované v ú čtovnej závierke;
iii) o čakávanej miery výnosnosti akýchko ľvek nárokov na úhradu
vykázaných ako majetok v súlade s odsekom 104A zaobdobia prezentované v ú čtovnej závierke;
iv) o čakávanej miery zvý šení platu (a zmien indexu alebo inej
premennej uvedenej vo formálnych alebo mimozmluvných
podmienkach programu ako základu budúceho zvý šenia
požitkov);
v) trendu miery nákladov na zdravotnú starostlivos ťa
vi) akýchko ľvek iných podstatných aktuárskych predpokladov,
ktoré sa pou žili;
Účtovná jednotka zverejní ka ždý aktuársky predpoklad
v absolútnych veli činách (napríklad ako absolútnu percentu-
álnu hodnotu) a nielen ako mar žu medzi rozli čnými percentu-
álnymi hodnotami alebo inými premennými;
o) vplyv zvý šenia o jeden percentuálny bod a vplyv zní
ženia o jeden
percentuálny bod v predpokladaných trendoch miery nákladov na
zdravotnú starostlivos ťna:
i) súhrn zlo žiek nákladov sú časnej slu žby a úrokových nákladov
zčistých opakovaných nákladov na zdravotnú starostlivos ťpo
ukon čení zamestnania; a
ii) akumulovaný záväzok z po žitkov po ukon čení zamestnania pre
náklady na zdravotnú starostlivos ť.
Na ú čely tohto zverejnenia musia by ťvšetky ostatné predpoklady
konštantné. Pre programy prevádzkované vo vysoko infla čnom
prostredí sa zverej ňuje vplyv percentuálneho zvý šenia alebo
zníženia v trendoch miery predpokladaných nákladov na zdra-
votnú starostlivos ť, významnosti podobnej jednému percentuál-
nemu bodu v nízko infla čnom prostredí;
p) sumy pre be žné ro čné obdobie a predchádzajúce štyri ro čné
obdobia:
i) zo sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených po žitkov, reálnej
hodnoty majetku programu a prebytku alebo deficituprogramu; a
ii) z úprav na základe skúseností vznikajúcich:
A. zo záväzkov programu vyjadrených bu ďako 1. suma,
alebo ako 2. percentuálna hodnota záväzkov programuk súvahovému d ňua
B. z majetku programu vyjadrených bu ďako 1. suma, alebo
ako 2. percentuálna hodnota majetku programu
k súvahovému d ňu;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —151
▼B
q) najlep ší odhad zamestnávate ľa, tak rýchlo ako mô žeb yťprimerane
určený, príspevkov o čakávaných, že budú zaplatené do programu
počas ročného obdobia za čínajúceho sa po ►M5období vykazo-
vania◄.
121. Odsek 120A písm. b) vy žaduje v šeobecný opis typu programu.
Takýto opis rozli šuje napríklad programy penzií odvodených od
paušálneho platu, od programov penzií odvodených od platu pred
odchodom do dôchodku a od programov zdravotnej starostlivosti poskončení zamestnania. Opis programu obsahuje neformálne zvyklosti,
na základe ktorých vzniká mimozmluvná povinnos ťobsiahnutá
v ocenení záväzku zo stanovených po žitkov v súlade s odsekom 52.
Ďalšie podrobnosti sa nepo žadujú.
122. Ak ú čtovná jednotka má viac ako jeden program stanovených
požitkov, zverejnenia sa mô žu urobi ťv súhrne, oddelene pre ka ždý
program alebo zoskupi ťspôsobom, ktorý sa pova žuje za naju žitoč-
nejší. Užitočné mô žeb yťzoskupovanie pod ľa týchto kritérií:
a) zemepisné umiestnenie programov, napríklad rozli šovaním domá-
cich a zahrani čných programov, alebo
b)či sa na programy vz ťahujú významne rozdielne riziká, napríklad
rozlišovaním programov odvodených od pau šálneho platu od
programov penzií odvodených od posledného platu predodchodom zo zamestnania a od programov zdravotnej starostlivosti
po skon čení zamestnania.
Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje údaje v súhrne za skupinu programov,
poskytujú sa takéto zverejnenia vo forme vá žených priemerov alebo
relatívne úzkych rozpätí.
123. Odsek 30 vy žaduje dodato čné zverejnenia o programoch stanovených
pož
itkov, na ktorých sa zú častňujú viacerí zamestnávatelia, s ktorými
sa zaobchádza, ako keby boli programami so stanovenými príspev-kami.
124. Ú čtovná jednotka v prípadoch, ke ďto vy žaduje IAS 24, zverej ňuje
informácie o:
a) transakciách spriaznenej osoby s programami po žitkov po skon čení
zamestnania a
b) po žitkoch po skon čení zamestnania pre k ľúčových riadiacich
pracovníkov.
125. V prípadoch, ke ďto vy žaduje IAS 37, ú čtovná jednotka zverej ňuje
informácie o podmienených záväzkoch vznikajúcich zo záväzkovzp ožitkov po skon čení zamestnania.
OSTATNÉ DLHODOBÉ ZAMESTNANECKÉ PO ŽITKY
126. Medzi ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky patria napríklad:
a) dlhodobé platené vo ľná, ako napríklad mimoriadne vo ľno za dlho-
ročnú slu žbu alebo študijné vo ľno,
b) odmeny pri príle žitosti výro čí alebo iné po žitky za dlhoro čnú
službu;
c) po žitky pri dlhodobej pracovnej neschopnosti;
d) podiely na zisku a prémie splatné 12 alebo viac mesiacov po
skončení obdobia, v ktorom zamestnanci poskytli súvisiacu slu žbu,
a
e) odlo žené náhrady uhradené 12 alebo viac mesiacov po skon čení
obdobia, po čas ktorého vznikli nároky na tieto náhrady.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —152
▼B
127. Na oce ňovanie ostatných dlhodobých zamestnaneckých po žitkov sa
obyčajne nevz ťahuje rovnaký stupe ňneistoty ako na oce ňovanie
požitkov po skon čení zamestnania. Okrem toho zavedenie iných dlho-
dobých po žitkov alebo ich zmeny zriedka spôsobujú podstatné
zvýšenie nákladov minulej slu žby. Z týchto dôvodov tento štandard
vyžaduje zjednodu šenú metódu ú čtovania ostatných dlhodobých
zamestnaneckých po žitkov. Táto metóda sa lí šio dú čtovania vy žado-
vaného pre po žitky po skon čení zamestnania takto:
a) aktuárske zisky a straty sa vykazujú okam žite a nepou žije sa
„koridor “a
b) náklady minulej slu žby sa okam žite vykazujú v plnej vý ške.
Vykazovanie a oce ňovanie
128. Suma vykázaná ako záväzok za ostatné dlhodobé zamestnanecké
požitky musí by ťčistým súhrnom týchto súm:
a) sú časná hodnota záväzku zo stanovených po žitkov vykázaná
k súvahovému d ňu (pozri odsek 64);
b) mínus reálna hodnota vykázaná k súvahovému d ňu týkajúca sa
toho majetku programu (ak nejaké sú), z ktorého sa majú záväzky
uhrádza ťpriamo (pozri odseky 102 a ž104).
Pri oce ňovaní záväzku ú čtovná jednotka uplat ňuje ustanovenia
odsekov 49 a ž91 s výnimkou odsekov 54 a 61. Ú čtovná jednotka
uplatňuje odsek 104A pri vykazovaní a oce ňovaní akéhoko ľvek
nároku na úhradu.
129. V prípade ostatných dlhodobých zamestnaneckých po žitkov ú čtovná
jednotka vyká žečistý súhrn týchto súm ako náklady alebo
(s výhradou odseku 58) výnosy, pokia ľinýštandard nevy žaduje
alebo nepovo ľuje ich za členenie do hodnoty majetku:
a) náklady sú časnej slu žby (pozri odseky 63 a ž91);
b) úrokové náklady (pozri odsek 82);
c) očakávané výnosy z majetku programu (pozri odseky 105 a ž107)
a z akéhoko ľvek nároku na úhradu vykázaného ako majetok (pozri
odsek 104A);
d) aktuárske zisky a straty, ktoré sa v šetky vyká žu okam žite;
e) náklady minulej slu žby, ktoré sa okam žite vyká žu v celej vý ške, a
f) vplyv ka ždého krátenia alebo vysporiadania (pozri odseky 109
a 110).
130. Jednou z foriem ostatných dlhodobých zamestnaneckých po žitkov je
dlhodobý po žitok pri dlhodobej práceneschopnosti. Ak úrove ňpožitku
závisí od d ĺžky slu žby, záväzok vzniká poskytovaním slu žby. Oce ňo-
vanie takéhoto záväzku zoh ľadňuje pravdepodobnos ť,že platba bude
požadovaná a d ĺžku obdobia, po čas ktorého sa o čakáva jej vyplácanie.
Ak je úrove ňpožitku rovnaká pre akéhoko ľvek práceneschopného
zamestnanca bez oh ľadu na odpracované roky slu žby, o čakávané
náklady týchto po žitkov sa vyká žu vtedy, ke ďnastane udalos ť,
ktorá spôsobí dlhodobú práceneschopnos ť.
Zverej ňovanie
131. Hoci tento štandard nevy žaduje osobitné zverejnenia o iných dlhodo-
bých zamestnaneckých po žitkoch, takéto zverejnenia mô žub yťsúča-
sťou po žiadaviek iných štandardov, napríklad vtedy, ke ďsú náklady
na tieto po žitky významné a vy žadujú si tak zverejnenie v súlade
s IAS 1. V prípadoch, ke ďsi to vy žaduje IAS 24, ú čtovná jednotka
zverej ňuje informácie o ostatných dlhodobých zamestnaneckých po žit-
koch pre k ľúčových riadiacich pracovníkov.
POŽITKY VYPLÝVAJÚCE Z UKON ČENIA PRACOVNÉHO POMERU
132. Tento štandard sa zaoberá po žitkami vyplývajúcimi z ukon čenia
pracovného pomeru oddelene od ostatných zamestnaneckých
požitkov, preto že udalos ť, ktorá dáva vznik záväzku, je ukon čenie
zamestnania, a nie slu žba zamestnanca.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —153
▼B
Vykazovanie
133. Ú čtovná jednotka vyká žep ožitky vyplývajúce z ukon čenia pracov-
ného pomeru ako záväzok a náklady vtedy a len vtedy, ak ú čtovná
jednotka je preukázate ľne rozhodnutá bu ď:
a) ukon čiťpracovný pomer zamestnanca alebo skupiny zamestnancov
pred riadnym dátumom odchodu do dôchodku, alebo
b) poskytnú ťpožitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru
ako dôsledku ponuky danej na podporu dobrovo ľného rozviazania
pracovného pomeru.
134. Ú čtovná jednotka je preukázate ľne rozhodnutá ukon čiťpracovný
pomer vtedy a len vtedy, ak má podrobný formálny plán na ukon čenie
a nemá reálnu mo žnosťodstúpenia. Podrobný plán zah ŕňa minimálne:
a) pracovisko, funkciu a pribli žný po čet zamestnancov, ktorých
služby budú ukon čené;
b) po žitky vyplývajúce z pred časného ukon čenia pracovného pomeru
pre ka ždú pracovnú kategóriu alebo funkciu a
c)čas uplat ňovania programu. Uplat ňovanie sa musí za čaťčo najskôr
a obdobie na dokon čenie uplat ňovania sa stanoví tak, aby
podstatné zmeny programu neboli pravdepodobné.
135. Ú čtovná jednotka mô žeb yťzaviazaná právnymi predpismi, zmluvami
alebo inými dohodami so zamestnancami alebo ich zástupcami, alebomôže byt' viazaná mimozmluvnou povinnos
ťou zalo ženou na obchod-
ných zau žívaných postupoch, zvykoch, alebo želaní kona ťspravo-
dlivo, uskuto čniťplatby (alebo poskytova ťiné po žitky) zamest-
nancom pri ukon čení ich pracovného pomeru. Takéto platby sú po žit-
kami vyplývajúcimi z ukon čenia pracovného pomeru. Po žitky vyplý-
vajúce z ukon čenia pracovného pomeru sú spravidla jednorazové
sumy, ale niekedy takisto zah ŕňajú:
a) zvý šenie hodnoty penzijných po žitkov alebo iných po žitkov po
skončení zamestnania, a to bu ďnepriamo prostredníctvom
programu zamestnaneckých po žitkov, alebo priamo, a
b) plat a ždo konca presne stanoveného obdobia, ak zamestnanec
neposkytuje ďalšiu slu žbu, z ktorej by ú čtovnej jednotke plynul
hospodársky prínos.
136. Niektoré zamestnanecké po žitky sú splatné bez oh ľadu na dôvod
odchodu zamestnanca. Platba takýchto po žitkov je istá (s výhradou
akýchko ľvek po žiadaviek potrebných na vznik oprávnenia alebo
požiadaviek na minimálnu slu žbu), ale na časovanie platieb týchto
požitkov je neisté. Aj ke ďsú takéto po žitky v niektorých krajinách
charakterizované ako od škodné alebo odmeny pri ukon čení pracov-
ného pomeru, sú to po žitky po skon čení zamestnania a nie po žitky
vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru a ú čtovná jednotka ich
účtuje ako po žitky po skon čení zamestnania. Niektoré ú čtovné
jednotky poskytujú ni žšiu úrove ňpožitkov pri dobrovo ľnom ukon čení
pracovného pomeru na základe žiadosti zamestnanca (v podstate
požitok po skon čení zamestnania) ako pri nedobrovo ľnom ukon čení
pracovného pomeru na žiados ťúčtovnej jednotky. Dodato čný po žitok
splatný pri nedobrovo ľnom ukon čení pracovného pomeru je po žitkom
vyplývajúcim z ukon čenia pracovného pomeru.
137. Po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru neposkytujú
účtovnej jednotke budúce hospodárske po žitky a okam žite sa vyká žu
ako náklad.
138. V prípade, žeúčtovná jednotka vykazuje po žitky vyplývajúce
z pred časného ukon čenia pracovného pomeru, mô že je vzniknú ť
povinnos ťúčtovaťo krátení penzijných po žitkov alebo iných zamest-
naneckých po žitkov (pozri odsek 109).
Oceňovanie
139. V prípade, ke ďpožitky vyplývajúce z pred časného ukon čenia pracov-
ného pomeru sú splatné viac ako 12 mesiacov po ►M5období
vykazovania ◄, diskontujú sa s pou žitím diskontnej sadzby uvedenej
v odseku 78.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —154
▼B
140. V prípade ponuky danej na podporu dobrovo ľného odchodu sa oce ňo-
vanie po žitkov vyplývajúcich z pred časného ukon čenia pracovného
pomeru zakladá na po čte zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že
ponuku prijmú.
Zverej ňovanie
141. V prípade neistoty o po čte zamestnancov, ktorí prijmú ponuku
požitkov vyplývajúcich z ukon čenia pracovného pomeru, existuje
podmienený záväzok. Pod ľap ožiadaviek IAS 37 ú čtovná jednotka
zverej ňuje informácie o podmienenom záväzku, ak nie je mo žnosť
úbytku pri vysporiadaní príli švzdialená.
142. Ú čtovná jednotka zverej ňuje v zmysle po žiadaviek IAS 1 charakter
a sumu nákladov vtedy, ak ide o významné náklady. Po žitky vyplý-
vajúce z ukon čenia pracovného pomeru mô žum a ťza následok
náklady, ktoré je potrebné zverej ňovať, aby sa tejto po žiadavke vyho-
velo.
143. V prípade, žet ov y žaduje IAS 24, ú čtovná jednotka zverej ňuje infor-
mácie o po žitkoch vyplývajúcich z ukon čenia pracovného pomeru pre
kľúčových riadiacich pracovníkov.
144.–152. [Vypú šťa sa.]
PRECHODNÉ USTANOVENIA
153. Táto časťopisuje prechodné postupy pre programy so stanovenými
požitkami. Ak ú čtovná jednotka prvýkrát uplatní tento štandard na iné
zamestnanecké po žitky, uplatní pri tom IAS 8 Účtovná politika, zmeny
vúčtovných odhadoch a chyby.
154. Pri prvom uplatnení tohto štandardu ur číúčtovná jednotka svoj
záväzok z prechodu pre programy so stanovenými po žitkami
k tomuto d ňu takto:
a) sú časná hodnota záväzku (pozri odsek 64) ku d ňu prijatia;
b) mínus reálna hodnota vykázaná ku d ňu prijatia za majetok
programu (ak existuje), ktorým budú záväzky uhradené priamo(pozri odseky 102 a ž104);
c) mínus v šetky náklady minulej slu žby, ktoré sa pod ľa odseku 96
vykážu v neskor ších obdobiach.
155. Ak je záväzok z prechodu vy šší, ako by bol záväzok, ktorý by sa
k rovnakému d ňu vykázal pod ľa predchádzajúcej ú čtovnej politiky
účtovnej jednotky, táto jednotka urobí neodvolate ľné rozhodnutie
o vykázaní tohto zvý šenia ako o časti svojho záväzku zo stanovených
požitkov pod ľa odseku 54:
a) okam žite pod ľa IAS 8 alebo
b) ako náklad rovnomerne po čas piatich rokov odo d ňa prijatia. Ak si
účtovná jednotka vyberie postup pod ľa písmena b), tak:
i) uplatní limit opísaný v odseku 58 písm. b) pri oce ňovaní
každého majetku vykázaného v súvahe;
ii) zverejní ku ka ž
dému súvahovému d ňu: 1. sumu zvý šenia,
ktorá zostáva nevykázaná, a 2. sumu vykázanú v be žnom
období;
iii) obmedzí vykázanie neskor ších aktuárskych ziskov (ale nie
negatívnych nákladov minulej slu žby) ďalej uvedeným
spôsobom. Ak sa má aktuársky zisk vykáza ťpodľa odsekov
92 a 93, ú čtovná jednotka vyká že takýto aktuársky zisk len do
výšky, v ktorej čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky
(pred vykázaním takéhoto aktuárskeho zisku) prevý šila nevy-
kázanú časťzáväzku z prechodu; a
iv) zoberie do úvahy súvisiacu časťnevykázaného záväzku
z prechodu pri ur čovaní ka ždého neskor šieho zisku alebo straty
z vysporiadania alebo krátenia.
Ak je záväzok z prechodu ni žší ako záväzok, ktorý by mal by ť
k rovnakému d ňu vykázaný pod ľa predchádzajúcej ú čtovnej politiky2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —155
▼B
účtovnej jednotky, pod ľa IAS 8 ú čtovná jednotka vyká že takéto
zníženie okam žite.
156. Pri prvom uplatnení štandardu ú činok zmien ú čtovnej politiky zah ŕňa
všetky aktuárske zisky alebo straty, ktoré vznikli v skor ších obdo-
biach, dokonca aj ke ďpatria do 10 % „koridoru “uvedeného
v odseku 92.
Príklad na ilustráciu odsekov 154 a ž156
K 31. decembru 1998 obsahuje ►M5výkaz o finan čnej situ-
ácii◄účtovnej jednotky penzijný záväzok vo vý ške 100.
Účtovná jednotka uplatní štandard k 1. januáru 1999, ke ďje
súčasná hodnota záväzku pod ľaštandardu 1 300 a reálna
hodnota majetku programu je 1 000. Ú čtovná jednotka zvý šila
1. januára 1993 dôchodky (náklady na po žitky, na ktoré e šte nie
je záväzný nárok: 160; a priemerná d ĺžka obdobia zostávajúceho
do vzniku nároku: 10 rokov).
Účinok prechodu je:
Súčasná hodnota záväzku 1 300
Reálna hodnota majetku programu –1 000
Mínus: náklady minulej slu žby, ktoré budú
vykázané v neskor ších obdobiach (160 ×
4/10) –64
Záväzok z prechodu 236
Záväzok u žvykázaný 100
Zvýšenie záväzku 136
Účtovná jednotka si mô že zvoli ťvykázanie zvý šenia vo vý ške 136
buďokam žite, alebo v priebehu 5 rokov. Tento výber je neod-
volate ľný.
K 31. decembru 1999 je sú časná hodnota záväzku pod ľaštan-
dardu 1 400 a reálna hodnota majetku programu je 1 050. Čisté
akumulované nevykázané aktuárske zisky od d ňa uplatnenia
štandardu sú 120. O čakávaná priemerná d ĺžka obdobia, po čas
ktorého zostane zamestnanec zú častnený na programe v práci,
bola osem rokov. Ú čtovná jednotka prijala politiku vykazova ť
všetky aktuárske zisky alebo straty okam žite, ako je to povolené
v odseku 93.
Účinok obmedzenia v odseku 155 písm. b) bode iii) je uvedený
ďalej.
Čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky 120
Nevykázaná časťzáväzku z prechodu (136 ×
4/5) –109
Maximum zisku, ktorý sa má vykáza ť[odsek
155 písm. b) bod iii)] 11
DÁTUM Ú ČINNOSTI
157. S výnimkou odsekov 159 a ž159C sa tento štandard stáva ú činným
pre ú čtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 1999 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na penzijné náklady na
účtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. janu-
árom 1999, zverejní skuto čnosť,že uplat ňovala tento štandard
namiesto IAS 19 Penzijné náklady, schváleného v roku 1993.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —156
▼B
158. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 19 Penzijné náklady schválený
v roku 1993.
159. Pre ro čné účtovné závierky (1) zostavené za obdobia za čínajúce sa
1. januára 2001 alebo neskôr sa stávajú ú činnými:
a) revidovaná definícia majetku programu v odseku 7 a súvisiace
definície majetku v dr žbe fondu dlhodobých zamestnaneckých
požitkov a oprávnenej poistnej zmluvy a
b) po žiadavky na vykazovanie a oce ňovanie nárokov na náhradu
v odsekoch 104A, 128 a 129 a súvisiace zverejneniav odseku 120A písm. f) bode iv), odseku 120A písm. g) bodeiv), odseku 120A písm. m) a odseku 120A písm. n) bode iii).
Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak skor šie uplatnenie má vplyv na
účtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť.
159A. Zmenené a doplnené znenie odseku 58A sa stáva ú činným pre ro čné
účtovné závierky za obdobia, ktoré sa kon čia 31. mája 2002 alebo
neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak skor šie uplatnenie má
vplyv na ú čtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť.
159B. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch
32A, 34 a ž34B, 61 a 120 a ž121 na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2006 a neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje tieto dodatky na obdobia, ktoré sa za čínajú
pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
159C. Mo žnosťuvedená v odsekoch 93A a
ž93D sa mô že uplat ňovaťna
ročné obdobia, ktoré sa kon čia 16. decembra 2004 a neskôr. Ú čtovná
jednotka, ktorá pou žije tieto mo žnosti na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú pred 1. januárom 2006, uplatní aj dodatky v odsekoch
32A, 34 a ž34B, 61 a 120 a ž121.
▼M8
159D. Odseky 7, 8 písm. b), 32B, 97, 98 a 111 boli zmenené a doplnené
a odsek 111A bol pridaný Vylep šeniami IFRS vydanými v máji 2008.
Účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch 7,
8 písm. b) a 32B na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka
uplatňuje zmeny a doplnenia na skor šie obdobie, zverejní túto skuto č-
nosť.Účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia uvedené
v odsekoch 97, 98, 111 a 111A na zmeny po žitkov, ktoré nastanú
1. januára 2009 alebo neskôr.
160. IAS 8 sa uplat ňuje vtedy, ke ďúčtovná jednotka zmení svoje ú čtovné
politiky s cie ľom zoh ľadniťzmeny špecifikované v odsekoch 159 a ž
159C. Pri uplatnení týchto zmien retrospektívne, ako to po žaduje IAS
8, účtovná jednotka ú čtuje tieto zmeny tak, ako keby boli uplatnené
v tom istom čase ako zostávajúca časťtohto štandardu. Výnimkou je,
žeúčtovná jednotka mô že zverejni ťsumy po žadované v odseku 120A
písm. p) ako sumy ur čené za ka ždé ro čné obdobie prospektívne od
prvého ro čného obdobia prezentovaného v ú čtovnej závierke, v ktorej
účtovná jednotka prvýkrát uplatní zmeny a doplnenia uvedené
v odseku 120A.
▼M5
161. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 93A a ž93D,
106 (príklad) a 120A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —157
(1) V súlade s jazykovo presnej ším stanovením dátumov ú činnosti prijatým v roku 1998 sa
v odsekoch 159 a 159A uvádzajú „ročné účtovné závierky “. V odseku 157 sa uvádzajú
„účtovné závierky “.
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 20
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
ROZSAH PÔSOBNOSTI ►M8 (1)◄
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní a zverej ňovaní štátnych
dotácií a pri zverej ňovaní ostatných foriem štátnej pomoci.
2. Tento štandard sa nezaoberá:
a) osobitnými problémami, ktoré vznikajú pri ú čtovaní štátnych
dotácií v ú čtovných závierkach odzrkad ľujúcich ú činky zmeny
cien alebo v doplnkových informáciách podobnej povahy;
▼M8
b)štátnou pomocou, ktorá sa ú čtovnej jednotke poskytuje v podobe
výhod, ktoré sú k dispozícii pri ur čovaní zdanite ľného zisku alebo
daňovej straty, alebo sú ur čené alebo limitované na základe
záväzku dane z príjmov. Medzi takéto výhody patria napríklad
daňové prázdniny, investi čné da ňové ú ľavy, sadzby pre zrýchlené
odpisy a zní žené da ňové sadzby;
▼B
c)štátnou ú časťou na vlastníctve ú čtovnej jednotky;
d)štátnymi dotáciami, na ktoré sa vz ťahuje IAS 41 Poľnohospodár-
stvo.
DEFINÍCIE
3. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto bli žšie
určenom význame:
Štátznamená vládu, vládne in štitúcie a podobné orgány, čiuž
miestne, národné alebo medzinárodné.
Štátna pomoc je opatrenie štátu ur čené na poskytovanie konkrétnej
ekonomickej výhody ú čtovnej jednotke alebo skupine ú čtovných
jednotiek sp ĺňajúcich ur čité kritériá. Štátna pomoc na ú čely tohto
štandardu nezah ŕňap o žitky poskytované len nepriamo prostredníc-
tvom činnosti ovplyv ňujúcej v šeobecné obchodné podmienky, ako
je zabezpe čenie infra štruktúry v rozvojových oblastiach alebo zave-
denie obchodných obmedzení vo či konkurentom.
Štátne dotácie sú pomoc štátu vo forme prevodu prostriedkov
účtovnej jednotke ako odplata za minulé alebo budúce splnenie ur či-
tých podmienok týkajúcich sa prevádzkových činností ú čtovnej
jednotky. Sú z nich vylú čené tie formy štátnej pomoci, ktoré sa nedajú
primerane ohodnoti ť, a transakcie so štátom, ktoré nemo žno odlí šiťod
bežných obchodných transakcií ú čtovnej jednotky (2).
Dotácie vz ťahujúce sa na majetok súštátne dotácie, ktorých hlavnou
podmienkou je, žeúčtovná jednotka oprávnená na ich získanie by
mala kúpi ť, zhotovi ťalebo inak nadobudnú ťdlhodobý majetok.
Môžub y ťtakisto ur čené dopl ňujúce podmienky obmedzujúce typ
alebo umiestnenie majetku alebo obdobia, po čas ktorých má by ť
majetok nadobudnutý alebo dr žaný.
Dotácie vz ťahujúce sa na výnos súštátne dotácie iné ako tie, ktoré sa
vzťahujú na majetok.
Odpustite ľné pô žičkysú pô žičky, pri ktorých sa poskytovate ľpôžičky
zavia že vzda ťsa nároku na splatenie za ur čitých predpísaných
podmienok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —158
(1) Ako sú časťVylep šení IFRS vydaných v máji 2008 rada zmenila a doplnila terminológiu
použitú v tomto štandarde v záujme jednotnosti s ostatnými IFRS takto:
a)„zdanite ľný príjem “bol zmenený a doplnený na „zdanite ľný zisk alebo da ňová
strata“,
b)„vykázaný ako výnosy/náklady “bol zmenený a doplnený na „vykázaný
v hospodárskom výsledku “,
c)„pripísaný priamo v prospech podielov/vlastného imania akcionárov “bol zmenený
a doplnený na „vykázaný mimo hospodárskeho výsledku “,a
d)„oprava ú čtovného odhadu “bola zmenená a doplnená na „zmena ú čtovného odhadu “.
(2) Pozri aj SIC-10 Štátna pomoc –bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam.
▼B
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
v nezávislej transakcii medzi informovaným, dobrovo ľne súhlasiacim
kupujúcim a informovaným, dobrovo ľne súhlasiacim predávajúcim.
4. Štátna pomoc má ve ľa foriem, ktoré sa lí šia druhom poskytovanej
pomoci, ako aj podmienkami, ktoré sú s ňou zvy čajne spojené.
Účelom pomoci mô žeb yťmotivova ťúčtovnú jednotku, aby za čala
činnos ť, ktorú by za be žných okolností nevykonávala, ak by sa jej
pomoc neposkytla.
5. Príjem štátnej pomoci ú čtovnou jednotkou mô žeb yťpri zostavení
účtovnej závierky významný z dvoch dôvodov. Po prvé, ak boli
prostriedky prevedené, musí sa nájs ťprimeraná metóda ú čtovania
prevodu. Po druhé, je žiaduce uvies ť, v akom rozsahu mala ú čtovná
jednotka z tejto pomoci po čas vykazovaného obdobia ú žitok. Tým sa
zjednodu ší porovnanie ú čtovnej závierky ú čtovnej jednotky
súčtovnými závierkami za predchádzajúce obdobia a s ú čtovnými
závierkami iných ú čtovných jednotiek.
6. Štátne dotácie majú niekedy iný názov, ako napríklad príspevky,
subvencie alebo prémie.
ŠTÁTNE DOTÁCIE
7. Štátne dotácie, vrátane nepe ňažných dotácií v reálnej hodnote, sa
nevykazujú, pokia ľneexistuje primeraná istota, že:
a) účtovná jednotka bude sp ĺňaťpodmienky, ktoré sú s nimi spojené,
a
b) dotácie budú prijaté.
8. Štátna dotácia sa nevykazuje dovtedy, kým neexistuje primeraná
istota, žeúčtovná jednotka bude sp ĺňaťpodmienky, ktoré sú
s dotáciou spojené, a že dotácia bude prijatá. Prijatie dotácie samo
osebe neposkytuje presved čivý dôkaz o tom, že podmienky spojené
s dotáciou boli alebo budú splnené.
9. Spôsob, ktorým je dotácia prijatá, nemá vplyv na ú čtovnú metódu
uplatňovanú v súvislosti s dotáciou. Preto sa dotácia ú čtuje rovnakým
spôsobom, čiužje prijatá v hotovosti alebo v podobe zní ženia
záväzku vo čištátu.
10. S odpustite ľnou pô žičkou od štátu sa zaobchádza ako so štátnou
dotáciou, ak existuje primeraná istota, žeúčtovná jednotka splní
podmienky na odpustenie pô žičky.
▼M8
10A. Prínos zo štátneho úveru za ni žšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa
účtuje ako štátna dotácia. Úver sa vykazuje a oce ňuje v súlade
s IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie . Prínos zo
štátneho úveru za ni žšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa oce ňuje ako
rozdiel medzi pôvodnou ú čtovnou hodnotou úveru ur čenou v súlade
s IAS 39 a prijatými príjmami. Prínos sa ú čtuje v súlade s týmto
štandardom. Ú čtovná jednotka skúma podmienky a povinnosti, ktoré
sa splnili alebo sa musia splni ťpri zistení nákladov, na kompenzáciu
ktorých je prínos z úveru ur čený.
▼B
11. Len čos a štátna dotácia vyká že, s akýmko ľvek súvisiacim podmie-
neným záväzkom alebo podmieneným aktívom sa zaobchádzav súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva .
▼M8
12. Štátne dotácie sa vykazujú na systematickej báze v hospodárskom
výsledku po čas období, v ktorých ú čtovná jednotka vykazuje ako
náklady súvisiace náklady, na kompenzáciu ktorých sú dotácie ur čené.
13. Existujú dva v šeobecné prístupy ú čtovného rie šenia štátnych dotácií:
kapitálový prístup, pod ľa ktorého sa dotácia vykazuje mimo hospo-
dárskeho výsledku, a výnosový prístup, pod ľa ktorého sa dotácia
vykazuje v hospodárskom výsledku po čas jedného alebo viacerých
účtovných období.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —159
▼M8
14. Zástancovia kapitálového prístupu argumentujú takto:
a)štátne dotácie sú finan čným prostriedkom a ako také by mali by ť
skôr zachytené vo výkaze o finan čnej situácii, ako by ťvykázané
v hospodárskom výsledku, kde by kompenzovali polo žky
nákladov, ktoré financujú. Preto že sa neo čakáva žiadne splatenie,
takéto dotácie by sa mali vykazova ťmimo hospodárskeho
výsledku.
b) nie je vhodné vykazova ťštátne dotácie v hospodárskom výsledku,
preto že nie sú výsledkom činností, ale predstavujú štátom poskyt-
nutý stimul bez súvisiacich nákladov.
15. Argumenty na podporu výnosového prístupu sú tieto:
a) preto žeštátne dotácie sú prijaté z iného zdroja ako od akcionárov,
nemali by sa priamo vykazova ťvo vlastnom imaní, ale mali by sa
vykazova ťv hospodárskom výsledku v príslu šných ú čtovných
obdobiach,
b)štátne dotácie sa zriedkavo poskytujú zadarmo. Ú čtovná jednotka
ich získa splnením podmienok na ich poskytnutie a dodr žaním
stanovených povinností. Mali by sa preto vykazova ť
v hospodárskom výsledku po čas účtovných období, v ktorých
účtovná jednotka vykazuje ako náklady súvisiace náklady, na
kompenzáciu ktorých sa dotácia poskytla, a
c) ke ďžed aňz príjmov a iné dane sú náklady, je logické zachytáva ť
štátne dotácie, ktoré sú roz šírením fi škálnych politík,
v hospodárskom výsledku.
16. Pre výnosový prístup je zásadné, aby sa štátne dotácie vykazovali
v hospodárskom výsledku na systematickej báze po čas účtovných
období, v ktorých ú čtovná jednotka vykazuje ako náklady súvisiace
náklady, na kompenzáciu ktorých sa dotácia poskytla. Vykázanie štát-
nych dotácií v hospodárskom výsledku na základe ich prijatia nie je
v súlade so základným akruálnym predpokladom (pozri IAS 1 Prezen-
tácia ú čtovnej závierky ), a bolo by to prijate ľné len vtedy, ak by
neexistovala základ ňa na priradenie dotácie k ú čtovným obdobiam
iným, ako je obdobie, v ktorom bola dotácia prijatá.
17. Vo vä čšine prípadov sú obdobia, po čas ktorých ú čtovná jednotka
vykazuje náklady súvisiace so štátnou dotáciou, ľahko zistite ľné.
Dotácie sú preto v uznaní špecifických nákladov vykázané
v hospodárskom výsledku v tom istom ú čtovnom období ako
príslu šné náklady. Podobne sa dotácie súvisiace s odpisovate ľným
majetkom zvy čajne vykazujú v hospodárskom výsledku po čas období
a v podieloch, v ktorých sa odpisy týchto aktív ú čtujú.
18. Dotácie týkajúce sa neodpisovate ľného majetku mô žu takisto vy ža-
dovaťsplnenie ur čitých povinností a mali by sa potom vykáza ť
v hospodárskom výsledku po čas účtovných období, v ktorých sa
znášajú náklady na splnenie týchto povinností. Príkladom je dotácia
v podobe pozemku s podmienkou postavi ťna tomto mieste budovu,
pričom mô žeb y ťvhodné vykazova ťdotáciu v hospodárskom
výsledku po časživotnosti budovy.
▼B
19. Dotácie sú niekedy prijaté ako sú časťbalíka finan čnej alebo fi škálnej
pomoci, s čím je spojené nieko ľko podmienok. V takých prípadoch je
potrebné postupova ťopatrne pri identifikovaní podmienok spôsobujú-
cich nárast nákladov a iných nákladov, ktoré ur čujú obdobia, po čas
ktorých sa dotácia bude prijíma ť.M ô žeb yťprimerané prideli ťčasť
dotácie na jednom základe a časťna druhom.
▼M8
20. Štátna dotácia, ktorá sa stane poh ľadávkou ako kompenzácia za u ž
vzniknuté náklady alebo straty, alebo štátna dotácia poskytnutá
s cie ľom ihne ďfinan čne pomôc ťúčtovnej jednotke bez budúcich
súvisiacich nákladov, sa vykazuje v hospodárskom výsledku
v období, v ktorom sa stala poh ľadávkou.
21. Za ur čitých okolností sa štátna dotácia mô že udeli ťs cie ľom
poskytnú ťokam žitú finan čnú pomoc ú čtovnej jednotke, a nie ako
stimul na vynalo ženie ur čitých nákladov. Takéto dotácie sa mô žu
vzťahova ťna individuálnu ú čtovnú jednotku a nemusia by ťdostupné
celej skupine príjemcov. Tieto okolnosti mô žu vies ťk vykázaniu2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —160
▼M8
dotácie v hospodárskom výsledku v ú čtovnom období, v ktorom
účtovná jednotka sp ĺňa podmienky na prijatie dotácie, a so zverej-
nením zais ťujúcim jasné pochopenie jej ú činku.
22. Štátna dotácia sa mô že sta ťpohľadávkou ú čtovnej jednotky ako
náhrada za náklady alebo straty, ktoré vznikli v predchádzajúcomobdobí. Takáto dotácia sa vykazuje v hospodárskom výsledku ú čtov-
ného obdobia, v ktorom sa stala poh ľadávkou, a so zverejnením
zaisťujúcim jasné pochopenie jej ú činku.
▼B
Nepe ňažnéštátne dotácie
23. Štátna dotácia mô žem a ťformu prevodu nepe ňažného majetku, ako
pozemkov alebo iných prostriedkov, ktoré má ú čtovná jednotka
využívať. Za týchto okolností je be žné stanovi ťreálnu hodnotu nepe-
ňažného majetku a ú čtovaťtak dotáciu, ako aj majetok v tejto reálnej
hodnote. Niekedy sa pou žíva alternatívny postup, ktorým je zaú čto-
vanie majetku aj dotácie v menovitej hodnote.
Prezentácia dotácií vz ťahujúcich sa na majetok
24. Štátne dotácie vz ťahujúce sa na majetok, vrátane nepe ňažných dotácií
v reálnej hodnote, sa prezentujú v súvahe bu ďvykázaním dotácie ako
výnosov budúcich období, alebo odpo čítaním dotácie pri vy číslení
účtovnej hodnoty majetku.
25. Obe metódy, ako prezentova ťvúčtovných závierkach dotácie (alebo
príslu šnéčasti dotácií), vz ťahujúce sa na majetok, sa pova žujú za
prijate ľné alternatívy.
▼M8
26. Pod ľa prvej metódy sa dotácia vykazuje ako výnos budúcich období,
ktorý sa na systematickom základe vykazuje v hospodárskom
výsledku po čas doby pou žiteľnosti majetku.
27. Pod ľa druhej metódy sa dotácia odpo čítava pri výpo čte účtovnej
hodnoty majetku. Dotácia sa vykazuje v hospodárskom výsledkupočas doby pou žiteľnosti odpisovate ľného majetku ako zní žený odpis.
▼B
28. Nákupmi majetku a prijatím súvisiacich dotácií sa mô žu spôsobi ť
hlavné pohyby v pe ňažných tokoch ú čtovnej jednotky. Z tohto
dôvodu a takisto preto, aby sa zobrazila hrubá investícia do majetku,sa takéto pohyby často zverej ňujú ako samostatné polo žky vo výkaze
peňažných tokov bez oh ľadu na to, či dotácia je alebo nie je odpo čí-
taná od hodnoty súvisiaceho majetku ►
M5na účely prezentácie vo
výkaze o finan čnej situácii ◄.
Prezentácia dotácií vz ťahujúcich sa na výnos
29. Dotácie vz ťahujúce sa na výnos sa niekedy prezentujú ako výnosy vo
výkaze►M5komplexného výsledku ◄, a to bu ďsamostatne, alebo
pod v šeobecným názvom ako „Ostatné výnosy “; alebo sa alternatívne
odpo čítavajú pri vykazovaní súvisiacich nákladov.
▼M5
29A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS
1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezen-
tuje dotácie vz ťahujúce sa na výnosy v súlade s po žiadavkou ustano-
venou v odseku 29.
▼B
30. Zástancovia prvej metódy tvrdia, že nie je vhodné kompenzova ťčisté
výnosové a nákladové polo žky a že oddelením dotácie od nákladov sa
uľahčuje porovnanie s inými nákladmi neovplyvnenými dotáciou.
Zástancovia druhej metódy argumentujú, že keby nebola dostupná
dotácia, ú čtovnej jednotke by náklady nevznikli a že prezentácia
nákladov bez kompenzácie dotácie mô žeb yťpreto zavádzajúca.
31. Obe metódy sa v prípade prezentácie dotácií vz ťahujúcich sa na výnos
považujú za prijate ľné. Zverej ňovanie dotácie mô žeb yťnevyhnutné
na správne pochopenie ú čtovnej závierky. Je zvy čajne vhodné zverej-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —161
▼B
ňovaťúčinok dotácií na ka ždú polo žku výnosu alebo nákladu, pri čom
sa vy žaduje samostatné zverej ňovanie.
Vrátenie štátnych dotácií
▼M8
32. Štátna dotácia, ktorá sa stane splatnou, sa zaú čtuje ako zmena ú čtov-
ného odhadu (pozri IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odha-
doch a chyby ). Vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na výnos sa najprv
uplatní oproti akémuko ľvek nerozpustenému výnosu budúcich období
vykázanému v súvislosti s dotáciou. V rozsahu, v akom návratná
suma prevý ši tieto výnosy budúcich období, alebo v prípadoch, ke ď
neexistujú výnosy budúcich období, vrátenie sa zaú čtuje ihne ď
v hospodárskom výsledku. Vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na majetok
sa zaú čtuje ako zvý šenie ú čtovnej hodnoty majetku alebo zní ženie
zostatku výnosov budúcich období o splatnú sumu. Ďalšie kumulo-
vané dodato čné odpisy, ktoré by boli bývali vykázané
v hospodárskom výsledku k danému d ňu pri neexistencii dotácie, sa
ihneďvykážu v hospodárskom výsledku.
▼B
33. Okolnosti, ktoré spôsobili vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na majetok,
môžuv yžadova ťposúdenie mo žného zní ženia novej ú čtovnej hodnoty
majetku.
ŠTÁTNA POMOC
34. Z definície štátnych dotácií uvedenej v odseku 3 sú vylú čené ur čité
formy štátnej pomoci, ktoré sa nedajú celkom dobre ohodnoti ť,
a transakcie so štátom, ktoré nemo žno odlí šiťod be žných obchodných
transakcií ú čtovnej jednotky.
35. Príkladmi pomoci, ktoré sa nedajú celkom dobre ohodnoti ť,s ú
bezplatné technické alebo marketingové poradenstvo a poskytnutie
záruk. Príkladom pomoci, ktorú nemo žno odlí šiťod be žných obchod-
ných transakcií ú čtovnej jednotky, je štátna politika verejného obsta-
rávania, ktorá zabezpe čuječasťodbytu ú čtovnej jednotky. Existencia
úžitku mô žeb yťnesporná, ale akýko ľvek pokus oddeli ťobchodné
činnosti od štátnej pomoci mô že byt' vlastne svojvo ľný.
36. Význam ú žitku v prv uvedených príkladoch mô že byt' taký, že zverej-
ňovanie druhu, rozsahu a trvania pomoci je potrebné na to, aby
účtovné závierky neboli zavádzajúce.
▼M8__________
▼B
38. V tomto štandarde štátna pomoc nezah ŕňa zabezpe čenie infra štruktúry
zlepšením v šeobecnej dopravnej a komunika čnej siete a zabezpe čenie
zlepšených zariadení, ako sú systémy zavla žovania alebo vodovodná
sieť, ktoré sú dostupné na pretrvávajúcom neur čenom základe
v prospech celej miestnej komunity.
ZVEREJ ŇOVANIE
39. Zverej ňujú sa tieto skuto čnosti:
a) účtovné zásady prijaté pre štátne dotácie vrátane metód prezentácie
uplatnených v ú čtovnej závierke;
b) druh a rozsah štátnych dotácií vykazovaných v ú čtovnej závierke
a ozna čenie ostatných foriem štátnej pomoci, z ktorých má ú čtovná
jednotka priamy ú žitok, a
c) nesplnené podmienky a iné skuto čnosti spojené so štátnou
pomocou, ktoré sa zistili.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
40. Ú čtovná jednotka, ktorá tento štandard uplat ňuje prvýkrát, je povinná:
a) splni ťpožiadavky na zverejnenie, kde je to vhodné, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —162
▼B
b) bu ď:
i) upravi ťsvoju ú čtovnú závierku o zmeny v ú čtovných zásadách
v súlade s IAS 8, alebo
ii) uplatni ťúčtovné ustanovenia štandardu len na dotácie alebo
časti dotácií, ktoré sa stávajú poh ľadávkou alebo splatnou dotá-
ciou po dátume ú činnosti tohto štandardu.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
41. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky za ú čtovné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 1984 alebo neskôr.
▼M5
42. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním pridal odsek 29A. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M8
43. Odsek 37 bol zru šený a odsek 10A bol pridaný Vylep šeniami IFRS
vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny
a doplnenia prospektívne na štátne úvery prijaté v obdobiach, ktoré
sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —163
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 21
Vplyvy zmien kurzov cudzích mien
CIEĽ
1. Ú čtovná jednotka mô že vykonáva ťzahrani čnéčinnosti dvoma
spôsobmi. Mô že uskuto čňovaťtransakcie v cudzích menách alebo
môžem a ťzahrani čné prevádzky. Okrem toho ú čtovná jednotka
môže prezentova ťsvoju ú čtovnú závierku v cudzej mene. Cie ľom
tohto štandardu je predpísa ť, ako zahrnú ťtransakcie v cudzích
menách a zahrani čné prevádzky do ú čtovnej závierky jednotky
a ako prepo čítaťúčtovné závierky do prezenta čnej meny.
2. Hlavné otázky sú, ktorý výmenný kurz (ktoré výmenné kurzy)
používaťa ako vykazova ťvplyvy zmien vo výmenných kurzoch
vúčtovnej závierke.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Tento štandard sa uplat ňuje (1):
a) pri ú čtovaní transakcií a zostatkov v cudzích menách, s výnimkou
tých derivátových transakcií a zostatkov, ktoré sú v pôsobnosti
IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie ;
b) pri prepo čte výsledkov a finan čnej situácie zahrani čných prevá-
dzok, ktoré sú zahrnuté v ú čtovnej závierke ú čtovnej jednotky
úplnou konsolidáciou, podielovou konsolidáciou alebo metódouvlastného imania, a
c) pri prepo čte výsledkov a finan čnej situácie ú čtovnej jednotky do
prezenta čnej meny.
4. IAS 39 sa uplat ňuje na mnohé deriváty v cudzej mene a tieto sú teda
vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Tie deriváty v cudzej
mene, ktoré nie sú v rozsahu pôsobnosti IAS 39 (napríklad niektoréderiváty v cudzej mene, ktoré sú uvedené v iných zmluvách), v šak
patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Okrem toho sa tento
štandard uplat ňuje vtedy, ke ďúčtovná jednotka prepo čítava sumy
týkajúce sa derivátov z ich funk čnej meny do prezenta čnej meny.
5. Tento štandard sa neuplat ňuje na ú čtovanie zabezpe čenia pre polo žky
v cudzej mene, vrátane zabezpe čenia čistej investície do zahrani čnej
prevádzky. Na ú čtovanie zabezpe čenia sa uplat ňuje IAS 39.
6. Tento štandard sa uplat ňuje na prezentáciu ú čtovnej závierky ú čtovnej
jednotky v cudzej mene a ustanovuje po žiadavky na výslednú ú
čtovnú
závierku, ktorá má by ťv súlade s Medzinárodnými štandardmi finan č-
ného výkazníctva. Pre prepo čty finan čných informácií do cudzej
meny, ktoré nesp ĺňajú tieto po žiadavky, špecifikuje tento štandard
informácie, ktoré sa majú zverejni ť.
7. Tento štandard sa neuplat ňuje pri prezentácii pe ňažných tokov vzni-
kajúcich z transakcií v cudzej mene vo výkaze o pe ňažných tokoch
ani na transakcie pe ňažných tokov zahrani čnej prevádzky (pozri IAS 7
Výkazy pe ňažných tokov ).
DEFINÍCIE
8. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto
význame:
Závere čný kurz je aktuálny výmenný kurz k súvahovému d ňu.
Kurzový rozdiel je rozdiel vznikajúci pri prepo čte daného po čtu
jednotiek jednej meny do inej meny pri rozdielnych výmenných
kurzoch.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —164
(1) Pozri tie žSIC-7 Zavedenie meny euro .
▼B
Výmenný kurz je výmenný pomer dvoch mien.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova-nými dobrovo ľne súhlasiacimi stranami pri nezávislej transakcii.
Cudzia mena je iná mena, ako je funk čná mena ú čtovnej jednotky.
Zahrani čná prevádzka je účtovná jednotka, ktorá je dcérskou spolo č-
nosťou, pridru ženým podnikom, spolo čným podnikom alebo
pobo čkou vykazujúcej ú čtovnej jednotky, a ktorej činnosti sú zalo žené
alebo uskuto čňované v inej krajine alebo mene, ako je krajina alebo
mena vykazujúcej ú čtovnej jednotky.
Funk čná mena je mena hlavného ekonomického prostredia, v ktorom
účtovná jednotka uskuto čňuje svoju činnos ť.
Skupina je materská spolo čnosťso v šetkými svojimi dcérskymi
spolo čnosťami.
Peňažné polo žkysú dr žané jednotky meny, majetok a záväzky, ktoré
sa majú prija ťalebo vyplati ťv pevnom alebo stanovite ľnom po čte
menových jednotiek.
Čistá investícia do zahrani čnej prevádzky je suma podielu vykazu-
júcej ú čtovnej jednotky na čistom majetku tejto prevádzky.
Prezenta čná mena je mena, v ktorej sa prezentuje ú čtovná závierka.
Aktuálny výmenný kurz je výmenný kurz pre okam žitú dodávku.
Spresnenie definícií
Funk čná mena
9. Primárne ekonomické prostredie, v ktorom ú čtovná jednotka uskuto č-
ňuje svoju činnos ť, je zvy čajne to, v ktorom primárne vytvára
a vynakladá peniaze. Pri stanovení svojej funk čnej meny zva žuje
účtovná jednotka tieto faktory:
a) mena:
i) ktorá najviac ovplyv ňuje predajné ceny tovarov a slu žieb (to
bude často tá mena, v ktorej sú predajné ceny za jej tovary
a slu žby vyjadrené a vysporiadané) a
ii) tej krajiny, ktorej konkuren čné sily a predpisy najviac ovplyv-
ňujú predajné ceny jej tovarov a slu žieb;
b) mena, ktorá najviac ovplyv ňuje náklady na prácu, materiál
a ostatné náklady na dodávku tovarov a poskytovanie slu žieb (to
bude často tá mena, v ktorej sú náklady vyjadrené a vysporiadané).
10. Ďalej uvedené faktory mô žu takisto poskytnú ťdôkaz o funk čnej mene
účtovnej jednotky:
a) mena, v ktorej sú generované finan čné prostriedky z finan čných
činností (t. j. vydávanie úverových a kapitálových nástrojov);
b) mena, v ktorej sú zvy čajne kumulované príjmy z prevádzkových
činností.
11. Pri stanovení funk čnej meny zahrani čnej prevádzky a toho, či jej
funkčná mena je rovnaká ako funk čná mena vykazujúcej ú čtovnej
jednotky (vykazujúca ú čtovná jednotka je v tomto kontexte tá ú čtovná
jednotka, ktorá má zahrani čnú prevádzku ako svoju dcérsku spolo č-
nosť, pobo čku, pridru žený alebo spolo čný podnik) sa zva žujúďalšie
faktory:
a)čis a činnos ťzahrani čnej prevádzky vykonáva ako roz šírenie
činnosti vykazujúcej ú čtovnej jednotky, alebo sa skôr vykonáva
s významným stup ňom autonómie. Príkladom prvého variantu je,
keďzahrani čná prevádzka iba predáva tovary dovezené od vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky a odvádza jej výnosy. Príkladom
druhého variantu je, ke ďprevádzka kumuluje peniaze a iné
peňažné polo žky, vytvára náklady, tvorí výnosy a zabezpe čuje
pôžičky, v šetko v podstate vo svojej miestnej mene;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —165
▼B
b)či transakcie s vykazujúcou ú čtovnou jednotkou tvoria ve ľký alebo
malý podiel činností zahrani čnej prevádzky;
c)čip eňažné toky z činností zahrani čnej prevádzky majú priamy
vplyv na pe ňažné toky vykazujúcej ú čtovnej jednotky a sú ihne ď
k dispozícii, aby sa jej odviedli;
d)čis úp e ňažné toky z činností zahrani čnej prevádzky dostato čné na
to, aby pokryli existujúce a be žne očakávané dlhové záväzky bez
toho, aby vykazujúca ú čtovná jednotka poskytla finan čné
prostriedky na ich pokrytie.
12. Ak sa skombinujú uvedené indikátory a funk čná mena nie je zrejmá,
mana žment pou žije svoj úsudok na ur čenie tej funk čnej meny, ktorá
najvernej šie zobrazuje ekonomické ú činky základných transakcií,
udalostí a podmienok. V rámci tohto prístupu mana žment uprednostní
primárne indikátory uvedené v odseku 9 pred zva žovaním indikátorov
v odsekoch 10 a 11, ktoré sú ur čené ako ďalší podporný prostriedok
na stanovenie funk čnej meny ú čtovnej jednotky.
13. Funk čná mena ú čtovnej jednotky odzrkad ľuje základné transakcie,
udalosti a podmienky, ktoré sú pre ňu relevantné. Preto v prípade,
keďje funk čná mena u žstanovená, nemení sa, pokia ľnenastane
zmena v týchto základných transakciách, udalostiach a podmienkach.
14. Ak je funk čná mena menou hyperinfla čnej ekonomiky, ú čtovná
závierka ú čtovnej jednotky sa prepo číta v súlade s IAS 29 Finan čné
vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách .Účtovná jednotka sa
nemô že vyhnú ťprepo čtu v súlade s IAS 29 napríklad tým, žes iz a
svoju funk čnú menu stanoví inú menu, ako je funk čná mena stano-
vená v súlade s týmto štandardom (ako napríklad funk čná mena
materskej spolo čnosti).
Čistá investícia v zahrani čnej prevádzke
15. Ú čtovná jednotka mô žem a ťpeňažnú polo žku, ktorá je poh ľadávkou
alebo záväzkom vo či zahrani čnej prevádzke. Polo žka, pre ktorú nie je
vysporiadanie ani plánované, ani nie je pravdepodobné, že nastane
v blízkej budúcnosti, je v podstate sú časťoučistej investície ú čtovnej
jednotky v danej zahrani čnej prevádzke a ú čtuje sa v súlade s odsekmi
32 a 33. Takéto pe ňažné polo žky mô žu zah ŕňaťdlhodobé poh ľadávky
alebo pô žičky. Nezah ŕňajú poh ľadávky alebo záväzky z obchodného
styku.
15A. Ú čtovnou jednotkou, ktorá má pe ňažnú polo žku, ktorá je poh ľa-
dávkou alebo záväzkom vo či zahrani čnej prevádzke, opísanú
v odseku 15, mô žeb yťhocijaká dcérska spolo čnosťv skupine. Naprí-
klad v prípade, ke ďúčtovná jednotka má dve dcérske spolo čnosti, A a
B. Dcérska spolo čnosťB je zahrani čnou prevádzkou. Dcérska spolo č-
nosťA poskytne úver dcérskej spolo čnosti B. Poh ľadávka z úveru
poskytnutého dcérskou spolo čnosťou A vo či dcérskej spolo čnosti
B by bola sú časťoučistej investície ú čtovnej jednotky v dcérskej
spolo čnosti B, ak sa vysporiadanie tohto úveru ani neplánuje ani
nie je pravdepodobné, že nastane v blízkej budúcnosti. Toto by tak
isto platilo, ak by dcérska spolo čnosťA bola sama zahrani čnou
prevádzkou.
Peňažné polo žky
16. Základnou črtou pe ňažnej polo žky je právo prija ť(alebo povinnos ť
dodať) pevný alebo stanovite ľný po čet menových jednotiek. Patria
sem napríklad: penzijné a iné zamestnanecké po žitky vyplácané
peniazmi v hotovosti; rezervy, ktoré sa majú uhradi ťv hotovosti;
ap e ňažné dividendy vykázané ako záväzok. Podobne, zmluva
o prijatí (alebo dodaní) premenlivého mno žstva vlastných kapitálo-
vých nástrojov ú čtovnej jednotky alebo premenlivého mno žstva
majetku, ktorého reálna hodnota, ktorá má by ťzískaná (alebo
dodaná), sa rovná pevnému alebo stanovite ľnému mno žstvu meno-
vých jednotiek, je pe ňažná polo žka. Naopak, základnou črtou nepe-
ňažnej polo žky je absencia práva prija ť(alebo povinnosti doda ť)
pevný alebo stanovite ľný po čet menových jednotiek. Patria sem naprí-
klad: sumy predplatené za tovary a slu žby (napríklad predplatené
nájomné); goodwill; nehmotný majetok; zásoby; nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia; a rezervy, ktoré sa majú vysporiada ťdodaním nepe ňaž-
ného majetku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —166
▼B
ZHRNUTIE PRÍSTUPU VY ŽADOVANÉHO TÝMTO ŠTANDARDOM
17. Pri príprave ú čtovnej závierky si ka ždá ú čtovná jednotka –čiuž
samostatná ú čtovná jednotka, ú čtovná jednotka so zahrani čnými
prevádzkami (akou je materská spolo čnosť) alebo zahrani čná
prevádzka (akou je dcérska spolo čnosťalebo pobo čka)–určí svoju
funkčnú menu v súlade s odsekmi 9 a ž14. Ú čtovná jednotka prepo-
číta polo žky cudzej meny do svojej funk čnej meny a vyká že vplyvy
takejto transakcie v súlade s odsekmi 20 a ž37 a 50.
18. Mnohé vykazujúce ú čtovné jednotky sú zlo žené z viacerých samo-
statných ú čtovných jednotiek (napríklad skupinu tvorí materská
spolo čnosťa jedna alebo viaceré dcérske spolo čnosti). Rôzne typy
účtovných jednotiek, čiužsúčlenovia skupiny alebo nie, mô žu
maťinvestície v pridru žených alebo spolo čných podnikoch. Mô žu
maťaj pobo čky. Preto je nevyhnutné, aby sa výsledky a finan čná
situácia jednotlivých ú čtovných jednotiek patriacich do vykazujúcej
účtovnej jednotky prepo čítali do meny, v ktorej vykazujúca ú čtovná
jednotka prezentuje svoju ú čtovnú závierku. Tento štandard umo žňuje,
aby prezenta čnou menou vykazujúcej ú čtovnej jednotky bola
akáko ľvek mena (alebo meny). Výsledky a finan čná situácia ktorej-
koľvek jednotlivej ú čtovnej jednotky v rámci vykazujúcej ú čtovnej
jednotky, ktorej funk čná mena sa lí ši od prezenta čnej meny, sú prepo-
čítané v súlade s odsekmi 38 a ž50.
19. Tento štandard takisto umo žňuje samostatnej ú čtovnej jednotke pripra-
vujúcej ú čtovnú závierku alebo ú čtovnej jednotke pripravujúcej indi-
viduálnu ú čtovnú závierku v súlade s IAS 27 Konsolidovaná
a individuálna ú čtovná závierka , aby prezentovali svoju ú čtovnú
závierku v akejko ľvek mene (alebo menách). Ak sa prezenta čná
mena ú čtovnej jednotky lí ši od jej funk čnej meny, jej výsledky
a finan čná situácia sa tie žprepo čítajú do prezenta čnej meny
v súlade s odsekmi 38 a ž50.
VYKAZOVANIE TRANSAKCIÍ V CUDZÍCH MENÁCH VYKONÁVANÉ
VO FUNK ČNEJ MENE
Prvotné vykázanie
20. Transakcia v cudzej mene je transakcia, ktorá je uvedená v cudzej
mene alebo si vy žaduje vysporiadanie v cudzej mene, vrátane trans-
akcií, ktoré vznikajú, ke ďúčtovná jednotka:
a) kúpi alebo predá tovar alebo slu žby, ktorých cena je uvedená
v cudzej mene;
b) po žičia si alebo po žičia pe ňažné prostriedky, ak sú záväzky alebo
pohľadávky uvedené v cudzej mene, alebo
c) inak nadobudne alebo vyradí majetok alebo jej vzniknú alebo
vysporiada záväzky uvedené v cudzej mene.
21. Transakcia v cudzej mene sa má pri prvotnom vykázaní zaznamena ť
vo funk čnej mene, pri čom sa pre sumu cudzej meny pou žije aktuálny
výmenný kurz medzi funk čnou menou a cudzou menou k dátumu
transakcie.
22. Dátum transakcie je dátum, ke ďsa transakcia prvýkrát kvalifikuje,
aby bola vykázaná v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného
výkazníctva. Z praktických dôvodov sa často pou žíva kurz, ktorý sa
pribli žuje skuto čnému kurzu dátumu transakcie, napríklad priemerný
kurz za tý ždeňalebo mesiac sa mô že pou žiťpri všetkých transakciách
vk aždej cudzej mene vyskytujúcej sa po čas účtovného obdobia. Ak
však kurz podstatne kolí še, je pou žitie priemerného kurzu za obdobie
nevhodné.
▼M5
Vykazovanie ku koncu následných období vykazovania
▼B
23. ►M5Ku koncu ka ždého obdobia vykazovania ◄:
a) pe ňažné polo žky v cudzej mene sa prepo čítajú závere čným
kurzom;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —167
▼B
b) nepe ňažné polo žky, ktoré sú ocenené v historickej obstarávacej
cene vyjadrenej v cudzej mene, sa prepo čítajú výmenným kurzom
k dátumu transakcie a
c) nepe ňažné polo žky, ktoré sú ocenené v reálnej hodnote v cudzej
mene, sa prepo čítajú výmenným kurzom k dátumu, ke ďbola
stanovená reálna hodnota.
24. Ú čtovná hodnota polo žky sa ur čí v nadväznosti na ostatné relevantné
štandardy. Napríklad nehnute ľnosti, stroje a zariadenia mô žub y ť
ocenené v reálnej hodnote alebo v historickej obstarávacej cenev súlade s IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia .Čij eú čtovná
hodnota ur čená na základe historickej obstarávacej ceny alebo na
základe reálnej hodnoty, ak je suma ur čená v cudzej mene, prepo číta
sa potom do funk čnej meny v súlade s týmto štandardom.
25. Ú čtovná hodnota niektorých polo žiek sa ur čí porovnaním dvoch alebo
viacerých hodnôt. Napríklad ú čtovná hodnota zásob je vyjadrená bu ď
v obstarávacej cene, alebo v čistej realizovate ľnej hodnote pod ľa toho,
ktorá z nich je ni žšia, v súlade s IAS 2 Zásoby . Podobne v súlade
s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku je účtovná hodnota majetku, pri
ktorom sú zistené znaky zní ženia hodnoty vyjadrená bu ďvúčtovnej
hodnote pred zapo čítaním mo ž
ných strát zo zní ženej hodnoty, alebo
v spätne získate ľnej sume pod ľa toho, ktorá je ni žšia. Ke ďje takýto
majetok nepe ňažný a je ocenený v cudzej mene, ú čtovná hodnota sa
určí porovnaním:
a) obstarávacej ceny alebo prípadne ú čtovnej hodnoty prepo čítanej
výmenným kurzom k dátumu, ke ďsa táto hodnota stanovila (t.
j. kurzom k dátumu transakcie pre polo žku ocenenú s oh ľadom na
historickú obstarávaciu cenu), a
b)čistej realizovate ľnej hodnoty alebo prípadne spätne získate ľnej
sumy prepo čítanej výmenným kurzom k dátumu, ke ďsa táto
hodnota stanovila (t. j. závere čným kurzom k súvahovému d ňu).
Účinkom tohto porovnania mô žeb yť,že zistená strata zo zní ženej
hodnoty vo funk čnej mene by sa v cudzej mene nezistila, alebo
naopak.
26. Ke ďje k dispozícii nieko ľko výmenných kurzov, pou žije sa ten kurz,
pri ktorom by boli budúce pe ňažné toky reprezentované transakciou
alebo zostatkom vyrovnane, ak by tieto pe ňažné toky nastali k dátumu
ocenenia. Ak dve meny nie sú do časne medzi sebou vymenite ľné,
použije sa prvý následný kurz, pri ktorom by sa mohli výmeny usku-
točniť.
Vykazovanie kurzových rozdielov
27. Ako sa uvádza v odseku 3, IAS 39 sa uplat ňuje na ú čtovanie zabez-
pečenia pre polo žky cudzích mien. Uplat ňovanie ú čtovania zabezpe-
čenia vy žaduje, aby ú čtovná jednotka ú čtovala niektoré kurzové
rozdiely odli šne od postupov pre kurzové rozdiely vy žadovaných
týmto štandardom. Napríklad IAS 39 vy žaduje, aby kurzové rozdiely
boli pri pe ňažných polo žkách, ktoré sa kvalifikujú ako zabezpe čovacie
nástroje pri zabezpe čení pe ňažných tokov, ►M5prvotne vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄v rozsahu, v akom
je zabezpe čenie ú činné.
28. Kurzové rozdiely vznikajúce pri vysporiadaní pe ňažných polo žiek
alebo pri prepo čte pe ňažných polo žiek v kurzoch odli šných, ako sú
tie, v ktorých boli prepo čítané pri prvotnom vykázaní po čas účtov-
ného obdobia alebo v predchádzajúcich ú čtovných závierkach, sa
vykážu výsledkovo v ú čtovnom období, v ktorom vzniknú,
s výnimkou opísanou v odseku 32.
29. Ke ďvznikne pe ňažná polo žka z transakcie v cudzej mene a nastane
zmena vo výmennom kurze medzi dátumom transakcie a dátumomvysporiadania, vzniká kurzový rozdiel. V prípade, že transakcia je
vysporiadaná v rámci toho ú čtovného obdobia, v ktorom sa uskuto č-
nila, je v šak celý kurzový rozdiel vykázaný v tomto ú čtovnom
období. V prípade, že transakcia je vysporiadaná v nasledujúcom
účtovnom období, kurzový rozdiel vykázaný v ka ždom ú čtovnom
období a ždo dátumu vysporiadania je ur čený zmenou vo výmenných
kurzoch po čas ka ždého obdobia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —168
▼B
30. Ke ďsa zisk alebo strata pri nepe ňažnej polo žke►M5vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄,k aždý kurzový
zisk alebo kurzová strata sa ►M5vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ◄. Naopak, ke ďsa zisk alebo strata pri nepe-
ňažnej polo žke vykazuje výsledkovo, potom sa ka ždý kurzový zisk
alebo kurzová strata vykazujú výsledkovo.
31. Iné štandardy vy žadujú, aby sa niektoré zisky a straty ►M5vyká-
zané v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄. Napríklad
IAS 16 vy žaduje, aby sa niektoré zisky a straty vznikajúce
z precenenia nehnute ľností, strojov a zariadení ►M5vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄.K e ďsa takýto
majetok oce ňuje v cudzej mene, odsekom 23 písm. c) tohto štandardu
sa vy žaduje, aby sa precenená hodnota prepo čítala pou žitím kurzu ku
dňu stanovenia hodnoty, výsledkom čoho bude kurzový rozdiel, ktorý
sa vyká že takisto vo vlastnom imaní.
32. Kurzové rozdiely vznikajúce pri pe ňažnej polo žke, ktorá tvorí časť
čistej investície vykazujúcej ú čtovnej jednotky v zahrani čnej
prevádzke (pozri odsek 15) sa vyká žu výsledkovo v individuálnej
účtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo prípadne
v individuálnej ú čtovnej závierke zahrani čnej prevádzky. V ú čtovnej
závierke, ktorá zah ŕňa zahrani čnú prevádzku a vykazujúcu ú čtovnú
jednotku (t. j. konsolidovaná ú čtovná závierka, ke ďje zahrani čná
prevádzka dcérskou spolo čnosťou), sa takéto kurzové rozdiely vyká žu
prvotne v samostatnej zlo žke vlastného imania a vyká žu sa výsled-
kovo pri vyradení čistej investície v súlade s odsekom 48.
33. Ke ďpeňažná polo žka tvorí časťčistej investície vykazujúcej ú čtovnej
jednotky v zahrani čnej prevádzke a je vyjadrená vo funk čnej mene
vykazujúcej ú čtovnej jednotky, vznikne v individuálnej ú čtovnej
závierke zahrani čnej prevádzky kurzový rozdiel v súlade s odsekom
28. Ak je takáto polo žka vyjadrená vo funk čnej mene zahrani čnej
prevádzky, vznikne v individuálnej ú čtovnej závierke vykazujúcej
účtovnej jednotky kurzový rozdiel v súlade s odsekom 28. Ak je
takáto polo žka vyjadrená v inej mene, ako je funk čná mena bu ď
vykazujúcej ú čtovnej jednotky, alebo zahrani čnej prevádzky, vznikne
v individuálnej ú čtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky a v
individuálnej ú čtovnej závierke zahrani čnej prevádzky kurzový rozdiel
v súlade s odsekom 28. Takéto kurzové rozdiely sa ►M5vykážu
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa zahra-
ničnú prevádzku a vykazujúcu ú čtovnú jednotku (t. j. ú čtovná
závierka, v ktorej je zahrani čná prevádzka úplne konsolidovaná,
podielovo konsolidovaná alebo ú čtovaná metódou vlastného imania).
34. Ke ďúčtovná jednotka vedie svoje ú čtovné knihy a záznamy v mene
inej, ako je jej funk čná mena, v šetky údaje sú v čase, ke ďúčtovná
jednotka pripravuje svoju ú čtovnú závierku, prepo čítané do funk čnej
meny v súlade s odsekmi 20 a ž26. Takto sa získajú rovnaké sumy vo
funkčnej mene, ako by boli vznikli, ak by sa polo žky prvotne zazna-
menali vo funk čnej mene. Napríklad pe ňažné polo žky sa prepo čítajú
do funk čnej meny závere čným kurzom a nepe ňažné polo žky, ktoré sú
ocenené na základe historickej obstarávacej ceny, sa prepo čítajú
výmenným kurzom k dátumu transakcie, z ktorej vyplynulo ich vyká-zanie.
Zmena funk čnej meny
35. Pri zmene funk čnej meny ú čtovnej jednotky táto jednotka uplatní
postupy prepo čtu pou žiteľné pre novú funk čnú menu perspektívne
od dátumu zmeny.
36. Ako sa uvádza v odseku 13, funk čná mena ú čtovnej jednotky odrá ža
príslu šné transakcie, udalosti a podmienky, ktoré sú pre ú čtovnú
jednotku relevantné. Preto, ak je funk čná mena u žstanovená, mô že
sa meni ťiba vtedy, ke ďnastane zmena týchto základných transakcií,
udalostí a podmienok. Napríklad zmena v mene, ktorá najviac ovplyv-
ňuje predajné ceny tovarov a slu žieb, mô že vies ťk zmene funk čnej
meny ú čtovnej jednotky.
37. Vplyv zmeny vo funk čnej mene sa ú čtuje prospektívne. Inými
slovami, ú čtovná jednotka prepo číta všetky polo žky na novú funk čnú
menu, pri čom sa pou žije výmenný kurz ku d ňu zmeny. Výsledné
prepo čítané sumy nepe ňažných polo žiek sa berú ako ich historické
ceny.►M5Kurzové rozdiely vznikajúce z prepo čtu prevádzky2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —169
▼B
v zahrani čí predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku v súlade s odsekmi 32 a 39 písm. c) sa nereklasifikujú
z vlastného imania na zisk alebo stratu a ždo vyradenia prevádzky. ◄
POUŽITIE PREZENTA ČNEJ MENY INEJ, AKO JE FUNK ČNÁ MENA
Prepo čet na prezenta čnú menu
38. Ú čtovná jednotka mô že prezentova ťsvoju ú čtovnú závierku
v akejko ľvek mene (alebo menách). Ak sa prezenta čná mena lí šio d
funkčnej meny ú čtovnej jednotky, táto jednotka prepo číta výsledky
a finan čnú situáciu na prezenta čnú menu. Napríklad, ke ďskupina
obsahuje individuálne ú čtovné jednotky s rôznymi funk čnými
menami, sú výsledky a finan čná situácia ka ždej ú čtovnej jednotky
vyjadrené v spolo čnej mene, aby sa mohla prezentova ťkonsolidovaná
účtovná závierka.
39. Výsledky a finan čná situácia ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena
nie je menou hyperinfla čnej ekonomiky, sa prepo čítajú do inej prezen-
tačnej meny, pri čom sa pou žijú tieto postupy:
a) majetok a záväzky pre ka ždú prezentovanú súvahu (t. j. vrátane
porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú►M5závere čným kurzom
platným ku d ňu, ku ktorému bol zostavený tento výkaz o finan čnej
situácii◄;
b) výnosy a náklady pre ka ždý výkaz ►M5komplexného
výsledku ◄(t. j. vrátane porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú
výmenným kurzom k dátumom transakcií a
c) všetky vyplývajúce kurzové rozdiely sa vyká žu►M5v ostatných
súčastiach komplexného výsledku ◄.
40. Z praktických dôvodov sa pri prepo čte výnosových a nákladových
položiekčasto pou žíva kurz, ktorý sa pribli žuje výmenným kurzom
k dátumom transakcií, napríklad priemerný kurz v období. Ak v šak
kurz podstatne kolí še, je pou žitie priemerného kurzu za obdobie
nevhodné.
41. Kurzové rozdiely uvedené v odseku 39 písm. c) vyplývajú z týchto
skuto čností:
▼M5
a) prepo čtu výnosov a nákladov ú čtovaných výmenným kurzom
k dátumom transakcií a majetku a záväzkov závere čným kurzom;
▼B
b) prepo čet za čiatočného čistého majetku závere čným kurzom, ktorý
sa líši od predchádzajúceho závere čného kurzu.
►M5Tieto kurzové rozdiely sa nevykazujú v zisku alebo strate,
preto že zmeny vo výmenných kurzoch majú malý alebo žiadny
priamy ú činok na sú časné a budúce pe ňažné toky z prevádzok. Kumu-
lovaná suma kurzových rozdielov sa prezentuje v samostatnej zlo žke
vlastného imania a ždo vyradenia prevádzky v zahrani čí. Ke ďsa
kurzové rozdiely vz ťahujú na prevádzku v zahrani čí, ktorá je konso-
lidovaná, ale nie je úplne vlastnená, ◄sú kumulované kurzové
rozdiely vznikajúce z prepo čtu a priradite ľné men šinovým podielom
pridelené a vykazované ako časť►M11 nekotrolnému ◄podielu
v konsolidovanej súvahe.
42. Výsledky a finan čná situácia ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena
je menou hyperinfla čnej ekonomiky, sa prepo čítajú do inej prezen-
tačnej meny, pri čom sa pou žijú tieto postupy:
a) všetky sumy (t. j. majetok, záväzky, polo žky vlastného imania,
výnosy a náklady, vrátane porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú
závere čným kurzom platným v de ňnajnov šej súvahy, s výnimkou
prípadov
b) ke ďsú sumy prepo čítané do meny nehyperinfla čnej ekonomiky, sú
porovnate ľné údaje tie, ktoré boli prezentované ako údaje be žného
roka v príslu šnej ú čtovnej závierke predchádzajúceho roka (t. j.
neupravené o následné zmeny cenovej hladiny alebo následné
zmeny výmenných kurzov).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —170
▼B
43. Ke ďje funk čná mena ú čtovnej jednotky menou hyperinfla čnej ekono-
miky, táto jednotka prepracuje svoju ú čtovnú závierku v súlade s IAS
29 pred uplatnením metódy prepo čtu ustanovenej v odseku 42,
s výnimkou porovnate ľných údajov, ktoré sa prepo čítajú do meny
nehyperinfla čnej ekonomiky [pozri odsek 42 písm. b)]. Ke ďekono-
mika prestane by ťhyperinfla čná a ú čtovná jednotka u žneprepraco-
váva svoju ú čtovnú závierku v súlade s IAS 29, na prepo čet do
prezenta čnej meny musí pou žiťako historické ceny údaje prepo čítané
na cenovú hladinu k dátumu, ke ďúčtovná jednotka prestala prepra-
cováva ťsvoju ú čtovnú závierku.
Prepo čet zahrani čnej prevádzky
44. Odseky 45 a ž47, popri odsekoch 38 a ž43, sa uplatnia, ke ďsa
výsledky a finan čná situácia zahrani čnej prevádzky prepo čítavajú do
prezenta čnej meny tak, aby zahrani čnú prevádzku bolo mo žné zahrnú ť
do účtovnej závierky vykazujúcej ú čtovnej jednotky pri úplnej konso-
lidácii, podielovej konsolidácii alebo metódou vlastného imania.
45. Zahrnutie výsledkov a finan čnej situácie zahrani čnej prevádzky do
výsledkov a finan čnej situácie vykazujúcej ú čtovnej jednotky sa
riadi be žnými konsolida čnými postupmi, ako je eliminácia vnútrosku-
pinových zostatkov a vnútroskupinových transakcií dcérskej spolo č-
nosti (pozri IAS 27 a IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní ).
Vnútroskupinový pe ňažný majetok (alebo záväzok), čiužkrátkodobý
alebo dlhodobý, nemô ževšak by ťeliminovaný oproti zodpovedajú-
cemu vnútroskupinovému záväzku (alebo majetku) bez zobrazenia
výsledkov výkyvov meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke. Je to
preto, žep eňažná polo žka predstavuje záväzok konvertova ťjednu
menu na inú a vystavuje vykazujúcu ú čtovnú jednotku zisku alebo
strate z výkyvov meny. ►M5V súlade s tým sa v konsolidovanej
účtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky takýto kurzový
rozdiel vykazuje v zisku alebo strate, alebo ak vzniká z okolnostíopísaných v odseku 32, vykazuje sa v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku a kumuluje sa v samostatnej zlo žke vlastného imania
účtovnej jednotky a ždo vyradenia prevádzky v zahrani čí.◄
46. Ak je ú čtovná závierka zahrani čnej prevádzky zostavená k odli šnému
dátumu vykazovania, ako je dátum vykazujúcej ú čtovnej jednotky,
zahrani čná prevádzka často zostavuje dodato čné výkazy
k rovnakému dátumu, ako je dátum ú čtovnej závierky vykazujúcej
účtovnej jednotky. Ke ďsa tak nestane, ►
M5IAS 27 umo žňuje
použiťiný dátum, pokia ľnie je rozdiel vä čší ako tri mesiace,
a vykonajú sa úpravy zoh ľadňujúce ú činky v šetkých významných
transakcií alebo iných udalostí, ktoré sa vyskytnú medzi rozdielnymi
dátumami. ◄V takom prípade sa majetok a záväzky zahrani čnej
prevádzky prepo čítajú výmenným kurzom k dátumu, ku ktorému je
zostavený ►M5výkaz o finan čnej situácii ◄zahrani čnej prevádzky.
Úpravy so zrete ľom na podstatné zmeny vo výmenných kurzoch sa
vykonajú a žk súvahovému d ňu vykazujúcej ú čtovnej jednotky
v súlade s IAS 27. Rovnaký prístup sa pou žije pri uplat ňovaní metódy
vlastného imania na pridru žené a spolo čné podniky a pri uplat ňovaní
podielovej konsolidácie na spolo čné podniky v súlade s IAS 28
Podiely v pridru žených podnikoch a IAS 31.
47. Akýko ľvek goodwill vznikajúci pri nadobudnutí zahrani čnej
prevádzky a akéko ľvek úpravy reálnej hodnoty na ú čtovné hodnoty
majetku a záväzkov pri nadobudnutí tejto zahrani čnej prevádzky sa
považujú za majetok a záväzky tejto zahrani čnej prevádzky. Preto sa
vyjadrujú vo funk čnej mene zahrani čnej prevádzky a prepo čítajú sa
závere čným kurzom v súlade s odsekmi 39 a 42.
▼M11
Vyradenie alebo čiastočné vyradenie zahrani čnej prevádzky
▼M5
48. Pri vyradení prevádzky v zahrani čí sa kumulovaná suma kurzových
rozdielov vz ťahujúcich sa na danú prevádzku v zahrani čí vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a kumulovaná
v samostatnej zlo žke vlastného imania reklasifikovaná z vlastného
imania na zisk alebo stratu (ako reklasifika čná úprava) [pozri IAS 1
Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)].2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —171
▼M11
48A. Aj ke ďsi účtovná jednotka ponecháva podiel v pôvodnej dcérskej
spolo čnosti, pridru ženom podniku alebo spoluovládanej ú čtovnej
jednotke, popri vyradení celého podielu ú čtovnej jednotky
v zahrani čnej prevádzke sa ú čtujú ako vyradenia tieto transakcie:
a) strata ovládania dcérskej spolo čnosti, ktorá zah ŕňa zahrani čnú
prevádzku,
b) strata významného vplyvu na pridru žený podnik, ktorý zah ŕňa
zahrani čnú prevádzku, a
c) strata spoluovládania v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, ktorá
zahŕňa zahrani čnú prevádzku.
48B. Pri vyradení dcérskej spolo čnosti, ktorá zah ŕňa zahrani čnú prevádzku,
sa kumulovaná suma kurzových rozdielov, ktorá sa vz ťahuje na túto
zahrani čnú prevádzku a ktorá bola priradená nekontrolným podielom,
prestane vykazova ť, ale sa nereklasifikuje do hospodárskeho výsledku.
48C. Pri čiastočnom vyradení dcérskej spolo čnosti, ktorá zah ŕňa zahrani čnú
prevádzku, ú čtovná jednotka znova ur čí pomerný podiel kumulovanej
sumy kurzových rozdielov, ktorá sa vykazuje v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, nekontrolným podielom v tejto zahrani čnej
prevádzke. Pri akomko ľvek inom čiastočnom vyradení zahrani čnej
prevádzky ú čtovná jednotka reklasifikuje do hospodárskeho výsledku
len pomerný podiel kumulovanej sumy kurzových rozdielov, ktorá sa
vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
48D. Čiastočné vyradenie podielu ú čtovnej jednotky v zahrani čnej
prevádzke predstavuje akéko ľvek zní ženie vlastníckeho podielu
účtovnej jednotky v zahrani čnej prevádzke, s výnimkou tých zní žení
v odseku 48A, ktoré sa zaú čtujú ako vyradenia.
▼M7
49. Ú čtovná jednotka mô že vyradi ťalebo čiastočne vyradi ťsvoj podiel
v zahrani čnej prevádzke predajom, likvidáciou, vyplatením akciového
kapitálu alebo vzdaním sa celej tejto ú čtovnej jednotky alebo jej časti.
Zníženie ú čtovnej hodnoty zahrani čnej prevádzky, bu ďz dôvodu jej
vlastných strát alebo z dôvodu zní ženia hodnoty vykázaného inve-
storom, nie je čiastočné vyradenie. Preto sa v čase zní ženia hodnoty
nepreklasifikuje do hospodárskeho výsledku žiadna časťkurzového
zisku alebo straty vykázaná v ostatných súhrnných príjmoch.
▼B
DAŇOVÉ VPLYVY V ŠETKÝCH KURZOVÝCH ROZDIELOV
50. Zisky a straty z transakcií v cudzích menách a kurzové rozdiely
vznikajúce z prepo čtu výsledkov a finan čnej situácie ú čtovnej
jednotky (vrátane zahrani čnej prevádzky) do inej meny mô žum a ť
daňové ú činky. Na tieto da ňové ú činky sa uplat ňuje IAS 12 Dane
z príjmov .
ZVEREJ ŇOVANIE
51. V odsekoch 53 a 55 a ž57 odkazy na „funkčnú menu “v prípade
skupiny zodpovedajú funk čnej mene materskej spolo čnosti.
52. Ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) sumu kurzových rozdielov vykázaných v hospodárskom výsledku
okrem tých, ktoré vznikajú z finan čných nástrojov oce ňovaných
v reálnej hodnote prostredníctvom výsledku hospodárenia v súlade
s IAS 39, a
▼M5
b)čisté kurzové rozdiely vykázané v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku a kumulované v samostatnej zlo žke vlastného
imania a zosúhlasenie sumy takýchto kurzových rozdielov
kz ačiatku a ku koncu obdobia.
▼B
53. Ke ďje prezenta čná mena odli šná od funk čnej meny, uvedie sa táto
skuto čnosťspolu so zverejnením funk čnej meny a dôvodom na pou ží-
vanie inej prezenta čnej meny.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —172
▼B
54. Ke ďdôjde k zmene funk čnej meny vykazujúcej ú čtovnej jednotky
alebo významnej zahrani čnej prevádzky, zverejní sa táto skuto čnosť
spolu s dôvodom zmeny funk čnej meny.
55. Ke ďúčtovná jednotka prezentuje svoju ú čtovnú závierku v mene,
ktorá je odli šná od jej funk čnej meny, uvedie, žeúčtovná závierka
je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva, iba
ak je v súlade so v šetkými po žiadavkami ka ždého príslu šného štan-
dardu a ka ždej príslu šnej interpretácie týchto štandardov, vrátane
metódy prepo čtu ustanovenej v odsekoch 39 a 42.
56. Ú čtovná jednotka niekedy prezentuje svoju ú čtovnú závierku alebo iné
finančné informácie v mene, ktorá nie je jej funk čnou menou bez splnenia
požiadaviek odseku 55. Napríklad ú čtovná jednotka mô žen ai n úm e n u
konvertova ťiba vybrané polo žky zo svojej ú čtovnej závierky. Alebo
účtovná jednotka, ktorej funk čná mena nie je menou hyperinfla čnej
ekonomiky, mô že konvertova ťsvoju ú čtovnú závierku na inú menu
prepo čtom v šetkých polo žiek pou žitím posledného závere čného kurzu.
Takéto konverzie nie sú v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan č-
ného výkazníctva a vy žadujú sa zverejnenia ustanovené v odseku 57.
57. Ke ďúčtovná jednotka uvádza svoju ú čtovnú závierku alebo iné
finan čné informácie v mene, ktorá je odli šná bu ďod jej funk čnej
alebo prezenta čnej meny, a nie sú splnené po žiadavky v odseku 55,
účtovná jednotka je povinná:
a) jasne ozna čiťinformáciu ako doplnkovú informáciu, aby ju odlí šila
od informácie, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi
finan čného výkazníctva;
b) zverejni ťmenu, v ktorej je uvedená doplnková informácia, a
c) zverejni ťfunkčnú menu ú čtovnej jednotky a metódu prepo čtu
použitú na ur čenie doplnkovej informácie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
58. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
58A. Čistá investícia v zahrani čnej prevádzke (zmena IAS 21), ktorá bola
vydaná v decembri 2005, pridala odsek 15A a zmenila a doplnilaodsek 33. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie sa odporú ča.
59. Ú čtovná jednotka uplatní odsek 47 prospektívne na v šetky nadobud-
nutia, ku ktorým dôjde po za čiatku obdobia finan čného vykazovania,
v ktorom je tento štandard prvýkrát uplatnený. Spätne uplat ňovanie
odseku 47 na skor šie nadobudnutia je povolená. Pri nadobudnutí zahra-
ničnej prevádzky, ku ktorej sa pristupuje prospektívne, ale ktorá nastala
pred dátumom, ke ďbol tento štandard prvýkrát uplatnený, ú čtovná
jednotka neprepo číta predchádzajúce roky, a preto mô že, ke ďje to
vhodné, pova žovaťgoodwill a úpravy reálnej hodnoty vznikajúce pri
nadobudnutí skôr za majetok a záväzky ú čtovnej jednotky ako za
majetok a záväzky zahrani čnej prevádzky. Preto sú goodwill a úpravy
reálnych hodnôt bu ďužvyjadrené vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky,
alebo sú nepe ňažnými polo žkami v cudzej mene, ktoré sú vykázané
použitím výmenného kurzu k dátumu akvizície.
60. V šetky ostatné zmeny vyplývajúce z uplat ňovania tohto štandardu sa
účtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8 Ú
čtovná politika, zmeny
vúčtovných odhadoch a chyby .
▼M5
60A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu pou ží-
vanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 27, 30 a ž33, 37, 39,
41, 45, 48 a 52. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie,
uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —173
▼M11
60B. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) pridal odseky 48A a ž
48D. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ú čtovné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008) na skor šie
obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie
obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
61. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích
mien (revidovaný v roku 1993).
62. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-11 Kurzy cudzích mien –kapitalizácia strát vyplývajúcich
z prudkých devalvácií meny ;
b) SIC-19 Mena vykazovania –oceňovanie a prezentácia ú čtovnej
závierky pod ľa IAS 21 a IAS 29 a
c) SIC-30 Mena vykazovania –prepo čet z oce ňovacej meny na
prezenta čnú menu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —174
▼M1
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 23
Náklady na prijaté úvery a pô žičky
ZÁKLADNÁ ZÁSADA
1 Náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sa kapi-
talizujú ako sú časťnákladov na toto aktívum. Ostatné náklady na
prijaté úvery a pô žičky sa vykazujú ako výdavok.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard v ú čtovníctve pri nákladoch
na prijaté úvery a pô žičky.
3 Tento štandard sa nezaoberá skuto čnými ani vyvolanými nákladmi
vynalo ženými v súvislosti s vlastným imaním, vrátane preferen čného
kapitálu, ktorý sa neklasifikuje ako záväzok.
4O d ú čtovnej jednotky sa nevy žaduje uplat ňovanie štandardu na tie
náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné akvi-
zícii, zhotoveniu alebo výrobe:
a) kvalifikovate ľného aktíva, oce ňovaného reálnou hodnotou, napr.
biologické aktívum, alebo
b) zásob, ktoré sa priemyselne vyrábajú alebo inak vyrábajú opako-
vane vo ve ľkých mno žstvách.
DEFINÍCIE
5 V tomto štandarde sa pou žívajú tieto termíny so spresneným
významom:
Náklady na prijaté úvery a pô žičkyznamenajú úrok a ostatné náklady,
ktoré ú čtovná jednotka vynalo ží v spojení s po žičaním si finan čných
prostriedkov.
Kvalifikovate ľné aktívum znamená aktívum, ktoré si nevyhnutne vy ža-
duje ve ľačasu na to, aby bolo pripravené na zamý šľané pou žitie
alebo na predaj.
▼M8
6 Náklady na prijaté pô žičky a úvery mô žu zah ŕňať:
a) úrokové výdavky vypo čítané s pou žitím metódy efektívnej
úrokovej miery uvedenej v IAS 39 Finan čné nástroje: Vykazo-
vanie a oce ňovanie ,
b) [Vypú šťa sa]
c) [Vypú šťa sa]
d) finan čné náklady týkajúce sa finan čného lízingu vykázané v súlade
s IAS 17 Lízingy a
e) kurzové rozdiely vznikajúce z prijatých úverov a pô žičiek v cudzej
mene, do rozsahu, v akom sa pova žujú za úpravu úrokových
nákladov.
▼M1
7 Kvalifikovate ľnými aktívami mô žu v závislosti od okolností by ť
všetky tieto aktíva:
a) zásoby,
b) výrobné závody,
c) vybavenos ťna výrobu energie,
d) nehmotné aktíva,
e) investi čné nehnute ľné majetky.
Finan čné aktíva a zásoby, ktoré sa priemyselne alebo inak vyrábajú
počas krátkeho časového obdobia, nie sú kvalifikovate ľné aktíva.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —175
▼M1
Aktíva, ktoré sú pripravené na svoje zamý šľané pou žitie alebo na
predaj, ke ďboli nadobudnuté, nie sú kvalifikovate ľné aktíva.
VYKAZOVANIE
8Ú čtovná jednotka kapitalizuje náklady na prijaté úvery a pô žičky,
ktoré sú priamo priradite ľné akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvali-
fikovate ľného aktíva, ako sú časťnákladov na toto aktívum. Ú čtovná
jednotka vykazuje ostatné náklady na prijaté úvery a pô žičky ako
náklad v čase, kedy ich vynakladá.
9 Náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sú
zahrnuté v nákladoch na toto aktívum. Tieto náklady na prijatéúvery a pô žičky sú kapitalizované ako sú časťnákladov na aktívum,
keďje pravdepodobné, žeúčtovnej jednotke budú plynú ťbudúce
ekonomické ú žitky, a ke ďtieto náklady je mo žné spo ľahlivo zisti ť.
Keďúčtovná jednotka uplat ňuje IAS 29 Účtovné vykazovanie
v hyperinfla čných ekonomikách , vykazuje ako náklad tú časťnákladov
na prijaté úvery a pô žičky, ktorou sa kompenzuje inflácia po č
as
rovnakého obdobia pod ľa odseku 21 tohto štandardu.
Náklady na prijaté úvery a pô žičky spôsobilé na kapitalizáciu
10 Nákladmi na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
kúpe, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sú tie
náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré by nevznikli, ak by neboli
vynalo žené výdavky na kvalifikovate ľné aktívum. Ak si ú čtovná
jednotka po žičia finan čné prostriedky konkrétne s cie ľom obstara ťsi
konkrétne kvalifikovate ľné aktívum, tie náklady na prijaté úvery
ap ôžičky, ktoré sa priamo vz ťahujú na toto kvalifikovate ľné aktívum,
je mo žnéľahko identifikova ť.
11 Mô žeb y ťzložité zisti ťpriamy vz ťah medzi konkrétnymi úvermi
ap ôžičkami a kvalifikovate ľným aktívom a ur čiťúvery a pô žičky,
ktorým by sa inak bolo mo žné vyhnú ť. Takéto ťažkosti vznikajú
napríklad vtedy, ke ďsa finan čnáčinnos ťúčtovnej jednotky centrálne
koordinuje. Ťažkosti vznikajú aj vtedy, ke ďnejaká skupina pou žíva
rôzne dlhové nástroje na po žičanie si finan čných prostriedkov za
rozdielne úrokové miery a po žičiava tieto finan čné prostriedky
rozličným spôsobom iným ú čtovných jednotkám v tejto skupine. Iné
komplikácie vznikajú pri pou žívaní úverov a pô žičiek denominova-
ných v cudzích menách alebo spojených s nimi, ke ďskupina usku-
točňuje svoju činnos ťv krajinách s vysokou mierou inflácie, a pri
kolísaní výmenných kurzov. Výsledkom je, že stanovenie sumy
nákladov na prijaté úvery a pô žičky, ktoré sú priamo priradite ľné
akvizícii kvalifikovate ľného aktíva, je náro čné a vy žaduje vykonanie
odhadu.
12 V rozsahu, v akom si ú čtovná jednotka po žičia finan čné prostriedky,
konkrétne s cie ľom obstara ťurčité kvalifikovate ľné aktívum, táto
účtovná jednotka ur čí sumu nákladov na prijaté úvery a pô žičky
spôsobilých na kapitalizáciu pre toto aktívum, ako skuto čné náklady
na prijaté úvery a pô žičky spôsobené týmito úvermi a pô žičkami
počas nejakého obdobia zní žené o v šetok investi čný výnos
zd očasného investovania týchto úverov a pô žičiek.
13 Finan čné dohody pre kvalifikovate ľné aktívum mô žum a ťza
následok, žeúčtovná jednotka získa vypo žičané finan čné prostriedky
a vzniknú jej súvisiace náklady na prijaté úvery a pô žičky skôr ako sa
finan čné prostriedky čiastočne alebo úplne vynalo žia na kvalifikova-
teľné aktívum. Za takýchto okolností sa finan čné prostriedky často
dočasne investujú, a žpokia ľsa nevynalo žia na kvalifikovate ľné
aktívum. Pri ur čení sumy tých nákladov na prijaté úvery a pô žičky,
ktoré sú spôsobilé na kapitalizáciu po čas nejakého obdobia, sa ka ždý
investi čný výnos získaný z týchto finan čných prostriedkov odpo číta
od vzniknutých nákladov na prijaté úvery a pô žičky.
14 V rozsahu, v akom si ú čtovná jednotka finan čné prostriedky v šeo-
becne po žičia a pou žije s cie ľom získa ťkvalifikovate ľné aktívum, táto
účtovná jednotka ur čí sumu nákladov na prijaté úvery a pô žičky, ktoré
sú spôsobilé na kapitalizáciu, pomocou miery kapitalizácie na
výdavky na toto aktívum. Miera kapitalizácie predstavuje vá žený arit-
metický priemer nákladov na prijaté úvery a pô žičky súvisiaci2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —176
▼M1
s úvermi a pô žičkami, ktoré ú čtovná jednotka v priebehu nejakého
obdobia nesplatila, iné ako pô žičky a úvery prijaté konkrétne s cie ľom
získa ťkvalifikovate ľné aktívum. Suma tých nákladov na prijaté úvery
ap ôžičky, ktoré ú čtovná jednotka kapitalizuje v priebehu nejakého
obdobia, by nemala presiahnu ťsumu tých nákladov na prijaté úvery
ap ôžičky, ktoré jej vznikli po čas tohto obdobia.
15 V niektorých prípadoch je vhodné pri výpo čte váženého aritmetického
priemeru nákladov na prijaté úvery a pô žičky zahrnú ťvšetky úvery
ap ôžičky materského podniku a jeho dcérskych podnikov; v iných
prípadoch je vhodnej šie pou žiťpre ka ždý dcérsky podnik vá žený
aritmetický priemer nákladov na prijaté úvery a pô žičky súvisiacich
s jeho vlastnými úvermi a pô žičkami.
Prebytok ú čtovnej hodnoty kvalifikovate ľného aktíva nad spätne
získate ľnou sumou
16 Ak ú čtovná hodnota alebo o čakávaný kone čný náklad na kvalifikova-
teľné aktívum prevý ši jeho spätne získate ľnú sumu alebo čistú reali-
zovate ľnú hodnotu, daná ú čtovná hodnota sa zní ži alebo odpí še
v súlade s po žiadavkami iných štandardov. Za ur čitých okolností sa
suma zní ženia hodnoty alebo odpísania stornuje v súlade s týmito
inými štandardmi.
Začatie kapitalizácie
17 Ú čtovná jednotka za čne kapitalizova ťnáklady na prijaté úvery
ap ôžičky ako sú časti nákladov na kvalifikovate ľné aktívum v de ň
začatia. De ňzačatia kapitalizácie je de ň,k eďúčtovná jednotka po
prvýkrát splní v šetky tieto podmienky:
a) vynakladá výdavky za aktívum,
b) vynakladá náklady na prijaté úvery a pô žičky, a
c) uskuto čňuječinnosti, ktoré sú nevyhnutné na prípravu aktíva na
jeho zamý šľané pou žitie alebo predaj.
18 Výdavky na kvalifikovate ľné aktívum zah ŕňajú len tie výdavky,
ktorých výsledkom boli platby peniazmi, prevody iného majetkualebo prevzatie úro čených záväzkov. Výdavky sú zní žené o v šetky
postupné platby a dotácie prijaté v súvislosti s aktívom (pozri IAS 20
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci ). Priemerná
účtovná hodnota aktíva po čas obdobia, vrátane predtým kapitalizova-
ných nákladov na prijaté úvery a pô žičky, je spravidla primeranou
aproximáciou výdavkov, na ktoré sa v danom období pou žíva miera
kapitalizácie.
19 Činnosti nevyhnutné na prípravu aktíva na jeho zamý šľané pou žitie
alebo predaj obsahujú viac ako fyzické zhotovenie aktíva. Zah ŕňajú
technické a administratívne práce uskuto čnené pred za čiatkom fyzic-
kého zhotovenia, ako napr. činnosti spojené so získaním povolenia
pred za čatím fyzického zhotovenia. Takéto činnosti v šak vylu čujú
držbu majetku, ke ďsa neuskuto čňuježiadna výroba alebo vývoj,
ktoré menia stav aktíva. Napríklad náklady na prijaté úvery
ap ôžičky vynalo žené v priebehu úpravy pozemku sú kapitalizované
v tom období, v ktorom sa uskuto čniličinnosti súvisiace s úpravou.
Náklady na prijaté úvery a pô žičky, ktoré vzniknú, pokia ľje
pozemok, ktorý sa získal na stavebné ú čely, v dr žbe bez akejko ľvek
súvisiacej prípravnej činnosti, v šak nesp ĺňajú podmienky na kapitali-
záciu.
Preru šenie kapitalizácie
20 Ú čtovná jednotka preru ší kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery
ap ô žičky po čas pred ĺžených období, v ktorých preru ší aktívnu
prípravu kvalifikovaných aktív.
21 Ú čtovnej jednotke mô žu vzniknú ťnáklady na prijaté úvery a pô žičky
počas pred ĺženého obdobia, po čas ktorého preru ší aktivity nevyhnutné
na prípravu majetku na jeho zamý šľané pou žitie alebo predaj. Takéto
náklady sú nákladmi na dr žbučiastočne dokon čených aktív
a nekvalifikujú sa na kapitalizáciu. Kapitalizácia nákladov na prijaté
úvery a pô žičky sa v šak účtovnou jednotkou zvy čajne nepreru šíp očas
obdobia, ke ďsa vykonávajú podstatné technické a administratívne2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —177
▼M1
práce. Kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery a pô žičky ú čtovná
jednotka takisto nepreru ší, ak je do časné ome škanie prác nevyhnutnou
súčasťou procesu prípravy aktíva na jeho zamý šľané pou žitie alebo
predaj. Napríklad kapitalizácia pokra čuje v priebehu pred ĺženého
obdobia, po čas ktorého vysoká hladina vody bráni výstavbe mosta,
pokia ľje takáto vysoká hladina vody be žná po čas obdobia výstavby
v príslu šnej zemepisnej oblasti.
Skon čenie kapitalizácie
22 Ú čtovná jednotka ukon čí kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery
ap ôžičky, ke ďsú v podstate skon čené v šetky činnosti nevyhnutné
na prípravu kvalifikovaného aktíva na jeho zamý šľané pou žitie alebo
predaj.
23 Aktívum je spravidla pripravené na svoje zamý šľané pou žitie alebo
predaj, ke ďje fyzické zhotovenie aktíva skon čené, aj ke ďbežná
administratívna práca mô žeešte pokra čovať. Ak nie sú dokon čené
len men šie úpravy, ako je výzdoba majetku pod ľap ožiadavky kupu-
júceho alebo pou žívateľa, nazna čuje to, ževšetky činnosti sú
v podstate dokon čené.
24 Ak ú čtovná jednotka dokon čuje zhotovenie kvalifikovate ľného aktíva
počastiach a ka ždáčasťsa mô že pou žívať, zatia ľčo zhotovovanie
ostatných častí pokra čuje, ú čtovná jednotka ukon čí kapitalizáciu
nákladov na prijaté úvery a pô žičky, ke ďv podstate dokon čívšetky
činnosti nevyhnutné na prípravu príslu šnejčasti na jej zamý šľané
použitie alebo predaj.
25 Podnikate ľský park zah ŕňajúci nieko ľko budov, z ktorých ka ždá sa
môže pou žívaťsamostatne, je príkladom kvalifikovate ľného aktíva,
ktorého ka ždáčasťje spôsobilá na pou žívanie, kým zhotovovanie
ostatných častí pokra čuje. Príkladom kvalifikovate ľného aktíva,
ktoré sa musí dokon čiťskôr ako sa akáko ľvek jeho časťmôže
používaťsamostatne, je priemyselné zariadenie, v ktorom sa nieko ľko
procesov vykonáva postupne v rôznych častiach toho istého areálu
priemyselného zariadenia, ako napríklad oceliare ň.
ZVEREJNENIE
26 Ú čtovná jednotka zverejní:
a) sumu nákladov na prijaté úvery a pô žičky kapitalizovanú
v priebehu obdobia, a
b) mieru kapitalizácie pou žitú na ur čenie sumy nákladov na prijaté
úvery a pô žičky spôsobilých na kapitalizáciu.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
27 Ak uplat ňovanie tohto štandardu spôsobí zmenu v ú čtovných zása-
dách, ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na náklady na prijaté
úvery a pô žičky vz ťahujúce sa na kvalifikovate ľné aktíva, pre ktoré je
deňzačatia kapitalizácie de ňúčinnosti alebo neskor ší dátum.
28 Ú čtovná jednotka si v šak mô žeu rčiťakýko ľvek dátum pred dátumom
účinnosti a uplat ňovaťštandard na náklady na prijaté úvery a pô žičky,
ktoré sa vz ťahujú na v šetky kvalifikované aktíva, pre ktoré je dátum
začatia kapitalizácie v ten de ňalebo po ňom.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
29 Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard po čas ro čných období,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard pred
1. januárom 2009, zverejní túto skuto čnosť.
▼M8
29A Odsek 6 bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vydanými
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu
a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —178
▼M1
UKON ČENIE IAS 23 (REVIDOVANÝ V ROKU 1993)
30 Týmto štandardom sa nahrádza štandard IAS 23 Náklady na prijaté
úvery a pô žičkyrevidovaný v roku 1993.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —179
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 24
Zverejnenia o spriaznených osobách
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je zabezpe čiť, aby ú čtovná závierka ú čtovnej
jednotky obsahovala zverejnenia nevyhnutné na zameranie pozornosti
na mo žnosť,že jej finan čná pozícia a zisk alebo strata mohli by ť
ovplyvnené existenciou spriaznených strán, transakciamia neuhradenými zostatkami súvisiacimi s týmito osobami.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri:
a) identifikácii vz ťahov a transakcií so spriaznenými osobami;
b) identifikácii neuhradených zostatkov ú čtov medzi jednotkou a jej
spriaznenými osobami;
c) identifikácii okolností, v ktorých sa vy žaduje zverejnenie polo žiek
podľa písmena a) alebo b), a
d) rozhodovaní o zverejnení týchto polo žiek.
3. Tento štandard vy žaduje zverejni ťtransakcie a neuhradené zostatky
účtov so spriaznenými osobami v individuálnej ú čtovnej závierke
materskej spolo čnosti, spolo čníka, alebo investora, prezentovanej
v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne ú čtovné závierky .
4. Transakcie so spriaznenými osobami a neuhradené zostatky ú čtov
s ostatnými ú čtovnými jednotkami v skupine sú zverejnené
vúčtovnej závierke ú čtovnej jednotky. Vnútroskupinové transakcie
a neuhradené zostatky ú čtov so spriaznenými osobami sú eliminované
pri príprave konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny.
ÚČEL ZVEREJNENIA O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH
5. Vz ť
ahy spriaznených osôb sú be žnou črtou obchodu a podnikania.
Napríklad ú čtovné jednotky často vykonávajú časťsvojich činností
prostredníctvom dcérskych spolo čností, spolo čných podnikov
a pridru žených podnikov. Za týchto okolností má ú čtovná jednotka
možnosťovplyv ňovaťfinan čné a prevádzkové zámery podniku, do
ktorého sa investuje, prostredníctvom ovládania, spoluovládania
alebo podstatného vplyvu.
6. Vz ťahy spriaznených osôb mô žum a ťvplyv na zisk alebo stratu
a finan čnú pozíciu ú čtovnej jednotky. Spriaznené osoby sa mô žu
zapoji ťdo transakcií, do ktorých by sa nezapojili nespriaznené
osoby. Napríklad ú čtovná jednotka, ktorá predáva tovar svojej mater-
skej spolo čnosti za obstarávaciu cenu, by nemohla predáva ťza
takýchto podmienok inému zákazníkovi. Teda transakcie medzispriaznenými osobami sa nesmú uskuto čňovaťza rovnaké sumy ako
medzi nespriaznenými osobami.
7. Zisk alebo strata a finan čná pozícia ú čtovnej jednotky mô žub y ť
ovplyvnené vz ťahom spriaznenej osoby, aj ke ďk transakciám so
spriaznenými osobami nedôjde. Samotná existencia vz ťahu mô že
byťdostato čná na to, aby ovplyvnila transakcie ú čtovnej jednotky
s inými stranami. Napríklad dcérska spolo čnosťmôž
e ukon čiťvzťahy
s obchodným partnerom, ak materská spolo čnosťnadobudne sesterskú
spolo čnosťvykonávajúcu rovnakú činnos ťako predchádzajúci
obchodný partner. Podobne sa mô že jedna strana zdr žaťkonania
z dôvodu podstatného vplyvu inej osoby –napríklad materská spolo č-
nosťmôže dcérskej spolo čnosti da ťpokyn, aby sa nezaoberala
výskumom a vývojom.
8. Z týchto dôvodov mô žem a ťznalos ťtransakcií, neuhradených
zostatkov ú čtov a vz ťahov spriaznených osôb vplyv na posúdenie
činností ú čtovnej jednotky pou žívateľmi ú čtovnej závierky, vrátane
posúdenia rizík a príle žitostí, ktorým ú čtovná jednotka čelí.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —180
▼B
DEFINÍCIE
9. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Spriaznená osoba je osoba spriaznená s ú čtovnou jednotkou, ak:
a) priamo, alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých
prostredníkov, osoba:
i) ovláda ú čtovnú jednotku, alebo je ovládaná ú čtovnou
jednotkou, alebo je spoluovládaná ú čtovnou jednotkou (vrátane
materských spolo čností, dcérskych spolo čností a sesterských
spolo čností);
ii) má podiel v ú čtovnej jednotke, ktorý jej umo žňuje ma ť
podstatný vplyv na ú čtovnú jednotku, alebo
iii) spoluovláda ú čtovnú jednotku;
b) osoba je pridru ženým podnikom (ako je definovaný v IAS 28
Podiely v pridru žených podnikoch )účtovnej jednotky;
c) osoba je spolo čným podnikom, v ktorom je ú čtovná jednotka
spolo čníkom (pozri IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní );
d) osoba je členom k ľúčového riadiaceho personálu ú čtovnej jednotky
alebo jej materskej spolo čnosti;
e) osoba je blízkym členom rodiny niektorého jednotlivca uvedeného
v písmene a) alebo d);
f) osoba je ú čtovnou jednotkou, ktorá je ovládaná, spoluovládaná
alebo je pod podstatným vplyvom ktoréhoko ľvek jednotlivca
uvedeného v písmene d) alebo e), alebo v ktorej podstatné hlaso-
vacie práva má priamo alebo nepriamo takýto jednotlivec, alebo
g) osoba je programom po žitkov po skon čení zamestnania pre
zamestnancov ú čtovnej jednotky alebo akejko ľvek inej ú čtovnej
jednotky, ktorá je spriaznenou osobou ú čtovnej jednotky.
Transakcia so spriaznenými osobami je prevod zdrojov, slu žieb alebo
záväzkov medzi spriaznenými osobami bez oh ľadu na to, čis aú čtuje
cena.
Blízki členovia rodiny jednotlivca sú tí, od ktorých sa mô žeočakáva ť,
že ovplyvnia alebo budú ovplyvnení týmto jednotlivcom pri svojich
aktivitách s ú čtovnou jednotkou. Mô žu k nim patri ť:
a) druh alebo dru žka a deti jednotlivca;
b) deti druha alebo dru žky jednotlivca a
c) osoby závislé od jednotlivca alebo druha alebo dru žky jednotlivca.
Kompenzácia zahŕňavšetky zamestnanecké po žitky (ako sú defino-
vané v IAS 19 Zamestnanecké po žitky) vrátane zamestnaneckých
požitkov, na ktoré sa aplikuje IFRS 2 Platby na základe podielov .
Zamestnaneckými po žitkami sú v šetky formy protihodnoty platené,
splatné alebo poskytnuté ú čtovnou jednotkou, alebo v mene ú čtovnej
jednotky, výmenou za slu žby poskytnuté ú čtovnej jednotke. Zah ŕňaa j
takúto protihodnotu platenú v mene materskej ú čtovnej jednotky vo
vzťahu k ú čtovnej jednotke. Kompenzácia zah ŕňa:
a) krátkodobé zamestnanecké po žitky, ako sú napríklad mzdy, platy
a príspevky na sociálne zabezpe čenie, platená ro čná dovolenka
a platená zdravotná dovolenka, podiely na zisku a prémie (ak súsplatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia),
a nepe ňažné po
žitky (ku ktorým patrí zdravotná starostlivos ť,
poskytovanie bývania, slu žobných áut a bezplatných alebo dotova-
ných tovarov alebo slu žieb) pre sú časných zamestnancov;
b) po žitky po skon čení zamestnania, ako napríklad penzie, iné
penzijné po žitky, životné poistenie po skon čení zamestnania
a zdravotná starostlivos ťpo skon čení zamestnania;
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky, vrátane dovolenky pre
stálych zamestnancov a nároku na študijná dovolenka, po žitky
z dôvodu výro čia alebo za dlhodobú slu žbu, po žitky vyplývajúce
z dlhodobej práceneschopnosti a, ak nie sú úplne splatné do 122008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —181
▼B
mesiacov po skon čení daného obdobia, podiely na zisku, prémie
a odlo žené plnenia;
d) po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru a
e) platby na základe podielov.
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku
účtovnej jednotky s cie ľom získa ťúžitky z jej činností.
Spoluovládanie (spolo čná kontrola) je zmluvne dohodnuté podie ľanie
sa na ovládaní hospodárskej činnosti.
Kľúčový riadiaci personál sú tie osoby, ktoré majú právomoc
a zodpovednos ťza plánovanie, riadenie a kontrolovanie činností
účtovnej jednotky, priamo alebo nepriamo, vrátane ka ždého riadite ľa
(či výkonného alebo iného) tejto ú čtovnej jednotky.
Podstatný vplyv je právomoc podie ľaťsa na riadiacich finan čných
a prevádzkových rozhodnutiach ú čtovnej jednotky, ale nie je to ovlá-
danie týchto zámerov. Podstatný vplyv mo žno získa ťvlastníctvom
akcií, stanovami alebo dohodou.
10. Pri posudzovaní ka ždého mo žného vz ťahu spriaznenej osoby je pozor-
nosťupriamená na podstatu vz ťahu a nielen na právnu formu.
11. V kontexte tohto štandardu nemusia nevyhnutne by ťspriaznenými
osobami:
a) dve ú čtovné jednotky iba preto, že majú spolo čného riadite ľa alebo
iného člena k ľúčového riadiaceho personálu, bez oh ľadu na
písmená d) a f) v definícii „spriaznenej osoby “;
b) dvaja spolo čníci iba preto, že spoluovládajú spolo čný podnik;
c) i) poskytovatelia finan čných prostriedkov;
ii) obchodné zväzy;
iii) verejnoprospe šné podniky a
iv) vládne útvary a agentúry
iba na základe be žných kontaktov s ú čtovnou jednotkou (hoci
môžu ovplyv ňovaťslobodu konania ú čtovnej jednotky alebo sa
zúčastňovaťna jej rozhodovacom procese);
d) jednotlivý zákazník, dodávate ľ, fran šízor, distribútor alebo
obchodný zástupca, s ktorým ú čtovná jednotka realizuje významný
objem činnosti len na základe výslednej hospodárskej závislosti.
ZVEREJNENIE
12. Vz ťahy medzi materskými a dcérskymi spolo čnosťami sa zverejnia
bez oh ľadu na to, čid ošlo k transakciám medzi týmito spriaznenými
osobami. Ú čtovná jednotka zverejní názov materskej spolo čnosti
účtovnej jednotky a názov najvy ššej ovládajúcej strany, ak je odli šný.
Ak materská spolo čnosťúčtovnej jednotky ani najvy ššia ovládajúca
strana nezostavujú ú čtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti,
zverejní sa názov najbli žšej materskej spolo čnosti, ktorá zverej ňuje
účtovnú závierku.
13. Aby mali pou žívatelia ú čtovnej závierky mo žnosťvytvori ťsi názor
o vplyve vz ťahov spriaznených osôb na ú čtovnú jednotku, je vhodné
v prípade existencie ovládania zverejni ťvzťah spriaznených osôb bez
ohľadu na to, či medzi spriaznenými osobami do šlo k transakciám.
14. Identifikácia vz ťahov spriaznených osôb medzi materskými
a dcérskymi spolo čnosťami nadväzuje na po žiadavky na zverejnenie
uvedené v IAS 27, IAS 28 a IAS 31, ktoré vy žadujú vhodný zoznam
a opis podstatných investícií v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených
podnikoch a spoluovládaných ú čtovných jednotkách.
15. Ke ďani materská spolo čnosťúčtovnej jednotky, ani najvy ššia ovlá-
dajúca strana nezostavujú ú čtovnú závierku, ktorá je k dispozícii
verejnosti, jednotka zverejní názov najbli žšej materskej spolo čnosti,
ktorá ju zostavuje. Najbli žšia materská spolo čnosťje prvá materská
spolo čnosťv skupine nad priamou materskou spolo čnosťou, ktorá
zostavuje zverej ňovanú konsolidovanú ú čtovnú závierku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —182
▼B
16. Ú čtovná jednotka zverejní odmeny k ľúčovému riadiacemu personálu
v súhrne a osobitne pre ka ždú z týchto kategórií:
a) krátkodobé zamestnanecké po žitky;
b) po žitky po skon čení zamestnania;
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké po žitky;
d) po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru a
e) platby na základe podielov.
17. Ak do šlo k transakciám medzi spriaznenými osobami, ú čtovná
jednotka zverejní podstatu vz ťahov spriaznených osôb, ako aj infor-
mácie o transakciách a neuhradených zostatkoch ú čtov nevyhnutných
na pochopenie potenciálneho vplyvu vz ťahu na ú čtovnú závierku.
Tieto po žiadavky na zverej ňovanie sú v doplnení po žiadaviek
v odseku 16 na zverejnenie odmien k ľúčového riadiaceho personálu.
Zverejnenia obsahujú minimálne:
a) sumu transakcií;
b) sumu neuhradených zostatkov ú čtov a:
i) ich podmienky vrátane informácie o ich zabezpe čení a podstate
odmeny poskytnutej pri vysporiadaní a
ii) podrobnosti o v šetkých poskytnutých a prijatých zárukách;
c) rezervy na pochybné poh ľadávky súvisiace so sumou neuhrade-
ných zostatkov ú čtov a
d) náklady vykázané za dané obdobie vo vz ťahu k nevymo žiteľným
alebo pochybným poh ľadávkam splatným od spriaznených osôb.
18. Zverejnenia po žadované v odseku 17 sa vykonajú osobitne pri ka ždej
z týchto kategórií:
a) materská spolo čnosť;
b) účtovné jednotky spoluovládajúce ú čtovnú jednotku alebo ú čtovné
jednotky s podstatným vplyvom na ú čtovnú jednotku;
c) dcérske spolo čnosti;
d) pridru žené podniky;
e) spolo čné podniky, v ktorých je ú čtovná jednotka spolo čníkom;
f) kľúčový riadiaci personál ú čtovnej jednotky alebo jej materskej
spolo čnosti a
g) iné spriaznené osoby.
19. Klasifikácia súm záväzkov a poh ľadávok vo či spriazneným osobám
v rôznych kategóriách pod ľap ožiadaviek uvedených v odseku 18 je
rozšírením po žiadaviek na zverej ňovanie v IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky pre informácie prezentované ►M5vo výkaze
o finan čnej situácii ◄alebo v poznámkach. Kategórie sú roz šírené,
aby umo žnili ucelenej šiu analýzu zostatkov ú čtov spriaznených osôb
a platia pre transakcie so spriaznenými osobami.
20. Ďalej sú uvedené príklady transakcií, ktoré sa zverejnia, ak sú vyko-
návané so spriaznenými osobami:
a) nákupy alebo predaje tovaru (dokon čeného alebo nedokon čeného);
b) nákupy alebo predaje nehnute ľností a iného majetku;
c) poskytovanie alebo prijímanie slu žieb;
d) lízingy;
e) prevody výskumu a vývoja;
f) prevody pod ľa licen čných zmlúv;
g) prevody pod ľa finan čných dohôd (vrátane úverov a vkladov do
vlastného imania v peniazoch alebo v naturáliách);
h) rezerva na záruky alebo zabezpe čenie a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —183
▼B
i) vysporiadanie záväzkov v mene ú čtovnej jednotky alebo ú čtovnou
jednotkou v mene tretej osoby.
Účasťmaterskej alebo dcérskej spolo čnosti na programe so stanove-
nými po žitkami s rozlo žením rizika medzi podnikmi v skupine sa
považuje za transakciu medzi spriaznenými osobami (pozri odsek
34B IAS 19).
21. Zverejnenia, že transakcie so spriaznenými osobami sa uskuto čnili za
rovnakých podmienok ako prevládajú pri nezávislých transakciách, sa
vykonajú iba vtedy, ak je mo žné takéto podmienky dokáza ť.
22. Polo žky podobnej podstaty sa mô žu zverejni ťsúhrnne s výnimkou
prípadu, ke ďje potrebné oddelené zverejnenie na pochopenie ú činkov
transakcií so spriaznenými osobami na ú čtovnú závierku ú čtovnej
jednotky.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
23. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
23A. Ú čtovná jednotka uplatní po žiadavky odseku 20 na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní zmeny a doplnenia IAS 19 Zamestnanecké po žitky–Aktu-
árske zisky a straty, skupinové programy a zverejnenia , na skor šie
obdobie, tieto zmeny a doplnenia sa uplat ňujú na toto skor šie obdobie.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 24 (PREPRACOVANÝ V ROKU 1994)
24. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 24 Zverejnenia o spriaznených
osobách (prepracovaný v roku 1994).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —184
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 26
Účtovanie a vykazovanie penzijných programov
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplat ňuje v ú čtovných závierkach penzijných
programov, ak sa takéto ú čtovné závierky zostavujú.
2. Penzijné programy sa niekedy ozna čujú rozli čnými inými názvami,
ako sú „penzijné schémy “,„programy doplnkového dôchodkového
zabezpe čenia“alebo „schémy podpory v starobe “. Tento štandard
považuje penzijný program za vykazujúcu ú čtovnú jednotku oddelenú
od zamestnávate ľov účastníkov programu. V šetky ostatné štandardy
platia na ú čtovné závierky penzijných programov s výnimkou
prípadov, ak ich tento štandard nahrádza.
3. Tento štandard sa zaoberá ú čtovaním a vykazovaním programu pre
všetkých ú častníkov ako skupiny. Nezaoberá sa vykazovaním pre
jednotlivých ú častníkov, pokia ľide o ich penzijné práva.
4. IAS 19 Zamestnanecké po žitkysa týka ur čenia nákladov penzijných
požitkov v ú čtovných závierkach zamestnávate ľov, ktorí majú takéto
programy. Teda týmto štandardom sa dop ĺňa IAS 19.
5. Penzijné programy mô žub yťprogramy so stanovenými príspevkami
alebo programy so stanovenými po žitkami. Mnohé po žadujú vytvori ť
oddelené fondy, ktoré mô žu alebo nemusia ma ťsamostatnú právnu
subjektivitu a mô žu alebo nemusia ma ťsprávcov, ktorým sa platia
príspevky, a z ktorých sa penzijné programy vyplácajú. Tento štan-
dard sa pou žíva bez oh ľadu na to, či takýto fond je vytvorený, a bez
ohľadu na to, či tam správcovia sú.
6. Na penzijné programy, ktoré majú majetok investovaný
v pois ťovniach, platia rovnaké po žiadavky na ú čtovníctvo
a financovanie ako na investície, ktoré investujú na základe vlastnýchdohôd. Preto sa na ne vz ťahuje tento štandard, pokia ľzmluva
s poistnou spolo čnosťou nie je na meno konkrétneho ú častníka,
alebo skupiny ú častníkov a penzijný záväzok nie je výhradne zodpo-
vednos ťou pois ťovne.
7. Tento štandard sa nezaoberá inými formami zamestnaneckých
požitkov, ako je odstupné pri ukon čení zamestnania, dohody
o odlo ženom odme ňovaní, dovolenky pre stálych zamestnancov,
špeciálne programy skor šieho odchodu do dôchodku alebo pri zni žo-
vaní stavu zamestnancov, zdravotné a sociálne programy alebo
programy odmien. Zmluvy typu štátneho dôchodkového zabezpe čenia
sú takisto vylú čené z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
DEFINÍCIE
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Penzijné programy
sú dohody, pomocou ktorých ú čtovná jednotka
poskytuje po žitky svojim zamestnancom pri alebo po ukon čení slu žby
(buďvo forme ro čného príjmu, alebo ako jednorazovú sumu), ke ď
takéto po žitky alebo príspevky na ne mo žno ur čiťalebo odhadnú ť
pred odchodom do dôchodku na základe ustanovení dokumentualebo zau žívanej praxe ú čtovnej jednotky.
Programy so stanovenými príspevkami sú penzijné programy, pod ľa
ktorých sumy, ktoré sa majú vypláca ťako penzijné po žitky, sú ur čené
príspevkami do fondu spolu s investi čnými výnosmi z nich.
Programy so stanovenými po žitkami sú penzijné programy, pod ľa
ktorých sumy, ktoré sa majú vyplati ťako penzijné po žitky, sú ur čené
odkazom na vzorec, ktorého základ tvorí zvy čajne na zárobok zamest-
nanca a/alebo po čet odpracovaných rokov.
Financovanie je prevod majetku do ú čtovnej jednotky ( fondu ), odde-
lenej od ú čtovnej jednotky zamestnávate ľa, na splnenie budúcich
povinností úhrady penzijných po žitkov.
Na ú čely tohto štandardu sa takisto pou žívajú tieto termíny:2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —185
▼B
Účastníci súčlenovia penzijného programu a ostatné osoby, ktoré
podľa programu majú nárok na po žitky.
Čistý majetok k dispozícii pre po žitky je majetok programu mínus
záväzky iné ako aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných
požitkov.
Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov je
súčasná hodnota o čakávaných platieb penzijným programom
súčasným a minulým zamestnancom priradite ľná k u žposkytnutej
službe.
Nárokovate ľné po žitkysú po žitky, na ktoré práva nie sú podmienené
pokra čujúcim zamestnaním pod ľa podmienok penzijného programu.
9. Niektoré penzijné programy majú prispievate ľov iných ako zamestná-
vateľov; tento štandard sa uplat ňuje aj na ú čtovné závierky takýchto
programov.
10. Vä čšina penzijných programov je zalo žená na formálnych dohodách.
Niektoré programy sú neformálne, ale nadobudli úrove ňpovinnosti
ako výsledok praxe zavedenej zamestnávate ľom. Hoci niektoré
programy povo ľujú zamestnávate ľom obmedzi ťich povinnosti pod ľa
programov, pre zamestnávate ľa je zvy čajne zlo žité program zru šiť,a k
si chce udr žaťzamestnancov. Rovnaký základ ú čtovania
a vykazovania platí tak pre neformálny program, ako aj pre formálnyprogram.
11. Mnohé penzijné programy zabezpe čujú vytvorenie oddelených
fondov, do ktorých sa príspevky platia a z ktorých sa vyplácajú
požitky. Takéto fondy mô žu spravova ťstrany, ktoré sú nezávislé pri
riadení majetku fondu. Tieto strany sú v niektorých krajinách nazý-vané správcami. Termín správca sa v tomto štandarde pou žíva na opis
takýchto strán bez oh ľadu na to, či správa majetku bola ustanovená.
12. Penzijné programy majú be žne podobu programov so stanovenými
príspevkami alebo programov so stanovenými po žitkami, pri čom
každý z nich má svoje vlastné odli šujúce charakteristiky. Príle žitostne
existujú programy, ktoré majú charakteristiky obidvoch. Takéto
hybridné programy sa na ú čely tohto štandardu pova žujú za programy
so stanovenými po žitkami.
PROGRAMY SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI
13. Ú čtovná závierka programu so stanovenými príspevkami obsahuje
výkaz čistého majetku k dispozícii pre po žitky a opis zásad financo-
vania.
14. Pod ľa programu so stanovenými príspevkami je suma budúcich
požitkov ú častníkov ur čená príspevkami, ktoré platí zamestnávate ľ,
účastník alebo obaja, prevádzkovou ú činnos ťou a investi čnými
výnosmi fondu. Povinnos ťzamestnávate ľa sa zvy čajne vyrovná
príspevkami do fondu. Be žne sa nevy žaduje rada aktuára, hoci sa
takáto rada niekedy vyu žíva pri odhade budúcich po žitkov, ktoré sa
môžu dosiahnu ťna základe sú časných príspevkov a meniacich sa
hladín budúcich príspevkov a investi čných výnosov.
15. Ú častníci sa zaujímajú o činnosti programu, preto že tieto činnosti
majú priamy vplyv na úrove ňich budúcich po žitkov. Ú častníci
majú záujem vedie ť,čí príspevky boli prijaté a či sa vykonala vhodná
kontrola na ochranu práv príjemcov. Zamestnávate ľmá záujem
oúčinné a objektívne fungovanie programu.
16. Cie ľom vykazovania programom so stanovenými príspevkami je
pravidelne poskytova ťinformácie o programe a výkonnosti jeho inve-
stícií. Tento cie ľsa zvy čajne dosiahne poskytovaním ú čtovných
závierok, ktoré obsahujú tieto informácie:
a) opis významných činností za obdobie a vplyv v šetkých zmien
týkajúcich sa programu, jeho členstva a podmienok, ktoré treba
splniť;
b) výkazy vykazujúce transakcie a investi čnú výkonnos ťza obdobie
a finan čnú situáciu programu na konci tohto obdobia a
c) opis investi čných zásad.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —186
▼B
PROGRAMY SO STANOVENÝMI PO ŽITKAMI
17. Ú čtovná závierka programu so stanovenými po žitkami obsahuje bu ď:
a) výkaz, v ktorom sa uvádza:
i)čistý majetok k dispozícii pre po žitky;
ii) aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov
rozlišujúca medzi nárokovate ľnými po žitkami
a nenárokovate ľnými po žitkami a
iii) výsledný prebytok alebo deficit, alebo
b) výkaz čistého majetku k dispozícii pre po žitky zahr ňujúci bu ď:
i) poznámku, v ktorej sa zverej ňuje aktuárska sú časná hodnota
prisľúbených penzijných po žitkov rozli šujúca medzi nárokova-
teľnými po žitkami a nenárokovate ľnými po žitkami, alebo
ii) odkaz na tieto informácie v sprievodnej aktuárskej správe.
Ak sa aktuárske ocenenie neuskuto čnilo k dátumu ú čtovnej závierky,
ako východisko sa pou žije posledné ocenenie a dátum ocenenia sa
zverejní.
18. Na ú čely odseku 17 základom pre aktuársku sú časnú hodnotu pris ľú-
bených penzijných po žitkov sú po žitky pris ľúbené pod ľa podmienok
programu na doposia ľposkytnutú slu žbu s pou žitím bu ďsúčasnej
platovej úrovne, alebo projektovanej platovej úrovne so zverejnením
použitého východiska. Vplyv ka ždej zmeny v aktuárskych predpokla-
doch, ktorá mala významný ú činok na aktuársku sú časnú hodnotu
prisľúbených penzijných po žitkov, sa takisto zverejní.
19. Ú čtovná závierka musí vysvetli ťvzťah medzi aktuárskou sú časnou
hodnotou pris ľúbených penzijných po žitkov a čistým majetkom
k dispozícii pre po žitky a postupy pre financovanie pris ľúbených
požitkov.
20. Pod ľa programu so stanovenými po žitkami platba pris ľúbených
penzijných po žitkov závisí od finan čnej situácie programu
a schopnosti prispievate ľov plati ťbudúce príspevky do programu,
ako aj od investi čnej výkonnosti a prevádzkovej ú činnosti programu.
21. Program so stanovenými po žitkami vy žaduje pravidelnú radu aktuára,
aby posúdil finan čný stav programu, preveril predpoklady a odporu čil
budúcu úrove ňpríspevkov.
22. Cie ľom vykazovania programu so stanovenými po žitkami je pravi-
delne poskytova ťinformácie o finan čných zdrojoch a činnostiach
programu, ktoré sú u žitočné pri posudzovaní vz ťahov medzi akumu-
láciou zdrojov a plánovanými po žitkami po čas obdobia. Tento cie ľsa
zvyčajne dosiahne poskytovaním ú čtovnej závierky, ktorá obsahuje
tieto informácie:
a) opis významných činností za obdobie a vplyv v šetkých zmien
týkajúcich sa programu, jeho členstva podmienok, ktoré treba
splniť;
b) výkazy vykazujúce transakcie a investi čnú výkonnos ťza obdobie
a finan čnú situáciu programu na konci tohto obdobia;
c) aktuárske informácie, bu ďakočasťvýkazov, alebo vo forme odde-
lenej správy, a
d) opis investi čných zásad.
Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov
23. Sú časná hodnota o čakávaných platieb penzijným programom sa mô že
vypo čítaťa vykazova ťpoužitím sú časných platových úrovní alebo
projektovaných platových úrovní a ždočasu odchodu ú častníkov do
dôchodku.
24. Dôvody na prijatie metódy sú časného platu zah ŕňajú tieto skuto čnosti:
a) aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov, čoj e
súhrn súm v sú časnosti priradite ľných ka ždému ú častníkovi
v programe, sa mô že vypo čítaťobjektívnej šie ako projektované
platové úrovne, preto žev yžaduje menej predpokladov;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —187
▼B
b) zvý šenia v po žitkoch priradite ľných k zvý šeniu platu sa stanú
povinnos ťou programu v čase zvý šenia platu a
c) suma aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných
požitkov pou žitím sú časnej platovej úrovne je vo v šeobecnosti
vužšom vz ťahu so splatnou sumou v prípade ukon čenia alebo
preru šenia programu.
25. Dôvody na prijatie metódy projektovaného platu zah ŕňajú tieto
skuto čnosti:
a) finan čné informácie by sa mali zostavi ťna základe nepretr žitosti
činnosti bez oh ľadu na predpoklady a odhady, ktoré sa musia
urobi ť;
b) v prípade programov posledných výplat sú po žitky ur čené
v závislosti od platov v čase alebo blízko dátumu odchodu do
dôchodku; preto sa musia projektova ťplaty, hladiny príspevkov
a miery návratnosti;
c) zanedbanie zoh ľadnenia projekcií platov, ke ďje vä čšina financo-
vania zalo žená na projekciách platov, mô žem aťza následok vyka-
zovanie zdanlivého nadbyto čného financovania, ke ďprogram je
primerane financovaný, alebo vykazovanie adekvátneho financo-
vania, ke ďje program nedostato čne financovaný.
26. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov zalo-
žená na sú časných platoch je zverejnená v ú čtovnej závierke
programu s cie ľom nazna čiťpovinnos ťtýkajúcu sa zarobený po žitkov
k dátumu ú čtovnej závierky. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených
penzijných po žitkov zalo žená na projektovaných platoch sa zverejní
s cieľom nazna čiťveľkosťpotenciálnej povinnosti na základe nepre-
tržitosti činnosti, čoj ev ov šeobecnosti aj základom pre financovanie.
Okrem zverejnenia aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzij-
ných po žitkov je potrebné poskytnú ťdostato čné vysvetlenie tak, aby
jasne nazna čilo kontext, v ktorom by sa mala aktuárska sú časná
hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov chápa ť. Takéto vysvetlenie
môžeb yťvo forme informácií o adekvátnosti plánovaného budúceho
financovania a postupu financovania zalo ženého na projekciách
platov. Toto mô žeb yťzahrnuté v ú čtovnej závierke alebo v správe
aktuára.
Frekvencia aktuárskych ocenení
27. V mnohých krajinách sa aktuárske ocenenia nerobia častejšie ako
každé tri roky. Ak aktuárske ocenenie nebolo pripravené k dátumu
zostavenia ú čtovnej závierky, ako východisko sa pou žije predchádza-
júce ocenenie a dátum ocenenia sa zverejní.
Obsah ú čtovnej závierky
28. Pre programy so stanovenými po žitkami sa informácie prezentujú
v jednom z týchto formátov, ktoré odzrkad ľujú rozdielne zau žívané
postupy v zverejnení a prezentácii aktuárskych informácií:
a) do ú čtovnej závierky je zahrnutý výkaz, v ktorom sa uvádza čistý
majetok k dispozícii pre po žitky, aktuárska sú časná hodnota s ľúbe-
ných penzijných po žitkov a výsledný prebytok alebo deficit.
Účtovná závierka programu obsahuje aj výkaz zmien v čistom
majetku k dispozícii pre po žitky a výkaz zmien v aktuárskej
súčasnej hodnote pris ľúbených penzijných po žitkov. K ú čtovnej
závierke mô žeb yťpripojená samostatná správa aktuára, z ktorej
vychádza aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných
požitkov;
b) účtovná závierka, ktorá zah ŕňa výkaz čistého majetku k dispozícii
pre po žitky a výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre
požitky. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných
požitkov sa zverej ňuje v poznámkach k výkazom. K ú čtovnej
závierke sa mô že pripoji ťspráva aktuára, z ktorej vychádza aktu-
árska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov, a
c) účtovná závierka, ktorá zah ŕňa výkaz čistého majetku k dispozícii
pre po žitky a výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre
požitky s aktuárskou sú časnou hodnotou pris ľúbených penzijných
požitkov, ktorá je obsiahnutá v samostatnej správe aktuára.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —188
▼B
Vk aždom uvedenom formáte mô žeb yťkúčtovnej závierke pripojená
aj správa správcov, ktorá má povahu správy mana žmentu alebo pred-
stavenstva, a správa o investi čnejčinnosti.
29. Zástancovia formátov opísaných v odseku 28 písm. a) a b) sa domnie-
vajú, že kvantifikácia pris ľúbených penzijných po žitkov a iné infor-
mácie poskytnuté pod ľa týchto prístupov pomáhajú pou žívateľom
posúdi ťsúčasný stav programu a pravdepodobnos ť,že povinnosti sa
budú plni ť. Takisto sa domnievajú, žeúčtovné závierky by mali by ť
úplné samy osebe a nespoliehajú sa na sprievodné výkazy. Niektorí
však veria, že formát opísaný v odseku 28 písm. a) by mohol budi ť
dojem, že existuje záväzok, zatia ľčo aktuárska sú časná hodnota
prisľúbených penzijných po žitkov nemá pod ľa ich názoru v šetky
charakteristiky záväzku.
30. Zástancovia formátu opísaného v odseku 28 písm. c) sa domnievajú,
že aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov by
nemala by ťzahrnutá do výkazu čistého majetku k dispozícii pre
požitky, ako pri formáte opísanom v odseku 28 písm. a), alebo
dokonca by nemala by ťzverejnená v poznámke, ako pri odseku 28
písm. b), preto že sa bude priamo porovnáva ťs majetkom programu,
a takéto porovnanie nemusí by ťplatné. Tvrdia, že aktuári neporovná-
vajú nutne aktuársku sú časnú hodnotu pris ľúbených penzijných
požitkov s trhovými hodnotami investícií, ale mô žu namiesto toho
stanovi ťsúčasnú hodnotu pe ňažných tokov o čakávaných z investícií.
Zástancovia tohto formátu sa domnievajú, že je nepravdepodobné, aby
takéto porovnanie odzrkad ľovalo celkové posúdenie programu aktu-
árom a že posúdenie sa mô že zle pochopi ť. Niektorí sa takisto
domnievajú, že bez oh ľadu na to, či informácie o pris ľúbených penzij-
ných po žitkoch sú kvantifikované, mali by by ťobsiahnuté výhradne
v oddelenej aktuárskej správe, kde je mo žné poskytnú ťriadne vysve-
tlenie.
31. Tento štandard akceptuje názory v prospech povolenia zverejnenia
informácií týkajúcich sa pris ľúbených penzijných po žitkov
v samostatnej správe aktuára. Odmieta argumenty proti kvantifikácii
aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných po žitkov.
Formáty opísané v odseku 28 písm. a) a b) sa pod ľa tohto štandardu
považujú za prijate ľné, ako aj formát opísaný v odseku 28 písm. c),
v prípade, ke ďúčtovná závierka obsahuje odkaz na aktuársku správu,
ktorá je k závierke pripojená, a táto správa zah ŕňa aktuársku sú časnú
hodnotu pris ľúbených penzijných po žitkov.
VŠETKY PROGRAMY
Ocenenie majetku programu
32. Investície penzijného programu sa uvádzajú v reálnej hodnote.
V prípade obchodovate ľných cenných papierov sa reálna hodnota
rovná trhovej hodnote. Ak sú dr žané investície programu, pre ktoré
nie je mo žný odhad reálnej hodnoty, zverejní sa dôvod, pre čos a
nepou žila reálna hodnota.
33. V prípade obchodovate ľných cenných papierov je reálna hodnota
trhovou hodnotou, preto že sa to pova žuje za naju žitočnejšie oce ňo-
vanie cenných papierov k dátumu správy a investi čnej výkonnosti za
obdobie. Tie cenné papiere, ktoré majú pevnú výkupnú hodnotua ktoré sa nadobudli s cie ľom pokry ťpovinnosti programu alebo
jeho špecifických častí, mô žub yťuvedené v sumách zalo žených na
ich kone čnej výkupnej hodnote za predpokladu kon štantnej miery
návratnosti do splatnosti. Ak sú dr žané investície programu, pre
ktoré nie je mo žný odhad reálnej hodnoty, napríklad celkové vlast-
níctvo ú čtovnej jednotky, zverejní sa dôvod, pre čo sa nepou žila reálna
hodnota. Do rozsahu, v ktorom sú investície uvedené v sumách iných,ako je trhová hodnota alebo reálna hodnota, sa vo v šeobecnosti
zverejní aj reálna hodnota. Majetok pou žitý pri aktivitách fondu sa
zaúčtuje v súlade s platnými štandardmi.
Zverej ňovanie
34. Ú čtovná závierka penzijného programu, čiužso stanovenými po žit-
kami alebo so stanovenými príspevkami, musí takisto obsahova ť:
a) výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre po žitky;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —189
▼B
b) súhrn významných ú čtovných zásad a
c) opis programu a vplyv v šetkých zmien v programe po čas obdobia.
35. Ak je to vhodné, ú čtovné závierky poskytnuté penzijnými programami
zahŕňajú aj tieto informácie:
a) výkaz čistého majetku k dispozícii pre po žitky, ktorý uvádza:
i) vhodne klasifikovaný majetok ku koncu obdobia;
ii) spôsob ocenenia majetku;
iii) podrobnosti o ka ždej jednotlivej investícii presahujúcej bu ď
5%čistého majetku k dispozícii pre po žitky, alebo 5 % ka ždej
triedy alebo typu cenného papiera;
iv) podrobnosti o ka ždej investícii do zamestnávate ľaa
v) záväzky iné ako aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených
penzijných po žitkov;
b) výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre po žitky s uvedením
týchto informácií:
i) príspevky zamestnávate ľa;
ii) príspevky zamestnancov;
iii) investi čný výnos, ako sú úroky a dividendy;
iv) iné výnosy;
v) po žitky zaplatené alebo splatné (analyzované napríklad ako
penzijné po žitky, dávky pri úmrtí a pri zdravotnom postihnutí
a jednorazové platby);
vi) administratívne náklady;
vii) iné náklady;
viii) dane z príjmov;
ix) zisky a straty z vyradenia investícií a zmeny v hodnote inve-
stícií a
x) prevody z alebo do iných programov;
c) opis zásad financovania;
d) v prípade programov so stanovenými po žitkami aktuárska sú časná
hodnota pris ľúbených penzijných po žitkov (prípadne v rozlí šení
medzi nárokovate ľnými a nenárokovate ľnými po žitkami) zalo žená
na po žitkoch pris ľúbených pod ľa podmienok programu, na dopo-
siaľposkytnutej slu žbe a s pou žitím bu ďsúčasných platových
úrovní, alebo projektovaných platových úrovní; tieto informácie
môžub yťzahrnuté v pripojenej aktuárskej správe, ktorá sa vykladá
v spojení so súvisiacou ú čtovnou závierkou, a
e) v prípade programov so stanovenými po žitkami opis podstatných
použitých aktuárskych predpokladov a metóda pou žitá na výpo čet
aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných po žitkov.
36. Správa penzijného programu obsahuje opis programu bu ďako sú časť
účtovnej závierky, alebo v samostatnej správe. Mô že obsahova ť:
a) mená zú častnených zamestnávate ľov a skupiny zamestnancov zara-
dených do programu;
b) po čet účastníkov, ktorí prijímajú po žitky a po čet iných ú častníkov,
a to vhodne klasifikovaných;
c) typ programu –program so stanovenými príspevkami alebo so
stanovenými po žitkami;
d) oznámenie, čiúčastníci prispievajú do programu;
e) opis penzijných po žitkov pris ľúbených ú častníkom;
f) opis v šetkých podmienok ukon čenia programu a
g) zmeny v polo žkách písmen a) a žf) počas obdobia, na ktoré sa táto
správa vz ťahuje.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —190
▼B
Nie je nezvy čajné odvoláva ťsa na iné dokumenty, ktoré sú pou žíva-
teľom be žne k dispozícii a v ktorých je program opísaný, ako aj
zahrnú ťlen informácie o následných zmenách.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
37. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky penzijných
programov zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 1988
alebo neskôr.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —191
▼M11
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 27
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1 Tento štandard sa uplat ňuje pri príprave a prezentácii konsolido-
vanej ú čtovnej závierky za skupinu ú čtovných jednotiek ovláda-
ných materskou spolo čnosťou.
2 Tento štandard sa nezaoberá metódami ú čtovania podnikových kombi-
nácií a ich vplyvov na konsolidáciu, vrátane goodwillu, ktorý vzniká
pri podnikových kombináciách (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie).
3 Tento štandard sa uplat ňuje aj na ú čtovanie investícií do dcér-
skych spolo čností, spoluovládaných ú čtovných jednotiek
a pridru žených podnikov, ke ďsa účtovná jednotka rozhodne,
alebo je pod ľa miestnych právnych predpisov povinná, prezen-
tovaťindividuálnu ú čtovnú závierku.
DEFINÍCIE
4 Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto
významoch:
Konsolidovaná ú čtovná závierka je ú čtovná závierka skupiny
prezentovaná ako ú čtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku
účtovnej jednotky s cie ľom získa ťúžitky z jej činností.
Skupina je materská spolo čnosťso všetkým svojimi dcérskymi
spolo čnosťami.
Nekontrolný podiel je vlastné imanie v dcérskej spolo čnosti, ktoré
nie je priamo alebo nepriamo priradite ľné materskej spolo čnosti.
Materská spolo čnosťje účtovná jednotka, ktorá má jednu alebo
viac dcérskych spolo čností.
Individuálna ú čtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná
materskou spolo čnosťou, investorom v pridru ženom podniku
alebo spolo čníkom v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, v ktorej
sa investície zaú čtujú skôr na základe priameho podielu na
vlastnom imaní, ako na základe vykázaných výsledkov a čistých
aktív spolo čnosti, do ktorej sa investuje.
Dcérska spolo čnosťje ú čtovná jednotka, vrátane ú čtovnej
jednotky nezapísanej v obchodnom registri, ako je partnerstvo,ktorá je ovládaná inou ú čtovnou jednotkou (ozna čovanou ako
materská spolo čnosť).
5 Materská alebo jej dcérska spolo čnosťmôžeb y ťinvestorom
s podielom v pridru ženom podniku alebo spolo čníkom
v spoluovládanej ú čtovnej jednotke. V takýchto prípadoch sa konso-
lidovaná ú čtovná závierka zostavuje a prezentuje v súlade s týmto
štandardom pripravuje tak, aby bola v súlade aj so štandardom IAS
28Podiely v pridru žených podnikoch aštandardom IAS 31
Podiely na
spolo čnom podnikaní .
6 Pre ú čtovnú jednotku opísanú v odseku 5 je individuálnou ú čtovnou
závierkou tá závierka, ktorá bola zostavená a prezentovaná spolu
súčtovnou závierkou pod ľa odseku 5. Individuálna ú čtovná závierka
nemusí by ťpriložená alebo pripojená k tejto závierke.
7Ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spolo čnosť,
pridru žený podnik alebo spolo čnícky podiel v spoluovládanej ú čtovnej
jednotke, nie je individuálnou ú čtovnou závierkou.
8 Materská spolo čnosť, ktorá je vy ňatá v súlade s odsekom 10
z prezentovania konsolidovanej ú čtovnej závierky, mô že prezentova ť
individuálnu ú čtovnú závierku ako svoju jedinú ú čtovnú závierku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —192
▼M11
PREZENTÁCIA KONSOLIDOVANEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY
9 Materská spolo čnosť, s výnimkou materskej spolo čnosti opísanej
v odseku 10, prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku, v ktorej
konsoliduje svoje investície do dcérskych spolo čností, v súlade
s týmto štandardom.
10 Materská spolo čnosťnemusí prezentova ťkonsolidovanú ú čtovnú
závierku vtedy a len vtedy, ak:
a) materská spolo čnosťje sama úplne vlastnenou dcérskou
spolo čnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čno-
sťou inej ú čtovnej jednotky a jej ostatní vlastníci, vrátane
tých, ktorí inak nie sú oprávnení hlasova ť, boli informovaní,
že materská spolo čnosťneprezentuje konsolidovanú ú čtovnú
závierku a nemajú proti tomu námietky,
b) dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania materskej
spolo čnosti nie sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo
zahrani čnej burze alebo na OTC trhu vrátane miestnych
a regionálnych trhov),
c) materská spolo čnosťnepodala a ani práve nepodáva svoju
účtovnú závierku komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii na ú čely vydania akéhoko ľvek druhu
nástrojov na verejnom trhu a
d) materská spolo čnosťnajvy ššej úrovne alebo akáko ľvek
materská spolo čnosťna medzistupni danej materskej spolo č-
nosti zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku na verejné
použitie, ktorá je v súlade s medzinárodnými štandardmi
finan čného výkazníctva.
11 Materská spolo čnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne nepre-
zentova ťkonsolidovanú ú čtovnú závierku a prezentuje iba individu-
álnu ú čtovnú závierku, koná v súlade s odsekmi 38 a ž43.
ROZSAH PÔSOBNOSTI KONSOLIDOVANEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY
12 Konsolidovaná ú čtovná závierka zah ŕňavšetky dcérske spolo č-
nosti materskej spolo čnosti (1).
13 Predpokladá sa, že ovládanie existuje, ak materská spolo čnosťvlastní,
priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spolo čností, viac
ako polovicu hlasovacích práv ú čtovnej jednotky, pokia ľsa vo výni-
močných prípadoch jasne nepreuká že,že takéto vlastníctvo nie je
ovládaním. Ovládanie existuje aj vtedy, ke ďmaterská spolo čnosť
vlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv ú čtovnej jednotky, ak
má: (2)
a) právomoc nad viac ako polovicou hlasovacích práv na základe
zmluvy s inými investormi,
b) právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové zámery ú čtovnej jednotky
podľa stanov alebo dohody,
c) právomoc vymenova ťalebo odvola ťväčšinučlenov predstavenstva
alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a ú čtovná jednotka je
ovládaná týmto predstavenstvom alebo orgánom, alebo
d) právomoc uplatni ťväčšinu hlasov na zasadnutiach predstavenstva
alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a ú čtovná jednotka je
ovládaná týmto predstavenstvom alebo orgánom.
14 Ú čtovná jednotka mô že vlastni ťoprávnenie na akcie, kúpne opcie na
akcie, dlhové nástroje, alebo nástroje vlastného imania, ktoré sú
konvertibilné na kme ňové akcie, alebo iné podobné nástroje, ktoré
majú potenciál, pokia ľsú uplatnené alebo konvertované, da ťúčtovnej
jednotke právomoc hlasova ť, alebo obmedzi ťprávomoc inej strany
hlasova ťo finan čných a prevádzkových zámeroch inej ú čtovnej
jednotky (potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciál-nych hlasovacích práv, ktoré sú aktuálne uplatnite ľné alebo prevodi-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —193
(1)Ak v čase akvizície dcérska spolo čnosťspĺňa kritéria na to, aby bola klasifikovaná ako
držaná na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené
činnosti, bude ďalej zaú čtovaná v súlade s tým štandardom.
(2)Pozri aj SIC-12 Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia.
▼M11
teľné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv dr žaných inou ú čtovnou
jednotkou, sa zva žuje pri posudzovaní toho, čiúčtovná jednotka má
právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové zámery inej ú čtovnej
jednotky. Potenciálne hlasovacie práva nie sú aktuálne uplatnite ľné
alebo prevodite ľné, ak sa napríklad nemô žu uplatni ťalebo previes ť
aždo nejakého budúceho dátumu, alebo a ždo okamihu, ke ďnastane
nejaká budúca udalos ť.
15 Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú
k ovládaniu, ú čtovná jednotka skúma v šetky skuto čnosti a okolnosti
(vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv
a iných zmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo
v kombinácii), ktoré majú vplyv na potenciálne hlasovacie práva,s výnimkou zámeru mana žmentu a finan čnej schopnosti uplatni ť
alebo previes ťtaké práva.
16 Dcérska spolo čnosťnie je vylú čená z konsolidácie len preto, že
investor je organizáciou s rizikovým kapitálom, spolo čným fondom,
podielovým fondom, alebo podobnou ú čtovnou jednotkou.
17 Dcérska spolo čnosťnie je vylú čená z konsolidácie preto, že jej podni-
kateľské aktivity sú odli šné od podnikate ľských aktivít iných ú čtov-
ných jednotiek v skupine. Relevantné informácie sa poskytnú konso-lidovaním takýchto dcérskych spolo čností a zverejnením dodato čných
informácií v konsolidovanej ú čtovnej závierke o odli šných podnika-
teľských aktivitách dcérskych spolo čností. Napríklad zverejnenia
požadované štandardom IFRS 8 Prevádzkové segmenty pomáhajú
vysvetli ťvýznam odli šných podnikate ľských aktivít v rámci danej
skupiny.
POSTUPY KONSOLIDÁCIE
18 Pri zostavovaní konsolidovanej ú čtovnej závierky ú čtovná jednotka
kombinuje ú čtovnú závierku materskej spolo čnosti a jej dcérskych
spolo čností riadok po riadku spo čítaním podobných polo žiek majetku,
záväzkov, vlastného imania, výnosov a nákladov. Aby konsolidovaná
účtovná závierka prezentovala finan čné informácie o skupine ako
finan čné informácie o jedinej ekonomickej jednotke, treba uskuto čniť
tieto kroky:
a) eliminova ťúčtovnú hodnotu investície materskej spolo čnosti
vk aždej dcérskej spolo čnosti a podiel materskej spolo čnosti na
vlastnom imaní ka ždej dcérskej spolo čnosti (pozri štandard IFRS
3, v ktorom sa opisuje rie šenie výsledného goodwillu),
b) identifikova ťnekontrolné podiely na zisku alebo strate konsolido-
vaných dcérskych spolo čností za obdobie vykazovania a
c) identifikova ťnekontrolné podiely na čistých aktívach konsolidova-
ných dcérskych spolo čností oddelene od vlastníckych podielov
materskej spolo čnosti na nich. Nekontrolné podiely na čistých
aktívach pozostávajú z:
i) hodnoty týchto nekontrolných podielov k dátumu pôvodnej
kombinácie, vypo čítanej v súlade s IFRS 3; a
ii) z podielu nekontrolných podielov na zmenách vo vlastnom
imaní od dátumu kombinácie.
19 Ke ďexistujú potenciálne hlasovacie práva, podiely na zisku alebo
strate a na zmenách vo vlastnom imaní alokované materskej spolo č-
nosti a nekontrolným podielom sú ur čované na základe aktuálnych
vlastníckych podielov a neodzrkad ľujú mo žné uplatnenie alebo prevod
potenciálnych hlasovacích práv.
20 Vnútroskupinové zostatky ú čtov, transakcie, výnosy a náklady sa
eliminujú v plnom rozsahu.
21 Vnútroskupinové zostatky ú čtov a transakcie, vrátane výnosov,
nákladov a dividend, sa eliminujú v plnom rozsahu. Zisky a straty,ktoré sú výsledkom vnútroskupinových transakcií a sú vykázané
v majetku, ako sú zásoby a dlhodobý majetok, sa eliminujú
v plnom rozsahu. Vnútroskupinové straty mô žu nazna čovaťzníženie
hodnoty, ktoré vy žaduje vykázanie v konsolidovanej ú čtovnej
závierke. Štandard IAS 12 Dane z príjmov sa uplat ňuje na do časné
rozdiely, ktoré vznikajú pri eliminácii ziskov a strát plynúcich
z vnútroskupinových transakcií.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —194
▼M11
22 Ú čtovné závierky materskej spolo čnosti a jej dcérskych spolo č-
ností pou žité pri zostavení konsolidovanej ú čtovnej závierky sa
zostavujú k rovnakému dátumu. Ak je koniec obdobia vykazo-vania materskej spolo čnosti odli šný od konca obdobia vykazo-
vania dcérskej spolo čnosti, dcérska spolo čnosťzostaví na ú čely
konsolidácie dodato čnú ú čtovnú závierku k rovnakému dátumu,
ako je ú čtovná závierka materskej spolo čnosti, pokia ľto nie je
nevykonate ľné.
23 Ke ďje v súlade s odsekom 22 pri zostavovaní konsolidovanej
účtovnej závierky pou žitá ú čtovná závierka dcérskej spolo čnosti
zostavená k inému dátumu, ako je dátum ú čtovnej závierky
materskej spolo čnosti, vykonajú sa úpravy ú činkov podstatných
transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumoma dátumom ú čtovnej závierky materskej spolo čnosti. V ka ždom
prípade nesmie by ťrozdiel medzi koncom obdobia vykazovania
dcérskej spolo čnosti a koncom obdobia vykazovania materskej
spolo čnosti dlh ší ako tri mesiace. D ĺžka období vykazovania
a akýko ľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia
byťv jednotlivých obdobiach rovnaké.
24 Pri zostavovaní konsolidovanej ú čtovnej závierky sa pou žijú
rovnaké ú čtovné zásady na podobné transakcie a iné udalosti za
podobných okolností.
25 Ak člen skupiny pou žíva odli
šnú ú čtovnú politiku od tej, ktorá je
prijatá v konsolidovanej ú čtovnej závierke pre podobné transakcie
a udalosti za podobných okolností, vykonajú sa pri zostavovaní
konsolidovanej ú čtovnej závierky vhodné úpravy v jeho ú čtovnej
závierke.
26 Výnosy a náklady dcérskej spolo čnosti sú zahrnuté do konsolidovanej
účtovnej závierky od dátumu nadobudnutia v súlade s definíciou
vštandarde IFRS 3. Výnosy a náklady dcérskej spolo čnosti sa zakla-
dajú na hodnotách majetku a záväzkov vykázaných v konsolidovanejúčtovnej závierke materskej spolo čnosti k dátumu nadobudnutia.
Napríklad odpisy vykázané v konsolidovanom výkaze komplexného
výsledku po dátume nadobudnutia sa zakladajú na reálnych hodnotách
príslu šného odpisovaného majetku vykázaného v konsolidovanej
účtovnej závierke k dátumu nadobudnutia. Výnosy a náklady dcérskej
spolo čnosti sú zahrnuté do konsolidovanej ú čtovnej závierky a ždo
dátumu, ke ďmaterská spolo čnosťprestane ovláda ťdcérsku spolo č-
nosť.
27 Nekontrolné podiely sa prezentujú v konsolidovanom výkaze
o finan čnej situácii v rámci vlastného imania, oddelene od vlast-
ného imania vlastníkov materskej spolo čnosti.
28 Hospodársky výsledok a ka ždá zlo žka ostatných sú častí komplexného
výsledku sa priradia vlastníkom materskej spolo čnosti a nekontrolným
podielom. Celkový komplexný výsledok sa priradí vlastníkom mater-skej spolo čnosti a nekontrolným podielom, i ke ďto má za následok
mínusový zostatok nekontrolných podielov.
29 Ak dcérska spolo čnosťmá nesplatené kumulované prioritné akcie,
ktoré sú klasifikované ako vlastné imanie a sú dr žané nekontrolnými
podielmi, materská spolo čnosťvypo čítava svoj podiel na hospodár-
skom výsledku po úprave o dividendy z takýchto akcií bez oh ľadu na
to,
či sa dividendy deklarovali alebo nie.
30 Zmeny vo vlastníckom podiele materskej spolo čnosti v dcérskej
spolo čnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania, sa ú čtujú
ako transakcie vo vlastnom imaní (t. j. transakcie s vlastníkmikonajúcimi v rámci svojich právomocí ako vlastníci).
31 Za takýchto okolností sa ú čtovné hodnoty kontrolných
a nekontrolných podielov upravia tak, aby odzrkad ľovali zmeny
v ich relatívnych podieloch v dcérskej spolo čnosti. Akýko ľvek rozdiel
medzi sumou, o ktorú sú nekontrolné podiely upravené a reálnouhodnotou zaplateného alebo prijatého plnenia, sa vyká že priamo vo
vlastnom imaní a priradí sa vlastníkom materskej spolo čnosti.
STRATA OVLÁDANIA
32 Materská spolo čnosťmôže strati ťovládanie dcérskej spolo čnosti so
zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —195
▼M11
vlastníctva. To mô že nasta ťnapríklad vtedy, ke ďsa dcérska spolo č-
nosťdostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regula čného
orgánu. Mô žet ob y ťaj výsledkom zmluvnej dohody.
33 Materská spolo čnosťby mohla strati ťovládanie dcérskej spolo čnosti
na základe dvoch alebo viacerých dohôd (transakcií). Niekedy v šak
okolnosti nazna čujú,že viacnásobné dohody by sa mali ú čtovaťako
jediná transakcia. Pri ur čení toho, čiúčtovaťdohody ako jedinú trans-
akciu, materská spolo čnosťposúdi ka ždú z po žiadaviek a podmienok
dohôd a ich ekonomické ú činky. Jedna alebo viacero z týchto okol-
ností mô že nazna čovať,že materská spolo čnosťby mala ú čtovaťviac-
násobné dohody ako jedinú transakciu:
a) Dohody sú uzatvorené v rovnakom čase alebo v tesnom slede po
sebe.
b) Dohody tvoria jedinú transakciu navrhnutú tak, aby sa dosiahol
celkový komer čný účinok.
c) Uzatvorenie jednej dohody závisí od uzatvorenia najmenej jednej
ďalšej dohody.
d) Jedna dohoda sama osebe sa pova žuje za ekonomicky opodstat-
nenú len vtedy, ke ďsa posudzuje spolo čne s inými dohodami, ale
nie samostatne. Príkladom je, ke ďvyradenie akcií je ocenené
cenou ni žšou, ako je trhová cena, a je kompenzované následným
vyradením akcií za cenu vy ššiu, ako je trhová cena.
34 Ak materská spolo čnosťstratí ovládanie dcérskej spolo čnosti:
a) ukon čí vykazovanie majetku (vrátane akéhoko ľvek goodwillu)
a záväzkov dcérskej spolo čnosti v ich ú čtovných hodnotách
k dátumu straty ovládania,
b) ukon čí vykazovanie ú čtovnej hodnoty akýchko ľvek nekontrol-
ných podielov v bývalej dcérskej spolo čnosti k dátumu straty
ovládania (vrátanie v šetkých zlo žiek ostatných sú častí
komplexného výsledku k nim priradite ľným),
c) vykazuje:
i) reálnu hodnotu prijatého plnenia, ak nejaké je,
z transakcie, udalosti alebo okolností, ktoré viedli k strateovládania; a
ii) v prípade, že transakcia, ktorá má za následok stratu ovlá-
dania, zah ŕňa rozdelenie akcií dcérskej spolo čnosti vlast-
níkom konajúcim v rámci svojej právomoci ako vlastníci,
toto rozdelenie;
d) vyká žek aždú investíciu ponechanú v bývalej dcérskej spolo č-
nosti v jej reálnej hodnote k dátumu straty ovládania,
e) reklasifikuje do hospodárskeho výsledku alebo prevedie
priamo do nerozdelených ziskov, ak sa to po žaduje v súlade
s inými IFRS, sumy identifikované v odseku 35, a
f) vyká že akýko ľvek výsledný rozdiel ako zisk alebo stratu
v hospodárskom výsledku priradite ľnom materskej spolo č-
nosti.
35 Ak materská spolo čnosťstratí ovládanie dcérskej spolo čnosti, zaú čtuje
všetky sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku
vo vz ť
ahu k tejto dcérskej spolo čnosti na rovnakom základe ako by sa
požadovalo v prípade, ke ďmaterská spolo čnosťpriamo vyradí súvi-
siaci majetok alebo záväzky. Preto v prípade, ke ďby bol zisk alebo
strata z vyradenia súvisiaceho majetku alebo záväzkov, predtým vyká-zaný v ostatných sú častiach komplexného výsledku, reklasifikovaný
do hospodárskeho výsledku, reklasifikuje materská spolo čnosťzisk
alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (akoreklasifika čná úprava) vtedy, ke ďstratí ovládanie dcérske spolo čnosti.
Napríklad v prípade, ke ďdcérska spolo čnosťmá finan čné aktíva
k dispozícii na predaj a materská spolo čnosťstratí ovládanie dcérskej
spolo čnosti, materská spolo čnosťreklasifikuje zisk alebo stratu súvi-
siace s týmito aktívami, predtým vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, do hospodárskeho výsledku. Podobne
v prípade, ak by sa prebytok z precenenia z vyradenia majetku,
predtým vykázaný v ostatných sú častiach komplexného výsledku,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —196
▼M11
previedol priamo do nerozdelených ziskov, materská spolo čnosť
prevedie prebytok z precenenia priamo do nerozdelených ziskov,
keďstratí ovládanie dcérskej spolo čnosti.
36 Pri strate ovládania dcérskej spolo čnosti sa ka ždá investícia
ponechá v bývalej dcérskej spolo čnosti a v šetky sumy dl žné
pôvodnou dcérskou spolo čnosťou alebo dl žné bývalej dcérskej
spolo čnosti sa zaú čtujú v súlade s inými IFRS odo d ňa straty
ovládania.
37 Reálna hodnota ka ždej investície ponechanej v bývalej dcérskej
spolo čnosti k dátumu straty ovládania sa pova žuje za reálnu hodnotu
pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva v súlade so štandardom IAS
39Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie alebo, ak je to
vhodné, za obstarávaciu cenu pri prvotnom vykázaní investíciev pridru ženom podniku alebo v spoluovládanej ú čtovnej jednotke.
ÚČTOVANIE INVESTÍCIÍ DO DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTÍ, SPOLU-
OVLÁDANÝCH Ú ČTOVNÝCH JEDNOTIEK A PRIDRU ŽENÝCH
PODNIKOV V INDIVIDUÁLNEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKE
38 Ke ďúčtovná jednotka zostavuje individuálnu ú čtovnú závierku,
investície do dcérskych podnikov, spoluovládaných ú čtovných
jednotiek a pridru žených podnikov ú čtuje:
a) v obstarávacej cene alebo
b) v súlade so štandardom IAS 39.
Účtovná jednotka uplat ňuje rovnaké ú čtovanie pri ka
ždej kate-
górii investícií. Investície zaú čtované v obstarávacej cene sa zaú č-
tujú v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj
a ukon čené činnosti ,k eďsú klasifikované ako dr žané na predaj
(alebo boli zaradené do skupiny na vyradenie, ktorá je klasifiko-
vaná ako dr žaná na predaj) v súlade s IFRS 5. Oce ňovanie inve-
stícií zaú čtovaných v súlade s IAS 39 nie je za týchto okolností
zmenené.
38A Ú čtovná jednotka vykazuje dividendu od dcérskej spolo čnosti,
spoluovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridru ženého podniku
v hospodárskom výsledku vo svojej individuálnej ú čtovnej
závierke, ak je ustanovené jej právo dostáva ťdividendu.
38B Ke ďmaterská spolo čnosťreorganizuje štruktúru svojej skupiny usta-
novením novej ú čtovnej jednotky za svoju materskú spolo čnosť
spôsobom, ktorý sp ĺňa tieto kritéria:
a) nová materská spolo čnosťdosiahne ovládanie pôvodnej materskej
spolo čnosti vydaním nástrojov vlastného imania výmenou za
nástroje vlastného imania pôvodnej materskej spolo čnosti,
b) majetok a záväzky novej skupiny a pôvodnej skupiny sú tie isté
bezprostredne pred reorganizáciou a po nej a
c) vlastníci pôvodnej materskej spolo čnosti pred reorganizáciou majú
tie isté absolútne a relatívne podiely na čistom majetku pôvodnej
skupiny a novej skupiny bezprostredne pred reorganizáciou a ponej
a nová materská spolo čnosťzaúčtuje svoju investíciu do pôvodnej
materskej spolo čnosti v súlade s odsekom 38 písm. a) vo svojej
individuálnej ú čtovnej závierke, nová materská spolo čnosť
stanoví
obstarávaciu cenu v ú čtovnej hodnote svojho podielu na polo žkách
vlastného imania vykázaných v individuálnej ú čtovnej závierke
pôvodnej materskej spolo čnosti k dátumu reorganizácie.
38C Podobne ú čtovná jednotka, ktorá nie je materskou spolo čnosťou, by
mohla zalo žiťnovú ú čtovnú jednotku ako svoju materskú spolo čnosť
spôsobom, ktorý vyhovuje kritériám uvedeným v odseku 38B. Po žia-
davky uvedené v odseku 38B sa rovnako uplat ňujú na takéto reorga-
nizácie. V takýchto prípadoch sú odkazy na „pôvodnú materskú
spolo čnosť“a„pôvodnú skupinu “odkazmi na „pôvodnú ú čtovnú
jednotku “.
39 V tomto štandarde sa neur čuje, ktoré ú čtovné jednotky zostavujú
individuálnu ú čtovnú závierku na verejné pou žitie. Odseky 38 a 40
až43 platia, ke ďúčtovná jednotka zostavuje individuálnu ú čtovnú2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —197
▼M11
závierku, ktorá je v súlade s medzinárodnými štandardmi finan čného
výkazníctva. Ú čtovná jednotka zostavuje aj konsolidovanú ú čtovnú
závierku na verejné pou žitie, ako sa to vy žaduje v odseku 9, pokia ľ
sa neuplat ňuje oslobodenie uvedené v odseku 10.
40 Investície do spoluovládaných ú čtovných jednotiek a pridru žených
podnikov, ktoré sa ú čtujú v súlade so štandardom IAS 39
v konsolidovanej ú čtovnej závierke, sa ú čtujú rovnako
v individuálnej závierke investora.
ZVEREJ ŇOVANIE
41 V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa vykonajú tieto zverejnenia:
a) povaha vz ťahu medzi materskou spolo čnosťou a dcérskou
spolo čnosťou, ke ďmaterská spolo čnosťnevlastní, priamo
alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spolo čností, viac
ako polovicu hlasovacích práv,
b) dôvody, pre čo vlastníctvo, priame alebo nepriame prostredníc-
tvom dcérskych spolo čností, viac ako polovice hlasovacích
alebo potenciálnych hlasovacích práv v spolo čnosti, do ktorej
sa investuje, nedáva základ vzniku ovládania,
c) koniec obdobia vykazovania ú čtovnej závierky dcérskej spolo č-
nosti, ke ďje takáto ú čtovná závierka pou žitá pri zostavení
konsolidovanej ú čtovnej závierky a má dátum, alebo obdobie
iné, ako má ú čtovná závierka materskej spolo čnosti, spolu
s dôvodom pou žitia iného dátumu alebo obdobia,
d) povaha a rozsah v šetkých významných obmedzení (napríklad
vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo regula čných po žiada-
viek) schopnosti dcérskych spolo čností previes ťprostriedky
materskej spolo čnosti vo forme pe ňažných dividend alebo spla-
tenia úverov alebo záloh,
e) tabu ľka, ktorá znázor ňuje ú činky v šetkých zmien vo vlast-
níckom podiele materskej spolo čnosti v dcérskej spolo čnosti,
ktoré nemajú za následok stratu ovládania vlastného imaniapriradite ľného vlastníkom materskej spolo čnosti a
f) ak do šlo k strate ovládania dcérskej spolo čnosti, materská
spolo čnosťzverejní zisk alebo stratu, ak nejaké boli, vykázané
v súlade s odsekom 34, a:
i) podiel na uvedenom zisku alebo strate priradite ľný
k vykázaniu ka ždej investície ponechanej v bývalej dcérskej
spolo čnosti v jej reálnej hodnote k dátumu, kedy do šlo
k strate ovládania; a
ii) riadkovú polo žku (riadkové polo žky) vo výkaze komplex-
ného výsledku, v ktorom sú zisk alebo strata vykázané
(ak nie sú prezentované oddelene vo výkaze komplexného
výsledku).
42 Ke ďsa individuálna ú čtovná závierka zostaví pre materskú
spolo čnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne nezosta-
vovaťkonsolidovanú ú čtovnú závierku, v tejto individuálnej
účtovnej závierke sa zverejní:
a) skuto čnosť,žeúčtovná závierka je individuálna ú čtovná
závierka; že bola pou žitá výnimka z konsolidácie; názov
a krajina zalo
ženia alebo sídla ú čtovnej jednotky, ktorej konso-
lidovaná ú čtovná závierka zostavená v súlade
s medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva je
k dispozícii na verejné pou žitie; a adresa, kde mo žno túto
konsolidovanú ú čtovnú závierku získa ť,
b) zoznam podstatných investícií do dcérskych spolo čností, spolu-
ovládaných ú čtovných jednotiek a pridru žených podnikov
vrátane názvu, krajiny zalo ženia alebo sídla, vlastníckeho
podielu, ak je odli šný, aj podielu dr žaných hlasovacích právo-
mocí a
c) opis metódy pou žitej na ú čtovanie investícií uvedených
v písmene b).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —198
▼M11
43 Ke ďmaterská spolo čnosť(iná ako materská spolo čnosť, na ktorú
sa vz ťahuje odsek 42), spolo čník s podielom v spoluovládanej
účtovnej jednotke alebo investor s podielom v pridru ženom
podniku zostavujú individuálnu ú čtovnú závierku, v tejto indivi-
duálnej ú čtovnej závierke zverejnia:
a) skuto čnosť,žeúčtovná závierka je individuálna ú čtovná
závierka a dôvod, pre čo sa zostavuje, ak to nevy žadujú právne
predpisy,
b) zoznam významných investícií do dcérskych spolo čností, spolu-
ovládaných ú čtovných jednotiek a pridru žených podnikov
vrátane názvu, krajiny zalo ženia alebo sídla, vlastníckeho
podielu a, ak je odli šný, podielu dr žaných hlasovacích právo-
mocí, a
c) opis metódy pou žitej na ú čtovanie investícií uvedených
v písmene b)
a identifikuje ú čtovnú závierku zostavenú v súlade s odsekom 9
tohto štandardu alebo pod ľa IAS 28 a IAS 31, na ktoré sa vz ťa-
huje.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
44 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ú čtovné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňo-
vanie sa odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard
na obdobie, ktoré sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto
skuto čnosť.
45 Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia IAS 27, ktoré
urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008
v odsekoch 4, 18, 19, 26 a ž37 a 41 písm. e) a f) pre ú čtovné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplat ňovanie je povolené. Ú čtovná jednotka v šak neuplatní tieto
zmeny a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú pred
1. júlom 2009, pokia ľsúčasne neuplat ňuje IFRS 3 (v znení revízie,
ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku
2008). Ak ú čtovná jednotka uplatní uvedené zmeny a doplnenia
pred 1. júlom 2009, zverejní túto skuto čnosť.Účtovná jednotka
uplatní uvedené zmeny a doplnenia retrospektívne s týmito
výnimkami:
a) zmena a doplnenie odseku 28 o priradení celkového komplex-
ného výsledku vlastníkom materskej spolo čnosti
a nekontrolným podielom, i ke ďto má za následok mínusový
zostatok nekontrolných podielov. Preto ú čtovná jednotka
neupraví priradenie zisku alebo straty za obdobia vykazovaniapred uplatnením zmeny a doplnenia;
b) po žiadavky v odsekoch 30 a 31 o ú čtovaní zmien vo vlastníc-
kych podieloch v dcérskej spolo čnosti po dosiahnutí ovládania.
Preto sa po žiadavky v odsekoch 30 a 31 neuplat ňujú na zmeny,
ktoré nastali predtým, ako ú čtovná jednotka uplatní uvedené
zmeny a doplnenia;
c) po žiadavky v odsekoch 34 a ž37 týkajúce sa straty ovládania
dcérskej spolo čnosti. Ú
čtovná jednotka neupraví ú čtovnú
hodnotu investície v bývalej dcérskej spolo čnosti, ak do šlo
k strate ovládania predtým, ako sa uplatnia tieto zmenya doplnenia. Okrem toho ú čtovná jednotka neprepo čítava
zisk alebo stratu zo straty ovládania dcérskej spolo čnosti, ku
ktorým do šlo predtým, ako sa zmeny a doplnenia uplatnili.
45A Odsek 38 bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vydanými
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr,
prospektívne od dátumu, ku ktorému prvýkrát uplatnila IFRS 5.Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje
túto zmenu a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
45B Dokumentom Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spolu-
ovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridru ženého podniku (zmeny
a doplnenia IFRS 1 a IAS 27) vydaným v máji 2008 sa vypustila
definícia nákladovej metódy z odseku 4 a pridal sa odsek 38A.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —199
▼M11
Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia prospektívne na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny
na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosťas účasne uplat ňuje súvi-
siace zmeny a doplnenia IAS 18, IAS 21 a IAS 36.
45C Dokumentom Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spolu-
ovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridru ženého podniku (zmeny
a doplnenia k IFRS 1 a IAS 27) vydaným v máji 2008 sa pridaliodseky 38B a 38C. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto odseky prospek-
tívne na reorganizácie, ktoré nastanú v ro čných obdobiach, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povo-
lené. Ú čtovná jednotka sa mô že rozhodnú ťuplatňovaťodseky 38B
a 38C retrospektívne na minulé reorganizácie v rámci rozsahu pôsob-nosti týchto odsekov. Ak v šak ú čtovná jednotka prehodnotí
akúko ľvek reorganizáciu tak, aby bola v súlade s odsekom 38B
alebo 38C, prehodnotí v šetky neskor šie reorganizácie v rámci rozsahu
pôsobnosti týchto odsekov. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje odsek 38B
alebo 38C na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 27 (2003)
46 Týmto štandardom sa nahrádza štandard IAS 27 Konsolidovaná
a individuálna ú čtovná závierka (v znení revízie z roku 2003).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —200
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 28
Podiely v pridru žených podnikoch
ROZSAH PÔSOBNOSTI
▼M8
1. Tento štandard sa uplat ňuje na zaú čtovanie podielov v pridru žených
podnikoch. Neuplat ňuje sa v šak na podiely v pridru žených podnikoch,
ktoré sú v dr žbe:
a) organizácií s rizikovým kapitálom alebo
b) spolo čných fondov, podielových fondov a podobných ú čtovných
jednotiek vrátane investi čných pois ťovacích fondov,
ktoré sú pri prvotnom vykázaní ur čené ako ocenené v reálnej hodnote
prostredníctvom zisku alebo straty, alebo sú klasifikované ako dr žané
na obchodovanie a ú čtované v súlade s IAS 39 Finan čné nástroje:
vykazovanie a oce ňovanie . Takéto investície sa oce ňujú v reálnej
hodnote v súlade s IAS 39, pri čom zmeny v reálnej hodnote sa
vykážu ako zisk alebo strata v období, ke ďzmena nastala. Ú čtovná
jednotka, ktorá má v dr žbe takúto investíciu, vykoná zverejnenia
vyžadované v odseku 37 písm. f).
▼B
DEFINÍCIE
2. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Pridru žený podnik je ú čtovná jednotka vrátane neregistrovanej
účtovnej jednotky, ako je partnerstvo, na ktorú má investor podstatný
vplyv a ktorá nie je ani dcérskou spolo čnosťou, ani podielom
v spolo čnom podniku.
Konsolidovaná ú čtovná závierka je účtovná závierka skupiny prezen-
tovaná ako ú čtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku
účtovnej jednotky s cie ľom získa ťúžitky z jej činností.
Metóda vlastného imania je metóda ú čtovania, pomocou ktorej sa
investícia prvotne vykázaná v obstarávacej cene upraví o investorov
podiel na zmene čistých aktív podniku, do ktorého sa investuje, po
dátume jeho nadobudnutia. Do zisku alebo straty investora sa zahrniepodiel investora na zisku alebo strate podniku, do ktorého sa inve-
stuje.
Spoluovládanie je zmluvne dohodnuté podie ľanie sa na ovládaní
hospodárskej činnosti a existuje len v prípade, ke ďstrategické
finan čné a prevádzkové rozhodnutia týkajúce sa tejto činnosti vy ža-
dujú jednomyse ľný súhlas strán, ktoré sa na tomto ovládaní podie ľajú
(spolo čníci).
Individuálna ú čtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná
materskou spolo čnosťou, investorom v pridru ženom podniku alebo
spolo č
níkom v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, v ktorej sa inve-
stície ú čtujú skôr na základe priameho podielu na vlastnom imaní,
ako na základe vykázaných výsledkov a čistých aktív podniku, do
ktorého sa investuje.
Podstatný vplyv je právomoc podie ľaťsa na rozhodovaní
o finan čných a prevádzkových zámeroch podniku, do ktorého sa inve-
stuje, ale nie je to ovládanie ani spoluovládanie týchto zámerov.
Dcérska spolo čnosťje účtovná jednotka vrátane ú čtovnej jednotky
nezapísanej v obchodnom registri, ako je partnerstvo, ktorá je ovlá-daná inou ú čtovnou jednotkou (známou ako materská spolo čnosť).
3. Ú čtovná závierka, v ktorej sa uplat ňuje metóda vlastného imania, nie
je individuálnou ú čtovnou závierkou a tou nie je ani ú čtovná závierka
účtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spolo čnosť, pridru žený podnik
alebo podiel spolo čníka v spolo čnom podniku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —201
▼B
4. Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná spolu
s konsolidovanou ú čtovnou závierkou, v ktorej sa investície ú čtujú
použitím metódy vlastného imania a ú čtovnou závierkou, v ktorej
sú podielovo konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podni-
kaní. Individuálna ú čtovná závierka mô že, ale nemusí by ťpriložená,
alebo pripojená k tejto závierke.
5. Ú čtovné jednotky, ktoré sú vy ňaté z konsolidácie v súlade s odsekom
10 v IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka ,
z uplat ňovania podielovej konsolidácie v súlade s odsekom 2 v IAS
31Podiely na spolo čnom podnikaní , alebo z uplat ňovania metódy
vlastného imania v súlade s odsekom 13 písm. c) tohto štandardu,
môžu prezentova ťindividuálnu ú čtovnú závierku ako svoju jedinú
účtovnú závierku.
Podstatný vplyv
6. Ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníc-
tvom dcérskych spolo čností), 20 percent alebo viac hlasovacích práv
podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že investor má
podstatný vplyv, okrem prípadu, ak nemô žeb yťjasne preukázané,
že tomu tak nie je. Naopak, ak investor vlastní, priamo alebo
nepriamo (napríklad prostredníctvom dcérskych spolo čností), menej
ako 20 percent hlasovacích práv podniku, do ktorého sa investuje,
predpokladá sa, že investor nemá podstatný vplyv, kým takýto
vplyv nemô žeb yťjasne preukázaný. Podstatné alebo vä čšinové vlast-
níctvo iným investorom nutne neznemo žňuje investorovi ma ť
podstatný vplyv.
7. Existencia podstatného vplyvu investora sa zvy čajne preukazuje
jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:
a) zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom
orgáne podniku, do ktorého sa investuje;
b) účasťou na rozhodovacích procesoch vrátane ú časti na rozhodnu-
tiach o dividendách a iných rozdeleniach;
c) významnými transakciami medzi investorom a podnikom, do
ktorého sa investuje;
d) vzájomnou výmenou mana žérskeho personálu alebo
e) poskytovaním dôle žitých technických informácií.
8. Ú čtovná jednotka mô že vlastni ťoprávnenia na akcie, kúpne opcie na
akcie, dlhové nástroje alebo kapitálové nástroje konvertibilné nakmeňové akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, ak
sú uplatnené alebo prevedené, poskytnú ťúčtovnej jednotke dodato čné
hlasovacie práva alebo obmedzi ťhlasovacie práva inej strany
o finan čných alebo prevádzkových zámeroch inej ú čtovnej jednotky
(potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciálnychhlasovacích práv, ktoré sú v sú časnosti uplatnite ľné alebo prevodi-
teľné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej ú čtovnej jednotky,
sa zva žuje pri posudzovaní toho, čiúčtovná jednotka má podstatný
vplyv. Potenciálne hlasovacie práva nie je mo žné okam žite uplatni ť
alebo previes ť, ak sa napríklad nemô žu uplatni ťalebo previes ťaždo
budúceho dátumu, alebo kým nenastane budúca udalos ť.
9. Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú
k podstatnému vplyvu, ú čtovná jednotka skúma v šetky skuto čnosti
a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacíchpráv a iných zmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo
v kombinácii), ktoré ovplyv ňujú potenciálne hlasovacie práva,
s výnimkou zámeru mana žmentu a finan čnej schopnosti ich uplatni ť
alebo previes
ť.
10. Ú čtovná jednotka stratí podstatný vplyv na podnik, do ktorého sa
investuje, ak stratí právomoc podie ľaťsa na rozhodovaní
o finan čných a prevádzkových zámeroch toho podniku. Strata podstat-
ného vplyvu mô že nasta ťso zmenou alebo bez zmeny v absolútnych
alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Mô že k tomu prís ťnapríklad
vtedy, ke ďsa pridru žený podnik dostane pod kontrolu vlády, súdu,
správneho alebo regula čného orgánu. Mô žet ob y ťaj výsledkom
zmluvnej dohody.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —202
▼B
Metóda vlastného imania
11. Pod ľa metódy vlastného imania sa investícia v pridru ženom podniku
prvotne vyká že v obstarávacej cene a ú čtovná hodnota sa zvý ši alebo
zníži o vykázaný podiel investora na zisku alebo strate podniku, do
ktorého sa investuje, po dátume nadobudnutia. Podiel investora nazisku alebo strate podniku, do ktorého investuje, sa vykazuje ako inve-
storov zisk alebo strata. Prijaté rozdelenia (dividend) z podniku, do
ktorého sa investuje, zní žia účtovnú hodnotu investície. ►
M5Úpravy
účtovnej hodnoty mô žub y ťnevyhnutné pri zmenách v pomernom
podiele investora v podniku, do ktorého sa investuje, ktoré vznikli
v dôsledku zmien v iných sú častiach komplexného výsledku tejto
účtovnej jednotky. Medzi takéto zmeny patria zmeny vznikajúce
z precenenia nehnute ľností, strojov a zariadení a z rozdielov
z prepo čtu cudzích mien. Podiel investora na týchto zmenách sa vyka-
zuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku investora [pozri IAS
1Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)]. ◄
12. Ke ďexistujú potenciálne hlasovacie práva, investorov podiel na zisku
alebo strate podniku, do ktorého sa investuje, a na zmenách vovlastnom imaní tohto podniku sa ur čuje na základe sú časných vlast-
níckych podielov a neodzrkad ľuje mo žné uplatnenie alebo prevod
potenciálnych hlasovacích práv.
UPLATNENIE METÓDY VLASTNÉHO IMANIA
13. Investícia v pridru ženom podniku sa zaú čtuje pomocou metódy vlast-
ného imania s výnimkou situácie, ke ď:
a) podiel je klasifikovaný ako dr žaný na predaj v súlade s IFRS 5
Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti ;
b) sa uplatní výnimka uvedená v odseku 10 IAS 27, ktorá umo žňuje
materskej spolo čnosti, ktorá má takisto podiely v pridru ženom
podniku, aby neprezentovala konsolidovanú ú čtovnú závierku,
alebo
c) platia v šetky tieto podmienky:
i) investor je úplne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou alebo
čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou inej ú čtovnej
jednotky a jej iných vlastníkov vrátane tých, ktorí inak nemajú
právo hlasova ť, a títo boli informovaní a nenamietajú, že
investor neuplat ňuje metódu vlastného imania;
ii) dlhové nástroje, alebo nástroje vlastného imania investora nie
sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnychtrhov);
iii) investor nepredlo žil a ani nie je v procese predkladania svojej
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii s cie ľom emitova ťakýko ľvek druh nástroja
na verejnom trhu a
iv) najvy ššia alebo akáko ľvek vy ššia materská spolo čnosťinve-
stora zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku sprístupnenú
na verejné pou žitie, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štan-
dardmi finan čného výkazníctva.
14. Podiely uvedené v odseku 13 písm. a) sa zaú čtujú v súlade s IFRS 5.
15. Ak podiel v pridru ženom podniku predtým klasifikovaný ako dr žaný
na predaj u žnespĺňa takéto klasifika čné kritérium, zaú čtuje sa
pomocou metódy vlastného imania od dátumu, ke ďbol klasifikovaný
ako dr žaný na predaj. Ú čtovné závierky za obdobia od klasifikácie
ako„držaný na predaj “sa príslu šne upravia.
16. [Vypú šťa sa.]
17. Vykazovanie výnosu na základe rozdelenia zisku nemusí by ť
adekvátnym ocenením výnosu investora z podielu v pridru ženom
podniku, preto že prijaté prídely zo zisku nemusia dostato čne vyja-
drova ťvýkonnos ťpridru ž
eného podniku. Preto že investor má
v pridru ženom podniku podstatný vplyv, má aj podiel na výkonnosti
pridru ženého podniku, výsledkom čoho je výnosnos ťjeho podielu.
Investor zaú čtuje tento podiel s vplyvom na rozsah svojej ú čtovnej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —203
▼B
závierky tak, aby obsahoval jeho podiel na ziskoch alebo stratách
takéhoto pridru ženého podniku. Výsledkom je, že uplatnenie metódy
vlastného imania poskytuje pri vykazovaní čistých aktív a zisku alebo
straty investora viac informácií.
▼M11
18. Investor prestane pou žívaťmetódu vlastného imania odo d ňa, kedy
stratí významný vplyv nad pridru ženým podnikom, a od tohto d ňa
účtuje investíciu v súlade so štandardom IAS 39, za predpokladu, že
sa pridru žený podnik nestane dcérskou spolo čnosťou alebo spolo čným
podnikom pod ľa definície v IAS 31. Pri strate významného vplyvu
investor ocení v reálnej hodnote akúko ľvek investíciu, ktorú si
ponechá v bývalom pridru ženom podniku. Investor vyká že
v hospodárskom výsledku akýko ľvek rozdiel medzi:
a) reálnou hodnotou akejko ľvek ponechanej investície a príjmami
z vyradenia časti podielu v pridru ženom podniku a
b) účtovnou hodnotou investície k dátumu, kedy sa stratí významný
vplyv.
19. Ke ďinvestícia prestane by ťpridru ženým podnikom a je zaú čtovaná
v súlade so štandardom IAS 39, reálna hodnota investície ku d ňu,
kedy prestáva by ťpridru ženým podnikom, sa pova žuje za jej reálnu
hodnotu pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva v súlade so štan-
dardom IAS 39.
19A. Investor, ktorý stratí významný vplyv na pridru žený podnik, ú čtuje
všetky sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku
vo vz ťahu k tomuto pridru ženému podniku na rovnakom základe ako
by sa po žadovalo, ak by pridru žený podnik priamo vyradil súvisiaci
majetok alebo záväzky. Preto ak by zisk alebo strata z vyradenia
súvisiaceho majetku alebo záväzkov, predtým vykázané pridru ženým
podnikom v ostatných sú častiach komplexného výsledku, boli rekla-
sifikované do hospodárskeho výsledku, reklasifikuje investor zisk
alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako
reklasifika čná úprava) vtedy, ke ďstratí významný vplyv na pridru-
žený podnik. Napríklad ak má pridru žený podnik finan čné aktíva
k dispozícii na predaj a investor stratí významný vplyv na pridru žený
podnik, investor reklasifikuje zisk alebo stratu súvisiace s týmito aktí-
vami, predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku, do hospodárskeho výsledku. Ak je vlastnícky podiel inve-stora v pridru ženom podniku zní žený, ale investícia je na ďalej pridru-
ženým podnikom, investor reklasifikuje do hospodárskeho výsledku
len pomernú sumu zisku alebo straty predtým vykázané v ostatnýchsúčastiach komplexného výsledku.
▼B
20. Viaceré postupy vhodné pri uplat ňovaní metódy vlastného imania sú
podobné postupom konsolidácie opísaným v IAS 27. Okrem toho
základná koncepcia postupov pou žitých pri ú čtovaní nadobudnutia
dcérskej spolo čnosti sa takisto uplatní pri ú čtovaní nadobudnutia
podielu v pridru ženom podniku.
21. Podiel skupiny v pridru ženom podniku je súhrnom dr žaných podielov
materskej spolo čnosti a jej dcérskych spolo čností v tomto pridru-
ženom podniku. Dr žané podiely ostatných pridru žených podnikov
alebo spolo čných podnikov patriacich do skupiny sa na tento ú čel
neberú do úvahy. Ke ďpridru žený podnik má dcérske spolo čnosti,
pridru žené podniky alebo spolo čné podniky, pri uplat ňovaní metódy
vlastného imania sa berú do úvahy zisky alebo straty a čisté aktíva,
ktoré sú vykázané v ú čtovnej závierke pridru ženého podniku (vrátane
podielu tohto pridru ženého podniku na ziskoch alebo stratách
ačistých aktívach jeho pridru žených podnikov a spolo čných
podnikov) po v šetkých úpravách nevyhnutných na zjednotenie
účtovnej politiky (pozri odseky 26 a 27).
22. Zisky a straty vyplývajúce z transakcií „po vlastníckej osi nahor “
a„po vlastníckej osi nadol “medzi investorom (vrátane jeho konsoli-
dovaných dcérskych spolo čností) a pridru ženým podnikom sa vyka-
zujú v ú čtovnej závierke investora iba v rozsahu podielov investora
netýkajúcich sa tohto pridru ženého podniku. Transakciou „po vlast-
níckej osi nahor “je napríklad predaj majetku pridru ženého podniku
investorovi. Transakciou „po vlastníckej osi nadol “je napríklad predaj
majetku investora pridru ženému podniku. Podiel investora na ziskoch2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —204
▼B
a stratách pridru ženého podniku, ktoré sú výsledkom týchto transakcií,
sa odú čtuje.
▼M12
23. Investícia do pridru ženého podniku sa ú čtuje pod ľa metódy vlastného
imania od dátumu, od ktorého sa stáva pridru ženým podnikom. Pri
nadobudnutí investície sa ka ždý rozdiel medzi obstarávacou cenou
investície a podielom investora na čistej reálnej hodnote identifikova-
teľného majetku a záväzkov pridru ženého podniku ú čtuje takto:
a) goodwill týkajúci sa pridru ženého podniku je zahrnutý v ú čtovnej
hodnote investície. Amortizácia tohto goodwillu nie je povolená.
b) Ka ždý prebytok podielu investora na čistej reálnej hodnote identi-
fikovate ľného majetku a záväzkov pridru ženého podniku nad
obstarávacou cenou investície sa zahrnie ako výnos pri ur čovaní
podielu investora na zisku alebo strate pridru ženého podniku za
obdobie, v ktorom je nadobudnutá investícia.
▼B
Príslu šné úpravy podielu investora na zisku alebo strate pridru ženého
podniku po akvizícii sa takisto berú do úvahy napríklad, pokia ľide
o odpisovanie odpisovate ľného majetku vychádzajúce z jeho reálnej
hodnoty k dátumu nadobudnutia. Podobne aj príslu šné úpravy podielu
investora na zisku alebo strate pridru ženého podniku po akvizícii sa
vykonajú vo vz ťahu k stratám zo zní ženia hodnoty vykázaným pridru-
ženým podnikom, napríklad ide o goodwill alebo nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia.
24. Pri metóde vlastného imania pou žije investor najnov šie dostupné
účtovné závierky pridru ženého podniku. ►M5Keďsa koniec
obdobia vykazovania investora odli šuje od pridru ženého podniku,
pripraví pridru žený podnik pre potreby investora ú čtovnú závierku
k rovnakému dátumu ako je ú čtovná závierka investora, s výnimkou
prípadu, ke ďje to nevykonate ľné.◄
25. Ke ďje v súlade s odsekom 24 pri uplatnení metódy vlastného imania
použitá►M5účtovná závierka pridru ženého podniku pou žitá pri
uplatňovaní metódy vlastného imania je pripravená k inému dátumu,
ako je dátum investora ◄, vykonajú sa úpravy ú činkov podstatných
transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumoma dátumom ú čtovnej závierky investora. ►
M5Vk a ždom prípade
rozdiel medzi koncom obdobia vykazovania pridru ženého podniku
a investora nesmie presiahnu ťtri mesiace. D ĺžka období vykazovania
a akýko ľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia by ť
v jednotlivých obdobiach rovnaké. ◄
26. Pri zostavovaní ú čtovnej závierky investora sa pou žije rovnaká
účtovná politika pre podobné transakcie a udalosti za podobných
okolností.
27. Ak pridru žený podnik pou žíva inú ú čtovnú politiku ako investor pre
podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, vykonajú sa
vhodné úpravy, aby ú čtovná politika pridru ženého podniku bola
v súlade s ú čtovnou politikou investora vtedy, ke ďinvestor pou žije
účtovnú závierku pridru ženého podniku pri uplat ňovaní metódy vlast-
ného imania.
28. Ak má pridru žený podnik nesplatené kumulované prioritné akcie,
ktoré sú dr žané tretími osobami inými ako investor a klasifikované
ako vlastné imanie, vypo číta investor svoj podiel na ziskoch alebo
stratách po úprave o dividendy z takýchto akcií bez oh ľadu na to, či
dividendy boli alebo neboli deklarované.
29. Ak sa investorov podiel na stratách pridru ženého podniku rovná jeho
podielu v pridru ženom podniku alebo ho prevy šuje, investor prestane
vykazova ťsvoj podiel na ďalších stratách. Podiel v pridru ženom
podniku je ú čtovnou hodnotou investície v pridru ženom podniku
podľa metódy vlastného imania spolu s akýmiko ľvek dlhodobými
podielmi, ktoré v podstate tvoria časťčistej investície investora do
pridru ženého podniku. Napríklad polo žka, ktorej vysporiadanie nie je
ani plánované, ani pravdepodobné v blízkej budúcnosti, je v podstatezvýšením investície ú čtovnej jednotky do tohto pridru ženého podniku.
Takéto polo žky mô žu zah ŕňaťprioritné akcie a dlhodobé poh ľadávky
alebo úvery, ale nezah ŕňajú obchodné poh ľadávky, záväzky
z obchodného styku, alebo dlhodobé poh ľadávky, pre ktoré existuje2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —205
▼B
adekvátne zabezpe čenie, ako sú zabezpe čené úvery. Straty vykázané
podľa metódy vlastného imania, ktoré prevy šujú investíciu investora
do kme ňových akcií, sa uplatnia vo či iným komponentom investo-
rovho podielu v pridru ženom podniku v opa čnom poradí doby ich
trvania (t. j. priority pri likvidácii).
30. Po zní žení investorovho podielu na nulu sa ďalšie straty priznávajú
a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom investorovi
vznikli právne alebo mimozmluvné povinnosti, alebo boli vykonané
platby v mene pridru ženého podniku. Ak pridru žený podnik následne
vykazuje zisky, investor znova za čne vykazova ťsvoj podiel na týchto
ziskoch a žpo vyrovnaní jeho podielu na nevykázaných stratách
podielom na týchto ziskoch.
Straty zo zní ženia hodnoty
31. Po uplatnení metódy vlastného imania, vrátane vykázania strát pridru-
ženého podniku v súlade s odsekom 29, investor uplat ňuje po žiadavky
IAS 39 s cie ľom ur čiť,či je nevyhnutné vykáza ťnejakú ďalšiu stratu
zo zní ženia hodnoty vo vz ťahu k čistej investorovej investícii do
pridru ženého podniku.
32. Investor takisto pou žije po žiadavky IAS 39 s cie ľom ur čiť,čij e
nevyhnutné vykáza ťnejakú ďalšiu stratu zo zní ženia hodnoty vz ťa-
hujúcu sa na investorov podiel v pridru ženom podniku, ktorá netvorí
časťčistej investície, a sumu tejto straty zo zní ženia hodnoty.
▼M8
33. Preto že goodwill, ktorý je sú časťou ú čtovnej hodnoty podielu
v pridru ženom podniku, sa nevykazuje samostatne, nevykonáva sa
osobitne ani jeho testovanie na zní ženie hodnoty pod ľap ožiadaviek
na testovanie zní ženia hodnoty goodwillu pod ľa IAS 36 Zníženie
hodnoty majetku . Namiesto toho sa celá ú čtovná hodnota investície
testuje na zní ženie hodnoty v súlade s IAS 36 ako jediné aktívum,
a to porovnaním jej spätne získate ľnej sumy (vy ššia suma z hodnoty
z pou žívania a reálnej hodnoty bez nákladov na predaj) s jej ú čtovnou
hodnotou, a to v ždy, ke ďuplatňovanie po žiadaviek IAS 39 nazna čí,
že by mohlo dôjs ťk zní ženiu hodnoty investície. Strata zo zní ženia
hodnoty vykázaná za takýchto okolností nie je priradená k žiadnemu
aktívu, vrátane goodwillu, ktoré predstavuje sú časťúčtovnej hodnoty
investície v pridru ženom podniku. Preto akéko ľvek zru šenie takejto
straty zo zní ženia hodnoty sa vykazuje v súlade s IAS 36 tak, že
spätne získate ľná suma investície sa následne zvý ši. Pri ur čovaní
hodnoty z pou žívania investície ú čtovná jednotka odhaduje:
▼B
a) svoj podiel na sú časnej hodnote odhadovaných budúcich pe ňaž-
ných tokov, pri ktorých sa o čakáva, že budú vytvorené pridru-
ženým podnikom, vrátane pe ňažných tokov z činností pridru že-
ného podniku a tr žieb z kone čného vyradenia investície, alebo
b) sú časnú hodnotu odhadovaných budúcich pe ňažných tokov o čaká-
vaných z prijatých dividend, z tejto investície a z jej kone čného
vyradenia.
Pri správnych predpokladoch vedú obe metódy k rovnakým
výsledkom.
34. Spätne získate ľná suma investície v pridru ženom podniku sa posu-
dzuje pre ka ždý pridru žený podnik okrem prípadu, ke ďpridru žený
podnik nevytvára príjem pe ňažných prostriedkov z pokra čujúceho
používania majetku, ktorý je zvä čša nezávislý od iného majetku
účtovnej jednotky.
INDIVIDUÁLNA Ú ČTOVNÁ ZÁVIERKA
35. Investícia v pridru ženom podniku sa zaú čtuje v individuálnej ú čtovnej
závierke investora v súlade s odsekmi 37 a ž42 IAS 27.
36. V tomto štandarde sa neur čuje, ktoré ú čtovné jednotky zostavujú
individuálnu ú čtovnú závierku k dispozícii na verejné pou žitie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —206
▼B
ZVEREJNENIE
37. Zverej ňujú sa tieto údaje:
a) reálna hodnota podielov v pridru žených podnikoch, pre ktoré sú
uverejnené kótované ceny;
b) zhrnutie finan čných informácií o pridru žených podnikoch vrátane
súhrnnej sumy majetku, záväzkov, výnosov a zisku alebo straty;
c) dôvody, pre čo nie je splnený predpoklad, že investor nemá
podstatný vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo,
prostredníctvom dcérskych spolo čností, menej ako 20 percent
hlasovacích práv alebo potenciálnych hlasovacích práv podniku,do ktorého sa investuje, ale usudzuje, že má podstatný vplyv;
d) dôvody, pre čo nie je splnený predpoklad, že investor má podstatný
vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo, prostredníctvomdcérskych spolo čností, 20 percent alebo viac hlasovacích práv
alebo potenciálnych hlasovacích práv podniku, do ktorého inve-
stuje, ale usudzuje, že nemá podstatný vplyv;
▼M5
e) koniec obdobia vykazovania ú čtovnej závierky pridru ženého
podniku, ke ďsa takáto ú čtovná závierka pou žije pri uplat ňovaní
metódy vlastného imania a má dátum alebo obdobie iné, ako máinvestor, spolu so zdôvodnením pou žívania iného dátumu alebo
iného obdobia;
▼B
f) charakter a rozsah akýchko ľvek podstatných obmedzení (napríklad
vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo právnych predpisov)
schopnosti pridru žených podnikov previes ťinvestorovi prostriedky
vo forme pe ňažných dividend, alebo splatenia úverov alebo záloh;
g) nevykázaný podiel na stratách pridru ženého podniku ako za vyka-
zované obdobie, tak aj kumulatívne, ak investor prestal vykazova ť
svoj podiel na stratách pridru ženého podniku;
h) skuto čnosť,že pridru žený podnik nie je ú čtovaný metódou vlast-
ného imania v súlade s odsekom 13 a
i) súhrnné finan čné informácie o pridru žených podnikoch, čiuž
jednotlivo alebo v skupinách, ktoré nie sú ú čtované metódou vlast-
ného imania, vrátane súm celkového majetku, celkových záväzkov,výnosov a zisku alebo straty.
38. Podiely v pridru žených podnikoch ú čtované metódou vlastného
imania sa klasifikujú ako dlhodobý majetok. Podiel investora nazisku alebo strate takýchto pridru žených podnikov a ú čtovná hodnota
týchto investícií sa zverej ňujú oddelene. Podiel investora na ka ždej
z ukon čených činností takéhoto pridru ženého podniku sa takisto
zverej ňuje samostatne.
▼M5
39. Podiel investora na zmenách vykázaných v ostatných sú častiach
komplexného výsledku pridru ženým podnikom vykazuje investor
v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
▼B
40. V súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
investor zverejní:
a) svoj podiel na podmienených záväzkoch pridru ženého podniku,
ktoré má spolo čne s ostatnými investormi, a
b) tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú, preto že investor je neroz-
dielne zodpovedný za v šetky záväzky alebo časťzáväzkov pridru-
ženého podniku.
▼M8
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
▼B
41. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ú čtovné obdobia, ktoré sa
začína 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňo-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —207
▼B
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie, ktoré sa
začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
41A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 11 a 39.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M11
41B. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky
18 a 19 a pridal odsek 19A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený
v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa
uplatnia na toto skor šie obdobie.
▼M8
41C. Odseky 1 a 33 boli zmenené a doplnené Vylep šeniami IFRS vydanými
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny
a doplnenia na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosťa uplatní na
toto skor šie obdobie zmeny a doplnenia odseku 3 IFRS 7 Finan čné
nástroje: Zverej ňovanie , odseku 1 IAS 31 a odseku 4 IAS 32
Finan čné nástroje: Prezentácia , vydané v máji 2008. Ú čtovná
jednotka má povolené uplat ňovaťtieto zmeny a doplnenia prospek-
tívne.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
42. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 28 Účtovanie investícií
v pridru žených podnikoch (revidovaný v roku 2000).
43. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-3 Eliminácia nerealizovaných ziskov a strát vyplývajúcich
z transakcií s pridru ženými spolo čnosťami,
b) SIC-20 Účtovná metóda vlastného imania –vykazovanie strát a
c) SIC-33 Konsolidácia a metóda vlastného imania –Potenciálne
hlasovacie práva a rozdelenie vlastníckych podielov .2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —208
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 29
Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
ROZSAH PÔSOBNOSTI ►M8 (1)◄
1. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovnú závierku, vrátane konsolido-
vanej ú čtovnej závierky, ka ždej ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná
mena je menou hyperinfla čnej ekonomiky.
2. V hyperinfla čnej ekonomike nie je u žitočné bez prehodnotenia vyka-
zovaťprevádzkové výsledky a finan čnú pozíciu v miestnej mene.
Peniaze strácajú kúpnu silu v takom pomere, že porovnanie súm
z transakcií a iných udalostí, ktoré sa stali v rozdielnych obdobiach,dokonca v rovnakom ú čtovnom období, je zavádzajúce.
3. Tento štandard neustanovuje absolútny pomer, pri ktorom sa usudzuje,
že hyperinflácia vzniká. Je vecou úsudku, kedy sa prehodnotenie
účtovnej závierky v súlade s týmto štandardom stáva potrebným.
Medzi charakteristiky hospodárskeho prostredia krajiny, ktoré nazna-
čujú hyperinfláciu, patria tieto, ale nielen tieto, faktory:
a) verejnos ťuprednost ňuje ukladanie majetku do nepe ňažných aktív
alebo relatívne stabilnej cudzej meny. Dr žané sumy miestnej meny
sú okam žite investované s cie ľom udr žaťkúpnu silu;
b) verejnos ťneporovnáva pe ňažné sumy s miestnou menou, ale
s relatívne stabilnou cudzou menou. Ceny mô žub y ťstanovené
v tejto mene;
c) predaje a nákupy na úver sa uskuto čňujú v cenách, ktoré vyrov-
návajú o čakávanú stratu kúpnej sily po čas obdobia úveru, dokonca
aj vtedy, ak je to obdobie krátke;
d) úrokové sadzby, ceny a mzdy sú spojené s cenovým indexom a
e) kumulatívna miera inflácie po čas troch rokov sa pribli žuje k 100 %
alebo túto hodnotu presahuje.
4. Uprednost ňuje sa, aby v šetky ú čtovné jednotky, ktoré na vykazovanie
používajú menu rovnakej hyperinfla čnej ekonomiky, pou žívali tento
štandard od rovnakého dátumu. Napriek tomu tento štandard platí pre
účtovnú závierku ka ždej ú čtovnej jednotky od za čiatku obdobia vyka-
zovania, v ktorom sa identifikuje existencia hyperinflácie v krajine,
ktorej mena sa na vykazovanie pou žije.
PREHODNOTENIE Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY
5. Ceny sa časom menia v dôsledku rôznych špecifických alebo v šeo-
becných politických, hospodárskych a sociálnych tlakov. Špecifické
príčiny, akými sú napríklad zmeny v ponuke a dopyte a zmeny
v technológiách, mô žu spôsobi ťpodstatný a navzájom od seba nezá-
vislý rast alebo pokles jednotlivých cien. Okrem toho v šeobecné
príčiny mô žum a ťza následok zmeny vo v šeobecnej hladine cien,
a teda aj vo v šeobecnej kúpnej sile pe ňazí.
▼M8
6. Ú čtovné jednotky, ktoré zostavujú ú čtovné závierky na základe histo-
rických obstarávacích cien, toto zostavovanie robia bez oh ľadu na
zmeny v šeobecnej cenovej hladiny alebo na zvý šenie špecifických
cien vykazovaných aktív alebo záväzkov. Výnimkou z toho sú tie
aktíva a záväzky, ktoré je ú čtovná jednotka povinná oce ňovať,
alebo sa rozhodne oce ňovať, v reálnej hodnote. Napríklad nehnute ľ-
nosti, stroje a zariadenia sa mô žu prece ňovaťpodľa reálnej hodnoty
av ov šeobecnosti sa po žaduje, aby sa biologické aktíva oce ňovali
v reálnej hodnote. Niektoré ú čtovné jednotky v šak prezentujú ú čtovné
závierky zostavené metódou be žných cien, ktorá odzrkad ľuje ú činky
zmien špecifických cien dr žaných aktív.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —209
(1) Ako sú časťVylep šení IFRS vydaných v máji 2008 rada zmenila a doplnila termíny
použité v IAS 29 v záujme jednotnosti s ostatnými IFRS takto: a) „trhová hodnota “
bola zmenená a doplnená na „reálna hodnota “ab )„výsledky činností “a„čistý príjem “
boli zmenené a doplnené na „hospodársky výsledok “.
▼B
7. V hyperinfla čnej ekonomike sú ú čtovné závierky, čiužsú zostavené
na základe historických obstarávacích cien, alebo na základe metódybežných cien, u žitočné len vtedy, ak sa vyjadria v podmienkach
merných jednotiek be žných k súvahovému d ňu. Výsledkom toho je,
že tento štandard sa pou žíva pre ú čtovné závierky ú čtovných
jednotiek, ktoré na vykazovanie pou žívajú menu hyperinfla čnej
ekonomiky. Prezentácia informácií po žadovaných týmto štandardom
ako dodatku k neupraveným ú čtovným závierkam nie je povolená.
Okrem toho sa neodporú ča oddelená prezentácia ú čtovnej závierky
pred jej prehodnotením.
▼M8
8. Ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena je menou
hyperinfla čnej ekonomiky, čiužje zostavená na základe historických
obstarávacích cien, alebo na základe metódy be žných cien, sa zostaví
v podmienkach mernej jednotky be žnej ku koncu obdobia vykazo-
vania. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce obdobie, po žadované
v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
a akéko ľvek informácie týkajúce sa predchádzajúcich období, sa
takisto uvádzajú v podmienkach mernej jednotky be žnej ku koncu
obdobia vykazovania. Na ú čely prezentácie porovnate ľných hodnôt
v odli šnej prezenta čnej mene sa uplatní odsek 42 písm. b) a odsek
43 IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien .
▼B
9. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa zah ŕňajú do zisku alebo
straty a zverej ňujú sa oddelene.
10. Pri prehodnotení ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom sa
požaduje pou žiťurčité postupy, ako aj úsudok. Konzistentné pou žitie
týchto postupov a úsudkov na jednotlivé obdobia je dôle žitejšie, ako
precízna správnos ťvýsledných súm zahrnutých v upravenej ú čtovnej
závierke.
Účtovná závierka zostavená v historických obstarávacích cenách
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
11. Súvahové údaje, ktoré u žnie sú vyjadrené v podmienkach mernej
jednotky be žnej k súvahovému d ňu, sa upravia s pou žitím v šeobec-
ného cenového indexu.
12. Pe ňažné polo žky neupravujú, preto žeužsú vyjadrené v pe ňažnej
jednotke be žnej k súvahovému d ňu. Pe ňažné polo žky sú peniaze
vd ržbe a polo žky, ktoré sa majú prija ťalebo plati ťpeniazmi.
13. Aktíva a záväzky zmluvne závislé od zmien cien, ako sú indexované
dlhopisy a úvery, sa upravia pod ľa zmluvy tak, aby sa zistila neza-
platená suma k súvahovému d ňu. V upravenej súvahe sa tieto polo žky
vykážu v upravenej sume.
▼M8
14. V šetky ostatné aktíva a záväzky sú nepe ňažné. Niektoré nepe ňažné
položky sa vyká žu v sumách be žných ku koncu obdobia vykazovania,
ako je čistá realizovate ľná hodnota a reálna hodnota, tak že nie sú
upravené. V šetky ostatné nepe ňažné aktíva a záväzky sa upravia.
15. Vä čšina nepe ňažných polo žiek je zaú čtovaná v obstarávacej cene
alebo v obstarávacej cene zní ženej o odpisy; preto sa vyjadria
v sumách be žných k dátumu ich nadobudnutia. Upravená obstarávacia
cena alebo obstarávacia cena zní žená o odpisy sa pri ka ždej polo žke
určí uplatnením zmeny vo v šeobecnom cenovom indexe od dátumu
nadobudnutia ku koncu vykazovaného obdobia na historickú obstará-
vaciu cenu a akumulované oprávky. Napríklad nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia, zásoby surovín a tovaru, goodwill, patenty, ochrannéznámky a podobné aktíva sa upravia od dátumu ich nákupu. Zásobynedokon čenej výroby a hotovej výroby sa upravia od dátumov, ku
ktorým sa náklady na nákup a zmenu vynalo žili.
▼B
16. Podrobné záznamy o dátumoch nadobudnutia polo žiek nehnute ľností,
strojov a zariadení nemusia by ťdostupné alebo je nemo žné ich
odhadnú ť. Za týchto výnimo čných okolností mô žeb y ťv prvom2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —210
▼B
období uplat ňovania tohto štandardu nutné stanovi ťzáklad na prehod-
notenie týchto polo žiek na základe nezávislého odborného posudku.
17. V šeobecný cenový index nemusí by ťk dispozícii za obdobia, za ktoré
sa v súlade s týmto štandardom po žaduje prehodnotenie polo žiek
nehnute ľností, strojov a zariadení. Za týchto okolností mô žeb y ť
nutné pou žiťodhad zalo žený napríklad na pohyboch výmenného
kurzu medzi funk čnou a relatívne stabilnou cudzou menou.
18. Niektoré nepe ňažné polo žky sa vyká žu v sumách be žných k iným
dátumom, ako k dátumu nadobudnutia, alebo k tomuto súvahovému
dňu, napríklad nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ktoré boli precenené
ku rčitému skor šiemu dátumu. V týchto prípadoch sa ú čtovné hodnoty
upravia od dátumu precenenia.
▼M8
19. Upravená suma nepe ňažnej polo žky sa v súlade s príslu šnými IFRS
zníži, ak prevý ši jej spätne získate ľnú sumu. Napríklad upravené
sumy nehnute ľností, strojov a zariadení, goodwillu, patentov,
a ochranných známok sa zní žia na spätne získate ľnú sumu
a upravené hodnoty zásob sa zní žia na čistú realizovate ľnú hodnotu.
20. Pri vykazovaní podniku, do ktorého sa investuje a je ú čtovaný
metódou vlastného imania, sa mô že pou žiťmena hyperinfla čnej
ekonomiky. Výkaz o finan čnej situácii a výkaz komplexného ú čtov-
ného výsledku tohto podniku, do ktorého sa investuje, sa upravia
v súlade s týmto štandardom s cie ľom vypo čítaťinvestorov podiel
načistých aktívach a hospodárskom výsledku. V prípade, že upravené
účtovné závierky podniku, do ktorého sa investuje, sú vyjadrené
v cudzej mene, prepo čítajú sa závere čnými kurzami.
▼B
21. Vplyv inflácie sa zvy čajne vyká že v nákladoch na prijaté pô žičky
a úvery. Nie je vhodné upravi ťaj investi čné výdavky financované
pôžičkou aj kapitalizova ťtúčasťnákladov na prijaté pô žičky
a úvery, ktorou sa kompenzuje inflácia po čas rovnakého obdobia.
Táto časťnákladov na prijaté pô žičky a úvery sa vyká že ako náklad
v období, v ktorom bola vynalo žená.
22. Ú čtovná jednotka mô že nadobudnú ťaktíva pod ľa dohody, ktorá jej
povo ľuje odlo žiťplatbu bez vynalo ženia explicitného úrokového
nákladu. Ak je výpo čet hodnoty úroku nevykonate ľný, prehodnotia
sa také aktíva od dátumu platby a nie od dátumu obstarania.
23. [Vypú šťa sa.]
24. Na za čiatku prvého obdobia uplat ňovania tohto štandardu sa kompo-
nenty vlastného imania rozhodujúcich vlastníkov s výnimkou neroz-delených ziskov a akéhoko ľvek prebytku z precenenia upravia
s pou žitím v šeobecného cenového indexu od dátumov, ku ktorým
boli vlo žené alebo inak vznikli. Akýko ľvek prebytok z precenenia,
ktorý vznikol v predchádzajúcich obdobiach, sa odú čtuje. Upravené
nerozdelené zisky sa odvodzujú od v šetkých ostatných súm
v upravenej súvahe.
25. Na konci prvého obdobia a v nasledujúcich obdobiach sa v
šetky
komponenty vlastného imania upravia s pou žitím v šeobecného ceno-
vého indexu od za čiatku obdobia alebo od dátumu vkladu, ak bol
neskôr. Pohyby vlastného imania za dané obdobie sa zverejnia
v súlade s IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky .
▼M5
Výkaz komplexného výsledku
▼B
26. V tomto štandarde sa po žaduje, aby v šetky polo žky vo výkaze
►M5komplexného výsledku ◄boli vyjadrené v be žných podmien-
kach mernej jednotky k súvahovému d ňu. Preto sa v šetky sumy musia
upravi ťs pou žitím zmeny vo v šeobecnom cenovom indexe od
dátumov, ke ďsa polo žky výnosov a nákladov prvotne vykázali
vúčtovnej závierke.
Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície
27. Ú čtovná jednotka, ktorá dr ží prebytok pe ňažných aktív nad pe ňaž-
nými záväzkami, stráca v období kúpnu silu, a ú čtovná jednotka2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —211
▼B
s prebytkom pe ňažných záväzkov nad pe ňažným majetkom získava
kúpnu silu do takej miery, do akej aktíva a záväzky nie sú prepojené
s cenovou úrov ňou. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa
môžu odvodi ťako výsledný rozdiel z prehodnotenia nepe ňažných
aktív, vlastného imania a ►M5položky vo výkaze komplexného
výsledku ◄a úpravy indexovaných aktív a záväzkov. Zisk alebo
strata sa mô žu odhadnú ťpomocou uplatnenia zmeny vo v šeobecnom
cenovom indexe k vá ženému priemeru rozdielu medzi pe ňažnými
aktívami a pe ňažnými záväzkami vzniknutému za obdobie.
▼M8
28. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa zahrnú do hospodárskeho
výsledku. Úprava aktív a záväzkov zmluvne prepojených na cenovézmeny, realizovaná v súlade s odsekom 13, sa kompenzuje ziskom
alebo stratou v čistej pe ňažnej pozícii. Ostatné výnosové a nákladové
položky, ako sú výnosové a nákladové úroky a kurzové rozdiely
súvisiace s investovanými alebo po žičanými finan čnými prostried-
kami, takisto súvisia s čistou pe ňažnou pozíciou. Hoci sa takéto
položky zverej ňujú oddelene, ich prezentovanie spolu so ziskom
alebo stratou z čistej pe ňažnej pozície vo výkaze komplexného ú čtov-
ného výsledku mô žeb yťužitočné.
▼B
Účtovná závierka zostavená metódou be žných cien
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
29. Polo žky uvedené v be žných cenách sa neupravujú, preto žeužsú
vyjadrené v podmienkach mernej jednotky be žnej k súvahovému
dňu. Ostatné polo žky v súvahe sa upravia v súlade s odsekmi 11
až25.
▼M5
Výkaz komplexného výsledku
▼B
30. Výkaz ►M5komplexného výsledku ◄, zostavený metódou
bežných cien, pred prehodnotením v šeobecne vykazuje náklady
bežné v čase, v ktorom sa podkladové transakcie a udalosti vyskytli.
Náklady na predaj a odpisy sa zaznamenajú v be žných cenách v čase
spotreby; predaje a ostatné náklady sa zaznamenajú v pe ňažných
sumách, ke ďboli vynalo žené. Preto sa v šetky sumy musia prepo čítať
na mernú jednotku be žnú k súvahovému d ňu s pou žitím v šeobecného
cenového indexu.
Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície
31. Zisk alebo strata z čistej pe ňažnej pozície sa ú čtujú v súlade
s odsekmi 27 a 28.
Dane
32. Prehodnotením ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom mô žu
vzniknú ťrozdiely medzi ú čtovnou hodnotou jednotlivých aktív
a záväzkov v súvahe a ich da ňovou základ ňou. Tieto rozdiely sa
účtujú v súlade s IAS 12 Dane z príjmov .
▼M5
Výkaz o pe ňažných tokoch
▼B
33. V tomto štandarde sa po žaduje, aby sa v šetky polo žky vo výkaze
peňažných tokov vyjadrili v mernej jednotke be žnej k súvahovému
dňu.
Zodpovedajúce údaje
▼M8
34. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce vykazované obdobie, nech u ž
boli stanovené na základe metódy historickej obstarávacej ceny alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —212
▼M8
metódou be žných cien, sa upravia s pou žitím v šeobecného cenového
indexu tak, že porovnate ľné účtovné závierky sa prezentujú v mernej
jednotke be žnej ku koncu vykazovaného obdobia. Zverejnené infor-
mácie týkajúce sa predchádzajúcich období sa takisto vyjadriav mernej jednotke be žnej ku koncu vykazovaného obdobia. Na
účely prezentácie porovnate ľných hodnôt v odli šnej prezenta čnej
mene sa uplatní IAS 21 odsek 42 písm. b) a odsek 43.
▼B
Konsolidovaná ú čtovná závierka
35. Materská spolo čnosť, ktorá na vykazovanie pou žíva menu hyperin-
flačnej ekonomiky, mô žem aťdcérske spolo čnosti, ktoré takisto vyka-
zujú v menách hyperinfla čných ekonomík. Ú čtovné závierky akej-
koľvek takej dcérskej spolo čnosti sa musia upravi ťs pou žitím v šeo-
becného cenového indexu krajiny, v ktorej mene spolo čnosťvykazuje,
pred ich zahrnutím do konsolidovanej ú čtovnej závierky jej materskej
spolo čnosti. Ak je takáto dcérska spolo čnosťzahrani čnou dcérskou
spolo čnosťou, jej upravené ú čtovné závierky sa prepo čítajú závere č-
nými kurzami. Ú čtovné závierky dcérskych spolo čností, ktoré sa
nevykazujú v menách hyperinfla čných ekonomík, sa zostavia
v súlade s IAS 21.
36. Ak sú ú čtovné závierky s rozdielnymi ►M5konce období vykazo-
vania◄konsolidované, v šetky polo žky, či nepe ňažné, alebo
peňažné, sa musia upravi ťna mernú jednotku be žnú k dátumu konso-
lidovaných ú čtovných závierok.
Výber a pou žitie v šeobecného cenového indexu
37. Pri prehodnotenie ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom sa
požaduje pou žiťvšeobecný cenový index, ktorý odzrkad ľuje zmeny
vo všeobecnej kúpnej sile. Je vhodnej šie, aby ú čtovné jednotky, ktoré
na vykazovanie pou žívajú menu rovnakej ekonomiky, pou žívali
rovnaký index.
EKONOMIKY, KTORÉ PRESTÁVAJÚ BY ŤHYPERINFLA ČNÝMI
38. Ak ekonomika prestáva by ťhyperinfla čná a ú čtovná jednotka preru ší
prípravu a prezentáciu ú čtovnej závierky zostavenej v súlade s týmto
štandardom, zaobchádza sa so sumami vyjadrenými v mernej jednotke
bežnej ku koncu predchádzajúceho obdobia vykazovania ako so
základ ňou pre ú čtovné hodnoty v jej nasledujúcej ú čtovnej závierke.
ZVEREJNENIE
39. Zverej ňujú sa tieto údaje:
a) skuto čnosť,žeúčtovné závierky a zodpovedajúce údaje za pred-
chádzajúce obdobia sa upravili o zmeny v šeobecnej kúpnej sily
funkčnej meny a že výsledkom sú výkazy v mernej jednotke
bežnej k súvahovému d ňu;
b)čis úú čtovné závierky zostavené na základe metódy historickej
obstarávacej ceny alebo na základe metódy be žných cien a
c) identifikácia a úrove ňcenového indexu k súvahovému d ňu
a pohyb v indexe po čas be žného a predchádzajúceho obdobia
vykazovania.
40. Zverejnenia po žadované týmto štandardom sú potrebné na objasnenie
základne na zaobchádzanie s ú činkami inflácie v ú čtovnej závierke.
Ich zámerom je takisto poskytova ťostatné informácie potrebné na
porozumenie tejto základne a výsledných súm.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
41. Tento štandard sa nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky, ktoré sa
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1990 alebo neskôr.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —213
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 31
Podiely v spolo čnom podnikaní
ROZSAH PÔSOBNOSTI
▼M8
1. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovanie podielov v spolo čnom
podnikaní a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov
spolo čných podnikov v ú čtovnej závierke spolo čníkov a investorov
bez oh ľadu na štruktúry alebo formy činností spolo čných podnikov.
Neuplat ňuje sa v šak na podiely spolo čníkov v spoluovládaných ú čtov-
ných jednotkách, ktoré sú v dr žbe:
a) organizácií s rizikovým kapitálom alebo
b) spolo čných fondov, podielových fondov a podobných ú čtovných
jednotiek vrátane investi čných pois ťovacích fondov,
ktoré sú pri prvotnom vykázaní ur čené ako ocenené v reálnej hodnote
prostredníctvom zisku alebo straty, alebo sú klasifikované ako dr žané
na obchodovanie a ú čtované v súlade s IAS 39 Finan čné nástroje:
vykazovanie a oce ňovanie . Takéto investície sa oce ňujú v reálnej
hodnote v súlade s IAS 39, pri čom zmeny v reálnej hodnote sa
vykážu ako zisk alebo strata v období, ke ďzmena nastala. Spolo čník,
ktorý vlastní takýto podiel, vykoná zverejnenia vy žadované
v odsekoch 55 a 56.
▼B
2. Spolo čník s podielom v spoluovládanom subjekte je vy ňatý
z dodr žiavania odseku 30 (podielová konsolidácia) a 38 (metóda vlast-
ného imania), ke ďspĺňa tieto podmienky:
a) podiel je klasifikovaný ako dr žaný na predaj v súlade s IFRS 5
Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti ;
b) uplatní sa výnimka uvedená v odseku 10 IAS 27 Konsolidovaná
a individuálna ú čtovná závierka umožňujúca materskej spolo č-
nosti, ktorá má podiel aj v spoluovládanom subjekte, aby nepre-zentovala konsolidovanú ú čtovnú závierku, alebo
c) platia v šetky tieto podmienky:
i) spolo čník je úplne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou alebo
čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou inej ú čtovnej
jednotky a jej iných vlastníkov vrátane toho, že tí, ktorí inak
nemajú právo hlasova ť, boli informovaní a nenamietajú, že
spolo čník uplat ňuje podielovú konsolidáciu alebo metódu
vlastného imania;
ii) dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania spolo čníka nie
sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnychtrhov);
iii) spolo čník nepredlo žil a ani nie je v procese predkladania svojej
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii s cie ľom emitova ťakýko ľvek druh nástroja
na verejnom trhu a
iv) najvy ššia alebo akáko
ľvek vy ššia materská spolo čnosťspolo č-
níka zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku, ktorá je
k dispozícii verejnosti a ktorá je v súlade s Medzinárodnými
štandardmi pre finan čné vykazovanie.
DEFINÍCIE
3. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Ovládanie je právomoc riadi ťfinan čnú a prevádzkovú politiku hospo-
dárskej činnosti s cie ľom získa ťúžitky z tejto činnosti.
Metóda vlastného imania je účtovná metóda, pod ľa ktorej je podiel
v spoluovládanom subjekte prvotne vykázaný v obstarávacej cene
a následne upravený o zmenu podielu spolo čníka na čistých aktívach2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —214
▼B
spoluovládanom subjekte po nadobudnutí tohto podielu. Zisk alebo
strata spolo čníka zah ŕňa podiel spolo čníka na zisku alebo strate spolu-
ovládaného subjektu.
Investor v spolo čnom podniku je zmluvnou stranou spolo čného
podniku a spolo čne neovláda tento spolo čný podnik.
Spoluovládanie je zmluvne dohodnuté podie ľanie sa na ovládaní
hospodárskej činnosti a existuje len v prípade, ak strategické finan čné
a prevádzkové rozhodnutia týkajúce sa tejto činnosti vy žadujú jedno-
myse ľný súhlas strán, ktoré sa na tomto ovládaní podie ľajú (spolo č-
níci).
Spolo čný podnik je zmluvnou dohodou, pod ľa ktorej dva alebo
viaceré subjekty vykonávajú hospodársku činnos ť, ktorá podlieha
spoluovládaniu.
Podielová konsolidácia je metóda ú čtovania, pod ľa ktorej sa podiel
spolo čníka na ka ždej polo žke aktív, záväzkov, výnosov a nákladov
spoluovládaného subjektu spo číta riadok po riadku s podobnými polo-
žkami ú čtovnej závierky spolo čníka, alebo sa vykazuje ako osobitné
riadkové polo žky účtovnej závierky spolo čníka.
Individuálna ú čtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná
materskou spolo čnosťou, investorom v pridru ženom podniku alebo
spolo čníkom v spoluovládanom subjekte, v ktorom sa investície
účtujú skôr na základe priameho podielu na vlastnom imaní, ako na
základe vykázaných výsledkov a čistých aktív podniku, do ktorého sa
investuje.
Podstatný vplyv je právomoc podie ľaťsa na rozhodovaní
o finan čných a prevádzkových zámeroch hospodárskej činnosti, ale
nie je to ovládanie spolo čná ovládanie týchto zámerov.
Spolo čníkje zmluvnou stranou v spolo čnom podniku a spoluovláda
daný spolo čný podnik.
4. Ú čtovná závierka, v ktorej sa uplat ňuje podielová konsolidácia alebo
metóda vlastného imania, nie je individuálnou ú čtovnou závierkou
a tou nie je ani ú čtovná závierka ú čtovne jednotky, ktorá nemá
dcérsku spolo čnosť, pridru žený podnik alebo spolo čnícky podiel
v spoluovládanom subjekte.
5. Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná spolu
s konsolidovanou ú čtovnou závierkou, v ktorej sa investície ú čtujú
s pou žitím metódy vlastného imania a ú čtovnej závierky, v ktorej
sú podielovo konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podni-
kaní. Individuálna ú čtovná závierka nemusí by ťpripojená k tejto
závierke alebo k nej prilo žená ako sprievodný dodatok.
6. Ú čtovné jednotky, ktoré sú oslobodené od povinnosti konsolidova ť
v súlade s odsekom 10 v IAS 27, od povinnosti uplat ňovaťmetódu
vlastného imania v súlade s odsekom 13 písm. c) IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo od povinnosti uplat ňovaťpodielovú
konsolidáciu alebo metódu vlastného imania v súlade s odsekom 2tohto štandardu, mô
žu prezentova ťindividuálne ú čtovné závierky ako
svoje jediné ú čtovné závierky.
Formy spolo čného podnikania
7. Spolo čné podnikanie má mnoho rôznych foriem a štruktúr. Tento
štandard identifikuje tri široko vymedzené typy –spoluovládané
operácie, spoluovládané aktíva a spoluovládané subjekty –ktoré sú
takto zvy čajne opísané a sú časne vyhovujú definícii spolo čného
podnikania. Pri v šetkých druhoch spolo čného podnikania sú zhodné
tieto charakteristiky:
a) dvaja alebo viacerí spolo čníci sú zaviazaní zmluvnou dohodou a
b) zmluvnou dohodou sa ustanovuje spolo čné ovládanie.
Spolo čné ovládanie
8. Spolo čné ovládanie mô žeb yťvylúčené, ak podnik, do ktorého sa
investuje, je v procese právnej reorganizácie alebo bankrotu, alebo
vykonáva činnos ťpri dlhodobých prísnych obmedzeniach svojej
schopnosti prevádza ťprostriedky spolo čníkovi. Ak spoluovládanie2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —215
▼B
pretrváva, samotná existencia týchto okolností nie je dostato čným
dôvodom na neú čtovanie spolo čného podnikania v súlade s týmto
štandardom.
Zmluvná dohoda
9. Existenciou zmluvnej dohody sa zabezpe čuje odlí šenie podielov, ktoré
znamenajú spolo čné ovládanie, od podielov v pridru žených podni-
koch, v ktorých má investor podstatný vplyv (pozri IAS 28). Činnosti,
ktoré nepatria pod spolo čné ovládanie pod ľa zmluvnej dohody, nie sú
na účely tohto štandardu spolo čným podnikaním.
10. Zmluvnú dohodu je mo žné preukáza ťrôznymi spôsobmi, napríklad
ako zmluvu medzi spolo čníkmi alebo ako zápisnicu z rokovaní
spolo čníkov. V niektorých prípadoch je dohoda zakotvená
v stanovách alebo iných predpisoch spolo čného podniku. Nech u ž
ide o akúko ľvek formu, zmluvná dohoda je zvy čajne písomná
a upravuje napríklad:
a) povinnosti pri spolo čnom podnikaní týkajúce sa činnosti, trvania
a vykazovania;
b) vymenovanie predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho
orgánu spolo čného podniku a hlasovacie práva spolo čníkov;
c) kapitálové vklady spolo čníkov a
d) podie ľanie sa spolo čníkov na výkonoch, výnosoch, nákladoch
alebo výsledkoch spolo čného podniku.
11. Zmluvnou dohodou sa ustanovuje spolo čné ovládanie spolo čného
podniku. Táto po žiadavka zais ťuje, aby žiadny zo spolo čníkov
nemohol jednostranne ovláda ťčinnos ť.
12. Zmluvnou dohodou sa mô žeu rčiťjeden spolo čník ako prevádzko-
vateľalebo mana žér spolo čného podniku. Prevádzkovate ľneovláda
spolo čný podnik, ale zú častňuje sa na realizácii finan čných
a prevádzkových zámerov odsúhlasených spolo čníkmi v súlade so
zmluvnou dohodou a delegovaných na prevádzkovate ľa. Ak má
prevádzkovate ľprávomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové zámery
hospodárskej činnosti, potom podnik ovláda a ten je dcérskym
podnikom prevádzkovate ľa, a nie spolo čným podnikom.
SPOLUOVLÁDANÉ ČINNOSTI
13. Operácie niektorých spolo čných podnikov sa týkajú skôr pou žívania
aktív a ostatných zdrojov spolo čníkov ne žzaloženia kapitálovej
spolo čnosti, osobnej spolo čnosti alebo inej ú čtovnej jednotky, alebo
finan čnejštruktúry, ktorá je oddelená od samotných spolo čníkov.
Každý spolo čník pou žíva vlastné nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
a vyu žíva svoje vlastné zásoby. Vznikajú mu takisto vlastné náklady
a záväzky a pribúdajú mu vlastné financie, čo predstavuje jeho vlastné
povinnosti. Činnosti spolo čného podniku mô žu uskuto čňovaťzamest-
nanci spolo čníka súbe žne s podobnými činnos ťami spolo čníka.
V dohode o spolo čnom podniku sa zvy čajne ustanovuje postup,
ktorým sa výnosy z predaja výrobkov spolo čného podniku a v šetky
náklady, ktoré vznikli úhrnne, rozde ľujú medzi spolo čníkov.
14. Príkladom spoluovládanej operácie je, ak dvaja alebo viacerí spolo č-
níci spoja svoje operácie, zdroje a odborné znalosti s cie ľom spolo čne
vyrába ť, predáva ťa distribuova ťkonkrétny výrobok, ako napríklad
lietadlo. Ka ždý zo spolo čníkov vykonáva ur čitúčasťvýrobného
procesu. Ka ždý spolo čník zná ša svoje vlastné náklady a podie ľas a
na výnose z predaja lietadla, pri čom tento podiel je ur čený v súlade so
zmluvnou dohodou.
15. Vzh ľadom na svoje podiely na spoluovládaných operáciách spolo čník
vykáže vo svojej ú čtovnej závierke:
a) aktíva, ktoré ovláda, a záväzky, ktoré vznikajú, a
b) náklady, ktoré mu vznikajú, a svoj podiel na výnosoch, ktoré sa
získajú z predaja tovaru a slu žieb spolo čného podniku.
16. Preto že aktíva, záväzky, výnosy a náklady sa v ždy vykazujú
vúčtovnej závierke spolo čníka, v súvislosti s týmito polo žkami sa2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —216
▼B
úpravy alebo iné konsolida čné postupy nevy žadujú, ke ďspolo čník
prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku.
17. Pri samotnom spolo čnom podnikaní sa nemusia vy žadova ťosobitné
účtovné záznamy a nemusí sa zostavi ťúčtovná závierka. Spolo čníci
však mô žu zostavi ťmana žérske výkazy, aby mohli posúdi ťvýnosnos ť
spolo čného podnikania.
SPOLUOVLÁDANÉ AKTÍVA
18. Niektoré spolo čné podniky zah ŕňajú spolo čné ovládanie a často
v spolo čné vlastníctvo jedného alebo viacerých aktív vlo žených do
spolo čného podniku, alebo nadobudnutých a zameraných na ú čely
spolo čného podniku. Aktíva sa pou žívajú s cie ľom získa ťúžitkov
pre spolo čníkov. Ka ždý spolo čník má právo na podiel na výnosoch
z takýchto aktív a ka ždý zná ša zodpovedajúci podiel vynalo žených
nákladov.
19. Do takéto spolo čné podnikania nepatrí zalo ženie kapitálovej spolo č-
nosti, osobnej spolo čnosti alebo inej ú čtovnej jednotky či finan čnej
štruktúry, ktorá by bola oddelená od samotných spolo čníkov. Ka ždý
spolo čník ovláda svoj podiel na budúcich ekonomických ú žitkoch
prostredníctvom svojho podielu na spoluovládaných aktívach.
20. Mnoho činností v odvetviach ťažby ropy, zemného plynu
a nerastných surovín zah ŕňa spoluovládané aktíva. Napríklad viaceré
podniky vyrábajúce ropné produkty mô žu spoluovláda ť
a prevádzkova ťropovody. Ka ždý zo spolo čníkov pou žíva ropovod
na prepravu svojich vlastných produktov, za čo zná ša dohodnutú
časťprevádzkových nákladov ropovodu. Iným príkladom spoluovlá-
daného majetku je, ke ďdva podniky spoluovládajú nehnute ľný
majetok, pri čom ka ždý dostáva podiel z prijatého nájomného
a zná šačasťnákladov.
21. Vzh ľadom na svoj podiel na spoluovládaných aktívach spolo čník
oddelene vyká že vo svojej ú čtovnej závierke:
a) vlastný podiel na spoluovládaných aktívach, roztriedených pod ľa
druhu aktív;
b) všetky vzniknuté záväzky;
c) svoj podiel na akýchko ľvek záväzkoch, ktoré vznikli spolo čne
s ostatnými spolo čníkmi vo vz ťahu k spolo čnému podnikaniu;
d) všetky výnosy z predaja alebo pou žitia svojho podielu na výko-
noch spolo čného podnikania, spolu so svojím podielom na v šet-
kých nákladoch vzniknutých spolo čným podnikaním, a
e) všetky náklady, ktoré mu vznikli v súvislosti s jeho podielom na
spolo čnom podnikaní.
22. V súvislosti so svojím podielom na spoluovládaných aktívach zahrnie
každý spolo čník do svojich ú čtovných záznamov a vyká že vo svojej
účtovnej závierke:
a) svoj podiel na spoluovládaných aktívach členený skôr pod ľa
charakteru majetku, ne žpodľa investícií. Napríklad podiel na
spoluovládanom ropovode je zatriedený medzi nehnute ľnosti,
stroje a zariadenia;
b) všetky záväzky, ktoré mu vznikli, napríklad pri financovaní svojho
podielu na aktívach;
c) svoj podiel na akýchko ľvek záväzkoch, ktoré vznikli spolo čne
s ostatnými spolo čníkmi vo vz ťahu k spolo čnému podnikaniu;
d) všetky výnosy z predaja alebo pou žitia svojho podielu na výko-
noch spolo čného podnikania, spolu so svojím podielom na v šet-
kých nákladoch vzniknutých v súvislosti so spolo čným podni-
kaním;
e) všetky náklady, ktoré vynalo žil vzh ľadom v súvislosti so svojím
podielom na spolo čnom podnikaní, napríklad tie, ktoré súvisia
s financovaním podielu spolo čníka na aktívach a s predajom
jeho podielu na výkonoch.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —217
▼B
Preto že aktíva, záväzky, výnosy a náklady sa v ždy vykazujú
vúčtovnej závierke spolo čníka, v súvislosti s týmito polo žkami sa
nevyžadujú úpravy alebo iné konsolida čné postupy, ke ďspolo čník
prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku.
23. Nakladanie so spoluovládanými aktívami vyjadruje podstatu
a hospodársku realitu a zvy čajne i právnu formu spolo čného podniku.
Osobitné ú čtovné záznamy o spolo čnom podnikaní sa mô žu obmedzi ť
na tie náklady, ktoré sa vynakladajú spolo čne s ostatnými spolo čníkmi
a spolo čníci ich zná šajú vo vý ške odsúhlasených podielov. Za
spolo čné podnikanie nemusí by ťzostavená ú čtovná závierka, hoci
spolo čníci mô žu zostavi ťmana žérske výkazy, aby mohli posúdi ť
výnosnos ťspolo čného podnikania.
SPOLUOVLÁDANÉ SUBJEKTY
24. Spoluovládaný subjekt je spolo čný podnik, ktorý predstavuje zalo-
ženie spolo čnosti, partnerského podniku, alebo iného subjektu,
v ktorom má ka ždý spolo čník podiel. Tento subjekt sa prevádzkuje
rovnakým spôsobom ako ostatné subjekty, ale s tou výnimkou, že
zmluvná dohoda medzi spolo čníkmi zakladá spolo čné ovládanie
hospodárskej činnosti subjektu.
25. Spoluovládaný subjekt ovláda aktíva spolo čného podniku, vznikajú
mu záväzky a náklady a dosahuje výnosy. Mô že vstupova ťdo zmluv-
ných vz ťahov vo vlastnom mene a zabezpe čovaťfinancovanie
činnosti spolo čného podniku. Ka ždý spolo čník má právo na podiel
zo ziskov spoluovládaného subjektu, i ke ďniektoré spoluovládané
subjekty sa takisto zú častňujú na rozde ľovaní výkonov spolo čného
podniku.
26. Be žným príkladom spoluovládaného subjektu je prípad, ke ďdva
podniky spoja svoje činnosti v konkrétnom druhu podnikania
prevodom príslu šného majetku a záväzkov do spoluovládaného
subjektu. Ďalším príkladom je, ak subjekt za čne podnika ť
v zahrani čí v spolupráci s vládou alebo inou agentúrou danej krajiny,
a to zalo žením samostatného subjektu, ktorý je spoluovládaný daným
subjektom a vládou alebo agentúrou.
27. Mnohé spoluovládané subjekty sú v podstate podobné tým formám
spolo čného podniku, ktoré sa nazývajú spoluovládané činnosti alebo
spoluovládané aktíva. Napríklad spolo čník mô žezd a ňových alebo
iných dôvodov previes ťspoluovládané aktíva, ako je ropovod, do
spoluovládaného subjektu. Podobne spolo čníci mô žu vlo žiťdo spolu-
ovládaného subjektu majetok, ktorý sa bude prevádzkova ťspolo čne.
Niektoré spoluovládané činnosti takisto predpokladajú zalo ženie
spoluovládaného subjektu s cie ľom zaobera ťsa ur čitými aspektmi
činnosti, ako napríklad vývoj, marketing, distribúcia alebo popredajný
servis výrobku.
28. Spoluovládaný subjekt aj na ďalej vedie vlastné ú čtovné záznamy
a zostavuje a prezentuje ú čtovnú závierku tým istým spôsobom ako
ostatné jednotky v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného
výkazníctva.
29. Ka ždý zo spolo čníkov zvy čajne vlo ží do spoluovládaného subjektu
peniaze alebo iné zdroje. Tieto vklady sú zahrnuté v ú čtovných zázna-
moch spolo čníka a sú vykázané v jeho ú čtovnej závierke ako inve-
stícia do spoluovládaného subjektu.
Účtovná závierka spolo čníka
Podielová konsolidácia
30. Spolo čník vyká že svoj podiel v spoluovládanom subjekte metódou
podielovej konsolidácie alebo alternatívnou metódou opísanou
v odseku 38. Pri podielovej konsolidácii sa pou žívajú dva formáty
vykazovania, ktoré sú opísané ďalej.
31. Spolo čník vyká že svoj podiel v spoluovládanom subjekte jedným
z dvoch formátov vykazovania podielovej konsolidácie bez oh ľadu
na to, či má aj investície v dcérskych spolo čnostiach, alebo či ozna-
čuje svoju ú čtovnú závierku ako konsolidovanú ú čtovnú závierku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —218
▼B
32. Základom pri vykazovaní podielu v spoluovládanom subjekte je, aby
spolo čník zobrazil viac podstatu a ekonomickú realitu, ako len špeci-
fickú štruktúru alebo formu spolo čného podniku. V spoluovládanom
subjekte má spolo čník kontrolu nad svojím podielom na budúcich
ekonomických ú žitkoch prostredníctvom svojho podielu na aktívach
a záväzkoch spolo čného podniku. Táto podstata a ekonomická realita
sa premietajú so konsolidovanej ú čtovnej závierky spolo čníka, ke ď
spolo čník vykazuje svoje podiely na aktívach, záväzkoch, výnosoch
a nákladoch spoluovládanom subjekte, pou žitím jedného z dvoch
formátov vykazovania podielovej konsolidácie pod ľa odseku 34.
33. Uplat ňovanie podielovej konsolidácie znamená, že►M5výkaz
o finan čnej siruácii ◄spolo čníka obsahuje jeho podiel na majetku,
ktorý spoluovláda, a na záväzkoch, za ktoré je spoluzodpovedný.
Výkaz►M5komplexného výsledku ◄spolo čníka obsahuje jeho
podiel na výnosoch a nákladoch spoluovládaného subjektu. Viacerépostupy vhodné pre uplat ňovanie podielovej konsolidácie sú podobné
postupom konsolidácie investícií v dcérskych spolo čnostiach, ktoré sú
uvedené v IAS 27.
34. Na zvý šenie ú činnosti podielovej konsolidácie sa mô žu pou žívať
rôzne formáty vykazovania. Spolo čník mô že spoji ťsvoj podiel na
všetkých aktívach, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoluovládaného
subjektu s podobnými polo žkami riadok po riadku vo svojej ú čtovnej
závierke. Napríklad mô že spoji ťsvoj podiel na zásobách spoluovlá-
daného subjektu so svojimi zásobami a svoj podiel na nehnute ľno-
stiach, strojoch a zariadeniach spoluovládaného subjektu so svojimi
nehnute ľnosťami, strojmi a zariadeniami. Alternatívne mô že spolo čník
zahrnú ťosobitné riadkové polo žky pre svoj podiel na aktívach, záväz-
koch, výnosoch a nákladoch spoluovládaného subjektu do svojej
účtovnej závierky. Napríklad mô že vykáza ťsvoj podiel na obe žnom
majetku v spoluovládanom subjekte osobitne ako časťsvojho obe ž-
ného majetku; mô že vykáza ťsvoj podiel na nehnute ľnostiach, stro-
joch a zariadeniach spoluovládaného subjektu osobitne ako časť
svojich nehnute ľností, strojov a zariadení. Obidva tieto formáty vyka-
zovania vedú k vykázaniu rovnakej sumy zisku alebo straty, ako ajkaždej z hlavných klasifikácií aktív, záväzkov, výnosov a nákladov;
oba formáty sú na ú čely tohto štandardu prijate ľ
né.
35. Nezávisle od pou žitého formátu podielovej konsolidácie nie je vhodné
kompenzova ťakéko ľvek aktíva alebo záväzky odpo čítaním od iných
záväzkov alebo aktív alebo akéko ľvek výnosy alebo náklady odpo čí-
taním od iných nákladov alebo výnosov, pokia ľneexistuje zákonné
právo kompenzácie a kompenzovanie predstavuje realizáciu aktívalebo vysporiadanie záväzku.
36. Spolo čník preru ší pou žívanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku
ktorému prestane spoluovláda ťspoluovládaný subjekt.
37. Spolo čník preru ší uplat ňovanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku
ktorému sa prestane podie ľaťna ovládaní spoluovládaného subjektu.
To mô že nasta ťnapríklad vtedy, ke ďspolo čník odpredá svoj podiel
alebo ak vzniknú také vonkaj šie obmedzenia spoluovládaného
subjektu, že spolo čník u žprestal spoluovláda ť.
Metóda vlastného imania
38. Alternatívne k podielovej konsolidácii opísanej v odseku 30 vyká že
spolo čník svoj podiel v spoluovládanom subjekte pou žitím metódy
vlastného imania.
39. Spolo čník vyká že svoj podiel v spoluovládanom subjekte pou žitím
metódy vlastného imania bez oh ľadu na to, či má aj investície
v dcérskych spolo čnostiach, alebo či ozna čuje svoju ú čtovnú závierku
ako konsolidovanú ú čtovnú závierku.
40. Niektorí spolo čníci vykazujú svoje podiely v spoluovládaných subjek-
toch metódou vlastného imania, ako je opísaná v IAS 28. Pou
žitie
metódy vlastného imania uprednost ňujú tí, ktorí pova žujú spájanie
ovládaných polo žiek so spoluovládanými polo žkami za nevhodné,
a tí, ktorí sú presved čení,že spolo čníci majú na spoluovládaný subjekt
skôr podstatný vplyv, ne žže ho spoluovládajú. Tento štandard neod-
porúča pou žívaťmetódu vlastného imania, preto že podielová konso-
lidácia lep šie zobrazuje podstatu a ekonomickú realitu podielu spolo č-
níka v spoluovládanom subjekte, ktorou je ovládanie podielu spolo č-
níka na budúcich ekonomických ú žitkoch. Napriek tomu tento štan-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —219
▼B
dard povo ľuje pou žívaťmetódu vlastného imania ako prípustné alter-
natívne rie šenie pri vykazovaní podielov v spoluovládaných subjek-
toch.
41. Spolo čník preru ší pou žívanie metódy vlastného imania od dátumu, ku
ktorému prestáva spoluovláda ťalebo ma ťpodstatný vplyv
v spoluovládanom subjekte.
Výnimky z pou žitia podielovej konsolidácie a metódy vlastného imania
42. Podiely v spoluovládaných subjektoch, ktoré sú klasifikované ako
držané na predaj v súlade s IFRS 5, sa zaú čtujú v súlade
s uvedeným IFRS.
43. Ak podiel v spoluovládanom subjekte, predtým klasifikovaný ako
držaný na predaj, u žnespĺňa takéto klasifika čné kritérium, zaú čtuje
sa metódou pomernej konsolidácie alebo metódou vlastného imaniaod dátumu, ke ďbol klasifikovaný ako dr žaný na predaj. Ú čtovné
závierky za obdobia od klasifikácie ako dr žanej na predaj sa príslu šne
upravia.
44. [Vypú šťa sa.]
▼M11
45. Ke ďinvestor prestane spoluovláda ťúčtovnú jednotku, zaú čtuje od
tohto dátumu akúko ľvek zostávajúcu investíciu v súlade s IAS 39
za predpokladu, že bývalá spoluovládaná ú čtovná jednotka sa nestane
dcérskou spolo čnosťou alebo pridru ženým podnikom. Odo d ňa, kedy
sa spoluovládaná ú čtovná jednotka stane dcérskou spolo čnosťou inve-
stora, investor zaú čtuje svoj podiel v súlade so štandardom IAS 27
a IFRS 3 Podnikové kombinácie (v znení revízie, ktorú urobila Rada
pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008). Odo d ňa, kedy sa
spoluovládaná ú čtovná jednotka stane pridru ženým podnikom inve-
stora, investor zaú čtuje svoj podiel v súlade so štandardom IAS 28.
Pri strate mo žnosti spoluovláda ťinvestor ocení v reálnej hodnote
akúko ľvek investíciu, ktorú si ponechá v bývalej spoluovládanej
účtovnej jednotke. Investor vyká že v hospodárskom výsledku
akýko ľvek rozdiel medzi:
a) reálnou hodnotou akejko ľvek ponechanej investície a príjmami
z vyradenia časti podielu v spoluovládanej ú čtovnej jednotke a
b) účtovnou hodnotou investície k dátumu, kedy sa stratí spoluovlá-
danie.
45A. Ke ďinvestícia prestane by ťspoluovládanou ú čtovnou jednotkou
a zaú čtuje sa v súlade s IAS 39, reálna hodnota investície ku d ňu,
kedy prestáva by ťspoluovládanou ú čtovnou jednotkou, sa pova žuje
za jej reálnu hodnotu pri prvotnom vykázaní ako finan čného aktíva
v súlade so štandardom IAS 39.
45B. Investor, ktorý stratí spoluovládanie ú čtovnej jednotky, zaú čtuje
všetky sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku
vo vz ťahu k tejto jednotke na rovnakom základe ako by sa po žado-
valo, ak by spoluovládaná ú čtovná jednotka priamo vyradila súvisiaci
majetok alebo záväzky. Preto ak by zisk alebo strata z vyradenia
súvisiaceho majetku alebo záväzkov, predtým vykázané v ostatnýchsúčastiach komplexného výsledku, boli reklasifikované do hospodár-
skeho výsledku, reklasifikuje investor zisk alebo stratu z vlastného
imania do hospodárskeho výsledku (ako reklasifika čná úprava)
vtedy, ke ďtento investor stratí spoluovládanie ú čtovnej jednotky.
Napríklad ak spoluovládaná jednotka má finan čné aktíva
k dispozícii na predaj a investor stratí spoluovládanie ú čtovnej
jednotky, investor reklasifikuje zisk alebo stratu súvisiace s týmitoaktívami, predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku, do hospodárskeho výsledku. Ak je vlastnícky podiel inve-
stora v spoluovládanej ú čtovnej jednotke zní žený, ale investícia je
naďalej spoluovládanou ú čtovnou jednotkou, investor reklasifikuje
do hospodárskeho výsledku len pomernú sumu zisku alebo stratypredtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
▼B
Individuálna ú čtovná závierka spolo čníka
46. Podiel v spoluovládanom subjekte sa zaú čtuje v individuálnej
účtovnej závierke spolo čníka v súlade s odsekmi 37 a ž42 IAS 27.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —220
▼B
47. Tento štandard nestanovuje, ktoré subjekty zostavujú individuálnu
účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii na verejné pou žitie
TRANSAKCIE MEDZI SPOLO ČNÍKOM A SPOLO ČNÝM PODNIKOM
48. Ke ďspolo čník vlo ží majetok do spolo čného podniku alebo mu ho
predá, do vykazovania akejko ľvek časti zisku alebo straty z tejto
transakcie sa musí premietnu ťpodstata transakcie. Pokia ľsú aktíva
držané spolo čným podnikom a ak spolo čník previedol podstatné riziká
a odmeny z vlastníctva, spolo čník vyká že len tú časťzisku alebo
straty, ktorá pripadá na podiely ostatných spolo čníkov (1). Spolo čník
vykáže plnú sumu ka ždej straty, ak vklad alebo predaj poskytne dôkaz
o zní ženíčistej realizovate ľnej hodnoty obe žného majetku alebo
o strate zo zní ženia hodnoty.
49. Ak spolo čník kúpi majetok od spolo čného podniku, spolo čník nevy-
káže svoj podiel na ziskoch spolo čného podniku z tejto transakcie, a ž
kým znova nepredá majetok nezávislej strane. Spolo čník vyká že svoj
podiel na výsledných stratách z týchto transakcií tým istým spôsobom
ako na ziskoch, ale s tou výnimkou, že v prípade, ke ďstraty pred-
stavujú zní ženie čistej realizovate ľnej hodnoty obe žného majetku
alebo stratu zo zní ženia hodnoty, vyká žu sa okam žite.
50. Spolo čník stanoví spätne získate ľnú sumu majetku v súlade s IAS 36
Zníženie hodnoty majetku , aby posúdil, či transakcia medzi spolo č-
níkom a spolo čným podnikom poskytuje dôkaz o zní žení hodnoty
majetku. Pri stanovení hodnoty z pou žívania odhaduje spolo čník
budúce pe ňažné toky z majetku na báze nepretr žitého pou žívania
majetku a jeho kone čného vyradenia zo spolo čného podniku.
VYKAZOVANIE PODIELOV NA SPOLO ČNOM PODNIKANÍ V Ú ČTOVNEJ
ZÁVIERKE INVESTORA
51. Investor do spolo čného podniku, ktorý nemá spolo čnú kontrolu, zaú č-
tuje túto investíciu v súlade s IAS 39, alebo ak má podstatný vplyv
v spolo čnom podniku, tak v súlade s IAS 28.
PREVÁDZKOVATELIA SPOLO ČNÝCH PODNIKOV
52. Prevádzkovatelia alebo mana žéri spolo čného podniku zaú čtujú v šetky
poplatky v súlade s IAS 18 Výnosy .
53. Jeden alebo viacerí spolo čníci mô žu vystupova ťako prevádzkovatelia
alebo mana žéri spolo čného podniku. Prevádzkovatelia sú zvy čajne
platení za takéto povinnosti mana žérskou odmenou. Poplatky sa zaú č-
tujú v spolo čnom podniku ako náklad.
ZVEREJNENIE
54. Spolo čník zverejní súhrn ďalej uvedených podmienených záväzkov,
pokia ľnie je pravdepodobnos ťstraty malá, oddelene od sumy ostat-
ných podmienených záväzkov:
a) všetky podmienené záväzky, ktorých vznik spolo čník spôsobil vo
vzťahu k svojim podielom na spolo čnom podnikaní, a jeho podiel
na ka ždom z týchto podmienených záväzkov, ktoré boli spôsobené
spolo čne s ostatnými spolo čníkmi;
b) jeho podiel na podmienených záväzkoch samotného spolo čného
podniku, za ktorý je podmienene zodpovedný, a
c) tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú v dôsledku podmienenej
zodpovednosti spolo čníka za záväzky ostatných spolo čníkov
spolo čného podniku.
55. Spolo čník zverejní súhrnnú sumu ďalej uvedených záväzkov
v súvislosti s jeho podielmi na spolo čnom podnikaní oddelene od
ostatných záväzkov:
a) všetky kapitálové záväzky spolo čníka súvisiace s jeho podielmi na
spolo čnom podnikaní a jeho podiel na kapitálových záväzkoch,
ktoré vznikli spolo čne s ostatnými spolo čníkmi, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —221
(1) Pozri aj SIC-13 Spoluovládané subjekty –nepe ňažné vklady spolo čníkov .
▼B
b) jeho podiel na kapitálových záväzkoch samotného spolo čného
podniku.
56. Spolo čník zverejní zoznam a opis podielov v podstatných spolo čných
podnikoch a podiel dr žaných vlastníckych podielov
v spoluovládaných subjektoch. Spolo čník, ktorý vykazuje svoje
podiely v spoluovládaných subjektoch vo formáte riadok po riadku
podielovej konsolidácie alebo metódou vlastného imania, zverejní
súhrnné sumy obe žného majetku, dlhodobých aktív, obe žných
záväzkov, dlhodobých záväzkov, výnosov a nákladov, ktoré súvisias podielmi na spolo čnom podnikaní.
57. Spolo čník zverejní metódu, ktorú pou žíva na vykazovanie svojich
podielov v spoluovládaných subjektoch.
▼M8
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
▼B
58. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie, ktoré sa
začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M11
58A. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 45
a pridal odseky 45A a 45B. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený
v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa
uplatnia na toto skor šie obdobie.
▼M8
58B. Odsek 1 bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vydanými
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu
a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosťa uplatní na
toto skor šie obdobie zmeny a doplnenia odseku 3 IFRS 7 Finan čné
nástroje: Zverej ňovanie , odseku 1 IAS 31 a odseku 4 IAS 32
Finan čné nástroje: Prezentácia , vydané v máji 2008. Ú čtovná
jednotka má povolené uplat ňovaťtúto zmenu a doplnenie prospek-
tívne.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 31 (REVIDOVANÝ V ROKU 2000)
59. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 31 Finan čné vykazovanie
podielov na spolo čnom podnikaní (revidovaný v roku 2000).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —222
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 32
Finan čné nástroje: prezentácia
CIEĽ
1. [Vypú šťa sa.]
2. Cie ľom tohto štandardu je zavies ťzásady prezentovania finan čných
nástrojov ako záväzkov alebo vlastného imania a pre kompenzovanie
finan čných aktív a finan čných záväzkov. Uplat ňuje sa na klasifikáciu
finan čných nástrojov z poh ľadu emitenta ako finan čné aktíva,
finan čné záväzky a nástroje vlastného imania; na klasifikáciu súvisia-
ceho úroku, dividend, strát a ziskov; a okolností, za ktorých by sa
finan čné aktíva a finan čné záväzky mali kompenzova ť.
3. Zásadami tohto štandardu sa dop ĺňajú zásady na vykazovanie
a oce ňovanie finan čných aktív a finan čných záväzkov v IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie a zásady na zverejnenie
informácie o nich v IFRS 7 Finan čné nástroje :zverej ňovanie .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4. Tento štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky na v šetky typy
finan čných nástrojov s výnimkou:
▼M8
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených podnikoch
alebo v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú pod ľa IAS 27
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka, IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní . IAS 27, IAS 28 alebo IAS 31 v šak v niektorých prípa-
doch povo ľujú ú čtovnej jednotke zaú čtovaťpodiel v dcérskej
spolo čnosti, pridru ženom podniku alebo v spolo čnom podniku
s pou žitím IAS 39; v týchto prípadoch ú čtovné jednotky uplat ňujú
požiadavky tohto štandardu. Ú čtovné jednotky takisto uplat ňujú
tento štandard na v šetky deriváty spojené s podielmi v dcérskych
spolo čnostiach, pridru žených podnikoch alebo v spolo čných podni-
koch;
▼B
b) práv a povinností zamestnávate ľa pod ľa plánov zamestnaneckých
požitkov, pre ktoré platí IAS 19 Zamestnanecké po žitky;
▼M12__________
▼B
d) poistných zmlúv definovaných v IFRS 4 Poistné zmluvy . Tento
štandard sa v šak vz ťahuje na deriváty, ktoré sú vlo žené
v poistných zmluvách, ak IAS 39 vy žaduje od ú čtovnej jednotky
ich oddelené ú čtovanie. Okrem toho emitent uplat ňuje tento štan-
dard na zmluvy o finan čnej záruke, ak emitent uplat ňuje IAS 39
pri vykazovaní a oce ňovaní týchto zmlúv, ale uplat ňuje IFRS 4, ak
si emitent zvolí, v súlade s odsekom 4 písm. d) IFRS 4, uplat ňovať
IFRS 4 pri ich vykazovaní a oce ňovaní;
e) finan čných nástrojov patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4,
preto že obsahujú prvok volite ľnosti plnenia. Emitent takýchto
nástrojov je oslobodený od uplat ňovania odsekov 15 a ž32
a AG25 a žAG35 tohto štandardu na tieto prvky týkajúce sa rozlí-
šenia medzi finan čnými záväzkami a nástrojmi vlastného imania.
Tieto nástroje sú v šak predmetom v šetkých ostatných po žiadaviek
tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplat ňuje na deri-
váty, ktoré sú vlo žené do takýchto nástrojov (pozri IAS 39);
f) finan čných nástrojov, zmlúv a záväzkov v rámci platieb formou
akcií, na ktoré sa uplat ňuje IFRS 2 Platby na základe podielov ,
s výnimkou:
i) zmlúv patriacich do rozsahu pôsobnosti odsekov 8 a ž10 tohto
štandardu, na ktoré sa vz ťahuje tento štandard;
ii) odsekov 33 a 34 tohto štandardu, ktoré sa uplat ňujú na nakú-
pené, predané, emitované alebo zru šené vlastné akcie2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —223
▼B
v súvislosti s plánmi zamestnaneckých opcií na akcie, s plánmi
nákupu akcií zamestnancami a v šetkými ostatnými dohodami
o platbách na základe podielov.
5.–7. [Vypú šťa sa.]
8. Tento štandard sa uplat ňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji
nefinan čnej polo žky, ktoré mo žno vysporiada ťvčistom vo forme
peňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou
finan čných nástrojov, ako keby tieto zmluvy boli finan čnými
nástrojmi, s výnimkou zmlúv, ktoré sa uzatvorili a pokra čujú na
účely prijatia alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade
sočakávanými po žiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup, predaj
alebo pou žívanie.
9. Existujú rôzne spôsoby, ktorými mo žno zmluvu o kúpe alebo predaji
nefinan čnej polo žky vysporiada ťvčistom vo forme pe ňažnej hoto-
vosti alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných
nástrojov. Ide o tieto prípady:
a) ke ďpodmienky zmluvy umo žňujú ktorejko ľvek strane vysporia-
danie v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iným finan čným
nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov;
b) ke ďmožnosťvysporiadania v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti
alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou finan čných
nástrojov nie je jednozna čne ur čená podmienkami zmluvy, ale
účtovná jednotka be žne vykonáva vysporiadanie podobných
zmlúv v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iným
finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov ( čiuž
s protistranou, a to uzatvorením zmlúv o vyrovnaní alebo predajom
zmluvy pred jej realizáciou alebo uplynutím platnosti);
c) ke ďúčtovná jednotka v rámci podobných zmlúv be žne postupuje
tak,že prevezme dodávky podliehajúcej polo žky a po dodaní ho
predá s cie ľom vytvori ťzisk z krátkodobých fluktuácií cien alebo
z mar že obchodníka a
d) ke ďje nefinan čná polo žka, ktorá je predmetom zmluvy, ľahko
prevodite ľná na pe ňažnú hotovos ť.
Zmluva, na ktorú sa uplat ňuje písmeno b) alebo c), sa neuzatvára na
účely prijatia alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade
sočakávanými po žiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup, predaj
alebo pou žívanie, a preto patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
Iné zmluvy, na ktoré sa vz ťahuje odsek 8, sa vyhodnocujú s cie ľom
určiť,či sa uzatvorili a pokra čujú s cie ľom prija ťalebo doda ťnefi-
nančnú polo žku v súlade s o čakávanou po žiadavkou ú čtovnej
jednotky na nákup, predaj alebo pou žitie, a pod ľa toho sa vyhodno-
cujú s cie ľom ur čiť,či patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
10. Vypísaná opcia na nákup alebo predaj nefinan čnej polo žky, ktorú
možno vysporiada ťvčistom vo forme hotovosti alebo iným
finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov v súlade
s odsekom 9 písm. a) alebo d), patrí do rozsahu pôsobnosti tohtoštandardu. Takúto zmluvu nemo žno uzatvori ťna účely prijatia alebo
dodania nefinan čnej polo žky v súlade s o čakávanými po žiadavkami
na nákup, predaj alebo pou žitie.
DEFINÍCIE (POZRI AJ ODSEKY AG3 A ŽAG23)
11. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto
význame:
Finan čný nástroj je ka
ždá zmluva, ktorá má za následok vznik finan č-
ného aktíva pre jednu ú čtovnú jednotku a finan čného záväzku alebo
nástroja vlastného imania pre druhú ú čtovnú jednotku.
Finan čné aktívum je ka ždé aktívum, ktoré je:
a) pe ňažnou hotovos ťou;
b) nástrojom vlastného imania inej ú čtovnej jednotky;
c) zmluvným právom:
i) na prijatie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného nástroja
od inej ú čtovnej jednotky, alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —224
▼B
ii) na výmenu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov s inou
účtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre ú čtovnú
jednotku potenciálne výhodné, alebo
d) zmluvou, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že usku-
točniťformou vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky, a je:
i) nederivátom, vo vz ťahu ku ktorému ú čtovná jednotka je alebo
môžeb y ťzaviazaná prija ťpremenlivé mno žstvo vlastných
nástrojov vlastného imania, alebo
▼M6
ii) derivátom, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že
uskuto čniťinak ako výmenou pevnej sumy pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva za pevný po čet vlastných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Na tento ú čel
medzi vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky
nepatria finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré sú
klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade
s odsekmi 16A a 16B, nástroje, ktoré ukladajú ú čtovnej
jednotke povinnos ťdodaťdruhej strane pomerný podiel na
čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade likvidácie
a sú klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade
s odsekmi 16C a 16D, ani nástroje, ktoré sú zmluvami
o budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov vlastnéhoimania ú čtovnej jednotky.
Finan čný záväzok je ka ždý záväzok, ktorý je:
a) zmluvným záväzkom:
(i) s cie ľom doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum
inej ú čtovnej jednotke; alebo
(ii) s cie ľom vymeni ťfinan čné aktíva alebo finan čné záväzky
s inou ú čtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre
účtovnú jednotku potenciálne nevýhodné; alebo
b) zmluvou, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že usku-
točniťformou vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky, a je:
(i) nederivátom, za ktorý ú čtovná jednotka je alebo mô žeb yť
povinná doda ťpremenlivé mno žstvo vlastných nástrojov vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky; alebo
(ii) derivátom, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa mô že
uskuto čniťinak ako výmenou pevnej sumy pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva za pevný po čet vlastných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Na tento ú čel
medzi vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky
nepatria finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré sú
klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade
s odsekmi 16A a 16B, nástroje, ktorými sa ú čtovnej jednotke
ukladá povinnos ťdodaťdruhej strane pomerný podiel na
čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade likvidácie
a sú klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade
s odsekmi 16C a 16D, ani nástroje, ktoré sú zmluvami
o budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov vlastnéhoimania ú čtovnej jednotky.
Výnimkou je, že nástroj, ktorý vyhovuje definícii finan čného záväzku,
je klasifikovaný ako nástroj vlastného imania, ak má v šetky znaky
ustanovené v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D a sp ĺňa
podmienky uvedené tam že.
▼B
Nástroj vlastného imania je akáko ľvek zmluva, ktorá vyjadruje zostá-
vajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých jej
záväzkov.
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohlo by ťaktívum vymenené
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova-
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —225
▼M6
Nástroj obsahujúci právo preda ťje finan čný nástroj, ktorý poskytuje
držiteľovi právo spätne preda ťnástroj emitentovi za pe ňažnú hotovos ť
alebo iné finan čné aktívum, alebo je automaticky spätne predaný
emitentovi pri výskyte neistej budúcej udalosti alebo pri úmrtí dr žiteľa
nástroja alebo jeho odchodu do dôchodku.
▼B
12. V odseku 9 IAS 39 sú vymedzené ďalej uvedené pojmy, ktoré sa
v rámci tohto štandardu pou žívajú s významom ustanoveným
v IAS 39.
—amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
—finan čné aktíva k dispozícii na predaj
—ukon čenie vykazovania
—derivát
—metóda efektívnej úrokovej miery
—finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok
—zmluva o finan čnej záruke
—záväzná povinnos ť
—predpokladaná transakcia
—efektívnos ťzabezpe čenia
—zabezpe čená polo žka
—zabezpe čovací nástroj
—investície dr žané do splatnosti
—úvery a poh ľadávky
—bežný nákup alebo predaj
—transak čné náklady.
13. V tomto štandarde sa výrazmi „zmluva “a„zmluvný “označuje
dohoda medzi dvoma alebo viacerými stranami, ktorá má jasné
ekonomické následky, že strany majú malú alebo žiadnu mo žnosť
zvážiť,že sa jej vyhnú, zvy čajne preto, že dohoda je zo zákona
vynútite ľná. Zmluvy, a teda aj finan čné nástroje, mô žum a ťveľa
foriem a nemusia by ťpísomné.
14. V tomto štandarde termín „účtovná jednotka “zahŕňa jednotlivcov,
partnerstvá, spolo čnosti zapísané do obchodného registra, správcovské
spolo čnosti a štátne in štitúcie.
PREZENTÁCIA
▼M6
Záväzky a vlastné imanie (pozri aj odseky AG13 a žAG14J
a AG25 a žAG29A)
▼B
15. Emitent nástroja vlastného imania klasifikuje finan čný nástroj alebo
jeho zlo žky pri prvotnom vykázaní ako finan čný záväzok, finan čné
aktívum alebo nástroj vlastného imania v súlade s podstatou zmluvnej
dohody a definíciami finan čného záväzku, finan čného aktíva
a nástroja vlastného imania.
16. Ak emitent uplatní definície uvedené v odseku 11 s cie ľom ur čiť,či
finan čný nástroj predstavuje skôr nástroj vlastného imania ako
finan čný záväzok, nástroj sa stáva nástrojom vlastného imania vtedy
a len vtedy, ke ďsú splnené obidve ďalej uvedené podmienky
v písmenách a) a b).
a) Nástroj neobsahuje zmluvnú povinnos ť:
i) doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum inej
účtovnej jednotke, alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —226
▼B
ii) vymeni ťfinan čné aktívum alebo finan čný záväzok s inou
účtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre emitenta poten-
ciálne nevýhodné;
b) Ak sa vysporiadanie nástroja uskuto ční alebo sa mô že uskuto čniť
formou vlastných nástrojov vlastného imania emitenta, je to:
i) nederivát, ktorý neobsahuje zmluvnú povinnos ťemitenta doda ť
premenlivé mno žstvo vlastných nástrojov vlastného imania;
alebo
▼M6
ii) derivát, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční iba tak, že emitent
vymení pevnú sumu pe ňažnej hotovosti alebo iné finan čné
aktívum za pevný po čet svojich vlastných nástrojov vlastného
imania. Na tento ú čel medzi vlastné nástroje vlastného imania
emitenta nepatria nástroje, ktoré majú v šetky znaky opísané
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D a sp ĺňajú
podmienky uvedené tam že, ani nástroje, ktoré sú zmluvami
o budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov vlastného
imania emitenta.
Zmluvná povinnos ťvrátane povinnosti vyplývajúcej z derivátového
finan čného nástroja, ktorá bude alebo mô žem a ťza následok budúce
prijatie alebo dodanie vlastných nástrojov vlastného imania emitenta,
ale ktorá nesp ĺňav yššie uvedené podmienky v písm. a) a b), nie je
nástrojom vlastného imania. Výnimkou je, že nástroj, ktorý vyhovuje
definícii finan čného záväzku, je klasifikovaný ako nástroj vlastného
imania, ak má v šetky znaky a sp ĺňa podmienky ustanovené
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D.
Nástroje obsahujúce právo preda ť
16A. Finan čný nástroj obsahujúci právo preda ťobsahuje zmluvnú povin-
nosťemitenta opätovne alebo spätne odkúpi ťtento nástroj za pe ňažnú
hotovos ťalebo iné finan čné aktívum pri realizácii práva preda ť.
Výnimkou z definície finan čného záväzku je, že nástroj, ktorý obsa-
huje takýchto záväzok, je klasifikovaný ako nástroj vlastného imania,
ak má tieto znaky:
a) Opráv ňuje dr žiteľa na pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej
jednotky v prípade likvidácie ú čtovnej jednotky. Čisté aktíva
účtovnej jednotky sú tie aktíva, ktoré zostanú po odpo čítaní v šet-
kých ostatných nárokov na jej aktíva. Pomerný podiel sa ur čuje:
(i) rozdelením čistých aktív ú čtovnej jednotky pri likvidácii na
jednotky rovnakej hodnoty a
(ii) vynásobením tejto hodnoty po čtom jednotiek dr žaných dr ži-
teľom finan čného nástroja.
b) Nástroj je v triede nástrojov, ktorá je podriadená v šetkým ostatným
triedam nástrojov. Na to, aby bol v takejto triede, nástroj:
(i) nemá prednos ťpred ostatnými nárokmi na aktíva ú čtovnej
jednotky pri likvidácii a
(ii) nie je potrebné konvertova ťna iný nástroj predtým, ako sa
dostane do triedy nástrojov, ktorá je podriadená v šetkým
ostatným triedam nástrojov.
c) Všetky finan čné nástroje v triede nástrojov, ktorá je podriadená
všetkým ostatným triedam nástrojov, majú zhodné znaky. V šetky
musia napríklad obsahova ťprávo preda ťa vzorec alebo iná
metóda pou žitá na výpo čet ceny opätovného alebo spätného odkú-
penia sú rovnaké pre v šetky nástroje v tejto triede.
d) Okrem zmluvnej povinnosti emitenta opätovne alebo spätne
odkúpi ťnástroj za pe ňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum
nástroj neobsahuje žiadnu zmluvnú povinnos ťdodaťpeňažnú
hotovos ťalebo iné finan čné aktívum inej ú čtovnej jednotke, ani
vymeni ťfinan čné aktíva alebo finan čné záväzky s inou ú čtovnou
jednotkou za podmienok, ktoré sú pre ú čtovnú jednotku poten-
ciálne nevýhodné, a nie je zmluvou, ktorej vysporiadanie sa usku-toční alebo sa mô že uskuto čniťformou vlastných nástrojov vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky, ako je stanovené v písmene b)
definície finan čného záväzku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —227
▼M6
e) Celkové o čakávané pe ňažné toky priradite ľné k nástroju po čas
platnosti nástroja sú v podstatnej miere zalo žené na hospodárskom
výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo zmene reálnej
hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív ú čtovnej
jednotky po čas platnosti nástroja (bez zahrnutia ú činkov nástroja).
16B. Aby nástroj mohol by ťklasifikovaný ako nástroj vlastného imania,
musí ma ťvšetky uvedené znaky a emitent nesmie ma ťžiadny ďalší
finan čný nástroj alebo zmluvu, ktoré majú:
a) celkové pe ňažné toky zalo žené v podstatnej miere na hospodár-
skom výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo zmene
reálnej hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív ú čtovnej
jednotky (bez zahrnutia ú činkov takéhoto nástroja alebo zmluvy) a
b) účinok v podstatnej miere obmedzujúci alebo pevne stanovujúci
zostatkovú návratnos ťpre dr žiteľov nástroja obsahujúceho právo
preda ť.
Na ú čely uplatnenia tejto podmienky ú čtovná jednotka neberie do
úvahy nefinan čné zmluvy s dr žiteľom nástroja uvedeného v odseku
16A, ktorých zmluvné podmienky sú podobné so zmluvnýmipodmienkami rovnocennej zmluvy, ktorá sa mô že uzatvori ťmedzi
osobou inou ako dr žiteľnástroja a emitujúcou ú čtovnou jednotkou.
Ak ú č
tovná jednotka nemô žeu rčiť,že táto podmienka je splnená,
neklasifikuje nástroj obsahujúci právo preda ťako nástroj vlastného
imania.
Nástroje alebo zlo žky nástrojov, ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke
povinnos ťdoda ťdruhej strane pomerný podiel na čistých aktívach
účtovnej jednotky len v prípade likvidácie
16C. Niektoré finan čné nástroje obsahujú zmluvnú povinnos ťemitujúcej
účtovnej jednotky doda ťinej ú čtovnej jednotke pomerný podiel na
jejčistých aktívach len v prípade likvidácie. Táto povinnos ťvzniká
buďpreto, že likvidácia ur čite nastane a nastane bez toho, aby to
účtovná jednotka mohla ovplyvni ť(napríklad ú čtovná jednotka
s obmedzenou dobou trvania), alebo nie je isté, či nastane, ale je
vecou rozhodnutia dr žiteľa nástroja. Výnimkou z definície finan čného
záväzku je, že nástroj, ktorý obsahuje takýchto záväzok, je klasifiko-
vaný ako nástroj vlastného imania, ak má tieto znaky:
a) Opráv ňuje dr žiteľa na pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej
jednotky v prípade likvidácie ú čtovnej jednotky. Čisté aktíva
účtovnej jednotky sú tie aktíva, ktoré zostanú po odpo čítaní v šet-
kých ostatných nárokov na jej aktíva. Pomerný podiel sa ur čuje:
(i) rozdelením čistých aktív ú čtovnej jednotky pri likvidácii na
jednotky rovnakej hodnoty a
(ii) vynásobením tejto hodnoty po čtom jednotiek dr žaných dr ži-
teľom finan čného nástroja.
b) Nástroj je v triede nástrojov, ktorá je podriadená v šetkým ostatným
triedam nástrojov. Na to, aby bol v takejto triede, nástroj:
(i) nemá prednos ťpred ostatnými nárokmi na aktíva ú čtovnej
jednotky pri likvidácii a
(ii) nie je potrebné previes ťna iný nástroj predtým, ako sa dostane
do triedy nástrojov, ktorá je podriadená v šetkým ostatným
triedam nástrojov.
c) Všetky finan čné nástroje v triede nástrojov, ktorá je podriadená
všetkým ostatným triedam nástrojov, musia ma ťzhodnú zmluvnú
povinnos ťemitujúcej ú čtovnej jednotky doda ťpomerný podiel na
jejčistých aktívach pri likvidácii.
16D. Aby nástroj mohol by ťklasifikovaný ako nástroj vlastného imania,
musí ma ťvšetky uvedené znaky a emitent nesmie ma ťžiadny ďalší
finan čný nástroj alebo zmluvu, ktoré majú:
a) celkové pe ňažné toky zalo žené v podstatnej miere na hospodár-
skom výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo zmene
reálnej hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív ú čtovnej
jednotky (bez zahrnutia ú činkov takéhoto nástroja alebo zmluvy) a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —228
▼M6
b) účinok v podstatnej miere obmedzujúci alebo stanovujúci zostat-
kovú návratnos ťpre dr žiteľov nástroja.
Na účely uplatnenia tejto podmienky ú čtovná jednotka neberie do úvahy
nefinan čné zmluvy s dr žiteľom nástroja uvedeného v odseku 16C,
ktorých zmluvné podmienky sú podobné so zmluvnými podmienkami
rovnocennej zmluvy, ktorá sa mô že uzatvori ťmedzi osobou inou ako
držiteľnástroja a emitujúcou ú čtovnou jednotkou. Ak ú čtovná jednotka
nemô žeu rčiť,že táto podmienka je splnená, neklasifikuje nástroj obsa-
hujúci právo preda ťako nástroj vlastného imania.
Preklasifikovanie nástrojov obsahujúcich právo preda ťa nástrojov,
ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke povinnos ťdoda ťdruhej strane
pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade
likvidácie
16E. Ú čtovná jednotka klasifikuje finan čný nástroj ako nástroj vlastného
imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D od
dátumu, ke ďnástroj má v šetky znaky ustanovené v týchto odsekoch
as pĺňa podmienky uvedené tam že. Účtovná jednotka preklasifikuje
finan čný nástroj od dátumu, ke ďnástroj prestane ma ťvšetky znaky
alebo sp ĺňaťvšetky podmienky ustanovené v týchto odsekoch. Naprí-
klad v prípade, ke ďúčtovná jednotka spätne odkúpi v šetky svoje
emitované nástroje neobsahujúce právo preda ťa akéko ľvek nástroje
obsahujúce právo preda ť, ktoré zostávajú splatné, majú v šetky znaky
ustanovené v odsekoch 16A a 16B a sp ĺňajú v šetky podmienky
uvedené tam že, účtovná jednotka preklasifikuje nástroje obsahujúce
právo preda ťako nástroje vlastného imania od dátumu, ke ďspätne
odkúpi nástroje neobsahujúce právo preda ť.
16F. Ú čtovná jednotka zaú čtuje preklasifikovanie nástroja v súlade
s odsekom 16E takto:
a) Preklasifikuje nástroj vlastného imania ako finan čný záväzok od
dátumu, ke ďnástroj prestane ma ťvšetky znaky stanovené
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D alebo prestanespĺňaťpodmienky uvedené tam že. Finan čný záväzok sa ocení
v reálnej hodnote nástroja k dátumu preklasifikovania. Ú čtovná
jednotka vyká že vo vlastnom imaní akýko ľvek rozdiel medzi
účtovnou hodnotou nástroja vlastného imania a reálnou hodnotou
finan čného záväzku k dátumu preklasifikovania.
b) Preklasifikuje finan čný záväzok ako vlastné imanie od dátumu,
keďnástroj má v šetky znaky ustanovené v odsekoch 16A a 16B
alebo odsekoch 16C a 16D a sp ĺňa podmienky uvedené tam že.
Nástroj vlastného imania sa oce ňuje v ú čtovnej hodnote finan č-
ného záväzku k dátumu preklasifikovania.
▼B
Neexistencia zmluvnej povinnosti doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné
finan čné aktívum [odsek 16 písm. a)]
►M617. S výnimkou okolností uvedených v odsekoch 16A a 16B alebo
odsekoch 16C a 16D, rozhodujúcim znakom pri rozli šovaní finan čného
záväzku od nástroja vlastného imania je existencia zmluvnej povinnostijednej strany finan čného nástroja (emitenta) bu ďna dodanie pe ňažnej
hotovosti alebo iného finan čného aktíva druhej strane (dr žiteľovi), alebo
na výmenu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov s dr žiteľom za
podmienok, ktoré sú pre emitenta potenciálne nevýhodné. ◄Hoci
držiteľnástroja vlastného imania mô žeb yťoprávnený na prijatie pomer-
ného podielu dividend alebo ostatných rozdelení vlastného imania,
emitent nemá zmluvnú povinnos ťuskuto čniťtakéto rozdelenia, preto že
od neho nemo žno po žadova ťdodanie pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva druhej strane.
▼M6
18. Skôr podstata finan čného nástroja ako jeho právna forma ur čuje jeho
klasifikáciu vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej jednotky. Podstata
a právna forma sú zvy čajne konzistentné, ale nie v ždy. Niektoré finan čné
nástroje majú právnu formu vlastného imania, ale svojou podstatou sú
záväzkami, a iné mô žub yťkombináciou znakov spojených s nástrojmi
vlastného imania a znakov spojených s finan čnými záväzkami. Napríklad:
a) prioritná akcia, ktorá obsahuje povinnos ťemitenta spätne ju
odkúpi ťza pevnú alebo stanovite ľnú sumu k pevnému alebo stano-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —229
▼M6
viteľnému budúcemu dátumu, alebo dáva dr žiteľovi právo vy ža-
dovaťod emitenta spätne odkúpi ťnástroj ku konkrétnemu dátumu
alebo po ňom za pevnú alebo stanovite ľnú sumu, je finan čným
záväzkom;
b) finan čný nástroj, ktorý dáva dr žiteľovi právo na jeho vrátenie
emitentovi výmenou za pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum ( „nástroj obsahujúci právo preda ť“), je finan čným
záväzkom, s výnimkou nástrojov klasifikovaných ako nástrojevlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi
16C a 16D. Finan čný nástroj je finan čný záväzok aj v prípade, ke ď
sa suma pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva stano-
vuje na základe indexu alebo inej polo žky majúcej potenciál rastu
alebo poklesu. Existencia opcie pre dr žiteľa umo žňujúca vráti ť
nástroj emitentovi spä ťza pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum znamená, že nástroj obsahujúci právo preda ťje v súlade
s definíciou finan čného záväzku, okrem tých nástrojov, ktoré sú
klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi
16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Napríklad otvorené podie-
lové fondy, investi čné fondy, partnerstvá a niektoré dru žstvá mô žu
poskytova ť
ich dr žiteľom alebo členom právo na odkúpenie ich
podielov emitentom kedyko ľvek výmenou za pe ňažnú hotovos ť,
čo má za následok, že podiely dr žiteľov podielov alebo členov
sú klasifikované ako finan čné záväzky, s výnimkou nástrojov
klasifikovaných ako nástroje vlastného imania v súlades odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Klasifikácia
ako finan čný záväzok v šak nebráni pou žívaťopisné charakteri-
stiky, akými sú napríklad „hodnota čistých aktív priradite ľná dr ži-
teľom podielov “a„zmena v hodnote čistých aktív priradite ľná
držiteľom podielov “vúčtovnej závierke ú čtovnej jednotky, ktorá
nemá vlastné imanie (napríklad niektoré podielové fondy
a investi čné fondy, pozri názorný príklad 7) alebo pou žívaniu
dodato čných zverejnení, aby sa ukázalo, že celkové členské
podiely obsahujú polo žky, ako sú fondy zodpovedajúce definícii
vlastného imania a nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré nezod-
povedajú tejto definícii (pozri názorný príklad 8).
19. Ak ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo vyhnú ťsa dodaniu
peňaž
nej hotovosti alebo iného finan čného aktíva na vysporiadanie
zmluvnej povinnosti, záväzok zodpovedá definícii finan čného
záväzku, s výnimkou nástrojov klasifikovaných ako nástroje vlastnéhoimania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D.Napríklad:
▼B
a) obmedzením schopnosti ú čtovnej jednotky splni ťzmluvný
záväzok, ako je napríklad nedostato čný prístup k cudzej mene
alebo potreba získa ťschválenie na zaplatenie od regula čného
orgánu, sa neru ší zmluvný záväzok ú čtovnej jednotky alebo
zmluvné právo dr žiteľa daného nástroja;
b) zmluvná povinnos ť, ktorá je podmienená, že si protistrana musí
uplatni ťsvoje práva na odkúpenie, je finan čným záväzkom,
preto žeúčtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo vyhnú ťsa
dodaniu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva.
20. Finan čný nástroj, ktorý vyslovene neustanovuje zmluvnú povinnos ť
na dodanie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, mô že
ustanovi ťzáväzok nepriamo prostredníctvom svojich zmluvných
termínov a podmienok. Napríklad:
a) finan čný nástroj mô že obsahova ťnefinan čný záväzok, ktorý sa
musí vysporiada ťvýlučne v tom prípade, ak ú čtovná jednotka
nie je schopná realizova ťrozdelenia alebo spätne odkúpi ťnástroj.
Ak sa ú čtovná jednotka mô že vyhnú ťprevodu pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva len tým, že vysporiada nefinan čný
záväzok, finan čný nástroj je finan čným záväzkom;
b) finan čný nástroj je finan čným záväzkom v prípade, ak sa ustano-
vuje, že pri vysporiadaní ú čtovná jednotka dodá bu ď:
i) pe ňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum alebo
ii) svoje vlastné akcie, ktorých hodnota je ur čená tak, že
významne presahuje hodnotu pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —230
▼B
Hoci ú čtovná jednotka nedisponuje vyslovene uvedenou zmluvnou
povinnos ťou doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum,
hodnota mo žnosti úhrady akciami je taká, žeúčtovná jednotka
zrealizuje vysporiadanie pe ňažnou hotovos ťou. V ka ždom prípade
má dr žiteľv podstate zaru čený príjem sumy, ktorý sa minimálne
rovná mo žnosti úhrady formou pe ňažnej hotovosti (pozri odsek
21).
Vysporiadanie vlastnými nástrojmi vlastného imania ú čtovnej jednotky
[odsek 16 písm. b)]
21. Zmluva nie je nástrojom vlastného imania len z dôvodu, žem ô že
vyústi ťdo prijatia alebo dodania vlastného nástroja vlastného imania
účtovnej jednotky. jednotka mô že disponova ťzmluvným právom
alebo povinnos ťou prija ťalebo doda ťurčitý po čet vlastných akcií
alebo iných nástrojov vlastného imania, ktoré sa mení tak, že reálna
hodnota vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky, ktoré
sa majú prija ťalebo doda ť, sa rovná vý ške zmluvného práva alebo
záväzku. Takéto zmluvné právo alebo záväzok sa mô žu týka ťpevnej
sumy alebo sumy, ktorá sa čiastočne alebo ako celok mení v závislosti
od zmien premenných iných, ako je trhová cena vlastných nástrojov
vlastného imania ú čtovnej jednotky (napríklad úroková miera, cena
komodity alebo cena finan čného nástroja). Ako dva príklady mô žu
slúžiťa) zmluva na dodanie takého po čtu vlastných nástrojov vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná 100 CU (*),
a b) zmluva na dodanie takého po čtu vlastných nástrojov vlastného
imania ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná hodnote 100 uncí
zlata. Takáto zmluva predstavuje finan čný záväzok ú čtovnej jednotky
aj napriek tomu, žeh oú čtovná jednotka musí alebo mô že vysporiada ť
dodaním svojich vlastných nástrojov vlastného imania. Nejde o nástroj
vlastného imania, preto žeúčtovná jednotka pou žíva premenlivé mno ž-
stvo svojich vlastných nástrojov vlastného imania na ú čely vysporia-
dania zmluvy. Preto zmluva nevyjadruje zostávajúci podiel na aktí-
vach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých jej záväzkov.
►M622. S výnimkou ustanovenia v uvedeného v odseku 22A je
zmluva, ktorú vysporiada ú čtovná jednotka (prijatím alebo) dodaním
pevného po čtu svojich vlastných nástrojov vlastného imania výmenou
za pevnú sumu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva,
nástrojom vlastného imania. Napríklad ◄emitovaná opcia na
akciu, ktorá dáva zmluvnej protistrane právo na nákup pevnéhopočtu akcií ú čtovnej jednotky za pevnú cenu alebo za pevne stano-
vený objem istiny dlhopisu, je nástrojom vlastného imania. Zmeny
v reálnej hodnote zmluvy vyplývajúce zo zmien trhových úrokových
sadzieb, ktoré nemajú vplyv na objem pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva, ktoré sa má zaplati ťalebo prija ť, alebo po čet
nástrojov vlastného imania, ktoré sa majú prija ťalebo doda ť, pri
vysporiadaní zmluvy, nebránia tomu, aby sa zmluva nepova žovala
za nástroj vlastného imania. Akáko ľvek prijatá úhrada (napríklad
prijatá prémia za vypísanú opciu alebo warrant na vlastné akcieúčtovnej jednotky) priamo zvy šuje vlastné imanie. Akáko ľvek zapla-
tená úhrada (napríklad zaplatená prémia za nakúpenú opciu) sa odpo-
čítava priamo z vlastného imania. Zmeny v reálnej hodnote nástroja
vlastného imania sa v ú čtovnej závierke nevykazujú.
▼M6
22A. Ak vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky, ktoré má
účtovná jednotka prija ťalebo doda ťpri vysporiadaní zmluvy, sú
finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré majú v šetky znaky
ustanovené v odsekoch 16A a 16B a sp ĺňajú podmienky uvedené
tamže, alebo nástroje, ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke povinnos ť
dodaťdruhej strane pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej
jednotky len v prípade likvidácie a majú v šetky znaky ustanovené
v odsekoch 16C a 16D a sp ĺňajú podmienky uvedené tam že, zmluva
je finan čné aktívum alebo finan čný záväzok. Patrí sem aj zmluva,
ktorú ú čtovná jednotka vysporiada prijatím alebo dodaním pevného
počtu takýchto nástrojov výmenou za pevnú sumu pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva.
▼B
►M623. S výnimkou okolností opísaných v odsekoch 16A a 16B alebo
odsekoch 16C a 16D, zmluva, ktorá obsahuje záväzok ú čtovnej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —231
(*) V tomto štandarde sa pe ňažné sumy uvádzajú v „menových jednotkách “(CU).
▼B
jednotky kúpi ťsvoje vlastné nástroje vlastného imania za pe ňažnú
hotovos ťalebo za iné finan čné aktívum, dáva základ vzniku finan č-
ného záväzku vo vý ške sú časnej hodnoty sumy spätného odkúpenia
(napríklad vo vý ške sú časnej hodnoty forwardovej ceny spätného
odkúpenia, op čnej realiza čnej ceny alebo inej sumy spätného odkú-
penia). Je to aj v prípade, ke ďsamotná zmluva je nástrojom vlastného
imania. Napríklad ◄ide o záväzok ú čtovnej jednotky nakúpi ť
v rámci forwardovej zmluvy svoje vlastné nástroje vlastného imaniaza pe ňažnú hotovos ť.K eďsa finan čný záväzok prvotne vykazuje
podľa IAS 39, jeho reálna hodnota (sú časná hodnota sumy spätného
odkúpenia) sa preklasifikuje z vlastného imania. Následne sa finan čný
záväzok ocení v súlade s IAS 39. Ak platnos ťzmluvy uplynie bez
dodania, ú čtovná hodnota finan čného záväzku sa preklasifikuje do
vlastného imania. Zmluvná povinnos ťúčtovnej jednotky kúpi ťsvoje
vlastné nástroje vlastného imania spôsobuje vznik finan čného záväzku
na sú časnú hodnotu sumy spätného odkúpenia, aj ke ďje povinnos ť
nákupu podmienená, že si právo na spätné odkúpenie uplat ňuje proti-
strana (napríklad ide o vypísanú predajnú opciu, ktorá dáva zmluvnej
protistrane právo preda ťvlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej
jednotky za pevnú cenu).
24. Zmluva, ktorej vysporiadanie sa bude realizova ťprijatím alebo
dodaním pevného po čtu vlastných nástrojov vlastného imania
úč
tovnej jednotky výmenou za premenlivú sumu pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva, je finan čným aktívom alebo finan čným
záväzkom. Príkladom je zmluva na dodanie 100 vlastných nástrojov
vlastného imania ú čtovnej jednotky výmenou za sumu pe ňažnej hoto-
vosti, ktorej hodnota sa rovná hodnote 100 uncí zlata.
Ustanovenia o podmienenom vysporiadaní
▼M6
25. Finan čný nástroj mô žeo dú čtovnej jednotky vy žadova ťdodanie
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva alebo iné vysporia-
danie spôsobom, že by to bol finan čný záväzok, v prípade nastania
alebo nenastania neistých budúcich udalostí (alebo ako výsledok neis-tých okolností), ktoré emitent ani dr žiteľnástroja nemô žu ovplyvni ť,
akými sú napríklad zmena indexu akciového trhu, indexu spotrebite ľ-
ských cien, úrokovej sadzby alebo da ňových po žiadaviek, alebo
budúce výnosy emitenta, čistý zisk emitenta alebo jeho pomer dlhu
k vlastnému imaniu. Emitent takéhoto nástroja nemá bezpodmiene čné
právo vyhnú ťsa dodaniu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného
aktíva (alebo inak ho vysporiada ťspôsobom, že by bol finan čným
záväzkom). Preto ide o finan čný záväzok emitenta, okrem prípadov,
keď:
a) tá časťustanovenia o podmienenom vysporiadaní, ktorá by mohla
vyžadova ťvysporiadanie formou pe ňažnej hotovosti alebo iného
finan čného aktíva (alebo inak spôsobom, že by bol finan čným
záväzkom), nie je reálna,
b) od emitenta sa mô žev yžadova ťvysporiadanie záväzku pe ňažnou
hotovos ťou alebo iným finan čným aktívom (alebo iné vysporia-
danie spôsobom, že by bol finan čným záväzkom) len v prípade
likvidácie emitenta, alebo
c) nástroj má v šetky znaky a sp ĺňa podmienky uvedené v odsekoch
16A a 16B.
▼B
Volite ľné mo žnosti vysporiadania
26. Ak derivátový finan čný nástroj dáva jednej strane mo žnosťvybra ťsi
jeho vysporiadanie (napríklad emitent alebo dr žiteľsi mô žu zvoli ť
vysporiadanie v čistom formou pe ňažnej hotovosti alebo formou
výmeny akcií za pe ňažnú hotovos ť), ide o finan čné aktívum alebo
finan čný záväzok okrem prípadov, ak by v šetky alternatívy vysporia-
dania vyústili do jeho zaradenia medzi nástroje vlastného imania.
27. Príkladom derivátového finan čného nástroja s vo ľbou vysporiadania,
ktorý predstavuje finan čný záväzok, je opcia na akcie, ktorú sa mô že
emitent rozhodnú ťvysporiada ťvčistom vo forme pe ňažnej hotovosti
alebo výmenou svojich vlastných akcií za pe ňažnú hotovos ť. Podobne
aj niektoré zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čnej polo žky výmenou
za vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky patria do2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —232
▼B
pôsobnosti tohto štandardu, preto že ich mo žno vysporiada ťbuď
dodaním nefinan čnej polo žky, alebo vysporiadaním v čistom vo
forme pe ňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom (pozri
odseky 8 a ž10). Takéto zmluvy sa pova žujú za finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky a nie za nástroje vlastného imania.
Zložené finan čné nástroje (pozri aj odseky AG30 a žAG35
a ilustratívne príklady 9 a ž12)
28. Emitent nederivátového finan čného nástroja vyhodnotí podmienky
finan čného nástroja s cie ľom ur čiť,či takýto nástroj obsahuje aj
komponent záväzku aj komponent vlastného imania. Tieto kompo-nenty sa klasifikujú oddelene ako finan čné záväzky, finan čné aktíva
alebo nástroje vlastného imania v súlade s odsekom 15.
29. Ú čtovná jednotka vykazuje oddelene tie komponenty finan čného
nástroja, ktoré a) tvoria finan čný záväzok ú čtovnej jednotky a b)
dávajú dr žiteľovi nástroja mo žnosťjeho konverzie do formy nástroja
vlastného imania ú čtovnej jednotky. Napríklad dlhopis alebo podobný
nástroj zamenite ľný dr žiteľom na pevný po čet kme ňových akcií
účtovnej jednotky je zlo ž
eným finan čným nástrojom. Z poh ľadu
účtovnej jednotky je takýto nástroj zlo žený z dvoch komponentov:
finan čného záväzku (zmluvná dohoda na dodanie pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva) a nástroja vlastného imania (kúpna
opcia poskytujúca dr žiteľovi nástroja právo v ur čitom špecifikovanom
časovom období zameni ťho za pevný po čet kme ňových akcií
účtovnej jednotky). Ekonomický ú činok emisie takéhoto nástroja je
v podstate ten istý ako sú časná emisia dlhového nástroja
s ustanovením o skor šom vysporiadaní a oprávneniami kúpi ť
kmeňové akcie, alebo emisia dlhového nástroja s odlu čiteľnými
oprávneniami na nákup akcií. Preto vo v šetkých prípadoch emitent
prezentuje vo svojej súvahe komponenty záväzku a komponenty vlast-
ného imania osobitne.
30. Klasifikácia komponentov záväzku a komponentov vlastného imania
konvertibilného nástroja sa neupravuje v dôsledku zmenyv pravdepodobnosti, žes am o žnosťkonverzie opcie uplatní, dokonca
aj vtedy, ak sa uplatnenie mo žnosti mô že zda ťniektorým dr žiteľom
ako ekonomicky výhodné. Dr žitelia nemusia v ždy kona ťspôsobom,
ktorý by bol o čakávaný, preto že napríklad da ňové dôsledky vyplýva-
júce z konverzie mô žub yťrôzne pre jednotlivých dr žite
ľov. Navy še
pravdepodobnos ťkonverzie sa bude z času na čas meni ť. Zmluvný
záväzok ú čtovnej jednotky uskuto čniťbudúce platby zostáva splatný,
ažkým nie je zru šený v dôsledku konverzie, v dôsledku splatnosti
nástroja alebo nejakej inej transakcie.
31. IAS 39 sa zaoberá oce ňovaním finan čných aktív a finan čných
záväzkov. Nástroj vlastného imania je nástroj, ktorý vyjadruje zostá-
vajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých jej
záväzkov. Preto, ke ďsa prvotná ú čtovná hodnota zlo ženého finan č-
ného nástroja prira ďuje ku komponentom vlastného imania a záväzku,
ku komponentu vlastného imania je priradená suma, ktorá ostane po
odpo čítaní sumy samostatne ur čenej pre komponent záväzku od
reálnej hodnoty nástroja ako celku. Hodnota prvkov derivátu (naprí-klad kúpna opcia) vlo žených do zlo ženého finan čného nástroja iných
ako komponent vlastného imania (napríklad mo žnosťkonverzie na
vlastné imanie) sa zah ŕňa do komponentu záväzku. Sú čet účtovných
hodnôt priradených komponentom záväzku a komponentom vlastnéhoimania pri prvotnom vykázaní sa v ždy rovná reálnej hodnote, ktorá by
bola pripísaná nástroju ako celku. Z prvotného oddeleného vykázania
komponentov nástroja nevzniká zisk ani strata.
32. Pod ľa prístupu uvedeného v odseku 31 emitent dlhopisu zamenite ľ-
ného na kme ňové akcie najskôr ur číúčtovnú hodnotu komponentu
záväzku tak, žeu rčí reálnu hodnotu podobného záväzku (vrátane
akýchko
ľvek vlo žených prvkov derivátu nevz ťahujúcich sa na kompo-
nent vlastného imania), ktorý nemá pridru žený komponent vlastného
imania. Ú čtovná hodnota nástroja vlastného imania reprezentovaná
možnosťou konverzie nástroja na kme ňové akcie sa potom ur čí odpo-
čítaním reálnej hodnoty finan čného záväzku od reálnej hodnoty zlo že-
ného finan čného nástroja ako celku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —233
▼B
Vlastné akcie (pozri aj odsek AG36)
33. Ak ú čtovná jednotka znovu odkúpi svoje vlastné nástroje vlastného
imania, tieto nástroje ( „vlastné akcie “) sa odpo čítajú od vlastného
imania. Zisk alebo strata sa z nákupu, predaja, emisie alebo zru šenia
vlastných kapitálových nástrojov ú čtovnej jednotky nevykazujú.
Takéto vlastné akcie mô že kúpi ťad ržaťúčtovná jednotka alebo iný
člen konsolidovanej skupiny. Zaplatené alebo prijaté úhrady sa vyka-
zujú priamo vo vlastnom imaní.
34. Suma dr žaných vlastných akcií sa zverejní oddelene bu ďv rámci
súvahy, alebo v poznámkach, a to v súlade s IAS 1 Prezentácia
účtovnej závierky .Účtovná jednotka uvedie zverejnenie v súlade
s IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách v prípade, ak ú čtovná
jednotka odkúpi svoje vlastné nástroje vlastného imania od spriazne-ných osôb.
Úrok, dividendy, straty a zisky (pozri aj odsek AG37)
35. Úrok, dividendy, straty a zisky týkajúce sa finan čného nástroja alebo
komponentu, ktorý je finan čným záväzkom, sa vykazujú ako výnos
alebo náklad vo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄. Rozde-
lenia dr žiteľom nástroja vlastného imania ú čtovná jednotka zaú čtuje
priamo na ťarchu vlastného imania v čistom po zoh ľadnení akého-
koľvek ú žitku z dane z príjmov. Transak čné náklady z transakcií vo
vlastnom imaní sa zaú čtujú ako zní ženie vlastného imania v čistom po
zohľadnení akéhoko ľvek ú žitku z dane z príjmov.
36. Klasifikácia finan čného nástroja ako finan čného záväzku alebo ako
nástroja vlastného imania ur čuje, či sa úrok, dividendy, straty
a zisky týkajúce sa tohto nástroja vykazujú ako výnos alebo náklad
vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄. Preto sa platby dividend
z akcií celkovo vykázaných ako záväzky vykazujú ako náklady týmistým spôsobom ako úrok z dlhopisu. Podobne zisky a straty súvisiaceso spätným odkúpením alebo refinancovaním finan čných záväzkov sa
vykazujú v hospodárskom výsledku, zatia ľčo spätné odkúpenie alebo
refinancovanie nástrojov vlastného imania sa vykazuje ako zmeny vovlastnom imaní. Zmeny v reálnej hodnote nástroja vlastného imania savúčtovnej závierke nevykazujú.
37. Ú čtovnej jednotke pri emisii alebo odkúpení vlastných nástrojov vlast-
ného imania zvy čajne vznikajú rôzne náklady. Tieto náklady mô žu
zahŕňaťregistra čné a iné povinné poplatky, sumy platené právnym,
účtovným a iným odborným poradcom, náklady na tla ča kolky.
Transak čné náklady z transakcie s vlastným imaním sa ú čtujú ako
zníženie vlastného imania (po odpo čítaní ú žitkov dane z príjmov)
do rozsahu, v akom ide o prírastkové náklady priamo priradite ľné
ku transakcii s vlastným imaním, ktorým by sa inak dalo vyhnú ť.
Náklady z transakcie s vlastným imaním, od ktorej sa odstúpilo, sa
vykazujú ako náklad.
38. Transak čné náklady týkajúce sa emisie zlo ženého finan čného nástroja
sa priradia ku komponentom záväzku a vlastného imania nástrojav pomere ku alokácii príjmov z emisie. Transak čné náklady, ktoré
majú vz ťah k viac ako jednej transakcii (napríklad náklady súbe žnej
ponuky niektorých akcií a kótovania iných akcií na burze) sa priradiak týmto transakciám pou žitím základu alokácie, ktorý je racionálny
a konzistentný s podobnými transakciami.
39. Suma transak čných nákladov zaú čtovaných ako zní ženie vlastného
imania po čas obdobia sa zverejní osobitne pod ľa IAS 1. Súvisiaca
suma dane z príjmov vykázaná priamo vo vlastnom imaní sa za člení
do celkovej sumy splatnej a odlo ženej dane z príjmov, ktorá sa ú čtuje
naťarchu alebo v prospech vlastného imania a zverej ňuje sa v zmysle
IAS 12 Dane z príjmov .
40. Dividendy klasifikované ako náklady sa mô
žu prezentova ťvo
►M5výkaz komplexného výsledku alebo samostatný výkaz ziskov
a strát (ak sa prezentuje) ◄buďs úrokom z ostatných záväzkov,
alebo ako osobitná polo žka. Okrem po žiadaviek tohto štandardu je
zverej ňovanie úrokov a dividend predmetom po žiadaviek štandardov
IAS 1 a IFRS 7. Za niektorých okolností, v dôsledku rozdielov medziúrokmi a dividendami s oh ľadom na zále žitosti, ako je da ňová odpo-
čítateľnosť, je vhodné ich zverejni ťoddelene vo ►
M5výkaz
komplexného výsledku alebo samostatný výkaz ziskov a strát (ak sa2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —234
▼B
prezentuje) ◄. Zverejnenia vplyvu dane sa vykonávajú v súlade
s IAS 12.
41. Zisky a straty súvisiace so zmenami ú čtovnej hodnoty finan čného
záväzku sa vykazujú ako výnos alebo náklad vo výkaze ►M5komplex-
ného výsledku ◄,a jk e ďsa týkajú nástroja obsahujúceho právo na
zostávajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky výmenou za pe ňažnú
hotovos ťalebo iné finan čné aktívum [pozri odsek 18 písm. b)]. V súlade
sI A S1ú čtovná jednotka prezentuje zisk alebo stratu vyplývajúcu
z precenenia takéhoto nástroja osobitne vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄, ak je to relevantné na vysvetlenie výkonnosti ú čtovnej
jednotky.
Kompenzovanie finan čného aktíva a finan čného záväzku (pozri aj
odseky AG38 a AG39)
42. Finan čné aktívum a finan čný záväzok sa kompenzujú a v súvahe sa
vykazuje čistá hodnota vtedy a len vtedy, ak ú čtovná jednotka:
a) má v sú časnosti zo zákona vynútite ľné právo kompenzova ťvyká-
zané sumy a
b) má zámer bu ďvysporiada ťaktívum a záväzok na čistom základe
alebo realizova ťaktívum a vysporiada ťzáväzok sú časne;
Pri ú čtovaní prevodu finan čného aktíva, ktorý nesp ĺňa podmienky na
ukon čenie vykazovania, ú čtovná jednotka nekompenzuje prevedené
aktívum a súvisiaci záväzok (pozri IAS 39 odsek 36).
43. Tento štandard vy žaduje prezentáciu finan čných aktív a finan čných
záväzkov na čistom základe, ak to odzrkad ľuje o čakávané budúce
peňažné toky ú čtovnej jednotky z vysporiadania dvoch alebo viac-
erých samostatných finan čných nástrojov. Ke ďúčtovná jednotka má
právo prija ťalebo plati ťjedinú čistú sumu a má zámer to urobi ť,
v kone čnom dôsledku má iba jediné finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok. Za iných okolností sa finan čné aktíva a finan čné záväzky
prezentujú oddelene jeden od druhého v súlade s ich charakteristikamiako zdroje alebo záväzky ú čtovnej jednotky.
44. Kompenzovanie vykázaného finan čného aktíva a finan čného záväzku
a prezentácia čistej sumy sa odli šuje od ukon čenia vykazovania
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku. Aj ke ďkompenzácia
nespôsobuje vykazovanie zisku alebo straty, ukon čenie vykazovania
finan čného nástroja nevyús ťuje len do odstránenia predtým vykázanej
položky zo súvahy, ale tak isto mô žem a ťza následok vykázanie
zisku alebo straty.
45. Právo na kompenzáciu je dl žníkovým zákonným právom, vyplýva-
júcim zo zmluvy alebo iným spôsobom, vysporiada ťalebo inak elimi-
novaťcelú alebo časťsumy splatnej verite ľovi pou žitím oproti tejto
sume sumu splatnú od verite ľa. Za mimoriadnych okolností mô žem ať
dlžník zákonné právo pou žiťsumu splatnú od tretej strany oproti
sume splatnej verite ľovi za predpokladu, že existuje dohoda medzi
tromi ú častníkmi, ktorá jasne stanovuje dl žníkovo právo na kompen-
záciu. Ke ďže právo na kompenzáciu je zákonné právo, okolnosti
podporujúce toto právo sa mô žu v jednotlivých jurisdikciách odli-
šovaťa pozornos ťsa musí venova ťplatným právnym ustanoveniam
týkajúcim sa vz ťahu medzi zmluvnými stranami.
46. Existencia vynútite ľného práva na kompenzáciu finan čného aktíva
a finan čného záväzku má vplyv na práva a povinnosti spojené
s finan čným aktívom a finan čným záväzkom a mô že vplýva ťna
vystavenie sa ú čtovnej jednotky úverovému riziku a riziku likvidity.
Existencia práva sama o sebe v šak nie je dostato čným základom na
kompenzáciu. Pri absencii zámeru uplatni ťprávo alebo vysporiada ť
súčasne, ve ľkosťačasová následnos ťbudúcich pe ňažných tokov
účtovnej jednotky nie je ovplyvnená. Ke ďúčtovná jednotka zamý šľa
uplatni ťprávo alebo vysporiada ťsúčasne, prezentácia aktíva
a záväzku v čistej hodnote odrá ža vhodnej šie ve ľkosťan ačasovanie
očakávaných budúcich pe ňažných tokov, ako aj riziká, ktorým sú tieto
peňažné toky vystavené. Zámer jedného alebo oboch ú častníkov
vysporiada ťnačistom základe bez zákonného práva tak kona ťnie
je dostato čný na vykonanie kompenzácie, preto že práva a povinnosti
spojené s individuálnym finan čným aktívom a finan čným záväzkom
zostávajú nezmenené.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —235
▼B
47. Zámery ú čtovnej jednotky v súvislosti s vysporiadaním konkrétnych
aktív a záväzkov mô žub yťovplyvnené jej be žnými podnikate ľskými
praktikami, po žiadavkami finan čných trhov a ostatnými okolnos ťami,
ktoré mô žu limitova ťschopnos ťvysporiadania v čistom alebo
súčasne. Ak má ú čtovná jednotka právo na kompenzáciu, ale nemá
záujem o vysporiadanie v čistom alebo o realizáciu aktíva a sú časné
vysporiadanie záväzku, vplyv tohto práva na vystavenie sa úverovémuriziku z poh ľadu ú čtovnej jednotky sa zverej ňuje v súlade s odsekom
36štandardu IFRS 7.
48. Sú časné vysporiadanie dvoch finan čných nástrojov sa mô že usku-
točniťnapríklad prostredníctvom činnosti zú čtovacieho ústavu na
organizovanom finan čnom trhu alebo prostredníctvom priamej
výmeny. V takýchto podmienkach sa pe ňažné toky v kone čnom
dôsledku rovnajú jedinej čistej sume a neexistuje žiadne úverové
riziko alebo riziko likvidity. Za iných okolností mô žeúčtovná
jednotka vysporiada ťdva nástroje prijatím a platením samostatných
súm, pri čom sa vystavuje úverovému riziku v celkovej ve ľkosti aktíva
alebo riziku likvidity v celkovej ve ľkosti záväzku. Takéto vystavenia
sa riziku mô žub yťvýznamné, aj ke ď
relatívne krátkodobo. Preto sa
realizácia finan čného aktíva a vysporiadanie finan čného záväzku
považujú za sú časné len vtedy, ak sa transakcie uskuto čnia v ten
istý okamih.
49. Podmienky ustanovené v odseku 42 nie sú vo v šeobecnosti splnené
a kompenzácia je zvy čajne nevhodná, ak:
a) nieko ľko odli šných finan čných nástrojov sa pou žíva na napodob-
nenie znakov jediného finan čného nástroja ( „syntetický nástroj “);
b) finan čné aktíva a finan čné záväzky vznikajú z finan čných
nástrojov, ktoré majú rovnaké vystavenie prvotnému riziku (naprí-
klad, aktíva a záväzky v rámci portfólia forwardových zmlúv alebo
iných derivátových nástrojov), ale zah ŕňajú rôzne protistrany;
c) finan čné alebo iné aktíva sú zalo žené ako kolaterál za finan čné
záväzky bez regresu;
d) finan čné aktíva sú ulo žené dl žníkom do správcovstva s cie ľom
splniťzáväzok bez toho, žeb yu žboli akceptované verite ľom
pri vysporiadaní záväzku (napríklad dohoda o umorovacom
fonde), alebo
e) očakáva sa, že záväzky vznikajúce ako výsledok udalostí spôso-
bujúcich straty uhradí tretia strana na základe nároku uplatneného
podľa poistnej zmluvy.
50. Ú čtovná jednotka, ktorá uskuto čňuje nieko ľko transakcií s finan čným
nástrojom s jedinou protistranou, mô že uzavrie ť„hlavnú dohodu
o vzájomnom zapo čítaní“s touto protistranou. Takáto dohoda posky-
tuje jediné čisté vysporiadanie v šetkých finan čných nástrojov pokry-
tých dohodou v prípade neplnenia si povinnosti alebo ukon čenia
ktorejko ľvek zmluvy. Takéto dohody be žne pou žívajú finan čné in šti-
túcie s cie ľom poskytnú ťochranu proti strate v prípade bankrotu
alebo iných okolností, ktorých výsledkom je neschopnos ťzmluvnej
protistrany splni ťsi svoje záväzky. Hlavná dohoda o vzájomnom
započítaní be žne vytvára právo kompenzácie, ktoré sa stáva vynúti-
teľné a ovplyv ňuje realizáciu alebo vysporiadanie jednotlivých finan č-
ných aktív a finan čných záväzkov len následkom špecifikovaného
prípadu neplnenia si povinnosti alebo za iných okolností, ktorých
vznik sa neo čakáva pri be žnom chode podnikania. Hlavná dohoda
o vzájomnom zapo čítaní nevytvára základ na kompenzáciu dovtedy,
kým nie sú splnené obe kritériá uvedené v odseku 42. Ke ďfinan čné
aktíva a finan čné záväzky, ktoré sú predmetom hlavnej dohody
o vzájomnom zapo čítaní, nie sú zapo čítané, vplyv dohody na vysta-
venie sa ú čtovnej jednotky úverovému riziku sa zverej ňuje v súlade
s odsekom 36 štandardu IFRS 7.
ZVEREJ ŇOVANIE
51.–95. [Vypú šťa sa.]2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —236
▼M8
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
▼B
96. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Účtovná jednotka neuplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005, pokia ľtakisto neuplat ňuje IAS 39
(vydaný v decembri 2003), vrátane zmien a dplnení vydaných v marci
2004. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, túto skuto čnosťzverejní.
▼M6
96A. Finan čné nástroje obsahujúce právo preda ťa povinnosti vznikajúce
pri likvidácii (zmeny a doplnenia IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári
2008 vy žadovali, aby sa finan čné nástroje, ktoré obsahujú v šetky
znaky ustanovené v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C
a 16D a sp ĺňajú podmienky uvedené tam že, klasifikovali ako nástroj
vlastného imania, zmenili a doplnili odseky 11, 16, 17 a ž19, 22, 23,
25, AG13, AG14 a AG27 a vlo žili odseky 16A a ž16F, 22A, 96B,
96C, 97C, AG14A a žAG14J a AG29A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná
jednotka uplat ňuje zmeny na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosť
as účasne uplat ňuje súvisiace zmeny a doplnenia IAS 1, IAS 39, IFRS
7 a IFRIC 2.
96B V dokumente Finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť
a povinnosti vznikajúce pri likvidácii sa zaviedla výnimka v podobe
obmedzeného rozsahu pôsobnosti; ú čtovná jednotka preto neuplat ňuje
túto výnimku analogicky.
96C Klasifikácia nástrojov, na ktoré sa vz ťahuje táto výnimka, sa obme-
dzuje na zaú čtovanie takéhoto nástroja pod ľa IAS 1, IAS 32, IAS 39
a IFRS 7. Takýto nástroj sa nepova žuje za nástroj vlastného imania
podľa iného návodu, napríklad pod ľa IFRS 2 Platby na základe
podielov .
▼B
97. Tento štandard sa uplat ňuje so spätnou platnos ťou.
▼M5
97A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 40.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M12
97B. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy v roku 2008) vypustil odsek 4 písm. c). Ú čtovná jednotka
uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi-
dovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedená zmena a doplnenie
sa takisto uplat ňuje na toto skor šie obdobie.
▼M6
97C. Ke ďúčtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia uvedené v odseku
96A, je povinná rozdeli ťzložený finan čný nástroj, ktorý obsahuje
povinnos ťdodaťdruhej strane pomerný podiel na čistých aktívach
účtovnej jednotky len v prípade likvidácie, na samostatnú zlo žku
záväzku a zlo žku vlastného imania. Ak zlo žka záväzku u žnie je
splatná, retrospektívne uplatnenie týchto zmien a doplnení IAS 32
bude znamena ťoddelenie dvoch zlo žiek vlastného imania. Prvou
zložkou by mal by ťnerozdelený zisk a predstavoval by súhrnný
úrok naakumulovaný zo zlo žky záväzku. Druhú zlo žku bude pred-
stavova ťzložka pôvodného vlastného imania. Ú čtovná jednotka
preto nemusí odde ľovaťtieto dve zlo žky, ak zlo žka záväzku u žnie
je splatná k dátumu uplatnenia týchto zmien a doplnení.
▼M8
97D. Odsek 4 bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vydanými
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu
a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosťa uplatní na2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —237
▼M8
toto skor šie obdobie zmeny a doplnenia odseku 3 IFRS 7, odseku 1
IAS 28 a odseku 1 IAS 31, vydané v máji 2008. Ú čtovná jednotka má
povolené uplat ňovaťtúto zmenu a doplnenie prospektívne.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
98. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 32 Finan čné nástroje: zverejnenie
a prezentácia revidovaný v roku 2000 (1).
99. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:
a) SIC-5 Klasifikácia finan čných nástrojov –ustanovenia
o podmienenom vysporiadaní ;
b) SIC-16 Akciový kapitál –znovuzískané vlastné nástroje vlastného
imania (vlastné akcie) a
c) SIC-17 Vlastné imanie –náklady na transakciu s vlastným imaním .
100. Týmto štandardom sa ru ší návrh interpretácie SIC D34 Finan čné
nástroje –Nástroje alebo práva spätne odkúpite ľné od dr žiteľa.
Dodatok A
NÁVOD NA UPLATNENIE
IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
AG1. V tomto návode na uplatnenie sa vysvet ľuje uplat ňovanie konkrétnych
aspektov tohto štandardu.
AG2. Tento štandard sa nezaoberá vykazovaním alebo oce ňovaním finan č-
ných nástrojov. Po žiadavky na vykazovanie a oce ňovanie finan čných
aktív a finan čných záväzkov sú uvedené v IAS 39.
DEFINÍCIE (ODSEKY 11 A Ž14)
Finan čné aktíva a finan čné záväzky
AG3. Mena (pe ňažná hotovos ť) je finan čné aktívum, preto že predstavuje
prostriedok výmeny a je preto základom, pod ľa ktorého sú v šetky
transakcie oce ňované a vykazované v ú čtovnej závierke. Vklad
peňažnej hotovosti v banke alebo podobnej finan čnej in štitúcii je
finan čným aktívom, preto že predstavuje zmluvné právo vkladate ľa
na získanie pe ňažnej hotovosti z in štitúcie, alebo na vystavenie šeku
alebo podobného nástroja oproti zostatku v prospech verite ľa pri
úhrade finan čného záväzku.
AG4. Be žné príklady finan čných aktív predstavujúcich zmluvné právo na
prijatie pe ňažnej hotovosti v budúcnosti a príslu šných finan čných
záväzkov, predstavujúcich zmluvný záväzok na dodanie pe ňažnej
hotovosti v budúcnosti, sú:
a) záväzky a poh ľadávky z obchodného styku;
b) zmenky k inkasu a splatné zmenky;
c) úverové poh ľadávky a záväzky a
d) poh ľadávky a záväzky z dlhopisov.
Vk a ždom prípade zmluvné právo jednej strany na prijatie (alebo
povinnosti na platenie) pe ňažnej hotovosti sa spája so zodpovedajúcou
povinnos ťou inej zmluvnej strany na platenie (alebo práva na prijatie).
AG5. Iným typom finan čného nástroja je taký nástroj, pre ktorý je ekono-
mický ú žitok, ktorý sa má prija ťalebo odovzda ť, finan čným aktívom
iným, ako je pe ňažná hotovos ť. Napríklad zmenka splatná štátnymi
dlhopismi dáva dr žiteľovi zmluvné právo na prijatie a emitentovi
zmluvnú povinnos ťdodaťštátne dlhopisy, a nie pe ňažnú hotovos ť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —238
(1) V auguste 2005 Rada presunula v šetky zverejnenia týkajúce sa finan čných nástrojov do
IFRS 7 Finan čné nástroje :zverej ňovanie .
▼B
Dlhopisy sú finan čným aktívom, preto že predstavujú záväzky vydá-
vajúcej vlády plati ťpeňažnú hotovos ť. Zmenka je z tohto dôvodu
finan čným aktívom dr žiteľa zmenky a finan čným záväzkom vydava-
teľa zmenky.
AG6. „Večné“dlhové nástroje (ako sú „večné“dlhopisy, dlhové cenné
papiere a kapitálové zmenky) oby čajne poskytujú dr žiteľovi zmluvné
právo na získanie platieb na ú čet úrokov k stanoveným dátumom,
ktoré siahajú do neur čitej budúcnosti, bu ďbez práva na získanie
splátky istiny, alebo s právom na vrátenie istiny pod ľa podmienok,
ktoré spôsobujú, žej et ov e ľmi nepravdepodobné, alebo vo ve ľmi
vzdialenej budúcnosti. Ú čtovná jednotka mô že napríklad emitova ť
finan čný nástroj, ktorý vy žaduje trvalé ro čné splátky rovnajúce sa
stanovenej úrokovej sadzbe 8 percent uplat ňovanej na nominálnu
hodnotu alebo istinu 1 000 CU (1). Za predpokladu, že 8 percent je
trhová úroková sadzba týkajúca sa nástroja pri jeho emisii, emitent
preberá zmluvný záväzok realizova ťbudúce úrokové platby, ktorých
reálna hodnota (sú časná hodnota) je 1 000 CU pri prvotnom vykázaní.
Držiteľa emitent nástroja disponujú finan čným aktívom a finan čným
záväzkom.
AG7. Zmluvné právo alebo zmluvný záväzok na prijatie, dodanie alebo
výmenu finan čných nástrojov predstavuje finan čný nástroj. Re ťazec
zmluvných práv alebo zmluvných povinností zodpovedá definíciifinan čného nástroja v prípade, ak nakoniec vedie k príjmu alebo
platbe pe ňažnej hotovosti alebo k nadobudnutiu alebo emitovaniu
nástroja vlastného imania.
AG8. Schopnos ťuplatni ťzmluvné právo alebo po žiadavka na splnenie
zmluvnej povinnosti mô žub yťabsolútne, alebo mô žub yťpodmie-
nené výskytom budúcej udalosti. Napríklad finan čná záruka je
zmluvné právo verite ľa prija ťpeňažnú hotovos ťod ru čiteľa
a zodpovedajúca zmluvná povinnos ťručiteľa zaplati ťverite ľovi, ak
dlžník zlyhá v plnení povinností. Zmluvné právo a povinnos ťexistujú
v dôsledku minulých transakcií alebo udalostí (prevzatie záruky), ajkeďverite ľova schopnos ťuplatni ťsvoje právo a po žiadavka na ru či-
te
ľa, aby konal v zmysle svojej povinnosti, sú obe podmienené tým,
žed lžník v budúcnosti svoje povinnosti nesplní. Podmienené právo
a povinnos ťzodpovedajú definícii finan čného aktíva a finan čného
záväzku, aj ke ďsa takéto aktíva a záväzky nie v ždy vykazujú
vúčtovnej závierke. Niektoré z týchto podmienených práv alebo
záväzkov mô žu patri ťako poistné zmluvy do rozsahu pôsobnosti
IFRS 4.
AG9. V súlade s IAS 17 Lízingy sa finan čný lízing pova žuje primárne za
nárok prenajímate ľa na príjem a povinnos ťnájomcu plati ťtok platieb,
ktoré sú v podstate rovnaké ako zmie šané splátky istiny a úrokov
podľa úverovej zmluvy. Prenajímate ľzaúčtuje svoju investíciu ako
sumu poh ľadávky pod ľa lízingovej zmluvy, a nie ako samotný prena-
jatý majetok. Na druhej strane sa operatívny lízing pova žuje v prvom
rade za neukon čenú zmluvu, ktorá zaväzuje prenajímate ľa poskytova ť
používanie majetku v budúcich obdobiach výmenou za plnenie
podobné poplatku za slu žbu. Prenajímate ľpokra čuje v ú čtovaní prena-
jímaného samotného majetku, a nie v ú čtovaní akejko ľvek sumy
splatnej v budúcnosti pod ľa zmluvy. Preto sa finan čný lízing pova žuje
za finan čný nástroj a operatívny lízing sa nepova žuje za finan čný
nástroj (s výnimkou týkajúcou sa jednotlivých splátok aktuálne splat-ných a platených).
AG10. Hmotný majetok (napríklad zásoby, nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia), prenajatý majetok a nehmotný majetok (napríklad
patenty a ochranné známky) nie sú finan čnými aktívami. Kontrola
nad takýmto hmotným a nehmotným majetkom vytvára príle žitosť
na vytváranie príjmov pe ňažnej hotovosti alebo iného aktíva, ale
nespôsobuje vznik sú časného práva na príjem pe ňažnej hotovosti
alebo iného finan čného aktíva.
AG11. Aktíva (napríklad náklady budúcich období), pre ktoré je budúcim
ekonomickým ú žitkom príjem tovarov alebo slu žieb skôr ako právo
na prijatie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, nie sú
finan čným aktívom. Podobne polo žky, ako napríklad výnosy budúcich
období a vä čšina záru čných záväzkov, nie sú finan čnými záväzkami,
preto že odliv ekonomických ú žitkov s nimi súvisiacich predstavuje2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —239
(1) V tomto návode sa pe ňažné sumy uvádzajú v „menových jednotkách “(CU).
▼B
dodanie tovarov alebo slu žieb skôr ako zmluvnú povinnos ťplatiť
peňažnou hotovos ťou alebo iným finan čným aktívom.
AG12. Záväzky alebo aktíva, ktoré nie sú zmluvné (napríklad dane
z príjmov, ktoré vznikli ako výsledok zákonných po žiadaviek ulo že-
ných vládami), nie sú finan čnými záväzkami alebo finan čnými aktí-
vami. Ú čtovníctvom daní z príjmov sa zaoberá IAS 12. Podobne
mimozmluvné povinnosti vymedzené v rámci IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva nevyplývajú zo zmlúv
a nie sú finan čnými záväzkami.
Nástroje vlastného imania
▼M6
AG13. Nástrojmi vlastného imania sú napríklad kme ňové akcie neobsahujúce
právo preda ť, niektoré nástroje obsahujúce právo preda ť(pozri odseky
16A a 16B), niektoré nástroje, ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke
povinnos ťdodaťdruhej strane pomerný podiel na čistých aktívach
účtovnej jednotky len v prípade likvidácie (pozri odseky 16C
a 16D), niektoré typy prioritných akcií (pozri odseky AG25a AG26), a waranty alebo vypísané kúpne opcie, ktoré umo žňujú
držiteľovi upísa ťalebo nakúpi ťpevný po čet kme ňových akcií bez
práva preda ťod emitujúcej ú čtovnej jednotky výmenou za pevnú
sumu pe ňažnej hotovosti alebo iné finan čné aktívum. Povinnos ť
účtovnej jednotky emitova ťalebo kúpi ťpevný po čet svojich vlastných
nástrojov vlastného imania výmenou za pevnú sumu pe ňažnej hoto-
vosti alebo iné finan čné aktívum predstavuje nástroj vlastného imania
účtovnej jednotky (s výnimkou ustanovenia uvedeného v odseku
22A). Ak v šak takáto zmluva obsahuje povinnos ťúčtovnej jednotky
zaplati ťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum (iná ako
zmluva klasifikovaná ako vlastné imanie v súlade s odsekmi 16Aa 16B alebo odsekmi 16C a 16D), takisto spôsobuje vznik záväzkuvo vý ške sú časnej hodnoty sumy spätného odkúpenia [pozri odsek
AG27 písm. a)]. Emitent kme ňových akcií neobsahujúcich právo
preda ťpreberá záväzok v prípade, ke ďformálne realizuje rozdelenie
a stáva sa právne zaviazaný vo vz ťahu k akcionárom tak urobi ť. Toto
môžeb yťprípad vznikajúci v dôsledku deklarovania dividend, alebo
keďsa účtovná jednotka likviduje, a v šetky aktíva zostávajúce po
splnení záväzkov sa majú rozdeli ťakcionárom.
AG14. Nakúpená kúpna opcia alebo iná podobná zmluva nadobudnutá
účtovnou jednotkou, ktorá jej dáva právo opätovne získa ťpevný
počet vlastných nástrojov vlastného imania výmenou za dodanie
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, nie je finan čným
aktívom ú čtovnej jednotky (s výnimkou ustanovenia uvedeného
v odseku 22A). Namiesto toho sa úhrada zaplatená za takúto zmluvu
odpo číta od vlastného imania.
Trieda nástrojov, ktorá je podriadená v šetkým ostatným triedam
[odseky 16A písm. b) a 16C písm. b)]
AG14A. Jedným zo znakov uvedených v odsekoch 16A a 16C je, že finan čný
nástroj je v triede nástrojov, ktorá je podriadená v šetkým ostatným
triedam.
AG14B. Pri ur čení,či nástroj je v podriadenej triede, ú čtovná jednotka vyhod-
notí nárok vyplývajúci z nástroja pri likvidácii tak, ako by sa mallikvidova ťk dátumu, ke ďklasifikuje nástroj. Ú čtovná jednotka
opätovne posúdi klasifikáciu, ak nastane zmena príslu šných okolností.
Ak napríklad ú čtovná jednotka vydá alebo spätne odkúpi iný finan čný
nástroj, mô žet om a ťvplyv na to, či príslu šný nástroj je v triede
nástrojov, ktorá je podriadená v šetkým ostatným triedam.
AG14C. Nástroj, ktorý má prednostné právo pri likvidácii ú čtovnej jednotky,
nie je nástroj oprávnený na pomerný podiel na čistých aktívach
účtovnej jednotky. Nástroj má napríklad prednostné právo pri likvi-
dácii, ak opráv ňuje dr žiteľa na pevnú dividendu pri likvidácii navy še
k podielu na čistých aktívach ú čtovnej jednotky, ke ďostatné nástroje
v podriadenej triede s právom na pomerný podiel na čistých aktívach
účtovnej jednotky nemajú rovnaké právo pri likvidácii.
AG14D. Ak ú čtovná jednotka má len jednu triedu finan čných nástrojov, s touto
triedou sa zaobchádza, ako keby bola podriadená v šetkým ostatným
triedam.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —240
▼M6
Celkové o čakávané pe ňažné toky priradite ľné k nástroju po čas plat-
nosti nástroja [odsek 16A písm. e)]
AG14E. Celkové o čakávané pe ňažné toky nástroja po čas platnosti nástroja
musia by ťv podstatnej miere zalo žené na hospodárskom výsledku,
zmene vo vykazovaných čistých aktívach alebo zmene reálnej
hodnoty vykazovaných a nevykazovaných čistých aktív ú čtovnej
jednotky po čas trvania nástroja. Hospodársky výsledok a zmena vo
vykazovaných čistých aktívach sa oce ňujú v súlade s príslu šnými
IFRS.
Transakcie, do ktorých vstúpil iný dr žiteľnástroja ako vlastník
účtovnej jednotky (odseky 16A a 16C)
AG14F. Dr žiteľfinan čného nástroja obsahujúceho právo preda ťalebo nástroja,
ktorý ukladá ú čtovnej jednotke povinnos ťdodaťdruhej strane
pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade
likvidácie, mô že vstupova ťdo transakcií s ú čtovnou jednotkou v inej
úlohe ako v úlohe vlastníka. Dr žiteľnástroja mô že napríklad by ťaj
zamestnancom ú čtovnej jednotky. Pri posudzovaní, či by sa nástroj
mal klasifikova ťako vlastné imanie pod ľa odsekov 16A alebo 16C, sa
berú do úvahy len pe ňažné toky a zmluvné podmienky nástroja, ktoré
sa týkajú dr žiteľa nástroja ako vlastníka ú čtovnej jednotky.
AG14G. Ako príklad mô že slúžiťkomanditná obchodná spolo čnosť, ktorá má
komanditistov a komplementárov. Niektorí komplementári mô žu
poskytnú ťzáruku ú čtovnej jednotke a mô žub yťodmenení za poskyt-
nutie tejto záruky. V takýchto situáciách sa záruka a súvisiacepeňažné toky vz ťahujú na dr žiteľov nástrojov v ich úlohe ru čiteľov,
a nie v ich úlohe vlastníkov ú čtovnej jednotky. Preto takáto záruka
a súvisiace pe ňažné toky by neboli dôvodom na to, aby komplemen-
tári boli pova žovaní za podriadených komanditistom, a pri posudzo-
vaní, či zmluvné podmienky nástrojov komanditnej obchodnej spolo č-
nosti a nástrojov verejnej obchodnej spolo čnosti sú toto žné, by sa
nezoh ľadnili.
AG14H. Ďalším príkladom je re žim podie ľania sa na hospodárskom výsledku,
pri ktorom sa hospodársky výsledok prira ďuje dr žiteľom nástrojov na
základe poskytnutých slu žieb alebo dosiahnutých obchodov po čas
bežného a predchádzajúceho roka. Takýmito re žimami sú transakcie
sd rž
iteľmi nástrojov, ktorí sú v postavení nevlastníkov, a nemali by
sa bra ťdo úvahy pri posudzovaní znakov uvedených v odseku 16A
alebo odseku 16C. Re žimy podie ľania sa na hospodárskom výsledku,
ktoré pride ľujú hospodársky výsledok dr žiteľom nástrojov na základe
nominálnej hodnoty ich nástrojov v porovnaní s ostatnými dr žiteľmi
v skupine, v šak predstavujú transakcie s dr žiteľmi nástrojov v úlohe
vlastníkov, a mali by sa bra ťdo úvahy pri posudzovaní znakov uvede-
ných v odseku 16A alebo odseku 16C.
AG14I. Pe ňažné toky a zmluvné podmienky transakcie medzi dr žiteľom
nástroja (v postavení nevlastníka) a emitujúcou ú čtovnou jednotkou
musia by ťpodobné rovnocennej transakcii, ktorá by sa mohla usku-
točniťmedzi nedr žiteľom nástroja a emitujúcou ú čtovnou jednotkou.
Neexistencia ďalšieho finan čného nástroja alebo zmluvy s celkovými
peňažnými tokmi, ktoré v podstatnej miere pevne stanovujú alebo
obmedzujú zostatkovú návratnos ťpre dr žiteľa nástroja (odseky 16B
a 16D)
AG14J. Podmienkou pri klasifikácii finan čného nástroja, ktorý inak sp ĺňa
kritériá uvedené v odseku 16A alebo odseku 16C, ako vlastné imanie,je,žeúčtovná jednotka nemá ďalší finan čný nástroj alebo zmluvu,
ktoré majú a) celkové pe ňažné toky zalo
žené v podstatnej miere na
hospodárskom výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo
zmene reálnej hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív
účtovnej jednotky, a b) ú činok v podstatnej miere obmedzujúci
alebo pevne stanovujúci zostatkovú návratnos ť. Nie je pravdepo-
dobné, aby ďalej uvedené nástroje, ke ďsú uzatvárané v rámci
bežných komer čných vz ťahov s neprepojenými stranami, zabránili,
aby nástroje, ktoré inak sp ĺňajú kritériá uvedené v odseku 16A
alebo 16C, boli klasifikované ako vlastné imanie:
a) nástroje, ktorých celkové pe ňažné toky sú v podstatnej miere zalo-
žené na konkrétnych aktívach ú čtovnej jednotky,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —241
▼M6
b) nástroje, ktorých celkové pe ňažné toky sú zalo žené na percentu-
álnom podiele z výnosov,
c) zmluvy ur čené na odmenenie individuálnych zamestnancov za
služby poskytnuté ú čtovnej jednotke,
d) zmluvy vy žadujúce platbu nevýznamného percentuálneho podielu
zisku za poskytnuté slu žby alebo dodaný tovar.
▼B
Derivátové finan čné nástroje
AG15. Finan čné nástroje zah ŕňajú prvotné nástroje (napríklad poh ľadávky,
záväzky a nástroje vlastného imania) a takisto derivátové finan čné
nástroje (napríklad finan čné opcie, futurity a forwardy, úrokové
swapy a menové swapy). Derivátové finan čné nástroje zodpovedajú
definícii finan čného nástroja a preto patria do pôsobnosti tohto štan-
dardu.
AG16. Derivátové finan čné nástroje vytvárajú práva a povinnosti, ktorých
účinkom je prevod jedného alebo viacerých finan čných rizík medzi
stranami daného nástroja odvodených od základného finan čného
nástroja. Pri vzniku dávajú derivátové finan čné nástroje jednej
zmluvnej strane zmluvné právo na výmenu finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov s inou stranou pod ľa podmienok, ktoré sú poten-
ciálne výhodné, alebo zmluvnú povinnos ťna výmenu finan čných
aktív alebo finan čných záväzkov s inou zmluvnou stranou za
podmienok, ktoré sú potenciálne nevýhodné. Zvy čajne v šak (1)
nemajú za následok prevod podkladového základného finan čného
nástroja na za čiatku zmluvy, ani sa takýto prevod neuskuto čňuje
nevyhnutne pri splatnosti zmluvy. Niektoré nástroje steles ňujú aj
právo aj povinnos ťuskuto čniťvýmenu. Ke ďže podmienky výmeny
sú stanovené pri vzniku derivátového nástroja, tieto podmienky sa
môžu sta ťbuďvýhodnými, alebo nevýhodnými pod ľa toho, ako sa
menia ceny na finan čných trhoch.
AG17. Predajná alebo kúpna opcia na výmenu finan čných aktív alebo finan č-
ných záväzkov (t. j. finan čných nástrojov iných, ako sú vlastné
nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky) dáva dr žiteľovi právo
získa ťpotenciálne budúce ekonomické ú žitky spojené so zmenami
reálnej hodnoty finan čného nástroja, ktorý je podkladový v zmluve.
Naopak, vypisovate ľopcie preberá povinnos ťvzdaťsa potenciálnych
ekonomických ú žitkov alebo zná šaťpotenciálne straty ekonomických
úžitkov spojené so zmenami reálnej hodnoty podkladového finan č-
ného nástroja. Zmluvné právo dr žiteľa a povinnos ťvypisovate ľa
zodpovedajú definícii finan čného aktíva a finan čného záväzku.
Podkladový finan čný nástroj op čnej zmluvy mô žeb y ťfinan čným
aktívom vrátane akcií v iných ú čtovných jednotkách a úro čeným
nástrojom. Pri opcii mô že vyplynú ťpožiadavka, aby vypisovate ľ
vydal dlhový nástroj namiesto toho, aby previedol finan čné aktívum,
ale podkladový nástroj opcie by predstavoval finan čné aktívum pre
držiteľa, ak by opcia bola uplatnená. Právo dr žiteľa opcie na výmenu
finan čného aktíva za potenciálne výhodných podmienok a povinnos ť
vypisovate ľa na výmenu finan čného aktíva za potenciálne nevýhod-
ných podmienok sú odli šné od podkladového finan čného aktíva, ktoré
sa má vymeni ťpri uplatnení opcie. Charakter práva dr žiteľa
a povinnosti vypisovate ľa nie je ovplyvnený pravdepodobnos ťou,že
opcia bude uplatnená.
AG18. Iným príkladom derivátového finan čného nástroja je forwardová
zmluva, ktorá sa má vysporiada ťošesťmesiacov a v rámci ktorej
sa jedna zmluvná strana (kupujúci) zavia že doda ť1 000 000 CU
peňažnej hotovosti výmenou za štátne dlhopisy s pevnou sadzbou
v nominálnej hodnote 1 000 000 CU a druhá zmluvná strana (pred-ávajúci) sa zavia že doda ťštátne dlhopisy s pevnou sadzbou
v nominálnej hodnote 1 000 000 CU výmenou za pe ňažnú hotovos ť
v sume 1 000 000 CU. Po časšiestich mesiacov majú obe strany
zmluvné právo a zmluvnú povinnos ťvymeni ťfinan č
né nástroje. Ak
trhová cena štátnych dlhopisov narastie nad 1 000 000 CU,
podmienky sa stanú výhodné pre nákupcu a nevýhodné pre predajcu;
ak trhová cena klesne pod 1 000 000 CU, ú činok bude opa čný.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —242
(1) Toto je pravda pri vä čšine, ale nie pri v šetkých derivátových nástrojoch, napríklad pri
niektorých krí žových menových úrokových swapoch dochádza k výmene istiny na
začiatku transakcie (a k jej opätovnej výmene pri splatnosti).
▼B
Nákupca má zmluvné právo (finan čné aktívum), podobné právu pod ľa
držanej kúpnej opcie a zmluvnú povinnos ť(finan čný záväzok),
podobnú povinnosti pod ľa vypísanej predajnej opcie; predajca má
zmluvné právo (finan čné aktívum) podobné právu pod ľad ržanej pred-
ajnej opcie a zmluvnú povinnos ť(finan čný záväzok), podobnú povin-
nosti pod ľa vypísanej kúpnej opcie. Podobne ako pri opciách, tieto
zmluvné práva a povinnosti predstavujú finan čné aktíva a finan čné
záväzky samostatné a odli šné od podkladových finan čných nástrojov
(dlhopisy a pe ňažná hotovos ť, ktoré sa majú vymie ňať). Obe strany
forwardovej zmluvy majú povinnos ťrealizácie v dohodnutom čase,
zatiaľčo realizácia v rámci op čnej zmluvy sa uskuto ční len vtedy, ak
si držiteľopcie zvolí jej uplatnenie.
AG19. Mnoho ďalších typov derivátových nástrojov steles ňuje právo alebo
povinnos ťuskuto čniťbudúcu výmenu, vrátane úrokových
a menových swapov, opcií na maximálnu úrokovú mieru, opcií naminimálnu úrokovú mieru a ich kombinácií, úverových prís ľubov,
možnosti vydania zmenky a akreditívov. Zmluva o úrokovom swape
sa mô že pova žovaťza variant forwardovej zmluvy, v ktorej strany
súhlasia uskuto čniťsériu budúcich výmen súm pe ň
ažnej hotovosti,
pričom jedna suma je vypo čítaná pod ľa pohyblivej úrokovej miery
a druhá pod ľa pevnej úrokovej miery. Zmluvy o futuritách sú ďalším
variantom forwardových zmlúv odli šujúce sa primárne v tom, že
zmluvy sú štandardizované a obchodované na burze.
Zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čných polo žiek (odseky 8 a ž
10)
AG20. Zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čných polo žiek nezodpovedajú
definícii finan čného nástroja, preto že zmluvné právo jednej strany na
príjem nefinan čného aktíva alebo slu žby a zodpovedajúca povinnos ť
druhej strany neustanovujú sú časné právo alebo povinnos ťžiadnej
strane prija ť, doda ťalebo vymeni ťfinan čné aktívum. Napríklad
zmluvy, ktorých vysporiadanie nastane len dodaním nefinan čnej
položky (napríklad op čné zmluvy, zmluvy o futuritách alebo forwar-
dové zmluvy týkajúce sa striebra), nie sú finan čnými nástrojmi.
Mnohé komoditné zmluvy sú tohto typu. Niektoré sú štandardizované
formou a obchodovate ľné na organizovanom trhu v podstate tým
istým spôsobom, ako niektoré derivátové finan čné nástroje. Napríklad
komoditná zmluva o futuritách mô žeb yťokam žite kúpená a predaná
za pe ňažnú hotovos ť, preto že je kótovaná pre obchodovanie na burze
am ô že mnohokrát meni ťvlastníka. Zmluvné strany kupujúce
a predávajúce zmluvu v šak v kone čnom dôsledku obchodujú
s podkladovou komoditou. Schopnos ťkúpiťalebo preda ťkomoditnú
zmluvu za pe ňažnú hotovos ť, jednoduchos ť, ako sa mô že kúpi ťalebo
preda ť,am o žnosťrokovania o pe ňažnom vysporiadaní povinnosti
prijaťalebo doda ťkomoditu nemenia základný charakter zmluvy
takým spôsobom, ktorým sa vytvára finan čný nástroj. Bez oh ľadu
na vy ššie uvedené, niektoré zmluvy na nákup alebo predaj nefinan č-
ných polo žiek, ktoré mo žno vysporiada ťvčistom alebo výmenou
finan čných nástrojov, alebo v rámci ktorých je mo žné nefinan čnú
položku okam žite zameni ťna pe ňažnú hotovos ť, patria do rozsahu
pôsobnosti tohto štandardu tak, ako keby boli finan čnými nástrojmi
(pozri odsek 8).
AG21. Zmluva, ktorá zah ŕňa príjem alebo dodanie hmotného majetku, nespô-
sobuje vznik finan čného aktíva jednej strany a finan čného záväzku
druhej strany s výnimkou prípadu, ke ďakáko ľvek zodpovedajúca
platba je odlo žená na neskôr ako de ň, ku ktorému je hmotný majetok
prevedený. Tak je to v prípade nákupu alebo predaja tovaru nazáklade obchodného úveru.
AG22. Niektoré zmluvy sú previazané s komoditami, ale neobsahujú vyspo-
riadanie prostredníctvom fyzického prijatia alebo dodania komodity.Konkretizujú vysporiadanie skôr prostredníctvom pe ňažných platieb,
ktoré sú stanovené pod ľa vzorca v zmluve, ako prostredníctvom
platieb pevných súm. Napríklad istina dlhopisu sa mô že vypo čítať
uplatnením trhovej ceny ropy prevládajúcej pri splatnosti dlhopisuvo vz ťahu k pevnému mno žstvu ropy. Istina je indexovaná pod ľa
ceny komodity, ale vysporiada sa iba pe ňažnou hotovos ťou. Takáto
zmluva predstavuje finan čný nástroj.
AG23. Definícia finan čného nástroja takisto obsahuje tie žzmluvu, ktorá
spôsobuje vznik nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku
dodato čne k finan čnému aktívu alebo finan čnému záväzku. Takéto2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —243
▼B
finan čné nástroje často dávajú jednej zmluvnej strane mo žnosť
vymeni ťfinan čné aktívum za nefinan čné aktívum. Napríklad dlhopis
spojený s ropou mô že dáva ťdržiteľovi právo prija ťtok pevne stano-
vených pravidelných splátok úrokov a pevnú sumu pe ňažnej hotovosti
k dátumu splatnosti s mo žnosťou vymeni ťistinu za pevne stanovené
množstvo ropy. Vhodnos ťuplatnenia tejto opcie sa bude z času na čas
meniťna základe reálnej hodnoty ropy vo vz ťahu k výmennému
pomeru pe ňazí za ropu (výmenná cena), ktorý je obsiahnutý
v dlhopise. Zámer dr žiteľa dlhopisu týkajúci sa uplatnenia opcie neov-
plyvňuje podstatu jednotlivých aktív. Finan čné aktívum dr žiteľa
a finan čný záväzok emitenta tvoria z dlhopisu finan čný nástroj bez
ohľadu na ostatné typy aktív a záväzkov, ktoré sa tie žvytvárajú.
AG24. [Vypú šťa sa.]
PREZENTÁCIA
Záväzky a vlastné imanie (odseky 15 a ž27)
Neexistencia zmluvnej povinnosti doda ťpeňažnú hotovos ťalebo iné
finan čné aktívum (odseky 17 a ž20)
AG25. Prioritné akcie sa mô žu vydáva ťs rôznymi právami. Pri ur čovaní, či
prioritná je akcia finan čným záväzkom alebo nástrojom vlastného
imania, emitent posudzuje konkrétne práva pripojené k danej akciis cieľom ur čiť,či akcia vykazuje základné charakteristiky finan čného
záväzku. Napríklad prioritná akcia, ktorá umo žňuje spätné odkúpenie ku
konkrétnemu dátumu alebo na základe vo ľby dr žiteľa, obsahuje
finan čný záväzok, preto že emitent má povinnos ťprevies ťfinan čné
aktíva dr žiteľovi akcie. Potenciálna neschopnos ťemitenta splni ťpovin-
nosťspätného odkúpenia prioritnej akcie, ke ďsa to zmluvne vy žaduje,
čiužv dôsledku nedostatku zdrojov, zákonného obmedzenia alebo
nedostato čného zisku alebo fondov, neru ší záväzok. Mo žnosťvoľby
emitenta odkúpi ťakcie za pe ňažnú hotovos ťzodpovedá definícii finan č-
ného záväzku, preto že emitent nemá sú časnú povinnos ťprevies ť
finan čné aktíva na akcionárov. V takomto prípade mo žnosťspätného
odkúpenia závisí výlu
čne od emitenta. Povinnos ťvšak mô že vzniknú ť,
ak emitent akcií uplatní svoju opciu, zvy čajne formálnym oznámením
►M5vlastníkom ◄zámeru spätne odkúpi ťakcie.
AG26. Ak prioritné akcie nie sú spätne odkúpite ľné, príslu šná klasifikácia sa
určuje ostatnými právami, ktoré sa spájajú s akciami. Klasifikácia
vychádza z posúdenia podstaty zmluvných dohôd a definícií finan č-
ného záväzku a nástroja vlastného imania. Ke ďsú rozdelenia dr ži-
teľom prioritných akcií, čiužkumulatívnych alebo nekumulatívnych,
na vo ľnom rozhodnutí emitenta, akcie sú nástrojmi vlastného imania.
Na klasifikáciu prioritnej akcie ako nástroja vlastného imania alebofinan čného záväzku nemá vplyv napríklad:
a) história realizácie rozdelení;
b) zámer realizova ťrozdelenia v budúcnost;
c) mo žný negatívny vplyv na cenu kme ňových akcií emitenta
v prípade, ak rozdelenia nie sú realizované (v dôsledku obmedzení
na výplatu dividend z kme ňových akcií, ak nie sú dividendy vyplá-
cané z prioritných akcií);
d) suma fondov emitenta;
e) očakávanie zisku alebo straty emitenta za obdobie alebo
f) schopnos ťalebo neschopnos ťemitenta ovplyv ňovaťvýšku jeho
zisku alebo straty za obdobie.
Vysporiadanie vlastnými nástrojmi vlastného imania ú čtovnej jednotky
(odseky 21 a ž24)
▼M6
AG27. Ďalej uvedené príklady obsahujú ilustráciu spôsobu klasifikácie rozli č-
ných typov zmlúv o vlastných nástrojoch vlastného imania ú čtovnej
jednotky:
a) Zmluva, ktorú ú čtovná jednotka vysporiada prijatím alebo dodaním
pevného po čtu svojich vlastných akcií bez úhrady v budúcnosti,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —244
▼M6
alebo výmenou pevného po čtu svojich vlastných akcií za pevnú
sumu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, je
nástrojom vlastného imania (s výnimkou ustanovenia uvedenéhov odseku 22A). Preto sa prijatá alebo zaplatená úhrada pre takútozmluvu priamo pripo číta k vlastnému imaniu alebo sa od neho
priamo odpo číta. Príkladom je emitovaná opcia na akcie, ktorá
protistrane dáva právo na nákup pevného po čtu akcií ú čtovnej
jednotky za pevnú sumu hotovosti. Ak v šak zmluva vy žaduje od
účtovnej jednotky nakúpi ť(spätne odkúpi ť) svoje vlastné akcie za
peňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné aktívum k pevne stanove-
nému dátumu alebo na po žiadanie, ú čtovná jednotka takisto vyka-
zuje finan čný záväzok vo vý ške sú časnej hodnoty sumy spätného
odkúpenia (s výnimkou nástrojov, ktoré majú v šetky znaky
as pĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 16A a 16B alebo
odsekoch 16C a 16D). Príkladom je povinnos ťúčtovnej jednotky
podľa forwardovej zmluvy spätne nakúpi ťpevný po čet vlastných
akcií za pevnú sumu hotovosti.
b) Povinnos ťúčtovnej jednotky kúpi ťsvoje vlastné akcie za pe ňažnú
hotovos ťdáva základ vzniku finan čného záväzku vo vý ške
súčasnej hodnoty sumy spätného odkúpenia, aj ke ďpočet akcií,
ktoré ú čtovná jednotka musí spätne odkúpi
ť, nie je pevne stano-
vený, alebo ak je povinnos ťpodmienená uplatnením práva na
spätné odkúpenie protistranou (s výnimkou ustanovení uvedenýchv odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D). Príkladompodmieneného záväzku je emitovaná opcia, pri ktorej sa od
účtovnej jednotky vy žaduje spätné odkúpenie jej vlastných akcií
za pe ňažnú hotovos ťv prípade, ak protistrana opciu uplatní.
c) Zmluva, ktorá bude vysporiadaná pe ňažnou hotovos ťou alebo
iným finan čným aktívom, je finan čným aktívom alebo finan čným
záväzkom, aj ke ďsuma pe ňazí alebo iného finan čného aktíva,
ktorá sa prijme alebo dodá, vychádza zo zmien v trhovej cenevlastného imania ú čtovnej jednotky (s výnimkou ustanovení
uvedených v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D).
Príkladom je opcia na akciu s čistým vysporiadaním v hotovosti.
▼B
d) Zmluva, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční formou premenlivého
počtu vlastných akcií ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná
pevnej sume alebo sume vychádzajúcej zo zmien v podkladovej
premennej (napríklad cena komodity), je finan čným aktívom alebo
finan čným záväzkom. Príkladom je vypísaná opcia na nákup zlata,
ktorá, ak sa realizuje, vysporiada sa v čistej sume prostredníctvom
vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky, a to
dodaním takého po čtu týchto nástrojov, ktorých hodnota sa
rovná hodnote op čnej zmluvy. Takáto zmluva je finan čným
aktívom alebo finan čným záväzkom, aj ke ďpodkladová premenná
predstavuje skôr cenu vlastných akcií ú čtovnej jednotky ako zlata.
Podobne zmluva, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční prostredníc-
tvom pevného po čtu vlastných akcií ú čtovnej jednotky, av šak
práva priradené k týmto akciám sa budú meni ťtak,že hodnota
vysporiadania sa bude rovna ťpevnej sume alebo sume vychádza-
júcej zo zmien v podkladovej veli čine, predstavuje finan čné
aktívum alebo finan čný záväzok.
Ustanovenia o podmienenom vysporiadaní (odsek 25)
AG28. V odseku 25 sa vy žaduje, že v prípade, ke ďčasťustanovenia
o podmienenom vysporiadaní, pod ľa ktorej by sa mohlo vy žadova ť
vysporiadanie vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného
aktíva (alebo iným spôsobom, ktorý by vyústil do zaradenia nástroja
do kategórie finan čných záväzkov), nie je reálna, ustanovenie
o podmienenom vysporiadaní nemá vplyv na klasifikáciu finan čného
nástroja. Preto zmluva, ktorá vy žaduje úhradu vo forme pe ňažnej
hotovosti alebo prostredníctvom premenlivého po čtu vlastných akcií
účtovnej jednotky len v prípade výskytu udalosti, ktorá je krajne
zriedkavá, ve ľmi nezvy čajná a ve ľmi nepravdepodobná, je nástrojom
vlastného imania. Podobne vysporiadanie formou pevného po čtu
vlastných akcií ú čtovnej jednotky mo žno zmluvne vylú čiťza okol-
ností, ktoré ú čtovná jednotka nemô že ovplyvni ť, ale ak tieto okolnosti
nemô žu nasta ť, klasifikácia ako nástroj vlastného imania je vhodná.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —245
▼B
Riešenie v konsolidovanej ú čtovnej závierke
AG29. Ú čtovná jednotka prezentuje v konsolidovanej ú čtovnej závierke
►M11 nekontrolné ◄podiely –t. j. podiely iných strán na
vlastnom imaní a výnosoch svojich dcérskych spolo čností –
v súlade s IAS 1 a IAS 27. Pri klasifikácii finan čného nástroja
(alebo jeho komponentu) v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky
účtovná jednotka zvá živšetky podmienky dohodnuté medzi členmi
skupiny a dr žiteľmi nástroja, aby ur čila,či skupina ako celok má
povinnos ťdodaťpeňažnú hotovos ťalebo iné finan čné aktívum vo
vzťahu k nástroju alebo ho vysporiada ťspôsobom, ktorý vyústi do
klasifikácie ako záväzku. Ak dcérska spolo čnosťv rámci skupiny
emituje finan čný nástroj a materská spolo čnosťalebo iná ú čtovná
jednotka v skupine priamo dohodne dodato čné podmienky
sd ržiteľmi nástroja (napríklad záruka), skupina nemusí ma ťmožnosť
voľnej úvahy pri rozhodovaní o rozdeleniach alebo spätnom odkú-
pení. Aj ke ďdcérska spolo čnosťmôže vhodne klasifikova ťnástroj
bez oh ľadu na tieto dodato čné podmienky v rámci jej individuálnej
účtovnej závierky, zva žuje sa vplyv iných dohôd medzi členmi
skupiny a dr žiteľmi nástroja s cie ľom zaisti ť, aby sa do konsolido-
vanej ú čtovnej závierky premietli zmluvy a transakcie, do ktorých
vstúpila skupina ako celok. V miere, v akej existuje takýto záväzokalebo ustanovenie o vysporiadaní, nástroj (alebo jeho komponent,
ktorý je predmetom záväzku) sa v konsolidovanej ú čtovnej závierke
klasifikuje ako finan čný záväzok.
▼M6
AG29A. Niektoré druhy nástrojov, ktoré ú čtovnej jednotke ukladajú zmluvnú
povinnos ť, sa klasifikujú ako nástroje vlastného imania v súlade
s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Klasifikáciapodľa týchto odsekov predstavuje výnimku zo zásad, ktoré sa inak
uplatňujú v tomto štandarde na klasifikáciu nástroja. Táto výnimka sa
nevzťahuje na klasifikáciu nekontrolných podielov v konsolidovanej
účtovnej závierke. Nástroje klasifikované v osobitnej alebo individu-
álnej ú čtovnej závierke ako nástroje vlastného imania bu ďv súlade
s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D, ktoré predstavujúnekontrolné podiely, sú preto v konsolidovanej ú čtovnej závierke
skupiny klasifikované ako záväzky.
▼B
Zložené finan čné nástroje (odseky 28 a ž32)
AG30. Odsek 28 sa uplat ňuje len na emitentov nederivátových zlo žených
finan čných nástrojov. Odsek 28 sa nezaoberá zlo ženými finan čnými
nástrojmi z poh ľadu ich dr žiteľov. IAS 39 sa zaoberá oddelením
vložených derivátov z poh ľadu dr žiteľov zlo žených finan čných
nástrojov, ktoré obsahujú dlhové prvky a prvky vlastného imania.
AG31. Be žnou formou zlo ženého finan čného nástroja je dlhový nástroj
s vloženou konverznou opciou, ako je napríklad obligácia zamenite ľná
za kme ňové akcie emitenta a bez iných vlo žených derivátových
prvkov. Odsek 28 tohto štandardu vy žaduje od emitenta takéhoto
finan čného nástroja prezentova ť►M5vo výkaze o finan čnej situ-
ácii◄komponent záväzku a komponent vlastného imania samo-
statne, a to takto:
a) Povinnos ťemitenta vykonáva ťplánované splátky úrokov a istiny
je finan čným záväzkom, ktorý existuje dovtedy, kým nie je nástroj
konvertovaný. Pri prvotnom vykázaní je reálnou hodnotou kompo-nentu záväzku sú časná hodnota zmluvne stanovených budúcich
peňažných tokov diskontovaných úrokovou mierou platnou na
trhu v danom čase pre nástroje, ktoré majú porovnate ľný úverový
stav a poskytujú v podstate tie isté pe ňažné toky a za tých istých
podmienok, ale bez konverznej opcie;
b) Nástroj vlastného imania predstavuje vlo ženú opciu zameni ť
záväzok za vlastné imanie emitenta. Reálna hodnota opcie obsa-huje časovú hodnotu a vnútornú hodnotu, ak existuje. Táto opcia
má hodnotu pri prvotnom vykázaní, aj ke ďje mimo pe ňazí.
AG32. Pri konverzii konvertibilného nástroja pri splatnosti ú čtovná jednotka
ukon čí vykazovanie komponentu záväzku a vyká že ho ako vlastné
imanie. Pôvodný komponent vlastného imania zostáva ako vlastné
imanie (aj ke ďsa mô že previes ťz jedného riadka polo žky v rámci2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —246
▼B
vlastného imania do iného). Pri konverzii v de ňsplatnosti nevzniká
zisk a ani strata.
AG33. Ak ú čtovná jednotka zru ší konvertibilný nástroj pred splatnos ťou
prostredníctvom pred časného spätného odkúpenia alebo opätovného
nakúpenia, v rámci ktorého nedôjde k zmene pôvodných konverznýchvýhod, ú čtovná jednotka priradí zaplatenú úhradu a v šetky transak čné
náklady na opätovné alebo spätné odkúpenie ku komponentu záväzku
a komponentu vlastného imania v de ňuskuto čnenia transakcie.
Metóda pou žívaná pri priradení zaplatenej úhrady a transak čných
nákladov k jednotlivým komponentom je konzistentná s metódou
používanou pri pôvodnom priradení príjmov získaných ú čtovnou
jednotkou pri emisii konvertibilného nástroja k jednotlivými kompo-nentom v súlade s odsekmi 28 a ž32.
AG34. Po priradení úhrady sa s výsledným ziskom alebo stratou zaobchádza
v súlade s ú čtovnými zásadami pou žívanými na predmetný kompo-
nent takto:
a) suma zisku alebo straty týkajúca sa komponentu záväzku, sa vyka-
zuje vo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄a
b) suma úhrady týkajúca sa komponentu vlastného imania sa vyka-
zuje vo vlastnom imaní.
AG35. Ú čtovná jednotka mô že upravi ťpodmienky konvertibilného nástroja
tak, aby podporila pred časnú konverziu, napríklad formou ponuky
výhodnej šieho pomeru konverzie alebo zaplatením ďalšej dodato čnej
úhrady v prípade konverzie pred stanoveným dátumom. Rozdielvzniknutý k dátumu zmeny podmienok medzi reálnou hodnotou
úhrady, ktorú dr žiteľprijme pri konverzii nástroja v rámci revidova-
ných podmienok a reálnou hodnotou úhrady, ktorú by dr žiteľnástroja
dostal v prípade, ak by nedo šlo k zmenám pôvodných podmienok, sa
vykazuje ako strata vo výkaze ►
M5komplexného výsledku ◄.
Vlastné akcie (odseky 33 a 34)
AG36. Vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky sa nevykazujú
ako finan čné aktívum bez oh ľadu na dôvod ich spätného získania.
V odseku 33 sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka, ktorá spätne získala
svoje vlastné nástroje vlastného imania, zní žila vlastné imanie o tieto
nástroje vlastného imania. Ak má v šak účtovná jednotka v dr žbe svoje
vlastné imanie v mene iných osôb, napríklad v prípade finan čnej
inštitúcie, ktorá dr ží svoje vlastné imanie v mene klienta, do šlo
k vytvoreniu zastupovania tretej strany a výsledkom je, že sa takáto
držba nezah ŕňa do súvahy ú čtovnej jednotky.
Úrok, dividendy, straty a zisky (odseky 35 a ž41)
AG37. ďalej uvedený príklad je ilustráciou uplatnenia odseku 35 na zlo žený
finan čný nástroj. Predpokladajme, že nekumulatívna prioritná akcia sa
musí za pä ťrokov povinne spätne odkúpi ťza pe ňažnú hotovos ť, ale
dividendy sú vyplácané v závislosti od rozhodnutia ú čtovnej jednotky
pred dátumom spätného odkúpenia. Takýto finan čný nástroj je
zloženým finan čným nástrojom, pri čom komponent záväzku predsta-
vuje sú časnú hodnotu sumy spätného odkúpenia. Časové rozli šovanie
diskontu z tohto komponentu sa vyká že vo výkaze ►M5komplex-
ného výsledku ◄a klasifikuje sa ako úrokový náklad. Zaplatené
dividendy súvisia s komponentom vlastného imania a preto sa vyka-zujú ako rozdelenie zisku alebo straty. Podobné rie šenie by sa uplat-
ňovalo v prípade, ak by spätné odkúpenie nebolo povinné, ale závi-
selo by od rozhodnutia dr žiteľa, alebo ak by akcia bola povinne
zamenite ľná na premenlivý po čet kme ňových akcií, ktorých hodnota
by sa vypo čítala tak, aby sa rovnala pevnej sume alebo sume vychá-
dzajúcej zo zmien v podkladovej premennej (napríklad komodity). Ak
sa však akéko ľvek nezaplatené dividendy pripo čítajú k sume spätného
odkúpenia, celý nástroj je záväzkom. V takomto prípade sa v šetky
dividendy klasifikujú ako úrokový náklad.
Kompenzácia finan čného aktíva a finan čného záväzku (odseky 42
až50)
AG38. Aby sa finan čné aktívum a finan čný záväzok kompenzovali, ú čtovná
jednotka musí disponova ťaktuálne vykonate ľným právom na
kompenzáciu vykázaných súm. Ú čtovná jednotka mô že disponova ť2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —247
▼B
podmieneným právom na kompenzáciu vykázaných súm napríklad
v rámci hlavnej dohody o vzájomnom zapo čítaní alebo pri niektorých
formách dlhu bez regresu, ale takéto práva sú vynútite ľné len pri
nastaní ur čitej budúcej udalosti, zvy čajne v prípade, ke ďsi protistrana
neplní povinnosti. Preto takáto dohoda nesp ĺňa podmienky na
kompenzáciu.
AG39. Tento štandard neponúka špeciálne rie šenie pre takzvané „syntetické
nástroje “, ktoré sú zoskupeniami samostatných finan čných nástrojov
nadobudnutých a dr žaných s cie ľom napodobni ťcharakteristiky iného
nástroja. Napríklad dlhodobý úver s pohyblivou úrokovou mierou
kombinovaný s úrokovým swapom, ktorý obsahuje prijatie pohybli-
vých platieb a realizáciu fixných platieb, sa zlu čujú do dlhodobého
úveru s pevne stanovenou mierou. Ka ždý zo samostatných finan čných
nástrojov, ktoré spolu vytvárajú „syntetický nástroj “, predstavuje
zmluvné právo alebo povinnos ťso svojimi vlastnými zmluvnými
podmienkami, a ka ždý sa mô že previes ťalebo vysporiada ťsamo-
statne. Ka ždý finan čný nástroj je vystavený rizikám, ktoré sa mô žu
odlišovaťod rizík, ktorým sú vystavené iné finan čné nástroje. Preto
v prípade, ke ďjedným z finan čných nástrojov v „syntetickom
nástroji “je aktívum a iným je záväzok, nekompenzujú sa navzájom
a neprezentujú sa ►M5vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej
jednotky ◄načistom základe, pokia ľnespĺňajú kritériá na kompen-
záciu uvedené v odseku 42.
ZVEREJ ŇOVANIE
Finan čné aktíva a finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok [odsek 94 písm. f)]
AG40. [Vypú šťa sa.]2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —248
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 33
Zisk na akciu
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťzásady na stanovenie
a prezentáciu zisku na akciu, aby do šlo k zlep šeniu porovnania
výkonnosti medzi rôznymi ú čtovnými jednotkami po čas toho istého
obdobia vykazovania a medzi rôznymi obdobiami vykazovaniav rovnakej ú čtovnej jednotke. Hoci údaje o zisku na akciu sú limito-
vané z dôvodu rôznych ú čtovných politík, ktoré sa mô žu pou žiťpri
určení„zisku“, dôsledným ur čením menovate ľa sa pomô že finan č-
nému vykazovaniu. Tento štandard je zameraný na menovate ľa
v kalkulácii zisku na akciu.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa vz ťahuje na:
a) individuálnu ú čtovnú závierku ú čtovnej jednotky:
i) ktorej kme ňové akcie alebo potenciálne kme ňové akcie sú
obchodované na verejnom trhu (na domácej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnychtrhov), alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga-
nizácii na ú čely emisie kme ňových akcií na verejnom trhu a
b) konsolidovanú ú čtovnú závierku skupiny s materskou spolo čno-
sťou:
i) ktorej kme ňové akcie alebo potenciálne kme ň
ové akcie sú
verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej burze
alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnych trhov),
alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga-
nizácii na ú čely emisie kme ňových akcií na verejnom trhu.
3. Ú čtovná jednotka, ktorá zverejní zisk na akciu, vypo číta a zverejní
zisk na akciu v súlade s týmto štandardom.
4. Ak ú čtovná jednotka prezentuje aj konsolidovanú ú čtovnú závierku aj
individuálnu ú čtovnú závierku, zostavené v súlade s IAS 27 Konso-
lidovaná a individuálna ú čtovná závierka , zverejnenia po žadované
týmto štandardom sa musia prezentova ťlen na základe konsolidova-
ných informácií. Ú čtovná jednotka, ktorá si zvolí mo žnosťzverejni ť
zisk na akciu vo svojej individuálnej ú čtovnej závierke, prezentuje
túto informáciu o zisku na akciu len v jeho výkaze ►M5komplex-
ného výsledku ◄.Účtovná jednotka nezverej ňuje informáciu o zisku
na akciu v konsolidovanej ú čtovnej závierke.
▼M5
4A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-statnom výkaze prezentuje zisk na akciu.
▼B
DEFINÍCIE
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Protizriedenie je zvý šenie zisku na akciu alebo zní ženie straty na
akciu zalo žené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných
nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warrantov alebo že kme ňové akcie
sú emitované po splnení stanovených podmienok.
Dohoda o podmienených akciách je dohodou o emitovaných akciách,
ktorá závisí od splnenia stanovených podmienok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —249
▼B
Podmienene emitované kme ňové akcie sú kme ňové akcie emitované
za malú alebo žiadnu sumu pe ňažnej hotovosti alebo inej protihodnoty
po splnení podmienok stanovených v dohode o podmienenýchakciách.
Zriedenie predstavuje zní ženie zisku na akciu alebo zní ženie straty na
akciu zalo žené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných
nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warrantov, alebo že kme ňové akcie
sú emitované po splnení stanovených podmienok.
Opcie, warranty a ich ekvivalenty sú finan čné nástroje, ktoré dávajú
držiteľovi právo kúpi ťkmeňové akcie.
Kme ňová akcia je nástroj vlastného imania, ktorý sa podria ďuje
všetkým ostatným skupinám nástrojov vlastného imania.
Potenciálna kme ňová akcia je finan čný nástroj alebo iná zmluva,
ktorá mô žed aťsvojmu dr žiteľovi oprávnenie získa ťkmeňové akcie.
Predajné opcie na kme ňové akcie sú zmluvy, ktoré dávajú dr žiteľovi
právo preda ťkmeňové akcie za cenu stanovenú pre dané obdobie.
6. Kme ňové akcie sa podie ľajú na zisku za dané obdobie a žpo potom,
čo sa ostatné typy akcií, akými sú napríklad prioritné akcie, na zisku
podie ľali. Ú čtovná jednotka mô žem a
ťviac ne žjednu triedu kme ňo-
vých akcií. Kme ňové akcie tej istej triedy majú rovnaké práva na
získanie dividend.
7. Potenciálne kme ňové akcie sú napríklad tieto:
a) finan čné záväzky alebo nástroje vlastného imania, vrátane priorit-
ných akcií, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie;
b) opcie a waranty;
c) akcie, ktoré by sa emitovali na základe splnenia podmienok vyplý-
vajúcich zo zmluvných dohôd, ako je napríklad kúpa obchodných
alebo iných aktív.
8. Pojmy vymedzené v súlade s IAS 32 Finan čné nástroje :Prezentácia
sa pou žívajú v tomto štandarde vo významoch špecifikovaných
v odseku 11 IAS 32, pokia ľnie je uvedené inak. V IAS 32 sa
vymedzujú pojmy finan čný nástroj, finan čný majetok, finan čný
záväzok, nástroj vlastného imania a reálna hodnota a poskytuje sanávod na uplat ňovanie týchto vymedzení pojmov.
OCEŇOVANIE
Základný zisk na akciu
9. Ú čtovná jednotka vypo číta základný zisk na akciu pre zisk alebo
stratu priradite ľné kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti a v
prípade prezentovania zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností prira-
diteľné uvedeným akcionárom.
10. Základný zisk na akciu sa vypo číta vydelením zisku alebo straty
priradite ľnej kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti ( čitateľ)
váženým priemerom po čtu kme ňových akcií zostávajúcich v obehu
(menovate ľ) za obdobie.
11. Cie ľom informácie o základnom zisku na akciu je umo ž
niťocenenie
podielu ka ždej kme ňovej akcie materskej spolo čnosti na výkonnosti
účtovnej jednotky po čas obdobia vykazovania.
Zisk
12. Na ú čely výpo čtu základného zisku na akciu sumy priradite ľné dr ži-
teľom kme ňových akcií materskej spolo čnosti v súvislosti so:
a) ziskom alebo stratou z pokra čujúcich činností priradite ľných
materskej spolo čnosti a
b) ziskom alebo stratou priradite ľnými materskej spolo čnosti
budú sumy uvedené v písmenách a) a b), ktoré sú upravené o sumy
prioritných dividend po zdanení, rozdiely vyplývajúce z vysporiadania
prioritných akcií a iné podobné vplyvy prioritných akcií klasifikova-
ných ako vlastné imanie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —250
▼B
13. V šetky polo žky výnosov a nákladov priradite ľných kme ňovým akcio-
nárom materskej spolo čnosti, ktoré sú vykazované v priebehu
obdobia, vrátane da ňového nákladu a dividend z prioritných akcií
klasifikovaných ako záväzky, sa zahrnú do stanovenia zisku alebostraty za obdobie priradite ľných kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti (pozri IAS 1 ►
M5__________◄).
14. Suma prioritných dividend po zdanení, ktorá sa odpo číta od zisku
alebo straty, je:
a) suma akýchko ľvek prioritných dividend po zdanení
z nekumulatívnych prioritných akcií deklarovaných za obdobie a
b) suma prioritných dividend po zdanení pre kumulatívne prioritné
akcie za obdobie bez oh ľadu na to, či dividendy boli alebo neboli
deklarované. Suma prioritných dividend za obdobie nezah ŕňa sumu
prioritných dividend z kumulatívnych prioritných akcií vyplatenúalebo deklarovanú po čas be žného obdobia via žucu sa
k predchádzajúcim obdobiam.
15. Prioritné akcie, ktoré umo žňujú ú čtovnej jednotke kompenzova ťnízku
počiatočnú dividendu predajom prioritných akcií s diskontom alebo
investorom kompenzova ťnákup prioritných akcií s prémiou divi-
dendou nad trhovú cenu v neskor ších obdobiach, sa niekedy ozna čujú
ako prioritné akcie s rastúcimi úrokovými mierami. Akýko ľvek
pôvodný emisný diskont alebo prémia prioritných akcií s rastúcimi
úrokovými mierami sa odpisujú do nerozdelených ziskov metódou
efektívnej úrokovej miery a na ú čely výpo čtu zisku na akciu sa pova-
žujú za prioritnú dividendu.
16. Prioritné akcie je mo žné spätne odkúpi ťna základe ponuky na odkú-
penie akcií zo strany ú čtovnej jednotky akcionárom. Prebytok reálnej
hodnoty plnenia zaplateného prioritným akcionárom nad ú čtovnú
hodnotu prioritných akcií predstavuje výnos prioritných akcionárov
a náklad ú čtovnej jednotky ú čtovaný do nerozdelených ziskov. Táto
suma sa odpo čítava pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej
kmeňovým akcionárom materskej spolo čnosti.
17. Ú čtovná jednotka mô že spôsobi ťpredčasnú konverziu konvertibilných
prioritných akcií prostredníctvom priaznivých zmien pôvodnýchkonverzných podmienok alebo prostredníctvom dodato čnej platby.
Prebytok reálnej hodnoty prioritných akcií alebo iného plnenia nad
reálnu hodnotu kme ňových akcií emitovate ľných pod ľa pôvodných
konverzných podmienok je výnosom pre prioritných akcionárova odpo číta sa pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej kme ňovým
akcionárom materskej spolo čnosti.
18. Akýko ľvek prebytok ú čtovnej hodnoty prioritných akcií nad reálnu
hodnotu zaplatenej protihodnoty na ich vysporiadanie sa pripo čítava
pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej kme ňovým akcionárom
materskej spolo čnosti.
Akcie
19. Na ú čely výpo čtu základného zisku na akciu je po čet kme ňových
akcií vá ženým priemerom po čtu kme ňových akcií zostávajúcich
v obehu v priebehu obdobia.
20. Vá žený priemer po čtu kme ňových akcií zostávajúcich v obehu za
obdobie odzrkad ľuje skuto čnosť,že mno žstvo akciového kapitálu
môžeb y ťv priebehu obdobia rôzne, čo je dôsledkom vä čšieho
alebo men šieho po čtu akcií zostávajúcich v obehu po čas akéhoko ľvek
obdobia. Vá žený priemer po čtu kme ňových akcií zostávajúcich
v obehu za obdobie je po čet nesplatených kme
ňových akcií na
začiatku obdobia upravený o po čet kme ňových akcií odkúpených
alebo emitovaných v priebehu obdobia vynásobených faktoromčasovej váhy. Faktor časovej váhy je po čet dní, po čas ktorých zostá-
vajú konkrétne akcie v obehu, ako podiel na celkovom po čte dní
obdobia; v mnohých situáciách posta čuje primeraná aproximácia vá že-
ného priemeru.
21. Vo vä čšine prípadov sú akcie zahrnuté do vá ženého priemeru po čtu
akcií od dátumu, v ktorom je splatná odmena ( čoj ev šeobecne dátum
ich emisie), napríklad:
a) kme ňové akcie emitované výmenou za hotovos ťsú zahrnuté vtedy,
keďsú splatné;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —251
▼B
b) kme ňové akcie emitované za dobrovo ľné znovuinvestovanie divi-
dend z kme ňových alebo prioritných akcií sú zahrnuté, ke ďsa
znovuinvestujú dividendy;
c) kme ňové akcie emitované v dôsledku konverzie dlhového nástroja
na kme ňové akcie sa zahrnú odo d ňa ukon čenia narastania úrokov;
d) kme ňové akcie emitované namiesto úroku alebo istiny iných
finan čných nástrojov sa zapo čítavajú odo d ňa ukon čenia narastania
úrokov;
e) kme ňové akcie emitované výmenou za vysporiadanie záväzku
účtovnej jednotky sa zapo čítavajú od dátumu vysporiadania;
f) kme ňové akcie emitované ako protihodnota za nadobudnutie aktív
iných, ako je hotovos ť, sa zapo čítavajú ku d ňu vykázania
nadobudnutia a
g) kme ňové akcie emitované za poskytovanie slu žieb ú čtovnej
jednotke sa zapo čítavajú ku d ňu poskytnutia slu žieb.
Okamih zahrnutia kme ňových akcií sa stanovuje pod ľa zmluvných
podmienok tvoriacich sú časťich emisie. Podstatu ka ždej zmluvy
spojenej s emisiou je potrebné primerane posúdi ť.
▼M12
22. Kme ňové akcie emitované ako sú časťplnenia prevedeného
v podnikovej kombinácii sa zah ŕňajú do vá ženého priemerného
počtu akcií od dátumu nadobudnutia. Je to preto, že od tohto dátumu
nadobúdate ľdo svojho výkazu komplexného výsledku zah ŕňa zisky
a straty nadobúdaného subjektu.
▼B
23. Kme ňové akcie, ktoré sú emitované po konverzii povinne konverti-
bilného nástroja, sa zapo čítajú do výpo čtu základného zisku na akciu
od dátumu uzatvorenia zmluvy.
24. Podmienene emitované akcie sa pova žujú za zostávajúce v obehu
a zapo čítajú sa do výpo čtu základného zisku na akciu a žod dátumu
splnenia v šetkých nevyhnutných podmienok (t. j. udalosti sa vyskytli).
Akcie emitovate ľné výhradne po uplynutí času nie sú podmienene
emitovanými akciami, preto že plynutie času predstavuje istotu.
Kmeňové akcie zostávajúce v obehu, ktoré sú podmienene návratné
(t. j. sú predmetom spätného odkúpenia), sa nepova žujú za zostáva-
júce v obehu a nezapo čítajú sa do výpo čtu základného zisku na akciu
aždo dátumu, od ktorého sa na ne nebude vz ťahova ťspätné odkú-
penie.
25. [Vypú šťa sa.]
26. Vá žený priemer po čtu kme ňových akcií zostávajúcich v obehu za
obdobie a za v šetky prezentované obdobia sa upraví o udalosti iné
ako konverzia potenciálnych kme ňových akcií, ktoré zmenili po čet
kmeňových akcií zostávajúcich v obehu bez zodpovedajúcej zmeny
v zdrojoch.
27. Kme ňové akcie je mo žné emitova ťalebo po čet kme ňových akcií
v obehu je mo žné zní žiťbez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch.
Napríklad:
a) kapitalizácia alebo bonusová emisia (známa v niektorých krajinách
ako dividendy vo forme akcií);
b) bonusový prvok vo v šetkých iných emisiách, napríklad bonusový
prvok pri predkupnom práve pri emisii existujúcich akcionárov;
c)štiepenie akcií a
d) spájanie rozdelených akcií (konsolidácia akcií).
28. Pri kapitalizácii, bonusovej emisii alebo štiepení akcií sa kme ňové
akcie pre existujúcich akcionárov emitujú bez ďalšej dodato čnej
odplaty. Po čet kme ňových akcií zostávajúcich v obehu sa preto
zvýši bez zvý šenia zdrojov. Po čet kme ňových akcií v obehu pred
udalos ťou sa upraví o pomernú zmenu v po čte kme ňových akcií
v obehu tak, ako keby k udalosti do šlo na za čiatku prvého prezento-
vaného obdobia. Napríklad pri bonusovej emisii formou „dve za
jednu“sa po čet kme ňových akcií zostávajúcich v obehu pred emisiou
vynásobí tromi, ak chceme získa ťnový celkový po čet kme ňových2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —252
▼B
akcií, alebo dvoma, ak chceme získa ťpočet dodato čných kme ňových
akcií.
29. Konsolidácia kme ňových akcií zvy čajne zni žuje po čet kme ňových
akcií v obehu bez zodpovedajúceho zní ženia zdrojov. Ak je v šak
výsledný efekt spätné odkúpenie akcií za reálnu hodnotu, zní ženie
počtu kme ňových akcií v obehu je výsledkom zodpovedajúceho
zníženia zdrojov. Ako príklad mo žno uvies ťkonsolidáciu akcií
kombinovanú so špeciálnou dividendou. Vá žený priemer po čtu
kmeňových akcií zostávajúcich v obehu za obdobie, v ktorom dôjde
ku kombinovanej transakcii, sa upraví o zní ženie po čtu kme ňových
akcií od dátumu, od ktorého sa špeciálna dividenda vykazuje.
Zriedený zisk na jednu akciu
30. Ú čtovná jednotka vypo číta zriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo
stratu priradite ľnú kme ňovým akcionárom materskej spolo čnosti a v
prípade prezentovania zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností prira-
diteľnú uvedeným akcionárom.
31. Ú čtovná jednotka upraví na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu
akciu zisk alebo stratu priradite ľnú kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti a vá žený priemer po čtu akcií v obehu o ú činky zrie ďujú-
cich potenciálnych kme ňových akcií.
32. Cie ľzriedeného zisku na jednu akciu je rovnaký ako cie ľzákladného
zisku na akciu –umožniťocenenie podielu ka ždej kme ňovej akcie na
výkonnosti ú čtovnej jednotky –s vplyvom v šetkých zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií zostávajúcich v obehu po čas obdobia.
Výsledkom je:
a) zisk alebo strata priradite ľná kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti sa zvý ši o sumu dividend a úrokov po zdanení vyká-
zaných v danom období v súvislosti so zrie ďujúcimi potenciálnymi
kmeňovými akciami a upraví sa o v šetky zmeny vo výnosoch
alebo nákladoch, ktoré by boli výsledkom konverzie zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií, a
b) vá žený priemer po čtu kme ňových akcií v obehu sa zvý šiov á žený
priemer po čtu dodato čných kme ňových akcií, ktoré by zostali
v obehu za predpokladu konverzie v šetkých zrie ďujúcich poten-
ciálnych kme ňových akcií.
Zisky
33. Ú čtovná jednotka upraví na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu
akciu zisk alebo stratu priradite ľnú kme ňovým akcionárom materskej
spolo čnosti v súlade s výpo čtami uvedenými v odseku 12 o vplyv po
zdanení:
a) všetkých dividend alebo iných polo žiek týkajúcich sa zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií odpo čítaných pri vzniku zo zisku
alebo straty priradite ľnej kme ňovým akcionárom materskej spolo č-
nosti v súlade s výpo čtami uvedenými v odseku 12;
b) všetkých úrokov vykázaných za obdobie v súvislosti so zrie ďujú-
cimi potenciálnymi kme ňovými akciami a
c) akéko ľvek iné zmeny vo výnosoch alebo v nákladoch, ktoré by
boli výsledkom konverzie zrie ďujúcich potenciálnych kme ňových
akcií.
34. Po konverzii potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie
položky vymedzené v odseku 33 písm. a) a žc) užnevznikajú.
Namiesto toho sa mô žu nové kme ňové akcie podie ľaťna zisku
alebo strate priradite ľnej kme ňovým akcionárom materskej spolo č-
nosti. Preto sa zisk alebo strata priradite ľné kme ňovým akcionárom
materskej spolo čnosti vypo čítané v súlade s odsekom 12 upraví
o polo žky vymedzené v odseku 33 písm. a) a žc) a o akéko ľvek
súvisiace dane. Náklady súvisiace s potenciálnymi kme ňovými
akciami zah ŕňajú transak čné náklady a diskonty ú čtované v súlade
s metódou efektívnej úrokovej miery (pozri odsek 9 IAS 39 Finan čné
nástroje: vykazovanie a oce ňovanie v znení revízie z roku 2003).
35. Konverzia potenciálnych kme ňových akcií mô že vies ťk následným
zmenám vo výnosoch alebo v nákladoch. Napríklad zní ženie úroko-
vých nákladov v súvislosti s potenciálnymi kme ňovými akciami a z2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —253
▼B
toho vyplývajúci nárast zisku alebo zní ženie straty mô že vies ť
k zvý šeniu nákladov súvisiacich s programom povinných podielov
zamestnancov na zisku. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na
jednu akciu sú zisk alebo strata priradite ľné kme ňovým akcionárom
materskej spolo čnosti upravené o akéko ľvek takéto následné zmeny
vo výnosoch alebo v nákladoch.
Akcie
36. Na ú čely výpo čtu zriedených ziskov na jednu akciu je po čet kme ňo-
vých akcií vá ženým priemerom po čtu kme ňových akcií vypo čítaných
v súlade s odsekmi 19 a 26 plus vá žený priemer po čtu kme ňových
akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii v šetkých zrie ďujúcich
potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie. Zrie ďujúce poten-
ciálne kme ňové akcie sa pova žujú za konvertované na kme ňové akcie
buďna za čiatku obdobia, alebo ke ďboli vydané neskôr, k dátumu
emisie potenciálnych kme ňových akcií.
37. Zrie ďujúce potenciálne kme ňové akcie sa ur čujú nezávisle za ka ždé
prezentované obdobie. Po čet zrie ďujúcich potenciálnych kme ňových
akcií zahrnutý v ro čnom základe nepredstavuje vá žený priemer zrie-
ďujúcich potenciálnych kme ňových akcií zahrnutých v ka ždom pred-
bežnom výpo čte.
38. Potenciálne kme ňové akcie sú vá žené za obdobie, v ktorom zostávajú
v obehu. Potenciálne kme ňové akcie, ktoré boli zru šené alebo
s ukon čenou platnos ťou v danom období, sa zahrnú so výpo čtu zrie-
deného zisku na jednu akciu iba pomernou časťou za to obdobie,
v ktorom boli v obehu. Potenciálne kme ňové akcie, ktoré sú konver-
tované na kme ňové akcie po čas obdobia, sa zahrnú do výpo čtu zrie-
deného zisku na jednu akciu od za čiatku obdobia do dátumu
konverzie; od dátumu konverzie sa výsledné kme ňové akcie zahrnú
do základného i zriedeného zisku na jednu akciu.
39. Po čet kme ňových akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii zrie-
ďujúcich potenciálnych kme ňových akcií, sa ur čuje na základe
podmienok potenciálnych kme ňových akcií. Ak existuje viac ne ž
jeden základ na konverziu, výpo čet predpokladá najvýhodnej šiu
mieru konverzie alebo realiza čnú cenu z h ľadiska dr žiteľa potenciál-
nych kme ňových akcií.
40. Dcérska spolo čnosť, spolo čný podnik alebo pridru žený podnik mô že
aj iným stranám, ktoré nie sú materskou spolo čnosťou, spolo čníkom
alebo investorom, emitova ťpotenciálne kme ňové akcie konvertibilné
buďna kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku
alebo pridru ženého podniku, alebo kme ňové akcie materskej spolo č-
nosti, spolo čníka alebo investora (vykazujúca ú čtovná jednotka). Ak
tieto potenciálne kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného
podniku alebo pridru ženého podniku majú za následok rozriedenie
konsolidovaného základného zisku na akciu vykazujúcej ú čtovnej
jednotky, zah ŕňajú sa do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu.
Zrieďujúce potenciálne kme ňové akcie
41. Potenciálne kme ňové akcie sa pova žujú za zrie ďujúce vtedy a len
vtedy, ak by ich konverzia na kme ňové akcie zní žila zisk na akciu
alebo zvý šila stratu na akciu z pokra čujúcich činností.
42. Ú čtovná jednotka pou žije zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností
priradite ľnú materskej spolo čnosti ako kontrolné číslo na ur čenie toho,
či sú potenciálne kme ňové akcie zrie ďujúce alebo zamerané proti
zriedeniu. Zisk alebo strata z pokra čujúcich činností priradených
materskej spolo čnosti sa upravia v súlade s ustanoveniami odseku
12 a nezah ŕňajú polo žky súvisiace s ukon čenými činnos ťami.
43. Potenciálne kme ňové akcie majú protizrie ďujúci ú činok, ak by ich
konverzia vyústila do nárastu zisku na akciu alebo poklesu straty na
akciu z pokra čujúcich činností. Výpo čet zriedeného zisku na jednu
akciu nepredpokladá konverziu, realizáciu alebo inú emisiu potenciál-nych kme ňových akcií s protizrie ďujúcim ú činkom vo vz ťahu k zisku
na akciu.
44. Pri uva žovaní, či sú potenciálne kme ňové akcie zrie ďujúce alebo majú
protizrie ďujúci ú činok, sa uva žuje skôr samostatne ne žsúhrnne
ok aždej emisii alebo sérii potenciálnych kme ňových akcií. Poradie,
v akom sa uva žuje o potenciálnych kme ňových akciách, mô že2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —254
▼B
vplýva ťna to, či sú alebo nie sú zrie ďujúce. Preto s cie ľom maxima-
lizácie zriedenia základného zisku na akciu sa ka ždá emisia alebo
séria potenciálnych kme ňových akcií zva žuje v poradí od najviac
zrieďujúcich po najmenej zrie ďujúce, t. j. zrie ďujúce potenciálne
kmeňové akcie s najni žším„ziskom na prírastkovú akciu “sa zah ŕňajú
do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu pred akciami s vy ššími
ziskom na prírastkovú akciu. Opcie a warranty sa vo v šeobecnosti
zahŕňajú ako prvé, preto že tieto nástroje nemajú vplyv na čitateľa
výpo čtu.
Opcie, warranty a ich ekvivalenty
45. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu ú čtovná jednotka
predpokladá realizáciu zrie ďujúcich opcií a warrantov ú čtovnej
jednotky. Predpokladané výnosy z týchto nástrojov sa pokladajú za
ekvivalentné emisii kme ňových akcií pri priemernej trhovej cene
kmeňových akcií v danom období. Rozdiel medzi po čtom emitova-
ných kme ňových akcií a po čtom kme ňových akcií, ktoré by sa emito-
vali pri priemernej trhovej cene kme ňových akcií v danom období, sa
považuje za emisiu kme ňových akcií bez odplaty.
46. Opcie a warranty sú zrie ďujúce vtedy, ak by vyústili do emisie
kmeňových akcií za ni žšiu ne žpriemernú trhovú cenu kme ňových
akcií po čas obdobia. Suma zriedenia predstavuje priemernú trhovú
cenu kme ňových akcií po čas obdobia mínus emisná cena. Preto sa
na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu potenciálne
kmeňové akcie pova žujú za akcie pozostávajúce zo:
a) zmluvy na emisiu ur čitého po čtu kme ňových akcií za ich prie-
mernú trhovú cenu v priebehu obdobia. Takéto kme ňové akcie
sa pova žujú za reálne ocenené a nie sú zrie ďujúce a ani nemajú
protizrie ďujúci ú činok. Pri výpo čte zriedeného zisku na jednu
akciu sa na ne neprihliada;
b) zmluvy na emisiu zostávajúcich kme ňových akcií bez odplaty.
Takéto kme ňové akcie nevytvárajú výnosy a nemajú vplyv na
zisk alebo stratu pripadajúce na kme ňové akcie v obehu. Preto
sú tieto akcie zrie ďujúce a pri výpo čte zriedeného zisku na
jednu akciu sa zapo čítajú do po čtu kme ňových akcií zostávajúcich
v obehu.
47. Opcie a warranty majú zrie ďujúci ú činok len v prípade, ke ďprie-
merná trhová cena kme ňových akcií za obdobie presiahne realiza čnú
cenu opcií a warrantov (t. j. sú „bez straty hodnoty “). Predtým vyka-
zované zisky na akciu sa retroaktívne neupravujú, aby sa zoh ľadnili
zmeny cien kme ňových akcií.
47A. Pokia ľide o opcie na akcie a iné dohody o zaplatení formou akcií, na
ktoré sa vz ťahuje IFRS 2 Platby na základe podielov , emisná cena
uvedená v odseku 46 a realiza čná cena uvedená v odseku 47 zah ŕňa
reálnu hodnotu v šetkých tovarov a slu žieb, ktoré sa majú ú čtovnej
jednotke doda ťv budúcnosti v rámci opcie na akcie alebo inej dohody
o zaplatení formou akcií.
48. Opcie na zamestnanecké akcie s pevnými alebo ur čiteľnými podmien-
kami a kme ňové akcie, na ktoré e šte nevznikol oprávnený nárok, sa
pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu pova žujú za opcie aj
napriek tomu, žem ô žub yťpodmienené vznikom nároku. K dátumu
udelenia sa pova žujú za akcie zostávajúce v obehu. Výkonom
podmienené opcie na zamestnanecké akcie sa pova žujú za podmie-
nene emitované akcie, preto že ich vydanie je podmienené okrem
uplynutia času aj splnením stanovených podmienok.
Konvertibilné nástroje
49. Zrie ďujúci ú činok konvertibilných nástrojov sa musí odzrkadli ť
v zriedenom zisku na jednu akciu v súlade s odsekmi 33 a 36.
50. Konvertibilné prioritné akcie sú akcie s protizrie ďujúcim ú činkom
vždy, ke ďsuma dividend z takýchto akcií deklarovaná v rámci aktu-
álneho obdobia alebo akumulovaná v aktuálnom období na kme ňovú
akciu a získate ľná pri konverzii presiahne základný zisk na akciu.
Podobne aj konvertibilný dlhový nástroj má protizrie ďujúci ú činok
vždy, ke ďúrok (bez dane a iných zmien vo výnosoch alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —255
▼B
v nákladoch) z kme ňovej akcie získate ľný pri konverzii presiahne
základný zisk na akciu.
51. Vykúpenie alebo vyvolaná konverzia konvertibilných prioritných akcií
môžem a ťvplyv len na časťkonvertibilných prioritných akcií zostá-
vajúcich predtým v obehu. V takýchto prípadoch sa akéko ľvek preby-
točné plnenie uvedené v odseku 17 priradí tým akciám, ktoré sú
vykúpené alebo konvertované s cie ľom stanovi ť,či sú zvy šné prio-
ritné akcie v obehu zrie ďujúce. Vykúpené alebo konvertované akcie
sa posudzujú oddelene od tých akcií, ktoré nie sú vykúpené alebo
konvertované.
Podmienene emitované akcie
52. Tak ako pri kalkulácii základného zisku na akciu sa podmienene
emitované akcie pova žujú za akcie v obehu a zahrnú sa do výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu v prípade, ak dôjde k splneniupodmienok (t. j. udalosti sa vyskytli). Podmienene emitované akciesú zahrnuté od za čiatku obdobia (alebo od dátumu dohody
o podmienených akciách, ak je tento neskôr). Ak sa podmienky
nesplnili, po čet podmienene emitovaných akcií zahrnutých do výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu vychádza z po čtu akcií, ktoré by boli
emitovate ľné, ak by koniec vykazovaného obdobia bol koncom
podmieneného obdobia. Prehodnotenie nie je povolené, ak nie sú
splnené podmienky po ukon čení podmieneného obdobia.
53. Ak je dosiahnutie alebo zachovanie stanovenej hodnoty zisku za
obdobie podmienkou podmienenej emisie a ak bola táto hodnotadosiahnutá na konci obdobia vykazovania, av šak musí by ťzachovaná
aj po skon čení obdobia vykazovania pre ďalšie obdobie, potom sa
dodato čné kme ňové akcie, pri výpo čte zriedeného zisku na jednu
akciu, pova žujú za akcie v obehu v prípade, ak majú zrie ďujúci
účinok. V takom prípade vychádza výpo čet zriedeného zisku na
jednu akciu z po čtu kme ňových akcií, ktoré by boli emitované, ak
by bola hodnota zisku na konci obdobia vykazovania hodnotou zisku
na konci podmieneného obdobia. Ke ďže zisky sa mô
žu v budúcom
období meni ť, výpo čet základného zisku na akciu nezoh ľadňuje takéto
podmienene emitované akcie a ždo konca podmieneného obdobia,
preto že sa nesplnili v šetky stanovené podmienky.
54. Po čet podmienene emitovaných kme ňových akcií mô že závisie ťod
budúcej trhovej ceny kme ňových akcií. V takom prípade, ak dochádza
k zrie ďujúcemu ú činku, vychádza výpo čet zriedeného zisku na jednu
akciu z po čtu kme ňových akcií, ktoré by boli emitované, ak by bola
trhová cena na konci obdobia vykazovania trhovou cenou na konci
podmieneného obdobia. Ak podmienka vychádza z priemeru trhových
cien za obdobie, ktoré presahuje koniec obdobia vykazovania, pou žije
sa priemer pre to časové obdobie, ktoré uplynulo. Preto že sa trhová
cena mô že v budúcom období meni ť, výpo čet základného zisku na
akciu nezah ŕňa takéto podmienene emitované kme ňové akcie a ždo
ukon čenia podmieneného obdobia, preto že sa nesplnili v šetky stano-
vené podmienky.
55. Po čet podmienene emitovaných kme ňových akcií mô že závisie ťod
budúcich ziskov a budúcich cien kme ňových akcií. V takých prípa-
doch vychádza po čet kme ňových akcií zahrnutých do výpo čtu zriede-
ného zisku na jednu akciu z oboch podmienok (t. j. zisky k dátumu
a aktuálna trhová cena na konci obdobia vykazovania). Podmieneneemitované kme ňové akcie sa nezahrnú do výpo čtu zriedeného zisku
na jednu akciu dovtedy, kým nie sú splnené obidve podmienky.
56. V iných prípadoch závisí po čet podmienene emitovaných kme ňových
akcií od iných podmienok, ne žje zisk alebo trhová cena (napríklad
môžeí sťo otvorenie špecifického po čtu maloobchodov). V takýchto
prípadoch, ak sa aktuálny stav podmienok do konca podmienenéhoobdobia nezmení, podmienene emitované kme ňové akcie sa zahrnú do
výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu v súlade so stavom na konci
obdobia vykazovania.
57. Podmienene emitované potenciálne kme ňové akcie (iné ne žakcie
pokryté dohodou o podmienených akciách, napríklad podmienene
emitované konvertibilné nástroje) sa zahrnú do výpo čtu zriedeného
zisku na jednu akciu takto:
a) účtovná jednotka ur čí,čij em o žné uva žovaťo emisii potenciál-
nych kme ňových akcií na základe podmienok stanovených na ich2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —256
▼B
emisiu v súlade s ustanoveniami dohody o podmienených akciách
uvedených v odsekoch 52 a ž56, a
b) ak by sa takéto potenciálne kme ňové akcie mali zoh ľadňovať
v zriedenom zisku na jednu akciu, ú čtovná jednotka ur čí ich
účinok na výpo čet zriedeného zisku na jednu akciu postupom
podľa ustanovení platných pre opcie a warranty uvedených
v odsekoch 45 a ž48, ustanovení platných pre konvertibilné
nástroje uvedených v odsekoch 49 a ž51, ustanovení platných
pre zmluvy, ktoré sa mô žu vysporiada ťkmeňovými akciami
alebo peniazmi uvedených v odsekoch 58 a ž61, alebo pod ľa
iných vhodných ustanovení.
Uplatnenie alebo konverzia sa v šak predpokladajú na ú čely výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu a žpo predpoklade uplatnenia alebo
konverzie podobných potenciálnych kme ňových akcií v obehu, ktoré
nie sú podmienene emitované.
Zmluvy, ktoré sa mô žu vysporiada ťkme ňovými
akciami alebo peniazmi
58. Ak ú čtovná jednotka emitovala zmluvu, ktorú mo žno na základe
voľby ú čtovnej jednotky vyrovna ťkmeňovými akciami alebo
peniazmi, ú čtovná jednotka musí predpoklada ť,že zmluva bude
vyrovnaná formou kme ňových akcií a výsledné potenciálne kme ňové
akcie sa v prípade zrie ďujúceho ú činku zahrnú do zriedeného zisku na
jednu akciu.
59. Ak sa takáto zmluva prezentuje na ú čtovné ú čely ako majetok alebo
záväzok, alebo ak obsahuje komponent vlastného imania a komponent
záväzku, ú čtovná jednotka upraví čitateľaov šetky zmeny zisku alebo
straty, ktoré by v priebehu obdobia vyplynuli z klasifikácie celejzmluvy ako nástroja vlastného imania. Takáto úprava je podobná
úpravám vy žadovaným v odseku 33.
60. Pokia ľide o zmluvy, ktoré sa mô žu na základe vo ľby dr žiteľa vyspo-
riadaťkmeňovými akciami alebo peniazmi, pri výpo čte zriedeného
zisku na jednu akciu sa pou žije tá mo žnosťúhrady, ktorá má vä čší
zrieďujúci ú činok.
61. Príkladom zmluvy, ktorú mo žno vyrovna ťkmeňovými akciami alebo
peniazmi, je dlhový nástroj, ktorý v de ňsplatnosti ude ľuje ú čtovnej
jednotke neobmedzené právo vyrovna ťistinu peniazmi alebo svojimi
vlastnými kme ňovými akciami. Ďalším príkladom je upísaná predajná
opcia, ktorá ude ľuje dr žiteľovi mo žnosťvybra ťsi vyrovnanie formou
kmeňových akcií alebo peniazmi.
Nakúpené opcie
62. Zmluvy, akými sú napríklad nakúpené predajné opcie a nakúpené
kúpne opcie (t. j. opcie v dr žbe ú čtovnej jednotky na jej vlastné
kmeňové akcie) sa do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu neza-
h
ŕňajú, preto že ich zahrnutie malo protizrie ďujúci ú činok. Predajná
opcia by sa uplatnila len v prípade, ak by bola realiza čná cena vy ššia
ako trhová cena a kúpna opcia by sa uplatnila len v prípade, ak bybola realiza čná cena ni žšia ako trhová cena.
Upísané predajné opcie
63. Zmluvy, ktoré od ú čtovnej jednotky vy žadujú spätné odkúpenie jej
vlastných akcií, akými sú upísané predajné opcie a forwardové kúpnezmluvy, sa v prípade zrie ďujúceho ú činku zahrnú do výpo čtu zriede-
ného zisku na jednu akciu. Ak sú tieto zmluvy po čas obdobia „v
peniazoch “(t. j. realiza čná cena alebo cena vysporiadania sa po čas
obdobia nachádza nad priemernou trhovou cenou), potenciálny zrie-ďujúci ú činok na zisk na akciu sa vypo číta takto:
a) musí sa predpoklada ť,žen az a čiatku obdobia dôjde k emisii dosta-
točného mno žstva kme ňových akcií (pri priemernej trhovej cene za
obdobie) s cie ľom získa ťvýnosy potrebné na splnenie podmienok
zmluvy;
b) musí sa predpoklada ť,že výnosy z emisie sa pou žijú na splnenie
podmienok zmluvy (t. j. na odkúpenie kme ňových akcií), a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —257
▼B
c) prírastkové kme ňové akcie (rozdiel medzi po čtom kme ňových
akcií pova žovaných za emitované a po čtom kme ňových akcií prija-
tých v dôsledku splnenia podmienok zmluvy) sa zahrnú dovýpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu.
SPÄTNÉ ÚPRAVY
64. Ak sa po čet kme ňových alebo potenciálnych kme ňových akcií
v obehu zvý ši následkom kapitalizácie, bonusovou emisiou, štiepením
akcií, alebo sa zní ži následkom spájania rozdelených akcií, je potrebné
výpo čty základného a zriedeného zisku na jednu akciu za v šetky
prezentované obdobia spätne upravi ť. Ak sa tieto zmeny vyskytnú
po dátume, ku ktorému sa zostavuje ►
M5Výkaz o finan čnej situ-
ácii◄, ale pred schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie,
výpo čty na akciu pre túto a ka ždú prezentovanú ú čtovnú závierku
z predchádzajúcich období musia by ťzaložené na novom po čte
akcií. Ak kalkulácie na akciu odzrkad ľujú takéto zmeny v po čte
akcií, táto skuto čnosťsa zverejní. Okrem toho základné a zriedené
zisky na jednu akciu za v šetky prezentované obdobia sa upravia
o vplyvy chýb, ako aj o úpravy vyplývajúce zo zmien ú čtovnej poli-
tiky ú čtovaných spätne.
65. Ú čtovná jednotka nemení zriedený zisk na jednu akciu vykázaný za
akéko ľvek predchádzajúce prezentované obdobie o zmeny
v predpokladoch pou žitých v kalkuláciách zisku na akciu alebo
o konverzie potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie.
PREZENTÁCIA
66. Ú čtovná jednotka prezentuje priamo vo výkaze ►M5komplexného
výsledku ◄základný a zriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo
stratu z pokra čujúcich činností priradite ľných kme ňovým akcionárom
materskej spolo čnosti a pre zisk alebo stratu priradite ľnú kme ňovým
akcionárom materskej spolo čnosti za obdobie pre ka ždú triedu kme ňo-
vých akcií s rozdielnym právom na podiel na zisku za obdobie.Prezentácia základného a zriedeného zisku na akciu ú čtovnou
jednotkou má rovnaký význam za v šetky prezentované obdobia.
67. Zisk na akciu sa prezentuje za ka ždé obdobie, za ktoré sa prezentuje
výkaz►
M5komplexného výsledku ◄. Ak sa zriedený zisk na
jednu akciu vykazuje aspo ňza jedno obdobie, vykazuje sa za v šetky
prezentované obdobia aj napriek tomu, že jeho hodnota sa rovná
základnému zisku na akciu. Ak je hodnota základného a zriedeného
zisku na akciu rovnaká, je mo žné v rámci výkazu ►M5komplex-
ného výsledku ◄realizova ťduálnu prezentáciu v jednom riadku.
▼M5
67A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-
statnom výkaze prezentuje základný a zriedený zisk na akciu, ako sa
požaduje v odsekoch 66 a 67.
▼B
68. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje ukon čené činnosti, zverejní
základný a zriedený zisk na akciu pre ukon čenéčinnosti bu ďvo
výkaze►M5komplexného výsledku ◄, alebo v poznámkach
kúčtovnej závierke.
▼M5
68A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-statnom výkaze a v poznámkach prezentuje základný a zriedený zisk
na akciu, ako sa po žaduje v odseku 68.
▼B
69. Ú čtovná jednotka prezentuje základný a zriedený zisk na akciu aj
v prípade, ak sú sumy záporné (t. j. strata z akcie).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —258
▼B
ZVEREJNENIE
70. Ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) sumy, pou žité v čitateli výpo čtu základného a zriedeného zisku na
akciu a ich porovnanie so sumami zisku alebo straty priradite ľnej
materskej spolo čnosti za obdobie. Porovnanie zah ŕňa individuálny
účinok ka ždej triedy nástrojov, ktorá ovplyv ňuje zisk na akciu;
b) vá žený aritmetický priemer po čtu kme ňových akcií pou žitý
v menovateli výpo čtu základného a zriedeného zisku na akciu
a vzájomné porovnanie týchto menovate ľov. Porovnanie zah ŕňa
individuálny ú činok ka ždej triedy nástrojov, ktorá ovplyv ňuje
zisk na akciu;
c) nástroje (vrátane podmienene emitovaných akcií), ktoré by mohli
potenciálne v budúcnosti zriedi ťzákladný zisk na akciu, ale ktoré
neboli zahrnuté v kalkulácii zriedeného zisku na jednu akciu, lebov prezentovanom(-ých) období (obdobiach) sú majú protizrie ďu-
júci ú činok;
d) opis transakcií s kme ňovými akciami alebo transakcií
s potenciálnymi kme ňovými akciami, ktoré sú iné ne žtransakcie
účtované v súlade s odsekom 64, ktoré sa vyskytli po ►
M5období
vykazovania ◄a ktoré by významne zmenili po čet kme ňových
akcií alebo potenciálnych kme ňových akcií zostávajúcich v obehu
na konci obdobia, ak by sa tieto transakcie vyskytli pred koncom
obdobia vykazovania.
71. Medzi transakcie uvedené v odseku 70 písm. d) patria tieto príklady:
a) emisia akcií za hotovos ť;
b) emisia akcií v prípade, že výnosy sa pou žijú na splatenie dlhu
alebo na splatenie prioritných akcií zostávajúcich v obehu
k dátumu, k súvahovému d ňu;
c) vykúpenie kme ňových akcií zostávajúcich v obehu;
d) konverzia alebo uplatnenie potenciálnych kme ňových akcií zostá-
vajúcich v obehu k súvahovému d ňu na kme ňové akcie;
e) emisia opcií, warrantov alebo konvertibilných nástrojov a
f) dosiahnutie podmienok, ktorých výsledkom by bola emisia
podmienene emitovaných akcií.
Zisky na akciu sa neupravujú o tie transakcie, ku ktorým dochádza po
►M5období vykazovania ◄, preto že tieto transakcie neovplyv ňujú
množstvo kapitálu pou žitého na tvorbu zisku alebo straty za obdobie.
72. Finan čné nástroje a iné zmluvy, vytvárajúce potenciálne kme ňové
akcie, mô žu obsahova ťzmluvné podmienky, ktoré ovplyv ňujú
ocenenie základného a zriedeného zisku na akciu. Tieto zmluvné
podmienky mô žuu rčovať,či sú alebo nie sú potenciálne kme ňové
akcie zrie ďujúce, a ak áno, ich vplyv na vá žený priemer po čtu akcií
v obehu a akéko ľvek následné úpravy zisku alebo straty priradite ľné
kmeňovým akcionárom. Zverejnenie podmienok takýchto finan čných
nástrojov a iných zmlúv sa odporú ča, ak sa nepo žaduje inak (pozri
IFRS 7 Finan čné nástroje :zverejnenia ).
73. Ak ú čtovná jednotka zverejní popri základnom a zriedenom zisku na
akciu aj sumy na akciu v inom komponente výkazu ►M5komplex-
ného výsledku ◄, ako sú tie, ktoré sa vy žadujú týmto štandardom,
tieto sumy sa vypo čítajú s pou žitím vá ženého priemeru po čtu kme ňo-
vých akcií stanovených v súlade s týmto štandardom. Zverejnenie
základnej a zriedenej sumy na akciu v takom komponente má rovnaký
význam a prezentuje sa v poznámkach k ú čtovnej závierke. Ú čtovná
jednotka uvedie základ, z ktorého vychádza stanovenie čitateľa(čita-
teľov), vrátane toho, či sú sumy na akciu u žzdanené alebo nie. Ak sa
použije taký komponent výkazu ►M5komplexného výsledku ◄,
kde sa nevykazujú riadkové polo žky, porovnanie sa uskuto ční
medzi pou žitým komponentom a riadkovou polo žkou vykázanou vo
výkaze►M5komplexného výsledku ◄.
▼M5
73A. Odsek 73 sa vz ťahuje aj na ú čtovnú jednotku, ktorá okrem základ-
ného a zriedeného zisku na akciu zverej ňuje aj sumy na akciu
pomocou vykázanej zlo žky samostatného výkazu ziskov a strát2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —259
▼M5
[podľa opisu uvedeného v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku
2007)], odli šnú od tej, ktorú po žaduje tento štandard.
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
74. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
74A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním pridali odseky 4A, 67A a 73A.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ
75. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 33 Zisk na akciu (vydaný v roku
1997).
76. Týmto štandardom sa nahrádza SIC-24 Zisk na akciu –Finan čné
nástroje a iné zmluvy, ktoré mo žno vysporiada ťakciami .
Dodatok A
NÁVOD NA UPLAT ŇOVANIE
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
ZISK ALEBO STRATA PRIRADITE ĽNÁ MATERSKEJ SPOLO ČNOSTI
A1. Na výpo čet zisku na akciu vychádzajúceho z konsolidovanej ú čtovnej
závierky sa zisk alebo strata priradite ľná materskej spolo čnosti týka
zisku alebo straty konsolidovanej ú čtovnej jednotky po úprave
►M11 o nekontrolné ◄podiely.
PREDKUPNÉ PRÁVO PRI EMISII
A2. Emisia kme ňových akcií v čase uplatnenia alebo konverzie potenciál-
nych kme ňových akcií nedáva podnet na vznik bonusového prvku. Je
tou tak preto, lebo potenciálne kme ňové akcie sa zvy čajne emitujú
v plnej hodnote, čo má za následok proporcionálnu zmenu zdrojov
dostupných ú čtovnej jednotke. V prípade predkupného práva pri
emisii je v šak realiza čná cena často ni žšia ako reálna hodnota akcií.
Preto pod ľa ustanovení odseku 27 písm. b) takéto predkupné právo pri
emisii obsahuje bonusový prvok. Ak je predkupné právo pri emisiiponúknuté v šetkým existujúcim akcionárom, po čet kme ňových akcií
použitých pri výpo čte základného a zriedeného zisku na akciu pre
všetky obdobia pred predkupným právom pri emisii predstavuje
počet kme ňových akcií v obehu pred vydaním vynásobený týmto
faktorom:
Reálna hodnota na akciu bezprostredne pred uplatnením práv
Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením pred-
kupných práv pri novej emisii
Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením pred-
kupných práv pri novej emisii sa vypo číta prirátaním súhrnnej trhovej
hodnoty akcií bezprostredne pred uplatnením práv k výnosom
z uplatnenia práv a vydelením po čtom akcií v obehu po uplatnení
práv. V prípadoch, ke ďsú samotné práva verejne obchodovate ľné,
nezávisle od akcií pred dátumom ich uplatnenia, sa reálna hodnota
na účely tohto výpo čtu stanoví k uzávierke posledného d ňa, v ktorom
sú akcie obchodovate ľné spolo čne s právami.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —260
▼B
KONTROLNÉ ČÍSLO
A3. Na ilustráciu aplikovania kontrolného čísla uvedeného v odsekoch 42
a 43 predpokladajme, žeúčtovná jednotka má zisk z pokra čujúcich
činností priradite ľných materskej spolo čnosti vo vý ške 4 800 CU, (*)
stratu z ukon čených činností priradite ľnú materskej spolo čnosti -7 200
CU, stratu priradite ľnú materskej spolo čnosti -2 400 CU a 2 000
kmeňových akcií v obehu a 400 potenciálnych kme ňových akcií.
Základný zisk ú čtovnej jednotky na akciu je 2,40 CU
z pokra čujúcich činností, -3,60 CU z ukon čených činností a -1,20
CU za stratu. 400 potenciálnych kme ňových akcií sa zahrnie do
výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu, preto že výsledný zisk na
akciu vo vý ške 2,00 CU z pokra čujúcich činností má zrie ďujúci
účinok za predpokladu nulového vplyvu tých 400 potenciálnych
kmeňových akcií na zisk alebo stratu. Ke ďže zisk z pokra čujúcich
činností priradite ľný materskej spolo čnosti predstavuje kontrolné
číslo, ú čtovná jednotka zahrnie aj uvedených 400 potenciálnych
kmeňových akcií do výpo čtu iných súm zisku na akciu aj napriek
tomu, že výsledné sumy zisku na akciu majú protizrie ďujúci ú činok
v porovnaní so sumami základného zisku na akciu, t. j. strata na akciu
je nižšia (-3,00 CU na akciu za straty z ukon čených činností a -1,00
CU na akciu za stratu).
PRIEMERNÁ TRHOVÁ CENA KME ŇOVÝCH AKCIÍ
A4. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu sa priemerná
trhová cena kme ňových akcií, o vydaní ktorých sa uva žuje, po číta
na základe priemernej trhovej ceny kme ňových akcií v priebehu
obdobia. Teoreticky by bolo mo žné zahrnú ťdo ur čenia priemernej
trhovej ceny ka ždú trhovú transakciu s kme ňovými akciami ú čtovnej
jednotky. Z praktického h ľadiska v šak zvy čajne posta čuje jednoduchý
priemer tý ždenných alebo mesa čných cien.
A5. Na výpo čet priemernej trhovej ceny vo v šeobecnosti posta čujú záve-
rečné trhové ceny. Ak je v šak cenová fluktuácia príli šširoká, repre-
zentatívnej šiu cenu mo žno vypo čítaťako priemer najvy šších
a najni žších cien. Metóda pou žívaná na výpo čet priemernej trhovej
ceny sa pou žíva konzistentne, a žkým v dôsledku zmenených
podmienok nestratí priemerná cena reprezentatívnos ť.A kú čtovná
jednotka napríklad pou žíva závere čné trhové ceny na výpo čet prie-
mernej trhovej ceny po čas nieko ľkých rokov s relatívne stabilnými
cenami, mô že zmeni ťmetódu výpo čtu na priemer najvy ššej
a najni žšej ceny v prípade, ak ceny za čnú príli školísa ť,
a výsledkom pou žitia závere čnej trhovej ceny je priemerná cena,
ktorá u žnie je reprezentatívna.
OPCIE, WARRANTY A ICH EKVIVALENTY
A6. Predpokladá sa, že opcie alebo warranty na nákup konvertibilných
nástrojov sa budú uplat ňovaťna nákup konvertibilného nástroja
zakaždým, ke ďpriemerné ceny konvertibilného nástroja aj kme ňo-
vých akcií získaných konverziou budú nad realiza čnou cenou opcií
alebo warrantov. Uplatnenie sa v šak nepredpokladá, kým sa takisto
nepredpokladá konverzia podobných konvertibilných nástrojov
v obehu, ak existujú.
A7. Opcie alebo warranty mô žu umo žňovaťalebo vy žadova ťvyhlásenie
ponuky na dlhový alebo iný nástroj ú čtovnej jednotky (alebo jej
materskej spolo čnosti alebo dcérskej spolo čnosti) formou platby
celej realiza čnej ceny alebo jej časti. Pri výpo čte zriedeného zisku
na jednu akciu majú takéto opcie alebo warranty zrie ďujúci ú činok
v prípade, ak a) priemerná trhová cena súvisiacich kme ňových akcií
v danom období presiahne realiza čnú cenu, alebo b) predajná cena
nástroja, ktorý je predmetom ponuky, sa nachádza pod cenou, zaktorú by bolo mo žné nástroj ponúknu ťv rámci op č
nej zmluvy
alebo zmluvy o warrante a výsledný diskont spôsobuje, že platná
realiza čná cena je ni žšia ako trhová cena kme ňových akcií dosiahnu-
teľných realizáciou. Pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu sa
takéto opcie alebo warranty pokladajú za uplatnené a sú časne sa pred-
pokladá, že dlhové alebo iné nástroje budú predmetom ponuky. Ak je
pre dr žiteľa opcie alebo warrantu výhodnej šia ponuka na hotovos ť2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —261
(*) V tomto návode sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
a zmluva takúto mo žnosťpripú šťa, táto mo žnosťsa predpokladá.
Úrok (bez dane) z akéhoko ľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že
bude predmetom ponuky, sa pripo číta spä ťako úprava čitateľa.
A8. Podobne sa rie šia prioritné akcie s podobnými ustanoveniami alebo
iné nástroje disponujúce opciami na konverziu, ktoré umo žňujú
vyplati ťinvestora formou hotovosti pri priaznivej šom konverznom
kurze.
A9. Podkladové podmienky niektorých opcií alebo warrantov mô žuv yža-
dovať, aby sa výnosy získané z uplatnenia týchto nástrojov pou žili na
vykúpenie dlhu alebo iných nástrojov ú čtovnej jednotky (alebo jej
materskej alebo dcérskej spolo čnosti). Pri výpo čte zriedeného zisku
na jednu akciu sa predpokladá uplatnenie týchto opcií alebo warrantova pou žitie prostriedkov na nákup dlhu za priemernú trhovú cenu skôr
nežna nákup kme ňových akcií. Prebytok výnosov prijatých
z predpokladaného uplatnenia, ktoré prevý ši sumu pou žitú na nákup
dlhu, sa v šak zoh ľadní (t. j. predpokladá sa, že sa pou žijú na spätný
nákup kme ňových akcií) pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu.
Úrok (bez dane) z akéhoko ľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že
bude odkúpený, sa pripo číta spä ťako úprava čitateľa.
UPÍSANÉ PREDAJNÉ OPCIE
A10. Na ilustráciu aplikácie ustanovení odseku 63 predpokladajme, že
ú
čtovná jednotka disponuje 120 upísanými predajnými opciami zostá-
vajúcimi v obehu na jej kme ňové akcie s realiza čnou cenou 35 CU.
Priemerná trhová cena jej kme ňových akcií za obdobie je 28 CU. Pri
výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu ú čtovná jednotka predpo-
kladá, že emituje 150 akcií za 28 CU za akciu na za čiatku obdobia,
aby splnila svoju povinnos ťpreda ťza 4 200 CU. Rozdiel medzi 150
emitovanými kme ňovými akciami a 120 kme ňovými akciami prija-
tými za splnenie predajnej opcie (30 prírastkových kme ňových akcií)
sa pripo číta do menovate ľa pri výpo čte zriedeného zisku na jednu
akciu.
NÁSTROJE DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTÍ, SPOLO ČNÝCH PODNIKOV
ALEBO PRIDRU ŽENÝCH PODNIKOV
A11. Potenciálne kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku
alebo pridru ženého podniku, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie
dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridru ženého
podniku, alebo na kme ňové akcie materskej spolo čnosti, spolo čníka
alebo investora (vykazujúca ú čtovná jednotka), sa do výpo čtu zriede-
ných ziskov na jednu akciu zah ŕňajú takto:
a) Nástroje emitované dcérskou spolo čnosťou, spolo čným podnikom
alebo pridru ženým podnikom, ktoré umo žňujú ich dr žiteľom získa ť
kmeňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo
pridru ženého podniku, sa zah ŕňajú do výpo čtu údaju
o zriedenom zisku na jednu akciu dcérskej spolo čnosti, spolo čného
podniku alebo pridru ženého podniku. Tento zisk za akciu sa
následne zahrnie do výpo čtov zriedeného zisku na akciu vykazu-
júcej ú čtovnej jednotky na základe dr žby nástrojov dcérskej
spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridru ženého podniku
vykazujúcou ú čtovnou jednotkou;
b) Nástroje dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridru že-
ného podniku, ktoré mo žno konvertova ťna kme ňové akcie vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky, sa spolu s potenciálnymi kme ňovými
akciami vykazujúcej ú čtovnej jednotky zva žujú na ú čely výpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu. Podobne aj opcie alebo warrantyvydané dcérskou spolo čnosťou, spolo čným podnikom alebo
pridru ženým podnikom na nákup kme ňových akcií vykazujúcej
účtovnej jednotky sa spolu s potenciálnymi kme ňovými akciami
zvažujú pri výpo čte konsolidovaného zriedeného zisku na jednu
akciu.
A12. Na ú čel stanovenia vplyvu emitovaných nástrojov vykazujúcej
účtovnej jednotky, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie dcérskej
spolo čnosti, spolo
čného podniku alebo pridru ženého podniku, na zisk
na akciu, sa predpokladá, že nástroje sa konvertujú a čitateľ(zisk
alebo strata priradite ľná kme ňovým akcionárom materskej spolo č-
nosti) sa pod ľa toho upraví v súlade s odsekom 33. Okrem týchto2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —262
▼B
úprav je sa menovate ľupraví o ka ždú zmenu zisku alebo straty
zaznamenanú vykazujúcou ú čtovnou jednotkou (ako je výnos
z dividend alebo výnos vykázaný metódou vlastného imania), ktoráje priradite ľná zvý šenému po čtu kme ňových akcií dcérskej spolo č-
nosti, spolo čného podniku alebo pridru ženého podniku v obehu,
ktoré sú výsledkom predpokladanej konverzie. Menovate ľvýpo čtu
zriedeného zisku na jednu akciu sa nemení, preto žep očet kme ňových
akcií vykazujúcej ú čtovnej jednotky zostávajúcich v obehu by sa
v dôsledku predpokladanej konverzie nezmenil.
PODIE ĽAJÚCE SA NÁSTROJE VLASTNÉHO IMANIA A DVE TRIEDY
KME ŇOVÝCH AKCIÍ
A13. Vlastné imanie niektorých ú čtovných jednotiek obsahuje:
a) nástroje, ktoré sa podie ľajú na dividendách s kme ňovými akciami
v súlade s vopred ur čeným vzorcom (napríklad dve za jednu),
niekedy s vrchným limitom rozsahu plnenia (napríklad a ždo
stanovenej sumy na akciu, ale nie nad ňu);
b) triedu kme ňových akcií s odli šnou mierou dividend od inej triedy
kmeňových akcií, ale nedisponuje prednostnými alebo prioritnými
právami.
A14. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá
konverzia tých nástrojov uvedených v odseku A13, ktoré sú konver-
tibilné na kme ňové akcie v prípade zrie ďujúceho ú činku. Pokia ľide
o tie nástroje, ktoré nie sú konvertibilné na triedu kme ňových akcií,
zisk alebo strata za obdobie sa priradí rôznym triedam akcií
a podie ľajúcim sa nástrojom vlastného imania v súlade s ich právami
na dividendu alebo inými právami podielu na nerozdelených ziskoch.Výpo čet základného a zriedeného zisku na akciu:
a) Zisk alebo strata priradite ľná kme ň
ovým akcionárom materskej
spolo čnosti sa upraví (zní žený zisk a zvý šená strata) o sumu divi-
dend deklarovaných v priebehu obdobia pre ka ždú triedu akcií a o
zmluvnú sumu dividend (alebo úroku z dlhopisov majúcichpodiel), ktorá sa musí zaplati ťza obdobie (napríklad ide
o nezaplatené kumulatívne dividendy);
b) Zostávajúci zisk alebo strata sa alokuje kme ňovým akciám
a podie ľajúcim sa nástrojom vlastného imania v takom rozsahu,
v akom sa ka ždý nástroj podie ľa na zisku tak, ako keby v šetok
zisk alebo strata za obdobie boli rozdelené. Celkový zisk alebo
strata alokovaná ka ždej triede nástroja vlastného imania sa stanoví
spočítaním sumy alokovanej dividendám a sumy alokovanej
z titulu vlastníctva podielu;
c) Celková suma zisku alebo straty alokovaná ka ždej triede nástroja
vlastného imania sa delí po čtom nástrojov zostávajúcich v obehu,
ktorým sú alokované zisky na ú čely ur čenia zisku na akciu pre ten
nástroj.
Na výpo čet zriedeného zisku na jednu akciu sa v šetky predpokladané
emitované kme ňové akcie zarátajú do kme ňových akcií zostávajúcich
v obehu.
ČIASTO ČNE SPLATENÉ AKCIE
A15. Ak sa kme ňové akcie emitujú, ale nie úplne splatia, pri výpo čte
základného zisku na akciu sa pova žujú za zlomok kme ňovej akcie
do takého rozsahu, v akom by mali nárok na podie ľanie sa na divi-
dendách po čas obdobia vo vz ťahu k splatenej kme ňovej akcii.
A16. Ak čiastočne splatené akcie nemajú nárok podie ľaťsa na dividendách
v priebehu obdobia, pova žujú sa pri výpo čte zriedeného zisku na
jednu akciu za ekvivalent opcií alebo warrantov. Nesplatený zostatoksa pova žuje za výnosy pou ž
ité na nákup kme ňových akcií. Po čet akcií
zahrnutých do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu rozdielom
medzi po čtom upísaných akcií a po čtom akcií, o ktorých sa predpo-
kladá, že príde k ich nákupu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —263
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 34
Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je stanovi ťminimálny obsah finan čných výkazov
v priebehu ú čtovného roka a stanovi ťzásady vykazovania a oce ňovania
v kompletnej alebo skrátenej ú čtovnej závierke pre časový interval v priebehu
účtovného roka. V časným a spo ľahlivým finan čným vykazovaním v priebehu
účtovného roka sa zlep šuje schopnos ťinvestorov, verite ľov a iných strán poro-
zumie ťschopnosti ú čtovnej jednotky vytvára ťzisky a pe ňažné toky a jej finan č-
nému stavu a likvidite.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Týmto štandardom sa nestanovuje, od ktorých ú čtovných jednotiek by
sa malo vy žadova ťzverej ňovanie finan čných výkazov v priebehu
účtovného roka, s akou frekvenciou, alebo v akom čase po ukon čení
časového intervalu v priebehu ú čtovného roka. Vlády, regula čné
orgány cenných papierov, burzy cenných papierov a ú čtovnícke in šti-
túcie v šakčasto vy žadujú od ú čtovných jednotiek, s ktorých dlhovými
alebo majetkovými cennými papiermi sa verejne obchoduje, abyzverej ňovali finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka. Tento štan-
dard sa uplat ňuje, ak ú čtovná jednotka má povinnos ť, alebo sa
rozhodne zverejni ťfinan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka
v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva.
Výbor pre medzinárodné ú čtovné štandardy (*) odporú čaúčtovným
jednotkám, s ktorých cennými papiermi sa verejne obchoduje, aby
poskytovali finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka, ktoré sú
v súlade so zásadami vykazovania, oce ňovania a zverej ňovania stano-
venými týmto štandardom. Ú čtovným jednotkám, s ktorých cennými
papiermi sa verejne obchoduje, sa konkrétne odporú ča:
a) poskytova ťfinan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka najneskôr
ku koncu prvej polovice ich ú čtovného roka a
b) poskytnú ťsvoje finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka
k dispozícii najneskôr 60 dní po ukon čeníčasového intervalu
v priebehu ú čtovného roka.
2. V šetky finan čné výkazy, ro čné alebo v priebehu ú čtovného roka, sa
zhľadiska súladu s Medzinárodnými štandardmi finan
čného výkaz-
níctva posudzujú samostatne. Skuto čnosť,žeúčtovná jednotka nepo-
skytla finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka po čas konkrétneho
účtovného roka alebo poskytla finan čné výkazy v priebehu ú čtovného
roka, ktoré nie sú v súlade s týmto štandardom, nebráni ú čtovnej
jednotke zostavi ťsvoju ro čnú ú čtovnú závierku v súlade
s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva, ak tak bola
zostavená.
3. Ak je uvedené, že finan čný výkaz ú čtovnej jednotky v priebehu
účtovného roka je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného
výkazníctva, musí sp ĺňaťvšetky po žiadavky tohto štandardu. V tejto
súvislosti sa v odseku 19 vy žadujú ur čité zverejnenia.
DEFINÍCIE
4. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Časový interval v priebehu ú čtovného roka je obdobie finan čného
vykazovania krat šie ako celý ú čtovný rok.
▼M5
Finan čný výkaz v priebehu ú čtovného roka je finan čný výkaz, ktorý
obsahuje bu ďúčtovnú závierku v úplnej štruktúre [ako je opísaná
v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku
2007)], alebo ú čtovnú závierku v skrátenej štruktúre (opísanú
v tomto štandarde) za časový interval v priebehu ú čtovného roka.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —264
(*) Výbor pre medzinárodné ú čtovné štandardy vystriedala Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy, ktorá za čala s činnos ťou v roku 2001.
▼B
OBSAH FINAN ČNÉHO VÝKAZU V PRIEBEHU Ú ČTOVNÉHO ROKA
▼M5
5. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) vymedzuje ú čtovnú závierku
v úplnej štruktúre, ktorá obsahuje tieto zlo žky:
a) výkaz o finan čnej situácii ku koncu obdobia,
b) výkaz komplexného výsledku za obdobie,
c) výkaz zmien vlastného imania za obdobie,
d) výkaz o pe ňažných tokoch za obdobie,
e) poznámky obsahujúce preh ľad významných ú čtovných politík
aďalšie vysvet ľujúce informácie a
f) výkaz o finan čnej situácii k za čiatku najskor šieho porovnávacieho
obdobia, ke ďúčtovná jednotka retrospektívne uplatní ú čtovnú poli-
tiku alebo retrospektívne prehodnotí polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke, alebo ke ďreklasifikuje polo žky vo svojej ú čtovnej
závierke.
▼B
6. V záujme v časnosti a so zrete ľom na náklady a predchádzanie opako-
vanému vykazovaniu u žvykázaných informácií mô žeb yťúčtovná
jednotka povinná poskytova ťalebo sa mô že rozhodnú ťposkytova ť,
k obdobiam v priebehu ú čtovného roka men ší rozsah informácií
v porovnaní s ro čnou ú čtovnou závierkou. Týmto štandardom sa defi-
nuje minimálny obsah finan čných výkazov v priebehu ú čtovného
roka, ktorý tvoria skrátené ú čtovné výkazy a vybrané vysvet ľujúce
poznámky. Zámerom finan čných výkazov v priebehu ú čtovného
roka je aktualizova ťostatnú úplnú ro čnú účtovnú závierku. Preto sú
zamerané na nové činnosti, udalosti a okolnosti a neduplikujú u ž
predtým vykázané informácie.
7. Nie je zámerom tohto štandardu zakazova ťalebo odrádza ťúčtovnú
jednotku od zverej ňovania ú čtovnej závierky v úplnej štruktúre (ako je
opísaná v IAS 1) vo svojich finan čných výkazoch v priebehu ú čtov-
ného roka namiesto skrátených ú čtovných výkazov a vybraných
vysvet ľujúcich poznámok. Týmto štandardom sa tie žnezakazuje
účtovným jednotkám ani sa neodrádzajú od toho, aby zaradili do
skrátených finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka viac ako
minimum riadkových polo žiek, alebo viac vybraných vysvet ľujúcich
poznámok, ne žsa stanovuje v tomto štandarde. Na ú čtovnú závierku
v úplnej štruktúre za časový interval v priebehu ú čtovného roka sa
tiežvzťahujú postupy vykazovania a oce ňovania uvedené v tomto
štandarde, pri čom tieto výkazy by mali obsahova ťvšetky zverejnenia
vyžadované týmto štandardom (najmä vysvetlivky uvedené v odseku
16), ako aj tie, ktoré sa vy žadujú pod ľa ostatných štandardov.
Minimálne zlo žky finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka
8. Finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka obsahujú minimálne tieto
zložky:
▼M5
a) skrátený výkaz o finan čnej situácii,
b) skrátený výkaz komplexného výsledku prezentovaný bu ďako:
(i) skrátený jeden výkaz; alebo
(ii) skrátený samostatný výkaz ziskov a strát a skrátený výkaz
komplexného výsledku;
c) skrátený výkaz zmien vlastného imania,
d) skrátený výkaz o pe ňažných tokoch a
e) vybrané vysvet ľujúce poznámky.
8A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS
1 (v znení revízie z roku 2007), prezentuje skrátené informácie z tohto
samostatného výkazu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —265
▼B
Forma a obsah ú čtovnej závierky v priebehu ú čtovného roka
9. Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje ako svoj finan čný výkaz v priebehu
účtovného roka ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre, forma a obsah
tejto závierky podliehajú po žiadavkám IAS 1 o ú čtovnej závierke
v úplnej štruktúre.
10. Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje ako svoj finan čný výkaz v priebehu
účtovného roka skrátenú ú čtovnú závierku, tieto skrátené výkazy
musia obsahova ťminimálne ka ždý názov a medzisú čet, ktoré boli
zahrnuté v jej ostatnej ro čnej ú čtovnej závierke a vybrané vysvet ľu-
júce poznámky pod ľap ožiadaviek tohto štandardu. Ak by vynechanie
riadkových polo žiek alebo poznámok v ú čtovnej závierke v priebehu
účtovného roka bolo zavádzajúce, dodato čne sa do nej zaradia.
▼M8
11. V ú čtovnej závierke, ktorá prezentuje zlo žky hospodárskeho výsledku
začasový interval v priebehu ú čtovného roka, ú čtovná jednotka prezen-
tuje základný a zriedený zisk na akciu za tento interval, ak ú čtovná
jednotka patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 33 Zisk na akciu .(1).
▼M5
11A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS
1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezen-
tuje základný a zriedený zisk na akciu.
▼B
►M512. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) poskytuje návod na štruk-
túru ú čtovnej závierky. ◄V návode na implementáciu k IAS 1 sa
ilustrujú mo žné spôsoby prezentácie súvahy, výkazu ►M5komplex-
ného výsledku ◄a výkazu zmien vlastného imania.
▼M5__________
▼B
14. Ak bola posledná ro čná účtovná závierka ú čtovnej jednotky konsoli-
dovanou závierkou, finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu
účtovného roka sa zostavujú ako konsolidované. Individuálna ú čtovná
závierka materskej spolo čnosti nie je konzistentná alebo porovnate ľná
s konsolidovanou závierkou v ostatných ro čných finan čných výka-
zoch. Ak ro čné finan čné výkazy ú čtovnej jednotky obsahovali
okrem konsolidovanej ú čtovnej závierky aj individuálnu ú čtovnú
závierku materskej spolo čnosti, tento štandard nevy žaduje ani neza-
kazuje zahrnutie individuálnej ú čtovnej závierky materskej spolo čnosti
do finan čných výkazov ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka.
Vybrané vysvet ľujúce poznámky
15. Pou žívateľfinan čných výkazov ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtov-
ného roka bude ma ťzárove ňprístup k najaktuálnej ším ro čným
finan čným výkazom danej ú čtovnej jednotky. Nie je preto potrebné,
aby sa v poznámkach k finan čným výkazom v priebehu ú čtovného
roka poskytovali relatívne nevýznamné aktualizácie údajov, ktoré u ž
boli uvedené v poznámkach k ostatným ro čným výkazom. K dátumu
výkazu v priebehu ú čtovného roka je u žitočnejšie vysvetli ťudalosti
a transakcie, ktoré sú významné pre pochopenie zmien vo finan čnej
pozícii a výkonnosti ú čtovnej jednotky od ►M5konca posledného
ročného obdobia vykazovania. ◄
16. Ú čtovná jednotka v poznámkach k finan čným výkazom v priebehu
účtovného roka uvádza minimálne ďalej uvedené informácie, ak sú
významné a ak nie sú zverejnené na inom mieste finan čných výkazov
v priebehu ú čtovného roka. Informácie sa oby čajne vykazujú na
základe obdobia od za čiatku roka do príslu šného dátumu. Ú čtovná
jednotka v šak takisto zverej ňuje ka ždú udalos ťalebo transakciu,
ktorá je významná na pochopenie daného časového intervalu
v priebehu ú čtovného roka:
a) vyhlásenie, že vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtovného roka
sa v porovnaní s ostatnou ro čnou ú čtovnou závierkou pou žila2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —266
(1) Tento odsek bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vydanými v máji 2008 na
objasnenie rozsahu pôsobnosti IAS 34.
▼B
rovnaká ú čtovná politika a metódy výpo čtu, alebo do šlo k zmene
tejto politik alebo metód, opis povahy a vplyvu danej zmeny;
b) vysvet ľujúce komentáre o sezónnosti alebo cyklickosti činností
v priebehu ú čtovného roka;
c) povahu a sumu polo žiek ovplyv ňujúcich aktíva, záväzky, vlastné
imanie, čisté príjmy alebo pe ňažné toky, ktoré sú mimoriadne
svojím charakterom, rozsahom alebo výskytom;
d) povahu a sumu zmien pri odhadovaných sumách vykázaných
v predchádzajúcich časových intervaloch v priebehu be žného ú čtov-
ného roka, alebo zmeny v odhadoch vykázaných v predchádzajúcich
účtovných rokoch, ak tieto zmeny majú významný vplyv v be žnom
časovom intervale v priebehu ú čtovného roka;
e) emisie, spätné odkúpenia a splatenia dlhových a majetkových
cenných papierov;
f) vyplatené dividendy (súhrnne alebo na akciu) osobitne pre
kmeňové akcie a pre ostatné akcie;
g)ďalej uvedené informácie o segmentoch (zverejnenie informácií
o segmentoch sa vy žaduje vo finan čných výkazoch ú čtovnej
jednotky v priebehu ú čtovného roka, iba ak sa v IFRS 8 Prevádz-
kové segmenty vyžaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila infor-
mácie o segmentoch vo svojej ro čnej ú čtovnej závierke):
i) výnosy od externých zákazníkov, ak sú zahrnuté do ocenenia
zisku alebo straty segmentu, preverované vedúcims rozhodujúcou právomocou, alebo mu inak pravidelne posky-
tované;
ii) výnosy medzi segmentmi, ak sú zahrnuté do ocenenia zisku
alebo straty segmentu, preverované vedúcim s rozhodujúcouprávomocou, alebo mu inak pravidelne poskytované;
iii) ocenenie zisku alebo straty segmentu;
iv) celkové aktíva, ktoré sa významne zmenili od sumy zverej-
nenej v ostatnej ro čnej ú čtovnej závierke;
v) opis zmien od ostatnej ro čnej ú čtovnej závierky v zásadách
posudzovania segmentov alebo oce ňovania zisku alebo straty
segmentu;
vi) zosúhlasenie celkového ocenenia zisku alebo straty vykazovate ľ
-
ných segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky pred
zaúčtovaním da ňového nákladu (da ňového výnosu) a pred ukon-
čenými činnos ťami. Ak v šak účtovná jednotka alokuje na vyka-
zovate ľné segmenty polo žky, akým je da ňový náklad (da ňový
výnos), ú čtovná jednotka mô že zosúhlasi ťcelkové ocenenie
zisku alebo straty segmentov so ziskom alebo stratou po zahrnutí
týchto polo žiek. Významné zosúhlasovacie polo žky sa v tomto
zosúhlasení samostatne identifikujú a opí šu;
h) významné udalosti nasledujúce po skon čeníčasového intervalu
v priebehu ú čtovného roka, ktoré neboli zoh ľadnené vo finan čných
výkazoch tohto obdobia;
▼M12
i) vplyv zmien v štruktúre ú čtovnej jednotky po časčasového inter-
valu v priebehu ú čtovného roka, vrátane podnikových kombinácií,
dosiahnutia alebo straty ovládania dcérskych spolo čností
a dlhodobých investícií, re štrukturalizácií a ukon čených činností.
V prípade podnikových kombinácií ú čtovná jednotka zverejní
informácie, ktoré po žaduje IFRS 3 Podnikové kombinácie ;a
▼B
j) zmeny v podmienených záväzkoch alebo podmienených aktívach
od dátumu zostavenia ►M5koniec posledného ro čného obdobia
vykazovania ◄.
17. Ďalej sa uvádzajú príklady vy žadovaných zverejnení pod ľa odseku 16.
Návody na zverej ňovanie mnohých z týchto polo žiek sú poskytnuté
v jednotlivých štandardoch a interpretáciách:
a) zní ženie hodnoty zásob na čistú realizovate ľnú hodnotu a zru šenie
takéhoto zní ženia hodnoty,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —267
▼B
b) vykázanie straty zo zní ženia hodnoty nehnute ľností, strojov
a zariadení, nehmotného majetku alebo iného majetku a zru šenie
takejto straty zo zní ženia hodnoty;
c) zru šenie v šetkých rezerv na náklady re štrukturalizácie;
d) nadobudnutie a vyradenie polo žiek nehnute ľností, strojov
a zariadení;
e) záväzky z titulu nákupu nehnute ľností, strojov a zariadení;
f) právne vysporiadania;
g) opravy chýb predchádzajúceho obdobia;h) [vypú šťa sa];
i) prípady ome škania splátok úveru alebo poru šenia úverovej zmluvy,
k náprave ktorých nedo šlo pred►
M5koncom obdobia vykazo-
vania◄alebo►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄,a
j) transakcie so spriaznenými osobami.
18. Ostatné štandardy špecifikujú zverejnenia, ktoré by sa mali uvádza ť
vúčtovnej závierke. V tomto kontexte ú čtovná závierka znamená
účtovnú závierku v úplnej štruktúre, ktorá je be žne sú časťou ro čných
finan čných výkazov a niekedy aj sú časťou iných výkazov.
S výnimkou po žiadaviek uvedených v odseku 16 písm. i) sa zverej-
nenia vy žadované týmito ostatnými štandardmi nevy žadujú, ak
finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka obsa-
hujú len skrátenú ú čtovnú závierku a vybrané vysvet ľujúce poznámky
a nie ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre.
Zverejnenie súladu s IFRS
19. Ak sú finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka
v súlade s týmto štandardom, táto skuto čnosťsa zverejní. Finan čné
výkazy v priebehu ú čtovného roka sa nepova žujú za zostavené
v súlade so štandardmi, ak nevyhovujú v šetkým po žiadavkám Medzi-
národných štandardov finan čného výkazníctva.
Obdobia, za ktoré sa majú finan čné výkazy v priebehu ú čtovného
roka prezentova ť
20. Výkazy v priebehu roka obsahujú finan čné výkazy v priebehu roka
(skrátené alebo úplné) za tieto obdobia:
a)►M5výkaz o finan čnej situácii ◄ku koncu be žného časového
intervalu v priebehu ú čtovného roka a porovnávac í a ►M5výkaz
o finan čnej situácii ◄ku koncu bezprostredne predchádzajúceho
účtovného roka;
▼M5
b) výkazy komplexného výsledku za be žné obdobie v priebehu ú čtov-
ného roka a kumulatívne za be žný účtovný rok a žk príslu šnému
dátumu a k tomu porovnate ľné výkazy komplexného výsledku za
zodpovedajúce obdobie v priebehu ú čtovného roka (be žné a k
tomu istému dátumu predchádzajúceho roka) za bezprostredne
predchádzajúci finan čný rok. Ako a povo ľuje v IAS 1 (v znení
revízie z roku 2007), výkazy v priebehu ú čtovného roka mô žu
prezentova ťbuďjeden výkaz komplexného výsledku, alebo
výkaz zobrazujúci zlo žky zisku alebo straty (samostatný výkaz
ziskov a strát) a druhý výkaz za čínajúci ziskom alebo stratou,
v ktorom sa zobrazujú zlo žky ostatných sú častí komplexného
výsledku (výkaz komplexného výsledku),
▼B
c) výkaz zmien vlastného imania kumulatívne za be žný účtovný rok
k príslu šnému dátumu s porovnávacím ro čným výkazom za porov-
nateľné obdobie k príslu šnému dátumu bezprostredne predchádza-
júceho ú čtovného roka a
d) výkaz ►M5op e ňažných tokoch ◄kumulatívne za be žný
účtovný rok k príslu šnému dátumu s porovnávacím výkazom za
porovnate ľné obdobie k príslu šnému dátumu bezprostredne pred-
chádzajúceho ú čtovného roka.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —268
▼B
21. Pre ú čtovnú jednotku, ktorej činnos ťje vysoko sezónna, mô žeb yť
užitočné vykazovanie finan čných informácií za 12 mesiacov ►M5až
do konca obdobia po čas účtovného roka ◄a porovnávacích infor-
mácií za predchádzajúcich 12 mesiacov. Ú čtovným jednotkám,
ktorých činnos ťje vysoko sezónna, sa preto odporú ča zvá žiťzverej-
ňovanie dodato čných informácií k tým, ktoré sa vy žadujú
v predchádzajúcom odseku.
22. V dodatku A sú znázornené obdobia, za ktoré sa vy žaduje prezentácia
vúčtovných jednotkách, ktoré zverej ňujú správy polro čne a v ú čtov-
ných jednotkách, ktoré zverej ňujú správy štvrťročne.
Významnos ť
23. Pri rozhodovaní o spôsobe vykazovania, oce ňovania, klasifikácie
alebo zverej ňovania polo žky pre potreby finan čného vykazovania
v priebehu ú čtovného roka sa významnos ťposudzuje vo vz ťahu
k finan čným údajom za tento časový interval v priebehu ú čtovného
roka. Pri posudzovaní významnosti sa berie do úvahy, že oce ňovanie
v priebehu ú čtovného roka sa mô žev ov ä čšej miere opiera ťo odhady,
ako pri oce ňovaní ro čných finan čných údajov.
24. Pod ľa definícií v IAS 1 a IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných
odhadoch a chyby sa polo žka pova žuje za významnú vtedy, ak by jej
vynechanie alebo chybné uvedenie mohlo ovplyvni ťekonomické
rozhodnutia pou žívateľov účtovnej závierky. IAS 1 vy žaduje osobitné
zverej ňovanie významných polo žiek vrátane napríklad ukon čených
činností a IAS 8 vy žaduje zverej ňovanie zmien v ú čtovných odha-
doch, chýb a zmien ú čtovnej politiky. Ani jeden z týchto štandardov
neobsahuje návod na kvantifikovanie významnosti.
25. Zatia ľčo zhodnotenie významnosti si v ždy vy žaduje posúdenie,
v tomto štandarde sa pri vykazovaní a zverej ňovaní rozhodnutí
vychádza len z údajov za časový interval v priebehu ú čtovného
roka z dôvodu zrozumite ľnosti týchto údajov v priebehu ú čtovného
roka. Tak napríklad neobvyklé polo žky, zmeny ú čtovnej politiky
alebo odhadov a chyby sa vykazujú a zverej ňujú na základe význam-
nosti vychádzajúcej z údajov za časový interval v priebehu ú čtovného
roka, aby sa tak predi šlo zavádzajúcim záverom v dôsledku prípad-
ného nezverejnenia. Primárnym cie ľom je zabezpe čiť, aby finan čné
výkazy v priebehu ú čtovného roka obsahovali v šetky dôle žité infor-
mácie na pochopenie finan čnej pozície a výkonnosti ú čtovnej
jednotky za časový interval v priebehu ú čtovného roka.
ZVEREJNENIE V RO ČNEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKE
26. Ak sa suma odhadu vykázaná za časový interval v priebehu ú čtov-
ného roka podstatne zmenila po čas posledného časového intervalu
v priebehu ú čtovného roka, ale individuálne finan čné výkazy za
toto posledné obdobie nie sú zverejnené, povaha a suma tejtozmeny v odhade sa zverejnia v poznámkach k ro čnej ú čtovnej
závierke za daný ú čtovný rok.
27. IAS 8 vy žaduje zverej ňovanie povahy a (ak je to mo žné) sumy takej
zmeny v odhade, ktorá bu ďvýznamne vplýva na be žné obdobie,
alebo sa o čakáva, že bude ma ťvýznamný vplyv v nasledujúcich
obdobiach. V odseku 16 písm. d) tohto štandardu sa vy žaduje
podobné zverejnenie vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtovného
roka. Príkladmi sú zmeny v odhadoch po čas posledného časového
intervalu v priebehu ú čtovného roka súvisiace so zní žením hodnoty
zásob, re štrukturalizáciou alebo stratami zo zní ženia hodnoty, ktoré
boli vykázané v predchádzajúcich časových intervaloch v priebehu
účtovného roka. Po žadované zverejnenie v zmysle predchádzajúceho
odseku je konzistentné s po žiadavkou IAS 8 a je zámerne úzko špeci-
fikované –aby sa týkalo len zmeny v odhade. Od ú čtovnej jednotky
sa nevy žaduje, aby do svojej ro
čnej ú čtovnej závierky zahrnula doda-
točné finan čné informácie za časový interval v priebehu ú čtovného
roka.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —269
▼B
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Rovnaká ú čtovná politika v priebehu roka
28. Ú čtovná jednotka uplat ňuje vo svojich finan čných výkazoch
v priebehu ú čtovného roka rovnakú ú čtovnú politiku ako v ro čnej
účtovnej závierke, okrem zmien ú čtovnej politiky uskuto čnených po
dátume zostavenia ostatnej ro čnej ú čtovnej závierky, ktoré sa odzrka-
dlia v budúcej ro čnej ú čtovnej závierke. Frekvencia vykazovania
účtovnej jednotky (ro čne, polro čne alebo štvrťročne) v šak neovplyvní
oceňovanie jej ro čných výsledkov. Z toho dôvodu sa na ú čely vyka-
zovania v priebehu ú čtovného roka oce ňuje na základe obdobia od
začiatku roka do príslu šného dátumu.
29. Mô že sa zda ť,žezp o žiadavky na uplat ňovanie rovnakej ú čtovnej
politiky ú čtovnou jednotkou vo finan čných výkazoch v priebehu
účtovného roka ako v ro čnej ú čtovnej závierke vyplýva, že ocenenia
včasovom intervale v priebehu ú čtovného roka sú také, ako keby
každýčasový interval existoval samostatne ako nezávislé obdobie
vykazovania. Ustanovením, že frekvencia vykazovania ú čtovnej
jednotky neovplyv ňuje oce ňovanie ro čných výsledkov, v šak odsek
28 potvrdzuje, žečasový interval v priebehu ú čtovného roka je časťou
dlhšieho obdobia ú čtovného roka. Ocenenia na základe obdobia od
začiatku roka do príslu šného dátumu mô žu zah ŕňaťzmeny
v odhadoch súm vykázaných v predchádzajúcich časových intervaloch
bežného ú čtovného roka. No zásady vykazovania aktív, záväzkov,
výnosov a nákladov za časové intervaly v priebehu ú čtovného roka
sú rovnaké ako pri ro čnej ú čtovnej závierke.
30. Na ilustráciu:
a) zásady vykazovania a oce ňovania strát zo zní ženia hodnoty zásob,
reštrukturalizácie alebo zní ženia hodnôt po časčasového intervalu
v priebehu ú čtovného roka sú rovnaké ako tie, ktoré by ú čtovná
jednotka pou žila, ak by zostavovala len ro čnú účtovnú závierku.
Ak sa v šak tieto polo žky vyká žu a ocenia v jednom časovom
intervale v priebehu ú čtovného roka a tento odhad sa
v nasledujúcom časovom intervale daného ú čtovného roka
zmení, pôvodný odhad sa opraví v nasledujúcom časovom inter-
vale bu ďnavýšením o dodato čnú sumu straty, alebo zru šením
predtým vykázanej sumy;
b) náklad, ktorý na konci časového intervalu v priebehu ú čtovného
roka nesp ĺňa definíciu majetku, sa ►M5vo výkaze o finan čnej
situácii◄nevykazuje ako odlo žený, aby v budúcnosti bu ď
naplnil definíciu majetku, alebo zni žoval zisky v časových inter-
valoch v priebehu ú čtovného roka, a
c) náklady na da ňz príjmov sa vykazujú v ka ždom časovom intervale
v priebehu ú čtovného roka na základe najlep šieho odhadu vá že-
ného priemeru ro čnej sadzby dane z príjmov o čakávanej za celý
účtovný rok. V prípade zmeny odhadu ro čnej sadzby dane
z príjmov sa mô žečasovo rozlí šená suma nákladov na da ň
z príjmov v jednom z časových intervalov v priebehu ú čtovného
roka upravi ťv nasledujúcom období daného ú čtovného roka.
31. Pod ľa Koncep čného rámca prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky
(koncep čný rámec) je vykazovanie „proces zahrnutia polo žky, ktorá
spĺňa definíciu zlo žky a sp ĺňa kritériá na vykazovanie, do súvahy
alebo výkazu ►M5komplexného výsledku ◄“. Definície aktív,
záväzkov, výnosov a nákladov sú rozhodujúce pre vykazovanie,
a to tak k ro čnému dátumu vykazovania, ako aj k dátumom vykazo-
vania v priebehu ú čtovného roka.
32. K dátumom v priebehu ú čtovného roka sa na aktíva uplat ňujú tie isté
testy na budúce ekonomické ú žitky ako ku koncu ú čtovného roka
účtovnej jednotky. Náklady, ktoré by svojou podstatou nesp ĺňali
kritériá aktív na konci ú čtovného roka, by nesp ĺňali kritériá ani
k dátumom v priebehu ú čtovného roka. Podobne záväzky ►M5ku
koncu obdobia vykazovania v priebehu ú čtovného roka ◄musia
predstavova ťexistujúcu povinnos ťk tomuto dátumu, tak ako aj
►M5ku koncu ro čného obdobia vykazovania ◄.
33. Základnou charakteristickou črtou príjmov (výnosov) a nákladov je,
že súvisiace pe ňažné prílevy a odlevy aktív a záväzkov sa u žusku-
točnili. Ak sa tieto pe ňažné prílevy a odlevy aktív a záväzkov u ž2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —270
▼B
uskuto čnili, súvisiaci výnos a náklad sa vyká žu; v opa čnom prípade sa
nevyká žu. V koncep čnom rámci sa uvádza, že„náklady sa vyká žuv o
výkaze►M5komplexného výsledku ◄,k eďnastane zní ženie budú-
cich ekonomických ú žitkov vz ťahujúce sa na zní ženie aktív, alebo
zvýšenie záväzkov, ktoré je mo žné spo ľahlivo oceni ť... Koncep čný
rámec nepovo ľuje vykazovanie takých polo žiek v súvahe, ktoré
nespĺňajú definíciu aktív alebo záväzkov “.
34. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje len ku koncu roka, je schopná
zohľadňovaťinformácie o oce ňovaní aktív, záväzkov, výnosov,
nákladov a pe ňažných tokov vykázaných vo svojej ú čtovnej závierke,
ktoré sú dostupné po čas celého ú čtovného roka. V skuto čnosti sa jej
ocenenia uskuto čňujú na základe obdobia od za čiatku roka do príslu š-
ného dátumu.
35. Ú čtovná jednotka, ktorá zostavuje výkazy polro čne, pou žíva pri
oceňovaní v ú čtovnej závierke za prvé šesťmesa čné obdobie infor-
mácie, ktoré sú k dispozícii v priebehu polroka, alebo krátko pojeho skon čení a za obdobie dvanástich mesiacov informácie, ktoré
sú k dispozícii ku koncu roka, alebo krátko po ňom. Ocenenie za
dvanás ťmesiacov odzrkad ľuje mo žné zmeny v odhadoch súm vyká-
zaných za prvé šesťmesa čné obdobie. Sumy vykázané vo finan čných
výkazoch v priebehu ú čtovného roka za prvých šesťmesiacov sa
spätne neupravujú. V odseku 16 písm. d) a odseku 26 sa v šak vy ža-
duje, aby sa zverejnili povaha a suma v šetkých významných zmien
v odhadoch.
36. Ú čtovná jednotka, ktorá zostavuje výkazy častejšie ako polro čne,
oceňuje výnosy a náklady na základe obdobia od za čiatku roka do
príslu šného dátumu v ka ždom časovom intervale v priebehu ú čtov-
ného roka pomocou informácií, ktoré sú k dispozícii pri zostavovaní
každej ú čtovnej závierky. Sumy výnosov a nákladov vykázané za
bežnýčasový interval v priebehu ú čtovného roka odzrkad ľujú v šetky
zmeny v odhadoch súm vykázaných v predchádzajúcich obdobiach
v priebehu ú čtovného roka. Sumy vykázané v predchádzajúcich časo-
vých intervaloch v priebehu ú čtovného roka sa spätne neupravujú.
V odseku 16 písm. d) a odseku 26 sa v šak vy žaduje, aby sa zverejnili
povaha a suma v šetkých významných zmien v odhadoch.
Sezónne, cyklické alebo príle žitostné výnosy
37. Sezónne, cyklické alebo príle žitostné výnosy prijaté v priebehu ú čtov-
ného roka sa k dátumu v priebehu ú čtovného roka neo čakávajú alebo
časovo nerozli šujú, ak by nebolo vhodné ich o čakáva ťalebo časovo
rozlišovaťna konci ú čtovného roka ú čtovnej jednotky.
38. Príkladmi sú výnosy z dividend, tantiémy a štátne dotácie. Niektoré
účtovné jednotky okrem toho trvale realizujú vy ššie výnosy v ur čitých
časových intervaloch v priebehu ú čtovného roka v porovnaní s inými
časovými intervalmi v priebehu ú čtovného roka, príkladom čoho sú
sezónne výnosy maloobchodníkov. Takéto výnosy sa vyká žu vtedy,
keďsa vyskytnú.
Náklady vznikajúce nerovnomerne po čas účtovného roka
39. Náklady vznikajúce nerovnomerne po čas účtovného roka ú čtovnej
jednotky sa na ú čely vykazovania v priebehu ú čtovného roka časovo
očakávajú alebo rozli šujú vtedy a len vtedy, ak je tie žvhodné tento
typ nákladov o čakáva ťalebo časovo rozli šovaťna konci daného
účtovného roka.
Uplat ňovanie zásad vykazovania a oce ňovania
40. V dodatku B sú uvedené príklady uplat ňovania v šeobecných zásad
vykazovania a oce ňovania stanovených v odsekoch 28 a ž39.
Použitie odhadov
41. Postupy oce ňovania, ktoré sa majú dodr žiavaťvo finan čných výka-
zoch v priebehu ú čtovného roka, sú zamerané na uistenie, že výsledné
informácie sú spo ľahlivé a ževšetky významné finan čné informácie,
ktoré sú dôle žité na pochopenie finan čnej pozície alebo výkonnosti
účtovnej jednotky, sú riadne zverejnené. Zatia ľčo sa ocenenie
vr očných závierkach aj vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtov-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —271
▼B
ného roka často zakladá na primeraných odhadoch, pri zostavovaní
finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka sa vo v šeobecnosti
častejšie pou žívajú metódy odhadu, ako pri zostavovaní ro čných
účtovných závierok.
42. V dodatku C sú uvedené príklady pou žitia metód odhadu v časových
intervaloch v priebehu ú čtovného roka.
PREHODNOTENIE VÝKAZOV ZA PREDCHÁDZAJÚCE ČASOVÉ INTER-
VALY V PRIEBEHU Ú ČTOVNÉHO ROKA
43. Zmena ú čtovnej politiky, ku ktorej neexistuje prechodné ustanovenie
nového štandardu alebo interpretácie, sa zoh ľadňuje:
a) v prehodnotení finan čných výkazov za predchádzajúce časové
intervaly v priebehu be žného ú čtovného roka a za porovnate ľné
obdobia v priebehu akýchko ľvek predchádzajúcich ú čtovných
rokov, ktoré sa prehodnotia v ro čných ú čtovných závierkach
v súlade s IAS 8, alebo
b) ak je na za čiatku ú čtovného roka nemo žné ur čiťkumulatívny
vplyv uplatnenia novej ú čtovnej politiky na v šetky predchádzajúce
obdobia, v úprave ú čtovných závierok za predchádzajúce časové
intervaly v priebehu be žného ú čtovného roka a za porovnate ľné
obdobia v priebehu predchádzajúcich ú čtovných rokov uplatnením
novej ú čtovnej politiky prospektívne od najskor šieho mo žného
obdobia.
44. Jedným z cie ľov predchádzajúcej zásady je zaisti ť, aby sa na
konkrétnu skupinu transakcií aplikovala po čas celého ú čtovného
roka jednotná ú čtovná politika. V zmysle IAS 8 sa zmena ú čtovnej
politiky zoh ľadňuje spätným uplat ňovaním, pri čom sa prehodnotia
finan čné údaje za predchádzajúce obdobia po čnúc najskor ším
možným obdobím. Ak je v šak nemo žné ur čiťkumulatívnu sumu
úpravy za predchádzajúce ú čtovné roky, nová politika sa v zmysle
IAS 8 uplat ňuje prospektívne od čo najskor šieho mo žného obdobia.
Zmyslom zásady v odseku 43 je, aby sa v šetky prípadné zmeny
účtovnej politiky, ku ktorým dôjde po čas be žného ú čtovného roka,
aplikovali bu ďspätne, alebo ak to nie je mo žné, prospektívne, a to
najneskôr od za čiatku ú čtovného roka.
45. Ak by bolo povolené zoh ľadňovaťúčtovné zmeny k príslu šnému
dátumu obdobia v priebehu ú čtovného roka, umo žnilo by sa tým
uplatňovanie dvoch rôznych ú čtovných politík na ur čitú skupinu trans-
akcií v rámci toho istého ú čtovného roka. Výsledkom by bola proble-
matická alokácia, nejasné výsledky prevádzkových činností
a komplikovaná analýza a zrozumite ľnosťinformácií za časový
interval v priebehu ú čtovného roka.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
46. Tento štandard nadobúda ú činnos ťpre ú čtovné závierky, ktoré sa
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1999 alebo neskôr.
Skoršia aplikácia sa odporú ča.
▼M5
47. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 4, 5, 8, 11,
12 a 20, vypustil odsek 13 a pridal odseky 8A a 11A. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M12
48. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 16 písm. i). Ú čtovná
jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS
3 (revidovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedená zmena
a doplnenie sa takisto uplat ňuje na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —272
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 36
Zníženie hodnoty majetku
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťpostupy, ktoré ú čtovná jednotka
používa, aby zabezpe čila,žeúčtovná hodnota jej majetku nie je
vyššia, ako je jeho spätne získate ľná suma. O majetku sa ú čtuje vo
vyššej sume, ako je jeho spätne získate ľná suma, ak jeho ú čtovná
hodnota prevy šuje sumu získate ľnú z pou žívania alebo predaja
majetku. V tomto prípade sa majetok vykazuje ako majetok so
zníženou hodnotou a v štandarde sa po žaduje, aby ú čtovná jednotka
vykazovala stratu zo zní ženia hodnoty. V tomto štandarde sa takisto
stanovuje, kedy by ú čtovná jednotka mala zru šiťstratu zo zní ženia
hodnoty a predpisujú sa povinné zverejnenia.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní zní ženia hodnoty ka ždého
majetku, okrem:
a) zásob (pozri IAS 2 Zásoby );
b) majetku vznikajúceho na základe zmlúv o zhotovení (pozri IAS 11
Zmluvy o zhotovení );
c) odlo žených da ňových poh ľadávok (pozri IAS 12 Dane z príjmov );
d) majetku vznikajúceho zo zamestnaneckých po žitkov (pozri IAS 19
Zamestnanecké po žitky);
e) finan čného majetku, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie ;
f) investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa oce ňuje reálnou
hodnotou (pozri IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok );
▼M8
g) biologického majetku týkajúceho sa po ľnohospodárskej činnosti,
ktorý sa oce ňuje v reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj
(pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo );
▼B
h) odlo žených akvizi čných nákladov a nehmotného majetku vznika-
júceho zo zmluvných práv pois ťovate ľa v rámci poistných zmlúv
v rozsahu pôsobnosti IFRS 4 Poistné zmluvy a
i) dlhodobého majetku (alebo skupín na vyradenie) klasifikovaného
ako dr žaný na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný
na predaj a ukon čenie činnosti .
3. Tento štandard sa neuplat ňuje na zásoby, majetok vznikajúci v rámci
zmlúv o zhotovení, odlo žené da ňové poh ľadávky, majetok vznikajúci
v rámci zamestnaneckých po žitkov, alebo majetok klasifikovaný ako
držaný na predaj (alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie, ktorá sa
klasifikuje ako dr žaná na predaj), preto že existujúce štandardy uplat-
niteľné na takýto majetok obsahujú po žiadavky na vykazovanie
a oce ňovanie tohto majetku.
4. Tento štandard sa uplat ňuje na finan čný majetok klasifikovaný ako:
a) dcérske spolo čnosti v zmysle IAS 27 Konsolidovaná
a individuálna ú čtovná závierka ;
b) pridru žené podniky v zmysle IAS 28 Podiely v pridru žených
podnikoch a
c) spolo čné podniky v zmysle IAS 31 Podiely na spolo čnom podni-
kaní.
Zníženie hodnoty iného finan čného majetku je upravené v IAS 39.
▼M8
5. Tento štandard sa neuplat ňuje na finan čný majetok patriaci do rozsahu
pôsobnosti IAS 39, na investi čný majetok ocenený reálnou hodnotou
v súlade s IAS 40, ani na biologický majetok súvisiaci2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —273
▼M8
sp oľnohospodárskou činnos ťou, ocenený reálnou hodnotou zní ženou
o náklady na predaj v súlade s IAS 41. Tento štandard sa v šak
uplatňuje na majetok ú čtovaný v precenenej hodnote (t. j. reálnej
hodnote) v súlade s inými štandardmi IFRS, akým je model prece-
nenia uvedený v IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia . Zisťo-
vanie, či by hodnota preceneného majetku mohla by ťznížená, závisí
od základne, ktorá sa pou žíva na stanovenie reálnej hodnoty:
▼B
a) Ak je reálna hodnota majetku jeho trhovou hodnotou, jediným
rozdielom medzi reálnou hodnotou majetku a jeho reálnou
hodnotou zní ženou o náklady na predaj sú priame dodato čné
náklady na vyradenie majetku:
i) ak sú náklady na vyradenie zanedbate ľné, spätne získate ľná
suma preceneného majetku sa nevyhnutne pribli žuje, alebo je
vyššia ako jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota).
V takomto prípade je po uplatnení po žiadaviek na precenenie
nepravdepodobné, že sa zní žila hodnota preceneného majetku
a spätne získate ľná suma sa nemusí odhadova ť;
ii) ak nie sú náklady na vyradenie zanedbate ľné, reálna hodnota
po odpo čítaní nákladov na predaj preceneného majetku je
nevyhnutne ni žšia ako jeho reálna hodnota. Preto sa hodnota
preceneného majetku zní ži, ak je jeho hodnota z pou žívania
nižšia ako jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota).
V tomto prípade ú čtovná jednotka po uplatnení po žiadaviek
na precenenie pou žije tento štandard, aby zistila, či by hodnota
majetku mohla by ťznížená;
b) Ak je reálna hodnota majetku ur čená na inom základe ako jeho
trhová hodnota, jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota) by
mohla by ťvyššia alebo ni žšia, ako je jeho spätne získate ľná
suma. Preto po uplatnení po žiadaviek na precenenie ú čtovná
jednotka pou žije tento štandard, aby zistila, či by hodnota majetku
mohla by ťznížená.
DEFINÍCIE
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Aktívny trh je trh, v rámci ktorého sú splnené v šetky z týchto
podmienok:
a) polo žky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;
b) spravidla je kedyko ľvek mo žné nájs ťochotných kupujúcich
a predávajúcich a
c) ceny sú k dispozícii verejnosti.
▼M12__________
▼B
Účtovná hodnota je suma, v ktorej sa vykazuje majetok, po odpo čítaní
prípadných akumulovaných odpisov (amortizácie) a akumulovanýchstrát zo zní ženia jeho hodnoty.
Peňazotvorná jednotka je najmen šia identifikovate ľná skupina aktív,
ktorá vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú do ve ľkej
miery nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných
aktív alebo skupín aktív.
Celopodnikové aktíva sú aktíva iné ako goodwill, ktoré prispievajú
k budúcim pe ňažným tokom tak posudzovanej pe ňazotvornej
jednotky, ako aj ostatných pe ňazotvorných jednotiek.
Náklady na vyradenie sú dodato čné náklady priamo priradite ľné
k vyradeniu aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky, s výnimkou finan č-
ných nákladov a nákladov na da ňz príjmu.
Odpisovate ľná hodnota je obstarávacia cena aktíva alebo iná suma,
ktorou sa nahrádza obstarávacia cena v ú čtovnej závierke, po odpo-
čítaní jeho reziduálnej hodnoty.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —274
▼B
Odpisovanie (amortizácia) je systematická alokácia odpisovate ľnej
hodnoty aktíva po čas jeho doby pou žiteľnosti (1).
Reálna hodnota po odpo čítaní nákladov na predaj je suma získate ľná
z predaja aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky v nezávislej transakcii
medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami, po odpo čí-
taní nákladov na vyradenie.
Strata zo zní ženia hodnoty je suma, o ktorú ú čtovná hodnota aktíva
alebo pe ňazotvornej jednotky prevy šuje ich spätne získate ľnú sumu.
Spätne získate ľná suma aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky je bu ď
jeho reálna hodnota po odpo čítaní nákladov na predaj alebo, ak je
vyššia, jeho hodnota z pou žívania.
Doba pou žiteľnosti je bu ď:
a)časové obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, žeúčtovná jednotka
bude pou žívaťaktívum, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré sa o čakáva, že
účtovná jednotka získa z majetku.
Hodnota z pou žívania je súčasná hodnota budúcich pe ňažných tokov,
ktorých získanie sa o čakáva z aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky.
IDENTIFIKOVANIE MAJETKU, KTORÉHO HODNOTA BY MOHLA BY Ť
ZNÍŽENÁ
7. V odsekoch 8 a ž17 sa špecifikuje, kedy sa ur čuje spätne získate ľná
suma. Tieto po žiadavky pou žívajú pojem „aktívum “, uplat ňujú sa
však rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku.
Zostávajúca časťtohto štandardu má túto štruktúru:
a) v odsekoch 18 a ž57 sa stanovujú po žiadavky na oce ňovanie
spätne získate ľnej sumy. Tieto po žiadavky takisto pou žívajú
pojem „aktívum “, uplat ňujú sa v šak rovnako na jednotlivé
aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku;
b) v odsekoch 58 a ž108 sa stanovujú po žiadavky na vykazovanie
a oce ňovanie strát zo zní ženia hodnoty. Vykazovaním
a oce ňovaním strát zo zní ženia hodnoty jednotlivých aktív iných
ako goodwill sa zaoberajú odseky 58 a ž64. Odseky 65 a ž108 sa
zaoberajú vykazovaním a oce ňovaním strát zo zní ženia hodnoty
peňazotvorných jednotiek a goodwillu;
c) v odsekoch 109 a ž116 sa stanovujú po žiadavky na zru šenie strát
zo zní ženia hodnoty vykázaných pre aktívum alebo pe ňazotvornú
jednotku v predchádzajúcich obdobiach. Tieto po žiadavky opä ť
používajú pojem „aktívum “, uplat ňujú sa v šak rovnako na jedno-
tlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku. Ďalšie po žiadavky
pre jednotlivé aktívum sa stanovujú v odsekoch 117 a ž121, pre
peňazotvornú jednotku v odsekoch 122 a 123 a pre goodwill
v odsekoch 124 a 125;
d) v odsekoch 126 a ž133 sa špecifikujú informácie, ktoré sa zverej-
ňujú o stratách zo zní ženia hodnoty majetku a o zru šení strát zo
zníženia hodnoty majetku a pe ňazotvorných jednotiek. V odsekoch
134 a ž137 sa špecifikujú dodato čné po žiadavky na zverej ňovanie
informácií o pe ňazotvorných jednotkách, ku ktorým bol na ú čely
testovania na zní ženie hodnoty alokovaný goodwill alebo
nehmotný majetok s neur čitou dobou pou žiteľnosti.
8. Hodnota majetku je zní žená, ak jeho ú čtovná hodnota prevy šuje jeho
spätne získate ľnú sumu. V odsekoch 12 a ž14 sa opisujú niektoré
náznaky toho, že by mohla nasta ťstrata zo zní ženia hodnoty.
V prípade výskytu ktoréhoko ľvek z týchto náznakov sa od ú čtovnej
jednotky vy žaduje, aby uskuto čnila formálny odhad spätne získate ľnej
sumy. S výnimkou ustanovení odseku 10 sa v tomto štandarde od
účtovnej jednotky nevy žaduje formálny odhad spätne získate ľnej
sumy, ak neexistuje žiadny náznak straty zo zní ženia hodnoty.
9. Ú čtovná jednotka by mala ku ka ždému dátumu vykazovania posúdi ť,
či existuje nejaký náznak, že by hodnota majetku mohla by ťznížená.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —275
(1) V prípade nehmotného majetku sa namiesto pojmu „odpisovanie “vo v šeobecnosti
používa pojem „amortizácia “. Obidva pojmy majú rovnaký význam.
▼B
Ak niektorý z takýto náznakov existuje, ú čtovná jednotka odhadne
spätne získate ľnú sumu majetku.
10. Bez oh ľadu na to, či existuje náznak zní ženia hodnoty, ú čtovná
jednotka takisto:
a) Raz ro čne vykonáva test na zní ženie hodnoty nehmotného majetku
s neur čitou dobou pou žiteľnosti, alebo nehmotného majetku, ktorý
zatiaľnie je k dispozícii na pou žívanie, a to porovnaním jeho
účtovnej hodnoty so spätne získate ľnou sumou. Tento test na
zníženie hodnoty sa mô že vykonáva ťkedyko ľvek v priebehu
ročného obdobia za predpokladu že sa vykoná ka ždý rok k tomu
istému dátumu. Rozli čný nehmotný majetok mo žno na zní ženie
hodnoty testova ťv rozdielnych časoch. Ak v šak po čas be žného
ročného obdobia do šlo k prvotnému vykázaniu takéhoto nehmot-
ného majetku, takýto nehmotný majetok sa testuje na zní ženie
hodnoty pred koncom be žného ro čného obdobia;
b) Raz ro čne vykonáva test na zní ženie hodnoty goodwillu nadobud-
nutého v rámci podnikovej kombinácie, v súlade s odsekmi 80
až99.
11. Schopnos ťnehmotného majetku vytvára ťdostato čné budúce ekono-
mické ú žitky na návratnos ťjeho ú čtovnej hodnoty je vä čšinou pred-
metom vy ššej neistoty pred tým, ako je majetok k dispozícii na
používanie, ne žpo tom, ako je k dispozícii na pou žívanie. Z tohto
dôvodu sa v tomto štandarde od ú čtovnej jednotky po žaduje mini-
málne raz ro čne uskuto čňovaťtest na zní ženie ú čtovnej hodnoty
nehmotného majetku, ktorý e šte nie je k dispozícii na pou žívanie.
12. Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že by hodnota majetku
mohla by ťznížená, berie ú čtovná jednotka do úvahy minimálne tieto
náznaky:
Vonkaj šie zdroje informácií
a) trhová hodnota aktíva sa po čas obdobia zní žila podstatne viac, ako
by sa o čakávalo v dôsledku plynutia času alebo be žného pou ží-
vania;
b) po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa v blízkej budúcnosti vyskytnú,
podstatné zmeny s nepriaznivým vplyvom na ú čtovnú jednotku
v technologickom, trhovom, ekonomickom, alebo právnom
prostredí, v rámci ktorého ú čtovná jednotka pôsobí, alebo na
trhu, pre ktorý je majetok ur čený;
c) po čas obdobia sa zvý šili trhové úrokové miery alebo ostatné trhové
miery návratnosti investícií a tieto zvý šenia pravdepodobne
ovplyvnia diskontnú sadzbu, ktorá sa pou žíva pri výpo čte hodnoty
z pou žívania majetku a významne zní žia spätne získate ľnú sumu
majetku;
d) účtovná hodnota čistých aktív ú čtovnej jednotky je vy ššia, ako je
jej trhová kapitalizácia;
Interné zdroje informácií
e) k dispozícii sú dôkazy o zastaraní alebo fyzickom po škodení
majetku;
f) po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa o čakáva, že sa v blízkej budúc-
nosti vyskytnú, podstatné zmeny s nepriaznivým vplyvom naúčtovnú jednotku, v rozsahu alebo v spôsobe, akým sa majetok
používa alebo sa o čakáva, že sa bude pou žívať. Tieto zmeny
zahŕňajú nevyu žívanie majetku, plány na ukon čenie alebo re štruk-
turalizáciu činností, v rámci ktorých sa majetok vyu žíva, plány na
vyradenie majetku pred pôvodne o čakávaným dátumom
a opätovné posúdenie doby pou žiteľnosti majetku z neur čitej na
určitú (
1);
g) k dispozícii sú dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú,že
ekonomická výkonnos ťaktíva je alebo bude hor šia, ako sa o čaká-
valo.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —276
(1) V momente, ke ďmajetok splní kritériá na jeho klasifikáciu ako majetok dr žaný na predaj
(alebo sa zaradí do skupiny na vyradenie, ktorá sa klasifikuje ako dr žaná na predaj),
vyjme sa z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu a ú čtuje sa v súlade s IFRS 5 Dlhodobý
majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činnosti.
▼M7
Dividenda z dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky
alebo pridru ženého podniku
h) v prípade investície do dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej
účtovnej jednotky alebo pridru ženého podniku investor vykazuje
dividendu z tejto investície a k dispozícii sú dôkazy, že:
(i) účtovná hodnota investície v individuálnej ú čtovnej závierke
prevy šuje ú čtovné hodnoty v konsolidovanej ú čtovnej závierke
čistého majetku podniku, do ktorého sa investuje vrátane
pridru ženého goodwillu; alebo
(ii) dividenda prevy šuje celkové súhrnné príjmy dcérskej spolo č-
nosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridru ženého
podniku v období, v ktorom sa dividenda deklaruje.
▼B
13. Zoznam v odseku 12 nie je vy čerpávajúci. Ú čtovná jednotka mô že
identifikova ťiné náznaky toho, že hodnota majetku by mohla by ť
znížená a na základe ktorých by sa od ú čtovnej jednotky vy žadovalo,
aby ur čila spätne získate ľnú sumu majetku, alebo v prípade good-
willu, aby vykonala test na zní ženie hodnoty v súlade s odsekmi 80
až99.
14. Dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú,že hodnota majetku
by mohla by ťznížená, zah ŕňajú existenciu:
a) pe ňažných tokov na nadobudnutie aktív alebo následnej potreby
peňažných prostriedkov na ich prevádzkovanie a údr žbu, ktoré sú
podstatne vy ššie ako tie, ktoré boli pôvodne rozpo čtované;
b) skuto čných čistých pe ňažných tokov alebo prevádzkového zisku
alebo straty plynúcich z aktíva, ktoré sú podstatne hor šie ako tie,
ktoré boli rozpo čtované;
c) podstatného zní ženia rozpo čtovaných čistých pe ňažných tokov
alebo prevádzkového zisku, alebo podstatného zvý šenia rozpo čto-
vanej straty, plynúcich z aktíva, alebo
d) prevádzkových strát alebo pe ňažných výdavkov, v súvislosti
s majetkom, ak sú údaje be žného obdobia agregované s údajmi
rozpo čtovanými do budúcnosti.
15. Ako sa uvádza v odseku 10, v tomto štandarde sa po žaduje minimálne
raz ro čne vykona ťtest na zní ženie hodnoty nehmotného majetku,
ktorý má neur čitú dobu pou žiteľnosti, alebo ktorý e šte nie je
k dispozícii na pou žívanie a goodwillu. Okrem situácií, v ktorých
sa uplat ňujú ustanovenia odseku 10, sa koncepcia významnosti uplat-
ňuje aj pri identifikácii, či je potrebné odhadnú ťspätne získate ľnú
sumu majetku. Ak napríklad predchádzajúce výpo čty ukazujú, že
spätne získate ľná suma majetku je podstatne vy ššia ako jeho ú čtovná
hodnota, ú čtovná jednotka nemusí znovu odhadnú ťspätne získate ľnú
sumu majetku, ak sa nevyskytli žiadne udalosti, ktorými by sa elimi-
noval tento rozdiel. Podobne by sa predchádzajúcou analýzou mohlo
ukáza ť,že spätne získate ľná suma aktíva nie je citlivá na jeden (alebo
viac) z náznakov uvedených v zozname v odseku 12.
16. Na ilustráciu odseku 15, ak sa trhové úrokové miery alebo iné trhové
miery návratnosti investícií po čas obdobia zvý šia, účtovná jednotka
nemusí uskuto čniťformálny odhad spätne získate ľnej sumy majetku
v týchto prípadoch:
a) ak je nepravdepodobné, že diskontná sadzba pou žitá pri výpo čte
hodnoty z pou žívania aktíva bude ovplyvnená zvý šením týchto
trhových mier. Napríklad zvý šenia krátkodobých úrokových mier
nemusia ma ťvýznamný vplyv na diskontnú sadzbu pou žitú pre
majetok, ktorý má dlhú zostávajúcu dobu pou žiteľnosti;
b) ak je pravdepodobné, že diskontná sadzba pou žitá pri výpo čte
hodnoty z pou žívania aktíva bude ovplyvnená zvý šením týchto
trhových mier, av šak v predchádzajúcej analýze citlivosti spätne
získate ľnej sumy sa ukazuje, že:
i) je nepravdepodobné, že dôjde k významnému zní ženiu spätne
získate ľnej sumy, preto že budúce pe ňažné toky sa takisto prav-
depodobne zvý šia (napríklad v niektorých prípadoch mô že
účtovná jednotka preukáza ť,že upravuje svoje výnosy2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —277
▼B
z dôvodu kompenzácie prípadného zvý šenia trhových úroko-
vých mier), alebo
ii) je nepravdepodobné, že zní ženie spätne získate ľnej sumy bude
viesťk výraznej strate zo zní ženia hodnoty.
17. Ak existuje náznak, že hodnota aktíva by mohla by ťznížená, mô žet o
nazna čovať,že bude potrebné prehodnoti ťa upravi ťzostávajúcu dobu
použiteľnosti, metódu odpisovania (amortizácie), alebo reziduálnu
hodnotu aktíva v súlade so štandardom, ktorý sa uplat ňuje na toto
aktívum, dokonca aj vtedy, ak nebola vykázaná žiadna strata zo
zníženia hodnoty tohto majetku.
OCEŇOVANIE SPÄTNE ZÍSKATE ĽNEJ SUMY
18. V tomto štandarde sa definuje spätne získate ľná suma ako reálna
hodnota aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky po odpo čítaní nákladov
na predaj alebo, ak je vy ššia, ich hodnota z pou žívania. V odsekoch
19 až57 sa stanovujú po žiadavky na oce ňovanie spätne získate ľnej
sumy. Tieto po žiadavky pou žívajú pojem „aktívum “, uplat ňujú sa
však rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku.
19. Nie je v ždy potrebné ur čiťaj reálnu hodnotu aktíva po odpo čítaní
nákladov na predaj aj jeho hodnotu z pou žívania. Ak jedna z týchto
súm prevy šuje ú čtovnú hodnotu aktíva, hodnota aktíva nie je zní žená
a nie je potrebné odhadova ťdruhú hodnotu.
20. Reálna hodnota zní žená o náklady na predaj by sa mohla da ťurčiťaj
vtedy, ak s majetkom sa neobchoduje na aktívnom trhu. Niekedy v šak
nebude mo žné ur čiťreálnu hodnotu zní ženú o náklady na predaj,
preto že neexistuje základ pre spo ľahlivý odhad sumy, ktorú by bolo
možné získa ťz predaja majetku v nezávislej transakcii medzi infor-
movanými a dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. V takomto prípade
môže ako spätne získate ľnú sumu ú čtovná jednotka pou žiťjej
hodnotu z pou žívania.
21. Ak nie je žiadny dôvod domnieva ťsa,že hodnota z pou žívania
majetku významne prevy šuje jeho reálnu hodnotu zní ženú o náklady
na predaj, reálnu hodnotu majetku zní ženú o náklady na predaj mo žno
použiťako jeho spätne získate ľnú sumu. Toto bude častým javom pri
aktívach, ktoré sú dr žané na vyradenie. Vyplýva to z toho, že hodnota
z pou žívania majetku dr žaného na vyradenie bude pozostáva ťnajmä
zčistých tr žieb z vyradenia, preto že budúce pe ňažné toky
z pokra čujúceho pou žívania majetku a ždo jeho vyradenia sú vä čšinou
zanedbate ľné.
22. Spätne získate ľná suma sa stanovuje pre jednotlivé aktívum
s výnimkou aktíva, ktoré nevytvára príjmy pe ňažných prostriedkov,
ktoré sú do ve ľkej miery nezávislé od príjmov pe ňažných
prostriedkov z ostatných aktív alebo skupín aktív. V tomto prípade
sa spätne získate ľná suma stanovuje pre pe ňazotvornú jednotku, do
ktorej majetok patrí (pozri odseky 65 a ž103), s výnimkou prípadov,
keď:
a) je reálna hodnota majetku zní žená o náklady na predaj vy ššia ako
jeho ú čtovná hodnota alebo
b) mo žno odhadnú ť,že hodnota z pou žívania majetku sa blí ži jeho
reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj a sú časne reálna
hodnota zní žená o náklady na predaj sa dá ur čiť.
23. V niektorých prípadoch mô žu odhady, priemery a zjednodu šené
výpo čty poskytova ťprimerané priblí ženie sa podrobným výpo čtom,
ktoré sú uvedené v tomto štandarde na ur čenie reálnej hodnoty
zníženej o náklady na predaj, alebo hodnoty z pou žívania.
Oceňovanie spätne získate ľnej sumy nehmotného majetku
s neur čitou dobou pou žiteľnosti
24. V odseku 10 sa po žaduje, aby sa nehmotný majetok s neur čitou
dobou pou žiteľnosti raz ro čne testoval na zní ženie hodnoty prostred-
níctvom porovnania jeho ú čtovnej hodnoty so spätne získate ľnou
sumou bez oh ľadu na to, či existuje nejaký náznak zní ženia hodnoty
tohto majetku. V rámci testu na zní ženie hodnoty tohto majetku
v aktuálnom období sa v šak mô že pou žiťostatný podrobný výpo čet
spätne získate ľnej sumy takéhoto majetku vykonaný2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —278
▼B
v predchádzajúcom období za predpokladu, že sú splnené v šetky tieto
kritériá:
a) ak sa nehmotným majetok nevytvárajú príjmy pe ňažných
prostriedkov z pokra čujúceho pou žívania, ktoré sú do ve ľkej
miery nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných
aktív alebo skupín aktív a z tohto dôvodu sa majetok testuje nazníženie hodnoty ako sú časťpeňazotvornej jednotky, do ktorej
patrí, pri čom majetok a záväzky tvoriace túto jednotku sa od ostat-
ného výpo čtu spätne získate ľnej sumy významne nezmenili;
b) výsledkom ostatného výpo čtu spätne získate ľnej sumy je suma,
ktorá významnou mierou presiahla ú čtovnú hodnotu tohto majetku,
a
c) vychádzajúc z analýzy udalostí, ku ktorým do šlo a okolností, ktoré
sa od ostatného výpo čtu spätne získate ľnej sumy zmenili, pravde-
podobnos ť,že spätne získate ľná suma sa stanoví v ni žšej sume,
ako je ú čtovná hodnota majetku, je nepatrná.
Reálna hodnota zní žená o náklady na predaj
25. Najlep ším dôkazom reálnej hodnoty majetku zní ženej o náklady na
predaj je cena v záväznej predajnej zmluve v nezávislej transakcii,upravená o dodato čné náklady, ktoré by boli priamo priradite ľné
k vyradeniu majetku.
26. Ak neexistuje záväzná predajná zmluva, ale s majetkom sa obchoduje
na aktívnom trhu, reálnou hodnotou majetku zní ženou o náklady na
predaj je trhová cena majetku zní žená o náklady na vyradenie.
Vhodnou trhovou cenou je zvy čajne aktuálna cena ponuky. Ak nie
sú aktuálne ceny ponuky k dispozícii, reálna hodnota majetku zní žená
o náklady na predaj sa mô že odhadnú ťna základe ceny poslednej
uskuto čnenej transakcie za predpokladu, že nenastala významná
zmena v ekonomických podmienkach medzi dátumom transakcie
a dátumom, ku ktorému sa uskuto čňuje odhad.
27. Ak neexistuje záväzná predajná zmluva alebo aktívny trh s majetkom,
reálna hodnota majetku zní žená o náklady na predaj je zalo žená na
najlep ších dostupných informáciách tak, aby vyjadrovala sumu, ktorú
by mohla ú čtovná jednotka k súvahovému d ňu získa ťz vyradenia
majetku v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne
súhlasiacimi stranami, po odpo čítaní nákladov na vyradenie. Pri ur čo-
vaní tejto sumy ú čtovná jednotka zva žuje výsledok predchádzajúcich
transakcií s podobným majetkom v rámci toho istého odvetvia. Reálna
hodnota zní žená o náklady na predaj neodzrkad ľuje nútený predaj
s výnimkou prípadu, ak je mana žment nútený k okam žitému predaju.
28. Náklady na vyradenie iné ako tie, ktoré sa u žvykázali ako záväzky,
sa pri ur čovaní reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj odpo čí-
tavajú. Príkladmi takýchto nákladov sú právne náklady, náklady na
kolky a podobné dane z transakcií, náklady na odstránenie majetku
a priame dodato čné náklady na uvedenie majetku do predajného
stavu. Av šak po žitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru
(definované v IAS 19) a náklady spojené s redukciou alebo reorgani-
záciou podnikania, ktoré nasledujú po vyradení majetku, nepredsta-
vujú priame dodato čné náklady na vyradenie majetku.
29. Vyradenie majetku by niekedy mohlo vy žadova ť, aby kupujúci
prevzal záväzok, pri čom pre majetok, ako aj pre záväzok je
k dispozícii iba jediná reálna hodnota zní žená o náklady na predaj.
V odseku 78 sa vysvet ľuje, ako postupova ťv takýchto prípadoch.
Hodnota z pou žívania
30. Vo výpo čte hodnoty z pou žívania majetku sa zoh ľadňujú tieto prvky:
a) odhad budúcich pe ňažných tokov, od ktorých ú čtovná jednotka
očakáva, že jej z majetku vyplynú;
b) očakávania mo žných odchýlok v sume alebo časovom priebehu
týchto budúcich pe ňažných tokov;
c)časová hodnota pe ňazí, vyjadrená aktuálnou trhovou bezrizikovou
úrokovou mierou;
d) cena za zná šanie neistoty obsiahnutej v aktíve a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —279
▼B
e) iné faktory, akým je napríklad platobná neschopnos ť, ktoré by
účastníci trhu zoh ľadňovali pri oce ňovaní budúcich pe ňažných
tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že jej z majetku vyplynú.
31. Odhadovanie hodnoty z pou žívania majetku zah ŕňa tieto kroky:
a) odhad budúcich príjmov a výdavkov pe ňažných prostriedkov,
ktoré vyplynú z pokra čujúceho pou žívania majetku a z jeho kone č-
ného vyradenia, a
b) uplatnenie vhodných diskontných sadzieb na tieto budúce pe ňažné
toky.
32. Prvky uvedené v odseku 30 písm. b), d) a e) mo žno zoh ľadniťbuď
úpravou budúcich pe ňažných tokov, alebo úpravou diskontnej sadzby.
Bez oh ľadu na to, aký prístup ú čtovná jednotka uplatní pri zoh ľadňo-
vaní o čakávaných mo žných odchýlok v sume a časovom priebehu
budúcich pe ňažných tokov, výsledkom bude zoh ľadnenie o čakávanej
súčasnej hodnoty budúcich pe ňažných tokov, t. j. vá ženého aritmetic-
kého priemeru v šetkých mo žných výstupov. V dodatku A je uvedený
dodato čný návod na pou žívanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní
hodnoty z pou žívania majetku.
Základ pre odhady budúcich pe ňažných tokov
33. V rámci oce ňovania hodnoty z pou žívania ú čtovná jednotka:
a) zakladá projekcie pe ňažných tokov na primeraných
a preukázate ľných predpokladoch, ktoré predstavujú najlep ší
odhad mana žmentu o rozsahu ekonomických podmienok, ktoré
budú existova ťpočas zostávajúcej doby pou žiteľnosti majetku.
Väčšia váha sa prira ďuje externým dôkazom;
b) zakladá projekcie pe ňažných tokov na najaktuálnej ších finan čných
rozpo čtoch/predpovediach schválených mana žmentom, vylú čivšak
všetky odhadované budúce príjmy alebo výdavky pe ňažných
prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva z budúcej re štrukturalizácie
alebo zo zlep šenia alebo roz šírenia výkonnosti majetku. Projekcie
vychádzajúce z týchto rozpo čtov/predpovedí by sa mali týka ť
maximálne obdobia piatich rokov s výnimkou prípadov, ke ď
môžeb yťopodstatnené dlh šie obdobie;
c) odhaduje projekcie pe ňažných tokov na obdobie dlh šie ako to,
ktorého sa týkajú najaktuálnej šie rozpo čty/predpovede, pomocou
extrapolácie projekcií zalo žených na rozpo čtoch/predpovediach,
používajúcich stabilnú alebo klesajúcu mieru rastu na nasledujúce
roky, s výnimkou prípadov, ke ďmôžeb yťopodstatnená rastúca
miera. Táto miera rastu by nemala by ťvyššia ako dlhodobá prie-
merná miera rastu pre výrobky, odvetvia, alebo krajinu či krajiny,
v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, na ktorom sa
majetok pou žíva, s výnimkou prípadov, ke ďmôžeb yťopodstat-
nená vy ššia miera.
34. Mana žment posudzuje primeranos ťpredpokladov, z ktorých vychá-
dzajú aktuálne projekcie pe ňažných tokov, skúmaním prí čin rozdielov
medzi minulými projekciami pe ňažných tokov a skuto čnými pe ňaž-
nými tokmi. Mana žment sa uistí, že predpoklady, na ktorých sú zalo-
žené aktuálne projekcie pe ňažných tokov, sú konzistentné s minulými
skuto čnými výstupmi, ak si to vy žadujú vplyvy následných udalostí
alebo okolností, ktoré neexistovali v čase vytvárania skuto čných
peňažných tokov.
35. Podrobné, jasné a spo ľahlivé finan čné rozpo čty/predpovede budúcich
peňažných tokov na obdobia dlh šie ako pä ťrokov nie sú spravidla
k dispozícii. Z tohto dôvodu sú mana žérske odhady budúcich pe ňaž-
ných tokov zalo žené na najaktuálnej ších rozpo čtoch/predpovediach na
maximálne pä ťrokov. Mana žment mô že pou žívaťprojekcie pe ňaž-
ných tokov zalo žené na finan čných rozpo čtoch/predpovediach na
obdobie dlh šie ako pä ťrokov, ak je presved čený, že tieto projekcie
sú spo ľahlivé a mô že preukáza ťsvoju schopnos ť, zalo ženú na minu-
lých skúsenostiach, presne predpoveda ťpeňažné toky na toto dlh šie
obdobie.
36. Projekcie pe ňažných tokov do konca doby pou žiteľnosti majetku sa
odhadujú extrapoláciou projekcií pe ňažných tokov zalo žených na
finan čných rozpo čtoch/predpovediach, pri pou žití miery rastu na
nasledujúce roky. Táto miera je stabilná alebo klesajúca s výnimkou2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —280
▼B
prípadov, ke ďzvýšenie miery zodpovedá objektívnym informáciám
or ežimoch vývoja životného cyklu výrobku alebo odvetvia. Ak je
to vhodné, miera rastu je nulová alebo záporná.
37. Ak sú podmienky priaznivé, pravdepodobne na trh vstúpia konkurenti
a obmedzia rast. Ú čtovné jednotky budú ma ťpreto ťažkosti pri prevý-
šení priemernej historickej miery rastu v dlhodobom horizonte
(povedzme dvadsa ťrokov) v prípade výrobkov, odvetví, alebo krajiny
či krajín, v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, na ktorom
sa majetok pou žíva.
38. Pri pou žívaní informácií z finan čných rozpo čtov/predpovedí berie
účtovná jednotka do úvahy, či informácie odzrkad ľujú primerané
a preukázate ľné predpoklady a predstavujú najlep ší odhad mana ž-
mentu o súbore ekonomických podmienok, ktoré budú existova ť
počas zostávajúcej doby pou žiteľnosti majetku.
Zostavovanie odhadov budúcich pe ňažných tokov
39. Odhady budúcich pe ňažných tokov zah ŕňajú:
a) projekcie príjmov pe ňažných prostriedkov z pokra čujúceho pou ží-
vania majetku;
b) projekcie výdavkov pe ňažných prostriedkov, ktoré nevyhnutne
vzniknú, aby sa vytvárali príjmy pe ňažných prostriedkov
z pokra čujúceho pou žívania aktív (vrátane výdavkov pe ňažných
prostriedkov na prípravu aktív na pou žívanie) a ktoré sa mô žu
priamo priradi ťalebo alokova ťk aktívam na primeranom
a konzistentnom základe, a
c) prípadné čisté pe ňažné toky, ktoré sa prijmú (alebo zaplatia) za
vyradenie majetku na konci jeho doby pou žiteľnosti.
40. Odhady budúcich pe ňažných tokov a diskontnej sadzby odzrkad ľujú
konzistentné predpoklady o raste cien zaprí činenom v šeobecnou inflá-
ciou. Preto ak diskontná sadzba obsahuje vplyv rastu cien zaprí čine-
ného v šeobecnou infláciou, budúce pe ňažné toky sa odhadujú
v nominálnych hodnotách. Ak diskontná sadzba nezah ŕňa vplyv
rastu cien zaprí čineného v šeobecnou infláciou, budúce pe ňažné toky
sa odhadujú v reálnych hodnotách (ale zah ŕňajú budúce špecifické
zvýšenia alebo zní ženia cien).
41. Projekcie výdavkov pe ňažných prostriedkov zah ŕňajú výdavky súvi-
siace s be žnou údr žbou majetku, ako aj budúce re žijné náklady, ktoré
sa mô žu priamo priradi ťalebo alokova ťk pou žívaniu majetku na
primeranom a konzistentnom základe.
42. Ak ú čtovná hodnota majetku e šte neobsahuje v šetky výdavky pe ňaž-
ných prostriedkov, ktoré vzniknú pred tým, ako je pripravený na
používanie alebo predaj, odhad budúcich výdavkov pe ňažných
prostriedkov zah ŕňa odhad v šetkých ďalších výdavkov pe ňažných
prostriedkov, ktorých vynalo ženie sa o čakáva pred tým, ako je
majetok pripravený na pou žívanie alebo predaj. Je to tak napríklad
v prípade rozostavanej budovy alebo vývojového projektu, ktorý e šte
nie je dokon čený.
43. Aby sa predi šlo duplicitnému zapo čítaniu, odhady budúcich pe ňaž-
ných tokov nezah ŕňajú:
a) príjmy pe ňažných prostriedkov z majetku, ktorým sa vytvárajú
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé
od príjmov pe ňažných prostriedkov z posudzovaného majetku
(napríklad finan čný majetok, akým sú poh ľadávky), a
b) výdavky pe ňažných prostriedkov, ktoré súvisia s povinnos ťami,
ktoré u žboli vykázané ako záväzky (napríklad záväzky, dôchodky
alebo rezervy).
44. Budúce pe ňažné toky sa odhadujú vzh ľadom na majetok v jeho
súčasnom stave. Odhady budúcich pe ňažných tokov nezah ŕňajú odha-
dované budúce príjmy alebo výdavky pe ňažných prostriedkov,
ktorých vznik sa o čakáva:
a) z budúcej re štrukturalizácie, ku ktorej sa ú čtovná jednotka e šte
nezaviazala, alebo
b) zo zlep šenia alebo z roz šírenia výkonnosti majetku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —281
▼B
45. Preto že budúce pe ňažné toky sa odhadujú pre majetok v jeho
súčasnom stave, hodnota z pou žívania nezoh ľadňuje:
a) budúce výdavky pe ňažných prostriedkov alebo súvisiace úspory
nákladov (napríklad zní ženie nákladov na zamestnancov) alebo
úžitky, ktorých vznik sa o čakáva z budúcej re štrukturalizácie, ku
ktorej sa ú čtovná jednotka e šte nezaviazala, alebo
b) budúce výdavky pe ňažných prostriedkov, ktorými sa vylep ší alebo
rozšíri výkonnos ťmajetku alebo súvisiace príjmy pe ňažných
prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva z týchto výdavkov.
46. Re štrukturalizácia je program, ktorý plánuje a kontroluje mana žment
a ktorý významne mení bu ďrozsah podnikania ú čtovnej jednotky,
alebo spôsob, akým sa podnikanie vykonáva. IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva obsahuje návod, v ktorom
sa objas ňuje, kedy je ú čtovná jednotka zaviazaná k re štrukturalizácii.
47. Ak sa ú čtovná jednotka zavia žekr e štrukturalizácii, niektoré aktíva
budú pravdepodobne ovplyvnené touto re štrukturalizáciou.
V momente, ke ďsa účtovná jednotka zavia žekr e štrukturalizácii:
a) jej odhady budúcich príjmov a výdavkov pe ňažných prostriedkov
s cieľom ur čiťhodnotu z pou žívania odzrkad ľujú úspory nákladov
a ostatné ú žitky z re štrukturalizácie (vychádzajúce
z najaktuálnej ších finan čných rozpo čtov/predpovedí schválených
mana žmentom) a
b) jej odhady budúcich výdavkov pe ňažných prostriedkov na re štruk-
turalizáciu sa v súlade s IAS 37 zah ŕňajú do rezerv na re štruktu-
ralizáciu.
Ilustratívny príklad 5 znázor ňuje vplyv budúcej re štrukturalizácie na
výpo čet hodnoty z pou žívania.
48. Pokia ľvúčtovnej jednotke nedôjde k výdavkom pe ňažných
prostriedkov, ktorými sa vylep ší alebo roz šíri výkonnos ťmajetku,
odhady budúcich pe ňažných tokov nezah ŕňajú odhadované budúce
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva
v dôsledku nárastu ekonomických ú žitkov spojených s výdavkami
peňažných prostriedkov (pozri ilustratívny príklad 6).
49. Odhady budúcich pe ňažných tokov zah ŕňajú budúce výdavky pe ňaž-
ných prostriedkov potrebné na udr žanie úrovne ekonomických
úžitkov, ktorých vznik sa o čakáva z majetku v jeho sú časnom
stave. Ak pe ňazotvorná jednotka pozostáva z aktív s rozli čnými odha-
dovanými dobami pou žiteľnosti, z ktorých sú v šetky dôle žité pre
pokra čujúcu činnos ťjednotky, nahradenie aktív s krat šou dobou
použiteľnosti sa pri odhadovaní budúcich pe ňažných tokov súvisiacich
s jednotkou pova žuje za sú časťbežnej údr žby tejto jednotky. Podobne
ak jednotlivé aktívum pozostáva zo zlo žiek s odli šnými odhadova-
nými dobami pou žiteľnosti, náhrada zlo žiek s krat šími dobami pou ži-
teľnosti sa pri odhadovaní budúcich pe ňažných tokov vytváraných
aktívom pova žuje za sú časťbežnej údr žby tohto majetku.
50. Odhady budúcich pe ňažných tokov neobsahujú:
a) príjmy alebo výdavky pe ňažných prostriedkov z finan čných
činností alebo
b) príjmy alebo výdavky na da ňz príjmov.
51. Odhadované budúce pe ňažné toky odzrkad ľujú predpoklady, ktoré sú
konzistentné so spôsobom, ktorým sa ur čuje diskontná sadzba.
V opa čnom prípade by sa vplyv niektorých predpokladov zapo čítal
dvakrát, alebo by sa ignoroval. Preto že pri diskontovaní odhadova-
ných budúcich pe ňažných tokov sa berie do úvahy časová hodnota
peňazí, tieto pe ňažné toky neberú do úvahy príjmy a výdavky pe ňaž-
ných prostriedkov z finan čných činností. Podobne, preto žes a
diskontná sadzba stanovuje na báze pred zdanením, budúce pe ňažné
toky sa takisto odhadujú na báze pred zdanením.
52. Odhadom čistých pe ňažných tokov, ktoré budú prijaté (alebo uhra-
dené) za vyradenie majetku na konci jeho doby pou žiteľnosti, je
suma, ktorej získanie ú čtovná jednotka o čakáva z vyradenia majetku
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi
stranami, po odpo čítaní odhadovaných nákladov na vyradenie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —282
▼B
53. Odhad čistých pe ňažných tokov, ktoré budú prijaté (alebo uhradené)
za vyradenie majetku na konci jeho doby pou žiteľnosti, sa ur čuje
podobným spôsobom, ako reálna hodnota majetku zní žená
o náklady na predaj, s výnimkou toho, že pri odhadovaní týchto
čistých pe ňažných tokov:
a) účtovná jednotka pou žíva ceny prevládajúce k dátumu odhadu pre
podobný majetok, ktorého doba pou žiteľnosti sa skon čila a ktorý
sa prevádzkoval za podmienok podobných tým, v ktorých sa budepoužívaťtento majetok;
b) účtovná jednotka tieto ceny upraví tak o vplyvy budúcich zvý šení
cien, zaprí činených v šeobecnou infláciou, ako aj o vplyvy špeci-
fických budúcich zvý šení (zní žení) cien. Ak sa v šak v odhadoch
budúcich pe ňažných tokov z pokra čujúceho pou žívania majetku
a diskontnej sadzbe neberie do úvahy vplyv v šeobecnej inflácie,
účtovná jednotka tento vplyv vylú či aj z odhadu čistých pe ňažných
tokov z vyradenia.
Budúce pe ňažné toky v cudzej mene
54. Budúce pe ňažné toky sa odhadujú v mene, v ktorej sa budú vytvára ť
a následne sa diskontujú pou žitím diskontnej sadzby, ktorá je prime-
raná pre túto menu. Ú
čtovná jednotka prepo čítava sú časnú hodnotu
pomocou aktuálneho výmenného kurzu ku d ňu výpo čtu hodnoty
z pou žívania.
Diskontná sadzba
55. Diskontná(-é) sadzba(-y) je (sú) sadzba(-y) pred zdanením, v ktorej(-
ých) sa odzrkad ľujú aktuálne trhové posúdenia:
a)časovej hodnoty pe ňazí a
b) rizík špecifických pre daný majetok, o ktoré sa neupravili odhady
budúcich pe ňažných tokov.
56. Sadzba, ktorá odzrkad ľuje sú časné trhové posúdenia časovej hodnoty
peňazí a rizík špecifických pre tento majetok, je výnos, ktorý by
investori vy žadovali, ak by sa rozhodli pre investíciu, ktorou by sa
vytvárali pe ňažné toky v sumách, časovom priebehu a pri riziku ekvi-
valentnom tým, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že získa z tohto
majetku. Táto sadzba sa odhaduje zo sadzby zahrnutej v aktuálnychtransakciách na trhu s podobným majetkom, alebo z vá ženého aritme-
tického priemeru nákladov na kapitál ú čtovnej jednotky kótovanej na
burze, ktorá má jediné aktívum (alebo portfólio aktív) podobné posu-dzovanému majetku v zmysle potenciálu prínosov a rizík. Diskontnásadzba (sadzby) pou žitá na ocenenie hodnoty z pou žívania majetku
však neodzrkad ľuje riziká, o ktoré boli upravené odhady budúcich
peňažných tokov. V opa čnom prípade by sa vplyv niektorých pred-
pokladov zapo čítal duplicitne.
57. Ak sadzba pre konkrétne aktívum nie je priamo dostupná z trhu,
účtovná jednotka pou žíva náhradné spôsoby odhadovania diskontnej
sadzby. V dodatku A je uvedený dodato čný návod na odhadovanie
diskontnej sadzby v takýchto prípadoch.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE STRATY ZO ZNÍ Ž
ENIA HODNOTY
58. V odsekoch 59 a ž64 sa stanovujú po žiadavky na vykazovanie
a oce ňovanie strát zo zní ženia hodnoty jednotlivých aktív iných ako
goodwill. Vykazovaním a oce ňovaním strát zo zní ženia hodnoty pe ňa-
zotvorných jednotiek a goodwillu sa zaoberajú odseky 65 a ž108.
59. Ú čtovná hodnota majetku by sa mala zní žiťna jeho spätne získate ľnú
sumu výlu čne v prípade, ak je spätne získate ľná suma majetku ni žšia,
ako jeho ú čtovná hodnota. Toto zní ženie je stratou zo zní ženia
hodnoty.
60. Strata zo zní ženia hodnoty sa okam žite vyká že vo výsledku hospodá-
renia s výnimkou prípadu, ak sa majetok ú čtuje v precenenej hodnote
v súlade s iným štandardom (napríklad v súlade s modelom prece ňo-
vania v IAS 16). K prípadným stratám zo zní ženia hodnoty precene-
ného majetku sa pristupuje ako k zní ženiu precenenia pod ľa tohto
iného štandardu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —283
▼M5
61. Strata zo zní ženia hodnoty nepreceneného majetku sa vykazuje
v zisku alebo strate. Strata zo zní ženia hodnoty preceneného majetku
sa však vyká že v ostatných sú častiach komplexného výsledku za pred-
pokladu že strata zo zní ženia hodnoty neprevý ši sumu prebytku
z precenenia toho istého majetku. Takáto strata zo zní ženej hodnoty
z preceneného majetku zni žuje prebytok z precenenia tohto majetku.
▼B
62. Ak je suma odhadovaná ako strata zo zní ženia hodnoty vy ššia ako
účtovná hodnota majetku, na ktorý sa vz ťahuje, ú čtovná jednotka
vykáže záväzok výlu čne vtedy, ak sa to po žaduje iným štandardom.
63. Po vykázaní straty zo zní ženia hodnoty sa odpisy (amortizácia)
upravia pre daný majetok v budúcich obdobiach tak, aby sa alokovalarevidovaná ú čtovná hodnota majetku zní žená o jeho reziduálnu
hodnotu (ak existuje) na systematickej báze po čas jeho zostávajúcej
doby pou žiteľnosti.
64. Ak je vykázaná strata zo zní ženia hodnoty, v šetky s ňou súvisiace
odložené da ňové poh ľadávky alebo záväzky sa ur čujú pod ľa IAS 12
porovnaním revidovanej ú čtovnej hodnoty majetku s jeho da ňovým
základom (pozri ilustratívny príklad 3).
PEŇAZOTVORNÉ JEDNOTKY A GOODWILL
▼M12
65. V odsekoch 66 a ž108 a prílohe C sa ustanovujú po žiadavky na
identifikovanie pe ňazotvornej jednotky, do ktorej patrí majetok, a na
stanovenie ú čtovnej hodnoty a vykázanie strát zo zní ženia hodnoty
peňazotvorných jednotiek a goodwillu.
▼B
Identifikácia pe ňazotvornej jednotky, do ktorej patrí majetok
66. Ak existuje akýko ľvek náznak, že hodnota majetku by mohla by ť
znížená, spätne získate ľná suma sa odhaduje pre jednotlivý majetok.
Ak nie je mo žné odhadnú ťspätne získate ľnú sumu jednotlivého
majetku, ú čtovná jednotka stanoví spätne získate ľnú sumu pe ňazo-
tvornej jednotky, do ktorej majetok patrí (pe ňazotvorná jednotka
majetku).
67. Spätne získate ľnú sumu jednotlivých aktív nie je mo žné ur čiť, ak:
a) sa hodnota z pou žívania majetku nedá odhadnú ťako blí žiaca sa
k jeho reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj (napríklad ke ď
sa budúce pe ňažné toky z pokra čujúceho pou žívania majetku
nedajú odhadnú ťako zanedbate ľné) a
b) majetok nevytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo
veľkej miere nezávislé od príjmov z ostatného majetku.
V takýchto prípadoch sa hodnota z pou žívania, ktorou je z tohto
dôvodu spätne získate ľná suma, mô žeu rčiťlen pre pe ňazotvornú
jednotku majetku.
Príklad
Ťažobná ú čtovná jednotka vlastní súkromnú železnicu na
podporu svojich ťažobných činností. Súkromná železnica by sa
mohla preda ťiba za cenu šrotu a nevytvárajú sa ňou príjmy
peňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od
príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatného majetku bane.
Spätne získate ľnú sumu súkromnej železnice nie je mo žné
odhadnú ť, preto že sa nedá stanovi ťhodnota z pou žívania
súkromnej železnice a je pravdepodobne odli šná od ceny šrotu.
Preto ú čtovná jednotka odhaduje spätne získate ľnú sumu pe ňa-
zotvornej jednotky, do ktorej súkromná železnica patrí, t. j. bane
ako celku.
68. Pod ľa definície v odseku 6 je pe ňazotvorná jednotka majetku
najmen šia skupina aktív, do ktorej patrí majetok a ktorá vytvára
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú do ve ľkej miery nezávislé2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —284
▼B
od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných aktív alebo skupín
aktív. Na identifikáciu pe ňazotvornej jednotky majetku sa pou žíva
posúdenie. Ak sa spätne získate ľná suma nedá pre jednotlivý majetok
určiť,účtovná jednotka identifikuje najni žšie zoskupenie majetku,
ktoré vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej
miere nezávislé.
Príklad
Autobusový podnik poskytuje slu žby pod ľa zmluvy s mestskou
správou, ktorá vy žaduje minimálne slu žby na ka ždej z piatich
osobitných trás. Aktíva priradené ka ždej trase a pe ňažné toky
zk aždej trasy sa dajú osobitne identifikova ť. Jedna z trás sa
prevádzkuje s významnou stratou.
Preto žeú čtovná jednotka nemá mo žnosťobmedzi ťžiadnu
z autobusových trás, najni žšia úrove ňidentifikovate ľných
príjmov pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezá-
vislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných aktív alebo
skupín aktív, sú príjmy pe ňažných prostriedkov spolo čne vytvá-
rané týmito piatimi trasami. Pe ňazotvornou jednotkou je pre
každú trasu autobusový podnik ako celok.
69. Príjmy pe ňažných prostriedkov sú príjmy pe ňazí a pe ňažných ekviva-
lentov, ktoré ú čtovná jednotka prijíma od externých strán. Pri identi-
fikovaní, či sú príjmy pe ňažných prostriedkov z aktíva (alebo skupín
aktív) vo ve ľkej miere nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov
z ostatných aktív (alebo skupín aktív), berie ú čtovná jednotka do
úvahy rôzne faktory vrátane toho, ako mana žment sleduje podnikové
činnosti (napríklad pod ľa produktových radov, podnikate ľských
jednotiek, jednotlivých lokalít, obvodov alebo regionálnych oblastí),
alebo ako mana žment prijíma rozhodnutia o pokra čovaní alebo vyra-
ďovaní aktív a činností ú čtovnej jednotky. Ilustratívny príklad 1
poskytuje príklady identifikácie pe ňazotvornej jednotky.
70. Ak existuje aktívny trh pre výstupy, ktoré vyrába aktívum alebo
skupina aktív, tieto aktíva alebo skupina aktív sa identifikujú ako
peňazotvorná jednotka, a to aj v prípade, ak sa niektoré alebo v šetky
výstupy pou žívajú interne. Ak sú príjmy pe ňažných prostriedkov,
vytvárané akýmko ľvek majetkom alebo pe ňazotvornou jednotkou,
ovplyvnené internými transferovými cenami, ú čtovná jednotka pou žije
najlep ší mana žérsky odhad budúcej(-ich) ceny (cien), ktorá(-é) by sa
mohla(-i) dosiahnu ťv nezávislej transakcii, a to pri odhade:
a) budúcich príjmov pe ňažných prostriedkov pou žitých na ur čenie
hodnoty z pou žívania majetku alebo pe ňazotvornej jednotky a
b) budúcich výdavkov pe ňažných prostriedkov pou žitých na ur čenie
hodnoty z pou žívania prípadného ďalšieho majetku alebo pe ňazo-
tvorných jednotiek, ktoré sú ovplyvnené internými transferovými
cenami.
71. Dokonca aj v prípade, žečasťalebo v šetky výstupy, ktoré vyrába
aktívum alebo skupina aktív, pou žívajú ostatné sú časti ú čtovnej
jednotky (napríklad výrobky v medzistupni výrobného procesu), totoaktívum alebo skupina aktív tvorí osobitnú pe ňazotvornú jednotku, ak
by účtovná jednotka mohla preda ťtieto výstupy na aktívnom trhu.
Vyplýva to z toho, že toto aktívum alebo skupina aktív by mohli
vytvára ťpríjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré by boli vo ve ľkej
miere nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných
aktív alebo skupín aktív. Pri pou žití informácií vychádzajúcich
z finan čných rozpo čtov/predpovedí, ktoré sa vz ťahujú na takúto pe ňa-
zotvornú jednotku alebo na prípadný iný majetok alebo pe ňazotvornú
jednotku, ktoré sú ovplyvnené internými transferovými cenami,v prípade, ak interné transferové ceny neodzrkad ľujú najlep ší mana-
žérsky odhad budúcich cien, ktoré by bolo mo žné dosiahnu ťv rámci
nezávislých transakcií, ú čtovná jednotka takéto informácie upraví.
72. Pe ňazotvorná jednotka sa identifikuje konzistentne v rámci jednotli-
vých období pre to isté aktívum alebo typy aktív s výnimkou
prípadov, ak je zmena opodstatnená.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —285
▼B
73. Ak ú čtovná jednotka ur čí,že aktívum patrí do inej pe ňazotvornej
jednotky ako v predchádzajúcich obdobiach, alebo že typy aktív
zoskupené do pe ňazotvornej jednotky majetku sa zmenili, v odseku
130 sa po žadujú zverejnenia o pe ňazotvornej jednotke, ak je vykázaná
alebo zru šená strata zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky.
Spätne získate ľná suma a ú čtovná hodnota pe ňazotvornej
jednotky
74. Spätne získate ľná suma pe ňazotvornej jednotky je bu ďsuma reálnej
hodnoty pe ňazotvornej jednotky po odpo čítaní nákladov na predaj
alebo, ak je vy ššia, jej hodnota z pou žívania. S cie ľom ur čiťspätne
získate ľnú sumu pe ňazotvornej jednotky sa ka ždý odkaz na „majetok “
v odsekoch 19 a ž57 chápe ako odkaz na „peňazotvornú jednotku “.
75. Ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky sa ur čuje konzistentne so
spôsobom, ktorým sa ur čuje spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky.
76. Ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky:
a) zah ŕňaúčtovnú hodnotu iba tých aktív, ktoré sa mô žu
kp eňazotvornej jednotke priamo priradi ťalebo alokova ťna prime-
ranom a konzistentnom základe a ktorými sa budú vytvára ťbudúce
príjmy pe ňažných prostriedkov, pou žité pri stanovení hodnoty
z pou žívania pe ňazotvornej jednotky, a
b) nezah ŕňaúčtovnú hodnotu prípadného vykázaného záväzku
s výnimkou prípadu, ke ďsa spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky nedá ur čiťbez toho, aby sa tento záväzok zobral do
úvahy.
Vyplýva to z toho, že reálna hodnota zní žená o náklady na predaj
a hodnota z pou žívania pe ňazotvornej jednotky sa stanovujú
sv yňatím pe ňažných tokov vz ťahujúcich sa na aktíva, ktoré nie sú
súčasťou pe ňazotvornej jednotky a na záväzky, ktoré boli vykázané
(pozri odseky 28 a 43).
77. Ak sa majetok zoskupuje s cie ľom posúdi ťnávratnos ť,d op e ňazo-
tvornej jednotky je dôle žité zahrnú ťvšetky aktíva, ktoré vytvárajú
alebo sa pou žívajú pri tvorbe príslu šného toku príjmov pe ňažných
prostriedkov. V opa čnom prípade by sa pe ňazotvorná jednotka
mohla javi ťako úplne návratná, hoci v skuto čnosti nastala strata zo
zníženia hodnoty. V niektorých prípadoch sa niektoré aktíva nedajú
alokova ťkp eňazotvornej jednotke na primeranom a konzistentnom
základe, hoci prispievajú k odhadovaným budúcim pe ňažným tokom
peňazotvornej jednotky. Toto by mohol by ťprípad goodwillu alebo
celopodnikových aktív, akým je majetok ústredia. V odsekoch 80 a ž
103 sa vysvet ľuje, ako treba postupova ťpri takomto majetku pri
testovaní pe ňazotvornej jednotky na zní ženie hodnoty.
78. S cie ľom ur čiťspätne získate ľnú sumu pe ňazotvornej jednotky mô že
byťpotrebné zobra ťdo úvahy niektoré vykázané záväzky. Mô že tak
nasta ťv prípade, ak by si vyradenie pe ňazotvornej jednotky vy žado-
valo od kupujúceho, aby prevzal aj záväzok. V tomto prípade je
reálnou hodnotou zní ženou o náklady na predaj (alebo odhadnutými
peňažnými tokmi z kone čného vyradenia) pe ňazotvornej jednotky
odhadovaná predajná cena aktív pe ňazotvornej jednotky spolu so
záväzkami, po odpo čítaní nákladov na vyradenie. Na uskuto čnenie
zmysluplného porovnania medzi ú čtovnou hodnotou pe ňazotvornej
jednotky a jej spätne získate ľnou sumou sa tak pri ur čovaní hodnoty
z pou žívania pe ňazotvornej jednotky, ako aj jej ú čtovnej hodnoty
odpo čítava ú čtovná hodnota záväzku.
Príklad
Podnik prevádzkuje ba ňu v krajine, kde sa právnymi predpismi
požaduje, že vlastník musí po ukon čení jeho banskej činnosti
uvies ťmiesto do pôvodného stavu. Náklady na uvedenie do
pôvodného stavu zah ŕňajú nahradenie skrývky, ktorá sa musí
odstráni ťpred tým, ako sa za čne banská činnos ť. Rezerva na
náklady na nahradenie skrývky sa vykázala okam žite po odstrá-
není skrývky. Stanovená suma sa vykázala ako sú časťobstará-
vacej ceny bane a odpisuje sa po čas doby pou žiteľnosti bane.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —286
▼B
Účtovná hodnota rezervy na náklady na uvedenie do pôvodného
stavu je 500 CU (a)čo sa rovná sú časnej hodnote nákladov na
uvedenie do pôvodného stavu.
Účtovná jednotka testuje ba ňu na zní ženie hodnoty. Pe ňazo-
tvornou jednotkou pre ba ňuj eb a ňa ako celok. Ú čtovná jednotka
prijala rôzne ponuky na nákup bane za cenu pribli žne 800 CU.
Táto cena odzrkad ľuje skuto čnosť,že kupujúci prevezme povin-
nosťna uvedenie skrývky do pôvodného stavu. Náklady na
vyradenie bane sú zanedbate ľné. Hodnota z pou žívania bane je
pribli žne 1 200 CU, vynímajúc náklady na obnovu. Ú čtovná
hodnota bane je 1 000 CU.
Reálna hodnota pe ňazotvornej jednotky zní žená o náklady na
predaj je 800 CU. V uvedenej sume sa zoh ľadňujú náklady na
uvedenie do pôvodného stavu, na ktoré sa u žvytvorila rezerva.
Ako dôsledok sa hodnota z pou žívania pe ňazotvornej jednotky
určí po zoh ľadnení nákladov na uvedenie do pôvodného stavu
a odhaduje sa na 700 CU (1 200 CU mínus 500 CU). Ú čtovná
hodnota pe ňazotvornej jednotky je 500 CU, čo predstavuje
účtovnú hodnotu bane (1 000 CU) mínus ú čtovnú hodnotu
rezervy na náklady na uvedenie do pôvodného stavu (500CU). Z toho vyplýva, že spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky prevy šuje jej ú čtovnú hodnotu.
___________
(a) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy vyjadrené v „menových
jednotkách “(CU).
79. Z praktických dôvodov sa spätne získate ľná suma pe ňazotvornej
jednotky niekedy ur čuje po zoh ľadnení aktív, ktoré nie sú sú časťou
peňazotvornej jednotky (napríklad poh ľadávky alebo iný finan čný
majetok), alebo záväzkov, ktoré u žboli vykázané v ú čtovnej závierke
(napríklad záväzky, dôchodky alebo iné rezervy). V takýchto prípa-doch sa ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky zvy šuje o ú čtovnú
hodnotu týchto aktív a zni žuje o ú čtovnú hodnotu týchto záväzkov.
Goodwill
Alokácia goodwillu k pe ňazotvorným jednotkám
80. Na ú čely testovania na zní ženie hodnoty sa goodwill nadobudnutý
v rámci podnikovej kombinácie, alokuje od dátumu nadobudnutiaku všetkým pe ňazotvorným jednotkám nadobúdate ľa alebo skupinám
peňazotvorných jednotiek, od ktorých sa o čakáva ú žitok plynúci zo
synergie podnikovej kombinácie, bez oh ľadu na to, či sa k týmto
jednotkám alebo skupinám jednotiek priradil ostatný majetok alebozáväzky nadobúdaného subjektu. Ka ždá jednotka alebo skupina
jednotiek, ku ktorým sa alokuje goodwill uvedeným spôsobom:
a) predstavuje najni žšiu úrove ňúčtovnej jednotky, na ktorej sa
sleduje goodwill na interné ú čely riadenia, a
b) nesmie by ťväčšia ako prevádzkový segment, ur čený v súlade
s IFRS 8 Prevádzkové segmenty .
▼M12
81. Goodwill vykázaný v podnikovej kombinácii sú aktíva predstavujúce
budúce ekonomické ú žitky vyplývajúce z iných aktív nadobudnutých
v podnikovej kombinácii, ktoré nie sú samostatne identifikovanéa osobitne vykázané. Goodwill nevytvára pe ňažné toky nezávisle od
ostatných aktív alebo skupín aktív a často prispieva k pe ňažným
tokom viacerých pe ňazotvorných jednotiek. Goodwill niekedy
nemo žno alokova ťna inom, ako subjektívnom základe,
k jednotlivým pe ňazotvorným jednotkám, ale len ku skupinám pe ňa-
zotvorných jednotiek. Výsledkom je, že najni žšia úrove ňv rámci
účtovnej jednotky, pri ktorej sa sleduje goodwill na interné ú čely
mana žmentu, niekedy pozostáva z viacerých pe ňazotvorných
jednotiek, s ktorými goodwill súvisí, ale nedá sa k nim alokova ť.
Odkazy v odsekoch 83 a ž99 a v prílohe C na pe ňazotvornú jednotku,
ku ktorej sa alokuje goodwill, by sa mali chápa ťaj ako odkazy na
skupinu pe ňazotvorných jednotiek, ku ktorým sa alokuje goodwill.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —287
▼B
82. Uplat ňovanie po žiadaviek uvedených v odseku 80 vyús ťuje do testo-
vania goodwillu na zní ženie hodnoty na úrovni, ktorá odzrkad ľuje
spôsob, akým ú čtovná jednotka riadi svoje činnosti a s ktorou good-
will prirodzene súvisí. Preto nie je zvy čajne potrebný vývoj dodato č-
ných systémov vykazovania.
83. Pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa alokuje goodwill na ú čely testo-
vania na zní ženie hodnoty, sa nemusí zhodova ťs úrov ňou, na ktorej
sa alokuje goodwill v súlade s IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích
mien,n aú čely oce ňovania kurzových ziskov a strát. Ak sa napríklad
v IAS 21 po žaduje, aby ú čtovná jednotka s cie ľom oceni ťkurzové
zisky a straty alokovala goodwill na relatívne nízkych úrovniach,
nevyžaduje sa od nej testova ťgoodwill na zní ženie hodnoty na
rovnakej úrovni, pokia ľúčtovná jednotka takisto nesleduje goodwill
na tejto úrovni na interné ú čely riadenia.
84. Ak prvotnú alokáciu goodwillu nadobudnutého v rámci podnikovej
kombinácie nemo žno vykona ťpred koncom ro čného obdobia,
v ktorom sa uskuto ční podniková kombinácia, táto prvotná alokácia
sa vykoná pred koncom prvého ro čného obdobia, ktoré sa za čína po
dátume nadobudnutia.
▼M12
85. Ak je ku koncu obdobia, v ktorom sa uskuto čnila kombinácia, mo žné
v súlade s IFRS 3 Podnikové kombinácie určiťprvotné ú čtovanie
podnikovej kombinácie len predbe žne, nadobúdate ľ:
a) zaú čtuje kombináciu s pou žitím týchto predbe žných hodnôt a
b) vyká ževšetky úpravy týchto predbe žných hodnôt ako výsledok
dokon čenia prvotného ú čtovania v rámci obdobia oce ňovania,
ktoré nesmie presiahnu ťdvanás ťmesiacov od dátumu nadobud-
nutia.
Za takýchto okolností takisto nemusí by ťmožné dokon čiťprvotnú
alokáciu goodwillu, vykázaného v rámci kombinácie, pred koncomročného obdobia, v ktorom do šlo ku kombinácii. Ú čtovná jednotka
v takomto prípade zverejní informácie po žadované odsekom 133.
▼B
86. Ak sa goodwill alokoval k pe ňazotvornej jednotke a ú čtovná jednotka
ukon číčinnos ťv rámci tejto jednotky, goodwill súvisiaci s ukon čenou
činnos ťou sa:
a) zah ŕňad oú čtovnej hodnoty činnosti pri ur čovaní zisku alebo straty
z vyradenia a
b) ocení na základe pomerných hodnôt vyradenej činnosti
a ponechanej časti pe ňazotvornej jednotky okrem prípadu, ak
účtovná jednotka mô že preukáza ť,že nejaká iná metóda lep šie
vyjadruje goodwill súvisiaci s vyradenou činnos ťou.
Príklad
Účtovná jednotka za 100 CU predá činnos ť, ktorá bola sú časťou
peňazotvornej jednotky, ku ktorej bol alokovaný goodwill.
Goodwill alokovaný k jednotke nemo žno identifikova ťalebo
priradi ťk skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňtejto
jednotky inak, ako subjektívnym spôsobom. Spätne získate ľná
suma časti ponechanej pe ňazotvornej jednotky je 300 CU.
Preto že goodwill alokovaný k pe ňazotvornej jednotke nemo žno
inak, ako subjektívnym spôsobom, identifikova ťalebo priradi ť
k skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňtejto jednotky,
goodwill súvisiaci s ukon čenou činnos ťou sa oce ňuje na základe
pomerných hodnôt ukon čenej činnosti a časti ponechanej
jednotky. Preto sa 25 percent goodwillu alokovaného
kp e ňazotvornej jednotke zah ŕňad oú čtovnej hodnoty činnosti,
ktorá sa predala.
87. Ak ú čtovná jednotka reorganizuje svoju štruktúru vykazovania
spôsobom, ktorý mení zlo ženie jednej alebo viacerých pe ňazotvorných
jednotiek, ku ktorým bol alokovaný goodwill, goodwill sa realokuje
k jednotkám, ktoré tým boli ovplyvnené. Táto opätovná alokácia sa2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —288
▼B
vykoná s pou žitím prístupu pomernej hodnoty, ktorý je podobný
prístupu, ktorý sa pou žíva v prípade, ak ú čtovná jednotka ukon čuje
činnos ťv rámci pe ňazotvornej jednotky, s výnimkou prípadu, ke ď
účtovná jednotka mô že preukáza ť,že nejaká iná metóda lep šie vyja-
druje goodwill súvisiaci s reorganizovanými ú čtovnými jednotkami.
Príklad
Goodwill sa v minulosti alokoval k pe ňazotvornej jednotke A.
Goodwill alokovaný k jednotke A nemo žno identifikova ťalebo
priradi ťk skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňjednotky
A inak, ako subjektívnym spôsobom. A sa má rozdeli ť
a integrova ťdo troch iných pe ňazotvorných jednotiek, B, C a D.
Keďže goodwill alokovaný k A nemo žno identifikova ťalebo
priradi ťk skupine aktív na ni žšej úrovni, ako je úrove ňjednotky
A inak, ako subjektívnym spôsobom, znovu sa alokujek jednotkám B, C a D na základe pomerných hodnôt troch
častí A pred tým, ako dôjde k integrácii týchto častí do B,
CaD .
Testovanie pe ňazotvorných jednotiek obsahujú-
cich goodwill na zní ženie hodnoty
88. Ak sa tak, ako je opísané v odseku 81, goodwill vz ťahuje na pe ňazo-
tvornú jednotku, ale sa k tejto jednotke nealokoval, táto jednotka satestuje na zní ženie hodnoty v ždy, ke ďexistuje náznak, že by hodnota
jednotky mohla by ťznížená, porovnaním ú čtovnej hodnoty jednotky,
po vylú čení prípadného goodwillu, s jej spätne získate ľnou sumou.
Prípadné straty zo zní ženia hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom
104.
89. Ak je v ú čtovnej hodnote pe ňazotvornej jednotky, opísanej v odseku
88, zahrnutý nehmotný majetok, ktorý má neur čitú dobu pou žiteľ-
nosti, alebo ktorý e šte nie je k dispozícii na pou žívanie, a takýto
majetok sa mô že testova ťna zní
ženie hodnoty len ako sú časťpeňa-
zotvornej jednotky, v odseku 10 sa po žaduje, aby sa aj táto jednotka
raz ro čne testovala na zní ženie hodnoty.
90. Pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa alokoval goodwill, sa testuje na
zníženie hodnoty raz ro čne a v ždy, ke ďexistuje náznak, žeb y
hodnota jednotky mohla by ťznížená, porovnaním ú čtovnej hodnoty
tejto jednotky, vrátane goodwillu, so spätne získate ľnou sumou
jednotky. Ak spätne získate ľná suma jednotky presahuje ú čtovnú
hodnotu jednotky, hodnota jednotky a goodwillu alokovaného
k tejto jednotke sa nepova žuje za zní ženú. Ak ú čtovná hodnota
jednotky presahuje spätne získate ľnú sumu jednotky, jednotka vyká že
stratu zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 104.
▼M12__________
▼B
Načasovanie testov na zní ženie hodnoty
96. Ka ždoročné testovanie na zní ženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky,
ku ktorej sa alokoval goodwill, sa mô že vykonáva ťkedyko ľvek
v priebehu ro čného obdobia za predpokladu, že test sa bude vyko-
návaťkaždý rok k tomu istému dátumu. Rôzne pe ňazotvorné jednotky
sa mô žu testova ťna zní ženie hodnoty k rôznym dátumom. Ak sa v šak
časťalebo celý goodwill alokovaný k pe ňazotvornej jednotke
nadobudol v rámci podnikovej kombinácie v priebehu be žného
ročného obdobia, test jednotky na zní ženie hodnoty sa uskuto ční do
konca be žného ro čného obdobia.
97. Ak sa aktíva, z ktorých pozostáva pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa
alokoval goodwill, testujú na zní ženie hodnoty v tom istom čase, ako
jednotka obsahujúca goodwill, testujú sa na zní ženie hodnoty skôr,
ako jednotka obsahujúca goodwill. Podobne, ak sa pe ňazotvorné
jednotky, z ktorých pozostáva skupina pe ňazotvorných jednotiek, ku
ktorým sa alokoval goodwill, testujú na zní ženie hodnoty v tom istom
čase, ako skupina jednotiek obsahujúcich goodwill, testujú sa na
zníženie hodnoty skôr, ako skupina jednotiek obsahujúca goodwill.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —289
▼B
98. V čase testovania na zní ženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky, ku
ktorej sa alokoval goodwill, sa mô že vyskytnú ťnáznak zní ženia
hodnoty aktíva v rámci jednotky obsahujúcej goodwill. V takýchtoprípadoch jednotka najskôr vykoná test na zní ženie hodnoty aktíva
a následne vyká že stratu zo zní ženia hodnoty tohto aktíva pred tým,
ako vykoná test na zní ženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky obsahu-
júcej goodwill. Podobne sa mô že vyskytnú ťnáznak zní ženia hodnoty
peňazotvornej jednotky v rámci skupiny jednotiek obsahujúcich good-
will. V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka najskôr vykoná test na
zníženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky a následne vyká že stratu zo
zníženia hodnoty takejto jednotky pred tým, ako vykoná testovanie na
zníženie hodnoty skupiny jednotiek, ku ktorým sa alokoval goodwill.
99. Najaktuálnej ší podrobný výpo čet spätne získate ľnej sumy pe ňazo-
tvornej jednotky, ku ktorej sa alokoval goodwill, uskuto čnený
v predchádzajúcom období, sa mô že pou žiťv rámci testu na zní ženie
hodnoty tejto jednotky v be žnom období, za predpokladu splnenia
všetkých týchto kritérií:
a) majetok a záväzky tvoriace jednotku sa od ostatného výpo čtu
spätne získate ľnej sumy významne nezmenili;
b) výsledkom posledného výpo čtu spätne získate ľnej sumy je suma,
ktorá významnou mierou presiahla ú čtovnú hodnotu tejto jednotky,
a
c) vychádzajúc z analýzy udalostí, ku ktorým do šlo a okolností, ktoré
sa od posledného výpo čtu spätne získate
ľnej sumy zmenili, prav-
depodobnos ť,že aktuálna spätne získate ľná suma bude stanovená
vn ižšej sume, ako je ú čtovná hodnota jednotky, je nepatrná.
Celopodnikové aktíva
100. Celopodnikové aktíva zah ŕňajú majetok skupiny alebo divízie, ako je
budova ústredia alebo divízie ú čtovnej jednotky, zariadenie na elektro-
nické spracovanie údajov alebo výskumné stredisko. Štruktúra
účtovnej jednotky ur čuje, či aktívum sp ĺňa pre konkrétnu pe ňazo-
tvornú jednotku definíciu celopodnikových aktív pod ľa tohto štan-
dardu. Charakteristickými vlastnos ťami celopodnikových aktív je, že
nevytvárajú príjmy pe ňažných prostriedkov nezávisle od ostatných
aktív alebo skupín aktív a ich ú čtovnú hodnotu nie je mo žné úplne
priradi ťk posudzovanej pe ňazotvornej jednotke.
101. Ke ďže celopodnikovými aktívami sa nevytvárajú osobitné príjmy
peňažných prostriedkov, spätne získate ľnú sumu jednotlivého celo-
podnikového aktíva nemo žno ur čiťs výnimkou prípadu, ke ďsa
mana žment rozhodol toto aktívum vyradi ť. Ak v dôsledku toho
existuje náznak, že by sa hodnota celopodnikových aktív mohla
znížiť, spätne získate ľná suma sa ur čuje pre pe ňazotvornú jednotku
alebo skupinu pe ňazotvorných jednotiek, do ktorej celopodnikové
aktívum patrí, a porovnáva sa s ú čtovnou hodnotou tejto pe ňazo-
tvornej jednotky alebo skupiny pe ňazotvorných jednotiek. Prípadné
straty zo zní ženia hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 104.
102. Pri testovaní pe ňazotvornej jednotky na zní ženie hodnoty ú čtovná
jednotka identifikuje v šetky celopodnikové aktíva, ktoré sa vz ťahujú
na posudzovanú pe ňazotvornú jednotku. Ak časťúčtovnej hodnoty
celopodnikových aktív:
a) mo žno na primeranej a konzistentnej báze alokova ťk tejto
jednotke, ú čtovná jednotka porovná ú čtovnú hodnotu tejto
jednotky, vrátane pomernej časti ú čtovnej hodnoty celopodniko-
vých aktív alokovanej k tejto jednotke, s jej spätne získate ľnou
sumou. Prípadné straty zo zní ženia hodnoty sa vykazujú v súlade
s odsekom 104;
b) nemo žno k tejto jednotke alokova ťna primeranej a konzistentnej
báze, ú čtovná jednotka:
i) porovná ú čtovnú hodnotu tejto jednotky, nezah ŕňajúcu celo-
podnikové aktíva, s jej spätne získate ľnou sumou a vyká že
prípadné straty zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 104;
ii) identifikuje najmen šiu skupinu pe ňazotvorných jednotiek,
ktorá obsahuje posudzovanú pe ňazotvornú jednotku, na ktorú
možno na primeranej a konzistentnej báze alokova ťpomernú
časťúčtovnej hodnoty celopodnikových aktív, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —290
▼B
iii) porovná ú čtovnú hodnotu tejto skupiny pe ňazotvorných
jednotiek, vrátane pomernej časti ú čtovnej hodnoty celopodni-
kových aktív alokovaných k tejto skupine jednotiek, so spätnezískate ľnou sumou skupiny jednotiek. Prípadné straty zo
zníženia hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 104.
103. Ilustratívny príklad 8 znázor ňuje uplat ňovanie týchto po žiadaviek na
celopodnikové aktíva.
Straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky
104. Straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky (najmen šej
skupiny pe ňazotvorných jednotiek, ku ktorej sa priradil goodwill
alebo celopodnikové aktívum) sa vykazujú výlu čne v tom prípade,
ak je spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) ni žšia,
ako ú čtovná hodnota jednotky (skupiny jednotiek). Straty zo zní ženia
hodnoty sa alokujú s cie ľom zní žiťúčtovnú hodnotu majetku jednotky
(skupiny jednotiek) v tomto poradí:
a) najprv tak, že sa zní žiúčtovná hodnota prípadného goodwillu
alokovaného k pe ňazotvornej jednotke (skupine jednotiek), a
b) potom k ostatným aktívam jednotky (skupiny jednotiek) proporcio-
nálne na základe ú čtovnej hodnoty ka ždého aktíva v jednotke
(skupine jednotiek).
K týmto zní ženiam ú čtovných hodnôt sa pristupuje ako k stratám zo
zníženia hodnoty jednotlivých aktív a vykazujú sa v súlade
s odsekom 60.
105. Pri alokácii strát zo zní ženia hodnoty v súlade s odsekom 104 ú čtovná
jednotka nezni žuje ú čtovnú hodnotu majetku pod sumu, ktorá je
najvy ššia z týchto súm:
a) reálna hodnota zní žená o náklady na predaj (ak je mo žné ju ur čiť);
b) jeho hodnota z pou žívania (ak je mo žné ju ur čiť)a
c) nula.
Suma straty zo zní ženia hodnoty, ktorá by sa inak alokovala k aktívu,
sa proporcionálne alokuje k ostatným aktívam jednotky (skupinámjednotiek).
106. Ak nie je mo žné uskuto čniťodhad spätne získate ľnej sumy ka ždého
jednotlivého aktíva pe ňazotvornej jednotky, tento štandard po žaduje
alokáciu straty zo zní ženia hodnoty medzi aktíva tejto jednotky iné
ako goodwill na základe subjektívneho rozhodnutia, preto ževšetky
aktíva pe ňazotvornej jednotky pracujú spolo čne.
107. Ak nie je mo žné odhadnú ťspätne získate ľnú sumu pre jednotlivý
majetok (pozri odsek 67):
a) strata zo zní ženia hodnoty majetku sa vyká že, ak je jeho ú čtovná
hodnota vy ššia, bu ďako suma jeho reálnej hodnoty zní ženej
o náklady na predaj alebo, ak je vy ššia, ako suma výsledkov
aloka čných postupov, opísaných v odsekoch 104 a 105, a
b) nevyká žes a žiadna strata zo zní ženia hodnoty majetku, ak sa
hodnota súvisiacej pe ňazotvornej jednotky nezní žila. To platí aj
vtedy, ke ďreálna hodnota majetku zní žená o náklady na predaj
je nižš
ia ako jeho ú čtovná hodnota.
Príklad
Stroj bol fyzicky po škodený, ale e šte stále funguje, aj ke ďnie
tak dobre, ako pred tým, ako bol po škodený. Reálna hodnota
stroja zní žená o náklady na predaj je ni žšia, ako jeho ú čtovná
hodnota. Strojom sa nevytvárajú nezávislé príjmy pe ňažných
prostriedkov. Najmen šou identifikovate ľnou skupinou majetku,
ktorá zah ŕňa stroj a ktorá vytvára príjmy pe ňažných
prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od príjmov
peňažných prostriedkov z ostatných aktív, je výrobná linka, do
ktorej stroj patrí. Spätne získate ľná suma výrobnej linky ukazuje,
že hodnota výrobnej linky ako celku sa nezní žila.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —291
▼B
Predpoklad 1: rozpo čty/predpovede, ktoré schválil mana žment,
neodzrkad ľujúžiaden záväzok mana žmentu na nahradenie stroja.
Spätne získate ľná suma samotného stroja sa nedá odhadnú ť,
preto že hodnota z pou žívania stroja:
a)sa mô že odli šovaťod jeho reálnej hodnoty zní ženej o náklady
na predaj a
b)sa dá ur čiťlen pre pe ňazotvornú jednotku, do ktorej stroj
patrí (výrobná linka).
Hodnota výrobnej linky sa nezní žila. Preto sa nevyká žežiadna
strata zo zní ženia hodnoty stroja. Napriek tomu mô žeb y ť
potrebné, aby ú čtovná jednotka opätovne posúdila dobu odpiso-
vania alebo metódu odpisovania stroja. Mo žno by bola potrebná
kratšia doba odpisovania, alebo zrýchlená metóda odpisovania,
ktorá by odzrkad ľovala o čakávanú zostávajúcu dobu pou žiteľnosti
stroja alebo spôsob, akým sa o čakáva, žeúčtovná jednotka bude
spotrebúva ťbudúce ekonomické ú žitky.
Predpoklad 2: rozpo čty/predpovede, ktoré schválil mana žment,
odzrkad ľujú záväzok mana žmentu nahradi ťstroj a preda ťho
v blízkej budúcnosti. Pe ňažné toky z pokra čujúceho pou žívania
stroja a ždo jeho vyradenia sa odhadujú ako zanedbate ľné.
Hodnotu z pou žívania stroja je mo žné odhadnú ťako hodnotu
blížiacu sa k jeho reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj.
Preto je spätne získate ľnú sumu stroja mo žné ur čiťa neberie sa do
úvahy pe ňazotvorná jednotka, do ktorej stroj patrí (t. j. výrobná
linka). Ke ďže reálna hodnota stroja zní žená o náklady na predaj je
nižšia, ako jeho ú čtovná hodnota, vykazuje sa strata zo zní ženia
hodnoty stroja.
108. Po uplatnení po žiadaviek odsekov 104 a 105 sa pre prípadnú zostá-
vajúcu sumu straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky
vykáže záväzok výlu čne vtedy, ak sa to po žaduje v inom štandarde.
ZRUŠENIE STRÁT ZO ZNÍ ŽENIA HODNOTY
109. V odsekoch 110 a ž116 sa stanovujú po žiadavky na zru šenie strát zo
zníženia hodnoty vykázaných k majetku alebo pe ňazotvornej jednotke
v predchádzajúcich obdobiach. Tieto po žiadavky pou žívajú pojem
„aktívum “, uplat ňujú sa v šak rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj
na pe ňazotvornú jednotku. Ďalšie po žiadavky pre jednotlivé aktívum
sú stanovené v odsekoch 117 a ž121, pre pe ňazotvornú jednotku
v odsekoch 122 a 123 a pre goodwill v odsekoch 124 a 125.
110. Ú čtovná jednotka ku ►M5koncu ka ždého obdobia vykazovania ◄
posúdi, či existuje nejaký náznak, že strata zo zní ženia hodnoty vyká-
zaná v predchádzajúcich obdobiach k inému majetku, ako je goodwill,by užnemusela existova ť, alebo by mohla by ťznížená. Ak existuje
niektorý z takýto náznakov, ú čtovná jednotka odhadne spätne získa-
teľnú sumu tohto majetku.
111. Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že strata zo zní ženia
hodnoty vykázaná v predchádzajúcich rokoch z iného majetku, akoje goodwill, by u žnemusela existova ť, alebo by mohla by ťznížená,
berie ú čtovná jednotka do úvahy minimálne tieto náznaky:
Vonkaj šie zdroje informácií
a) Po čas obdobia podstatne vzrástla trhová hodnota majetku;
b) Po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa v blízkej budúcnosti vyskytnú,
podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na ú čtovnú jednotku
v technologickom, trhovom, ekonomickom, alebo právnom
prostredí, v rámci ktorého ú čtovná jednotka pôsobí, alebo na
trhu, na ktorý je majetok ur čený;
c) Po čas obdobia sa zní žili trhové úrokové miery alebo ostatné trhové
miery návratnosti investícií a tieto zní ženia pravdepodobne
ovplyvnia diskontnú sadzbu, ktorá sa pou žíva pri výpo čte hodnoty
z pou žívania majetku a významne zvý šia spätne získate ľnú sumu
majetku;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —292
▼B
Interné zdroje informácií
d) Po čas obdobia sa vyskytli, alebo sa o čakáva, že sa v blízkej
budúcnosti vyskytnú, podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na
účtovnú jednotku, v rozsahu alebo v spôsobe, akým sa majetok
používa alebo sa o čakáva, že sa bude pou žívať. Medzi takéto
zmeny sa zah ŕňajú náklady, ktoré sa po čas obdobia vynalo žili
s cieľom vylep šiťalebo roz šíriťvýkonnos ťmajetku alebo re štruk-
turalizova ťčinnos ť, do ktorej majetok patrí;
e) K dispozícii sú dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú,
že ekonomická výkonnos ťaktíva je alebo bude lep šia, ako sa
očakávalo.
112. Náznaky mo žného zní ženia straty zo zní ženia hodnoty uvedené
v odseku 111 sú vä čšinou zrkadlovým odrazom náznakov mo žného
vzniku straty zo zní ženia hodnoty uvedených v odseku 12.
113. Ak existuje náznak, že strata zo zní ženia hodnoty vykázaná z iného
majetku, ako je goodwill, by u žnemusela existova ťalebo by mohla
byťznížená, mô že to nazna čovať,že zostávajúcu dobu pou žiteľnosti,
metódu odpisovania (amortizácie) alebo reziduálnu hodnotu by mohlo
byťpotrebné revidova ťa upravi ťv súlade so štandardom uplatni-
teľným na tento majetok, aj ke ďsa nezru šížiadna strata zo zní ženia
hodnoty majetku.
114. Strata zo zní ženia hodnoty vykázaná v predchádzajúcich obdobiach
z majetku iného, ako goodwill, sa zru ší výlu čne vtedy, ak sa vyskytla
zmena v odhadoch, ktoré sa pou žili na ur čenie spätne získate ľnej
sumy majetku odvtedy, ako sa naposledy vykázala strata zo zní ženia
hodnoty. V tomto prípade sa ú čtovná hodnota majetku s výnimkou
prípadov opísaných v odseku 117 zvý ši na jeho spätne získate ľnú
sumu. Toto zvý šenie je zru šením straty zo zní ženia hodnoty.
115. Do zru šenia straty zo zní ženia hodnoty sa premieta zvý šenie odhado-
vaného potenciálu prínosov majetku, bu ďz pou žívania, alebo
z predaja, od dátumu, ke ďúčtovná jednotka naposledy vykázala stratu
zo zní ženia hodnoty majetku. V odseku 130 sa po žaduje, aby ú čtovná
jednotka identifikovala zmenu v odhadoch, ktorá spôsobuje zvý šenie
v odhadovanom potenciáli prínosov. Medzi príklady zmienv odhadoch patria tieto:
a) zmena východísk pre spätne získate ľnú sumu (t. j. či spätne získa-
teľná suma vychádza z reálnej hodnoty zní ženej o náklady na
predaj alebo z hodnoty z pou žívania);
b) ak spätne získate ľ
ná suma vychádza z hodnoty z pou žívania,
zmeny v sume alebo časovom priebehu odhadovaných budúcich
peňažných tokov alebo v diskontnej sadzbe, alebo
c) ak spätne získate ľná suma vychádza z reálnej hodnoty zní ženej
o náklady na predaj, zmeny v odhadoch zlo žiek reálnej hodnoty
zníženej o náklady na predaj.
116. Hodnota z pou žívania aktív sa mô že staťvyššou ako ú čtovná hodnota
aktív jednoducho preto, lebo sú časná hodnota budúcich príjmov
peňažných prostriedkov sa zvy šuje tým, že sa pribli žujú v čase. Poten-
ciál prínosov majetku sa v šak nezvý šil. Preto sa strata zo zní ženia
hodnoty nezru ší iba na základe plynutia času (niekedy nazývanom
„odvíjanie sa “diskontu), aj ke ďsa spätne získate ľná suma majetku
stáva vy ššou ako jeho ú čtovná hodnota.
Zrušenie strát zo zní ženia hodnoty jednotlivého majetku
117. Zvý šená ú čtovná hodnota majetku, iného ako goodwill, priradite ľná
k zru šeniu straty zo zní ženia hodnoty nesmie prevý šiťúčtovnú
hodnotu, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie alebo odpisov),
ak by nebola vykázala žiadna strata zo zní ženia hodnoty majetku
v predchádzajúcich rokoch.
118. Akéko ľvek zvý šenie ú čtovnej hodnoty majetku iného ako goodwill
nad ú čtovnú hodnotu, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie
alebo odpisov), ak by sa nebola vykázala žiadna strata zo zní ženia
hodnoty majetku v predchádzajúcich rokoch, je precenením. Pri ú čto-
vaní takéhoto precenenia ú čtovná jednotka uplat ňuještandard uplatni-
teľný na tento majetok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —293
▼B
119. Zru šenie straty zo zní ženia hodnoty majetku iného ako goodwill sa
okam žite vyká že vo výsledku hospodárenia s výnimkou prípadu, ak sa
o majetku ú čtuje v precenenej hodnote v súlade s iným štandardom
(napríklad v súlade s modelom precenenia v IAS 16). K prípadnémuzrušeniu straty zo zní ženia hodnoty preceneného majetku sa pristupuje
ako k zvý šeniu precenenia pod ľa tohto iného štandardu.
►
M5120. Zru šenie straty zo zní ženia hodnoty preceneného majetku sa vyka-
zuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvy šuje prebytok
z precenenia tohto majetku. Av šak,◄v akom sa strata zo zní ženia
hodnoty toho istého majetku predtým vykázala vo výsledku hospodá-
renia, sa v šak zru šenie takejto straty takisto vyká že vo výsledku
hospodárenia.
121. Po vykázaní zru šenia straty zo zní ženia hodnoty sa odpisy (amorti-
zácia) upravia pre daný majetok v budúcich obdobiach tak, aby saalokovala revidovaná ú čtovná hodnota majetku, zní žená o jeho rezi-
duálnu hodnotu (ak existuje), na systematickej báze po čas jeho zostá-
vajúcej doby pou žiteľnosti.
Zrušenie strát zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky
122. Zru šenie straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky sa alokuje
k aktívam jednotky, s výnimkou goodwillu, proporcionálnekúčtovným hodnotám týchto aktív. K týmto zvý šeniam ú čtovných
hodnôt sa pristupuje ako k zru šeniu strát zo zní ženia hodnoty jedno-
tlivých aktív a vykazujú sa v súlade s odsekom 119.
123. Pri alokovaní zru šenia straty zo zní ženia hodnoty pe ňazotvornej
jednotky pod ľa odseku 122 ú čtovná hodnota majetku nesmie prevý šiť
nižšiu z týchto súm:
a) jeho spätne získate ľná suma (ak je mo žné ju ur čiť)a
b) úč
tovná hodnota, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie
alebo odpisov), ak by sa nebola vykázala žiadna strata zo zní ženia
hodnoty majetku v predchádzajúcich rokoch.
Suma zru šenia straty zo zní ženia hodnoty, ktorá by sa inak alokovala
k aktívu, sa proporcionálne alokuje k ostatným aktívam jednotky,
s výnimkou goodwillu.
Zrušenie strát zo zní ženia hodnoty goodwillu
124. Strata vykázaná zo zní ženia hodnoty goodwillu sa v nasledujúcom
období nezru ší.
125. IAS 38 Nehmotný majetok zakazuje vykazovanie goodwillu vytvore-
ného vlastnou činnos ťou. Prípadné zvý šenie spätne získate ľnej sumy
goodwillu v obdobiach nasledujúcich po vykázaní straty zo zní ženia
hodnoty goodwillu pravdepodobne predstavuje skôr zvý šenie interne
vytvoreného goodwillu, ako zru šenie straty zo zní ženia hodnoty vyká-
zanej k nadobudnutému goodwillu.
ZVEREJ ŇOVANIE
126. Pre ka ždú triedu majetku ú čtovná jednotka zverej ňuje tieto infor-
mácie:
a) sumu strát zo zní ženia hodnoty vykázaných vo výsledku hospodá-
renia po čas obdobia a riadkovú polo žku (riadkové polo žky)
výkazu►M5komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa tieto straty
zo zní ženia hodnoty;
b) sumu zru šení strát zo zní ženia hodnoty vykázaných vo výsledku
hospodárenia po čas obdobia a riadkovú polo žku (riadkové
položky) výkazu ►M5komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa
zrušenie takýchto strát;
c) sumu strát zo zní ženia hodnoty preceneného majetku vykázaných
►M5v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄počas
obdobia;
d) sumu zru šení strát zo zní ženia hodnoty preceneného majetku vyká-
zaných►M5v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄
počas obdobia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —294
▼B
127. Trieda majetku je zoskupenie majetku podobného charakteru
a pou žitia v činnostiach ú čtovnej jednotky.
128. Informácie po žadované pod ľa odseku 126 sa mô žu prezentova ťspolu
s inými informáciami zverejnenými pre triedu majetku. Táto infor-
mácia sa napríklad mô že zahrnú ťdo zosúhlasenia ú čtovnej hodnoty
nehnute ľností, strojov a zariadení na za čiatku a na konci obdobia,
podľap ožiadaviek IAS 16.
129. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje informácie o segmentoch v súlade
s IFRS 8, zverej ňuje tieto informácie pre ka ždý vykazovate ľný
segment:
a) sumu strát zo zní ženia hodnoty vykázaných po čas obdobia vo
výsledku hospodárenia a ►M5v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku ◄;
b) sumu zru šení strát zo zní ženia hodnoty vykázaných po čas obdobia
vo výsledku hospodárenia a ►M5v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ◄.
130. Ú čtovná jednotka pre ka ždú významnú stratu zo zní ženia hodnoty
vykázanú alebo zru šenú po čas obdobia k jednotlivému aktívu, vrátane
goodwillu, alebo k pe ňazotvornej jednotke, zverejní tieto informácie:
a) udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu alebo zru šeniu straty
zo zní ženia hodnoty;
b) sumu vykázanej alebo zru šenej straty zo zní ženia hodnoty;
c) pre jednotlivé aktívum:
i) charakter aktíva a
ii) ak ú čtovná jednotka vykazuje informácie o segmentoch
v súlade s IFRS 8, zverej ňuje vykazovate ľný segment, do
ktorého aktívum patrí;
d) pre pe ňazotvornú jednotku:
i) opis pe ňazotvornej jednotky (napríklad či ide o produktový
rad, stroj, podnikate ľskúčinnos ť, geografickú oblas ť, alebo
vykazovate ľný segment definovaný v IFRS 8 Prevádzkové
segmenty );
ii) sumu vykázanej alebo zru šenej straty zo zní ženia hodnoty za
jednotlivé triedy majetku a, ak ú čtovná jednotka v súlade
s IFRS 8 vykazuje informácie o segmentoch, za vykazovate ľný
segment, a
iii) ak sa od predchádzajúceho odhadu spätne získate ľnej sumy
peňazotvornej jednotky (ak existuje) zmenilo zoskupenie
majetku na identifikáciu pe ňazotvornej jednotky, opis sú čas-
ného a predchádzajúceho spôsobu zoskupovania majetku
a dôvody na zmenu spôsobu identifikovania pe ňazotvornej
jednotky;
e)či je spätne získate ľná suma majetku (pe ňazotvornej jednotky) jeho
reálnou hodnotou zní ženou o náklady na predaj alebo jeho
hodnotou z pou žívania;
f) ak je spätne získate ľná suma reálnou hodnotou zní ženou o náklady
na predaj, základ, z ktorého vychádza ur čenie reálnej hodnoty
zníženej o náklady na predaj (napríklad či bola reálna hodnota
určená odkazom na aktívny trh);
g) ak je spätne získate ľná suma hodnotou z pou žívania, diskontnú
sadzbu (sadzby), pou žitú v sú časnom odhade a v predchádzajúcom
odhade (ak existuje) hodnoty z pou žívania.
131. Ú čtovná jednotka zverej ňujeďalej uvedené informácie k súhrnu strát
zo zní ženia hodnoty a súhrnu zru šení strát zo zní ženia hodnoty vyká-
zanému po čas obdobia, v rámci ktorého sa nezverejnili žiadne infor-
mácie pod ľa odseku 130:
a) hlavné triedy majetku ovplyvnené stratami zo zní ženia hodnoty
a hlavné triedy majetku ovplyvnené zru šením strát zo zní ženia
hodnoty,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —295
▼B
b) hlavné udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu týchto strát zo
zníženia hodnoty a zru šení strát zo zní ženia hodnoty.
132. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča zverej ňovaťpredpoklady pou žité pri
určovaní spätne získate ľnej sumy aktív (pe ňazotvorných jednotiek)
počas obdobia. V odseku 134 sa v šak od ú čtovnej jednotky po žaduje
zverejni ťinformácie o odhadoch pou žitých v rámci ocenenia spätne
získate ľnej sumy pe ňazotvornej jednotky v prípade, ak ú čtovná
hodnota tejto jednotky zah ŕňa goodwill alebo nehmotný majetok
s neur čitou dobou pou žiteľnosti.
133. Ak k dátumu vykazovania v súlade s odsekom 84 nebola
kp e ňazotvornej jednotke (skupine jednotiek) alokovaná žiadna
pomerná časťgoodwillu nadobudnutého v rámci podnikovej kombi-
nácie po čas obdobia, zverej ňuje sa suma nealokovaného goodwillu
spolu s dôvodmi, pre čo táto suma zostáva nealokovaná.
Odhady pou žité na ocenenie spätne získate ľnej sumy pe ňazotvor-
ných jednotiek, ktoré obsahujú goodwill alebo nehmotný majetok
s neur čitou dobou pou žiteľnosti
134. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie vy žadované v písmenách a)
ažf) pre ka ždú pe ňazotvornú jednotku (skupinu jednotiek), pre ktorú
je účtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného majetku s neur čitou
dobou pou žiteľnosti alokovaná k tejto jednotke (skupine jednotiek)
významná v porovnaní s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu
alebo nehmotného majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti ú čtovnej
jednotky:
a) účtovnú hodnotu goodwillu alokovaného k jednotke (skupine
jednotiek);
b) účtovnú hodnotu nehmotného majetku s neur čitou dobou pou žiteľ-
nosti, alokovaného k ú čtovnej jednotke (skupine jednotiek);
c) základ, z ktorého vychádza ur čenie spätne získate ľnej sumy
jednotky (skupiny jednotiek) (t. j. hodnota z pou žívania alebo
reálna hodnota zní žená o náklady na predaj);
d) v prípade, že spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek)
vychádza z hodnoty z pou žívania:
i) opis ka ždého k ľúčového predpokladu, z ktorého mana žment
vychádzal pri projekciách pe ňažných tokov na obdobie,
ktorého sa týkajú posledné rozpo čty/predpovede. K ľúčovými
predpokladmi sú tie predpoklady, na ktoré je spätne získate ľná
suma jednotky (skupiny jednotiek) najcitlivej šia;
ii) charakteristiku prístupu mana žmentu k stanoveniu hodnoty
(hodnôt) priradenej (priradených) ku ka ždému k ľúčovému
predpokladu, či tieto hodnoty (hodnota) odzrkad ľujú (odzrka-
dľuje) minulé skúsenosti, alebo, ak je to vhodné, či sú konzi-
stentné s externými zdrojmi informácií a ak nie, ako a pre čos a
odlišujú od minulých skúseností alebo externých zdrojov infor-
mácií;
iii) obdobie, na ktoré mana žment pripravil projekcie pe ňažných
tokov zalo žené na finan čných rozpo čtoch/predpovediach,
schválených mana žmentom a ak pre pe ňazotvornú jednotku
(skupinu jednotiek) pou žije obdobie dlh šie ako pä ťrokov,
vysvetlenie opodstatnenosti takéhoto dlh šieho obdobia;
iv) mieru rastu pou žitú s cie ľom extrapolova ťprojekcie pe ňažných
tokov nad rozsah obdobia, ktorého sa týkajú poslednérozpo čty/predpovede a opodstatnenos ťprípadného pou žitia
miery rastu, ktorá presahuje dlhodobú priemernú mieru rastu
pre výrobky, priemyselné odvetvia, alebo krajinu či krajiny,
v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, pre ktorý
je jednotka (skupina jednotiek) ur čená;
v) diskontná sadzba (sadzby) pou žitá v projekciách pe ňažných
tokov;
▼M8
e) ak spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) vychádza
z reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj, metodológiu, ktorú
použila na ur čenie reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —296
▼M8
Ak sa reálna hodnota zní žená o náklady na predaj neur čuje
pomocou zjavnej trhovej ceny ú čtovnej jednotky (skupiny
jednotiek), zverej ňujú sa takisto tieto informácie:
(i) opis ka ždého k ľúčového predpokladu, z ktorého mana žment
vychádzal pri ur čení reálnej hodnoty zní ženej o náklady na
predaj. K ľúčovými predpokladmi sú tie predpoklady, na
ktoré je spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek)
najcitlivej šia.
(ii) charakteristiku prístupu mana žmentu k stanoveniu hodnoty
(hodnôt), priradenej ku ka ždému k ľúčovému predpokladu, či
tieto hodnoty (hodnota) odzrkad ľujú minulé skúsenosti, alebo
ak je to vhodné, či sú konzistentné s externými zdrojmi infor-
mácií a ak nie, ako a pre čo sa odli šujú od minulých skúseností
alebo externých zdrojov informácií.
Ak sa reálna hodnota zní žená o náklady na predaj ur čuje
s pou žitím projekcií diskontovaných pe ňažných tokov, zverej ňujú
sa aj tieto informácie:
(iii) obdobie, po čas ktorého mana žment projektoval pe ňažné toky.
(iv) miera rastu pou žitá na extrapoláciu projekcií pe ňažných tokov.
(v) diskontná(é) sadzba(y) pou žitá(é) na projekcie pe ňažných
tokov.
▼B
f) ak by sa dala o čakáva ťmožnosťzmeny k ľúčového predpokladu,
z ktorého mana žment vychádzal pri ur čení spätne získate ľnej sumy
jednotky (skupiny jednotiek), ktorá by spôsobila, žeúčtovná
hodnota jednotky (skupiny jednotiek) prevý ši jej spätne získate ľnú
sumu:
i) sumu, o ktorú spätne získate ľná suma jednotky (skupiny
jednotiek) prevy šuje jej ú čtovnú hodnotu;
ii) hodnotu priradenú ku k ľúčovému predpokladu;
iii) sumu, o ktorú sa hodnota priradená ku k ľúčovému predpo-
kladu musí zmeni ť, po zahrnutí v šetkých následných vplyvov
takejto zmeny na ďalšie premenné veli činy pou žité pri oce ňo-
vaní spätne získate ľnej sumy, aby sa spätne získate ľná suma
jednotky (skupiny jednotiek) rovnala jej ú čtovnej hodnote.
135. Ak je časťalebo celá ú čtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného
majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti alokovaná medzi viacero
peňazotvorných jednotiek (skupín jednotiek) a suma takto alokovaná
ku ka ždej jednotke (skupine jednotiek) nie je významná v porovnaní
s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu alebo nehmotného majetku
s neur čitou dobou pou žiteľnosti ú čtovnej jednotky, táto skuto čnosťsa
zverejní spolu so súhrnnou ú čtovnou hodnotou goodwillu alebo
nehmotného majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti, alokovanou
k týmto jednotkám (skupinám jednotiek). Navy še v prípade, ke ď
spätne získate ľné sumy akejko ľvek z týchto jednotiek (skupín
jednotiek) vychádzajú z toho istého k ľúčového predpokladu (predpo-
kladov) a súhrnná ú čtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného
majetku s neur čitou dobou životnosti, ktorá je k nim alokovaná, je
významná v porovnaní s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu
alebo nehnute ľného majetku s neur čitou dobou pou žiteľnosti, ú čtovná
jednotka túto skuto čnosťzverejní spolu s:
a) agregovanou ú čtovnou hodnotou goodwillu alokovaného k týmto
jednotkám (skupinám jednotiek);
b) agregovanou ú čtovnou hodnotou nehmotného majetku s neur čitou
dobou pou žiteľnosti alokovaného k týmto jednotkám (skupinám
jednotiek);
c) opisom k ľúčového predpokladu (predpokladov);
d) charakteristikou prístupu mana žmentu k stanoveniu hodnoty(-ôt)
priradenej(-ých) ku k ľúčovému(-ým) predpokladu(-om), či táto
(tieto) hodnota(-y) odzrkad ľuje(-ú) minulé skúsenosti, alebo
prípadne či je (sú) konzistentná(-é) s externými zdrojmi informácií,
a ak nie, ako a pre čo sa odli šuje(-ú) od minulých skúseností alebo
externých zdrojov informácií;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —297
▼B
e) ak by sa dala primerane o čakáva ťmožnosťzmeny k ľúčového(-
ých) predpokladu(-ov), ktorá by spôsobila, že súhrn ú čtovných
hodnôt jednotiek (skupín jednotiek) prevý ši súhrn ich spätne získa-
teľných súm:
i) sumu, o ktorú súhrn spätne získate ľných súm jednotiek (skupín
jednotiek) presahuje súhrn ich ú čtovných hodnôt;
ii) hodnotu(-y) priradenú(-é) ku k ľúčovému(-ým) predpokladu(-
om);
iii) sumu, o ktorú sa hodnota(-y) priradená(-é) ku k ľúčovém(-ým)
predpokladu(-om) musí zmeni ť, po zahrnutí v šetkých násled-
ných vplyvov takejto zmeny na ďalšie premenné veli činy,
použité pri oce ňovaní spätne získate ľnej sumy, aby sa súhrn
spätne získate ľných súm jednotiek (skupín jednotiek) rovnal
súhrnu ich ú čtovných hodnôt.
136. Najaktuálnej ší podrobný výpo čet spätne získate ľnej sumy pe ňazo-
tvornej jednotky (skupiny jednotiek), ktorý sa uskuto čnil
v predchádzajúcom období, sa v súlade s odsekom 24 alebo 99
môže prenies ťa pou žiťv rámci testu na zní ženie hodnoty tejto
jednotky (skupiny jednotiek) v be žnom období za predpokladu
splnenia stanovených podmienok. V takomto prípade sa informácieo tejto jednotke (skupine jednotiek), ktoré tvoria sú časťzverejnení
vyžadovaných odsekmi 134 a 135 týkajú výpo
čtu spätne získate ľnej
sumy preneseného do ďalšieho obdobia.
137. Ilustratívny príklad 9 znázor ňuje zverejnenia po žadované odsekmi 134
a 135.
Prechodné ustanovenia a dátum ú činnosti
▼M12__________
139. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard:
▼B
a) na goodwill a nehmotný majetok nadobudnutý v podnikových
kombináciách s dátumom zmluvy 31. marca 2004 alebo neskôr a
b) na v šetky ostatné aktíva prospektívne od za čiatku prvého ro čného
obdobia, ktoré sa za čína 31. marca 2004 alebo neskôr.
140. Ú čtovným jednotkám, na ktoré sa vz ťahuje odsek 139, sa odporú ča
uplatňovaťpožiadavky tohto štandardu pred dátumami ú činnosti usta-
novenými v odseku 139. Ak v šak ú čtovná jednotka uplatní tento
štandard pred týmito dátumami ú činnosti, musí zárove ňuplatni ťaj
IFRS 3 a IAS 38 (v znení revízie z roku 2004).
▼M5
140A. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho zmenil
a doplnil odseky 61, 120, 126 a 129. Ú čtovná jednotka uplatní tieto
zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia
na toto skor šie obdobie.
▼M12
140B. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 65, 81, 85 a 139;
vypustil odseky 91 a ž95 a 138 a vlo žil prílohu C. Ú čtovná jednotka
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi-
dovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia
sa takisto uplat ňujú na toto skor šie obdobie.
▼M8
140C. Odsek 134 písm. e) bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS
vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu
a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka
uplatňuje túto zmenu a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto
skuto čnosť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —298
▼M7
140D. Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej
účtovnej jednotky alebo pridru ženého podniku (zmeny a doplnenia
IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného
výkazníctva a IAS 27) vydané v máji 2008 –pridal sa odsek 12
písm. h). Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie prospek-
tívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo
neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat-
ňuje súvisiace zmeny a doplnenia v odsekoch 4 a 38A IAS 27 na
skoršie obdobie, uplat ňuje sú časne zmenu a doplnenie v odseku 12
písm. h).
▼B
Ukon čenie platnosti ias 36 (vydaného v roku 1998)
141. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
(vydaný v roku 1998).
Dodatok A
POU ŽÍVANIE TECHNÍK SÚ ČASNEJ HODNOTY PRI UR ČOVANÍ
HODNOTY Z POU ŽÍVANIA
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu. Poskytuje sa v nej
návod na pou žívanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní hodnoty
z pou žívania. Napriek tomu, že v návode sa pou žíva pojem „aktívum “, uplat ňuje
sa rovnako na skupinu aktív tvoriacich pe ňazotvornú jednotku.
Zložky oce ňovania sú časnou hodnotou
A1. Ďalej uvedené prvky spolo čne vyjadrujú ekonomické rozdiely medzi
aktívami:
a) odhad budúcich pe ňažných tokov, alebo v prípade komplexnej ších
skuto čností, sérií budúcich pe ňažných tokov, ktoré ú čtovná
jednotka o čakáva, že získa z aktíva;
b) očakávania o mo žných odchýlkach v sume alebo časovom prie-
behu týchto pe ňažných tokov;
c)časová hodnota pe ňazí, vyjadrená aktuálnou trhovou bezrizikovou
úrokovou mierou;
d) cena za zná šanie neistoty obsiahnutej v aktíve a
e) ostatné, niekedy neidentifikovate ľné faktory (ako je platobná
neschopnos ť), ktoré by ú častníci trhu zoh ľadňovali pri oce ňovaní
budúcich pe ňažných tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že
získa z aktíva.
A2. Tento dodatok ukazuje kontrasty medzi dvoma prístupmi k výpo čtu
súčasnej hodnoty, z ktorých oba mô žub yťv závislosti od okolností
použité na odhad hodnoty z pou žívania majetku. V rámci „tradičného“
prístupu sú úpravy o faktory b) a že), uvedené v odseku A1, zahrnuté
do diskontnej sadzby. V rámci prístupu zalo ženom na „očakávaných
peňažných tokoch “spôsobujú faktory b), d) a e) úpravy pri výpo čtoch
očakávaných pe ňažných tokov upravených o riziko. Bez oh ľadu na to,
aký prístup uplatní ú čtovná jednotka pri zoh ľadňovaní o čakávaných
možných odchýlok v sume a časovom priebehu budúcich pe ňažných
tokov, výsledkom bude zoh ľadnenie o čakávanej sú časnej hodnoty
budúcich pe ňažných tokov, t. j. vá ženého aritmetického priemeru v šet-
kých mo žných výstupov.
Všeobecné zásady
A3. Techniky pou žívané pri odhadoch budúcich pe ňažných tokov
a úrokových mier sa budú v rámci jednotlivých situácií lí šiť,at o
v závislosti od okolností týkajúcich sa predmetného majetku. Prípadné
používanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní hodnoty
z pou žívania majetku sa v šak riadi týmito v šeobecnými zásadami:
a) úrokové miery pou žité na diskontovanie pe ňažných tokov by mali
odzrkad ľovaťpredpoklady, ktoré sú konzistentné s predpokladmi
obsiahnutými v rámci odhadovaných pe ňažných tokov. V opa čnom
prípade by sa vplyv niektorých predpokladov zapo čítal duplicitne,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —299
▼B
alebo by sa ignoroval. Napríklad diskontná sadzba vo vý ške 12
percent by sa mohla pou žiťna zmluvné pe ňažné toky
z poh ľadávky z úveru. Táto sadzba odzrkad ľuje o čakávania týka-
júce sa budúceho nedodr žania splátok úverov s konkrétnymi vlast-
nosťami. Tá istá sadzba vo vý ške 12 percent by sa nemala pou žiť
na diskontovanie o čakávaných pe ňažných tokov, preto že v týchto
peňažných tokoch sa u žodzrkad ľujú predpoklady týkajúce sa
budúceho nedodr žania splátok;
b) odhadované pe ňažné toky a diskontné sadzby by nemali by ť
ovplyvnené predpojatos ťou a faktormi, ktoré sa netýkajú predmet-
ného majetku. Napríklad zámerným podhodnotením odhadovanýchčistých pe ňažných tokov tak, aby sa vylep šil obraz o budúcej
ziskovosti majetku, sa do oce ňovania zavádza predpojatos ť;
c) odhadované pe ňažné toky alebo diskontné sadzby by mali odzrka-
dľovaťskôr rozsah mo žných výstupov, ako jedinú najpravdepo-
dobnej šiu, minimálnu alebo maximálnu mo žnú sumu.
Tradi čný prístup k sú časnej hodnote a prístup na základe o čakávaných
peňaž
ných tokov
Tradi čný prístup
A4. Ú čtovné aplikácie sú časnej hodnoty tradi čne pou žívali jediný súbor
odhadovaných pe ňažných tokov a jedinú diskontnú sadzbu, často
označovanú ako „sadzba zodpovedajúca riziku “. Tradi čný prístup
v podstate predpokladá, že jediná dohodnutá diskontná sadzby mô že
obsiahnu ťvšetky o čakávania o budúcich pe ňažných tokoch a vhodnú
rizikovú prémiu. Preto tradi čný prístup kladie najvä čší dôraz na výber
diskontnej sadzby.
A5. V niektorých prípadoch, napríklad takých, ke ďsa porovnate ľné aktíva
dajú sledova ťna trhu, je uplatnenie tradi čného prístupu relatívne
jednoduché. Pokia ľide o aktíva so zmluvnými pe ňažnými tokmi, je
konzistentný so spôsobom, akým ú častníci trhu opisujú majetok,
napríklad ako „12-percentný dlhopis “.
A6. Tradi čným prístupom sa v šak nemusia vhodne zoh ľadňovaťniektoré
komplexné problémy oce ňovania, akým je oce ňovanie nefinan čného
majetku, pre ktorého polo žku alebo porovnate ľnú polo žku neexistuje
žiadny trh. Správny výber „sadzby zodpovedajúcej riziku “si vyžaduje
analýzu najmenej dvoch polo žiek–aktíva, ktoré existuje na trhu a má
zistite ľnú trhovú úrokovú sadzbu a aktíva, ktoré sa oce ňuje. Vhodná
diskontná sadzba pre oce ňované pe ňažné toky sa musí odvodi ťzo
zistite ľnej úrokovej miery tohto druhého aktíva. Na ú čely odvodenia
musia by ťvlastnosti pe ňažných tokov druhého aktíva podobné vlast-
nostiam aktíva, ktoré sa oce ňuje. Preto oce ňovate ľmusí:
a) identifikova ťsúbor pe ňažných tokov, ktorý sa bude diskontova ť;
b) identifikova ťiné aktívum na trhu, ktoré sa javí ako aktívum
s podobnými vlastnos ťami pe ňažných tokov;
c) porovna ťsúbory pe ňažných tokov z oboch polo žiek tak, aby sa
zabezpe čilo,že sú podobné (napríklad –predstavujú oba súbory
zmluvné pe ňažné toky alebo je jeden z nich zmluvným a druhý
odhadovaným pe ňažným tokom?);
d) vyhodnoti ť,či sa v rámci jednej polo žky nachádza prvok, ktorý sa
v druhej polo žke nenachádza (napríklad –je jedna polo žka menej
likvidná ako druhá?), a
e) vyhodnoti ť,či je pravdepodobné, že oba súbory pe ňažných tokov
sa budú správa ť(t. j. meni ťsa) podobným spôsobom v meniacich
sa ekonomických podmienkach.
Prístup zalo žený na o čakávaných pe ňažných tokoch
A7. Prístup zalo žený na o čakávaných pe ňažných tokoch je v niektorých
situáciách efektívnej ším nástrojom na oce ňovanie ako tradi čný prístup.
Pri tvorbe ocenenia vyu žíva prístup zalo žený na o čakávaných pe ňaž-
ných tokoch namiesto jediného najpravdepodobnej šieho pe ňažného
toku v šetky o čakávania týkajúce sa pe ňažných tokov. Mô žeí sťnaprí-
klad o pe ňažný tok v hodnote 100 CU, 200 CU alebo 300 CU,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —300
▼B
s pravdepodobnos ťou 10 percent, 60 percent a 30 percent,
v uvedenom poradí. O čakávaný pe ňažný tok má hodnotu 220 CU.
Tento prístup sa teda lí ši od tradi čného prístupu tým, že sa zameriava
na priamu analýzu predmetných pe ňažných tokov a na jednozna č-
nejšie stanovenia predpokladov pou žitých pri oce ňovaní.
A8. Prístup zalo žený na o čakávaných pe ňažných tokoch takisto umo žňuje
použiťtechniky sú časnej hodnoty v prípade, ke ďječasový priebeh
peňažných tokov neistý. Napríklad pe ňažný tok s hodnotou 1 000 CU
môžeb yťprijatý v rámci jedného roka, dvoch rokov alebo troch
rokov, s pravdepodobnos ťou 10 percent, 60 percent a 30 percent,
v uvedenom poradí. Ďalej uvedený príklad zobrazuje výpo čet očaká-
vanej sú časnej hodnoty v takejto situácii.
Súčasná hodnota 1 000 CU za
1 rok pri 5 % 952,38 CU
Pravdepodobnos ť 10,00 % 95,24 CU
Súčasná hodnota 1 000 CU za
2 roky pri 5,25 % 902,73 CU
Pravdepodobnos ť 60,00 % 541,64 CU
Súčasná hodnota 1 000 CU za
3 roky pri 5,50 % 851,61 CU
Pravdepodobnos ť 30,00 % 255,48 CU
Očakávaná sú časná hodnota 892,36 CU
A9. O čakávaná sú časná hodnota 892,36 CU sa odli šuje od tradi čného
poňatia najlep šieho odhadu 902,73 CU (60-percentná pravdepodob-
nosť). Tradi čný výpo čet sú časnej hodnoty uplatnený v rámci tohto
príkladu si vy žaduje rozhodnutie o tom, ktorý z mo žných časových
priebehov pe ňažných tokov sa má pou žiť, a v tomto zmysle by
neodzrkad ľoval pravdepodobnosti ostatných časových priebehov. Je
to tak preto, že diskontná sadzba v rámci tradi čného výpo čtu súčasnej
hodnoty neodzrkad ľuje neistoty v časovom priebehu.
A10. Pou žitie pravdepodobností je základným prvkom prístupu zalo ženom
na očakávaných pe ňažných tokoch. Niektorí pochybujú, či sa prira-
ďovaním pravdepodobností k vysoko subjektívnym odhadom nenaz-
načuje vy ššia presnos ť, ako v skuto čnosti existuje. Správne uplat ňo-
vanie tradi čného prístupu (ako sa opisuje v odseku A6) si v šak vy ža-
duje rovnaké odhady a subjektívnos ťbez poskytnutia transparentnosti
výpo čtu pou žívaného v prístupe zalo ženom na o čakávaných pe ňaž-
ných tokoch.
A11. Mnohé odhady vytvorené v sú časnej praxi u žneformálne zah ŕňajú
prvky prístupu zalo ženého na o čakávaných pe ňažných tokoch.
Okrem toho ú čtovníci často čelia potrebe oceni ťmajetok s pou žitím
obmedzených informácií o pravdepodobnostiach mo žných pe ňažných
tokov. Ú čtovník sa napríklad mô že ocitnú ťv týchto situáciách:
a) Odhadovaná suma patrí do rozsahu medzi 50 CU a 250 CU, av šak
v rámci tohto pásma nie je žiadna suma pravdepodobnej šia, ako
prípadná iná suma. Na základe takýchto obmedzených informáciíje očakávaný pe ňažný tok 150 CU [(50 + 250)/2];
b) Odhadovaná suma patrí do rozsahu medzi 50 CU a ž250 CU
a najpravdepodobnej šia suma je 100 CU. Pravdepodobnosti
spojené s ka ždou zo súm v šak nie sú známe. Na základe týchto
obmedzených informácií je o čakávaný pe ňažný tok 133,33 CU
[(50 + 100 + 250)/3];
c) Odhadovaná suma je 50 CU (10-percentná pravdepodobnos ť), 250
CU (30-percentná pravdepodobnos ť) alebo 100 CU (60-percentná
pravdepodobnos ť). Na základe týchto obmedzených informácií je
očakávaný pe
ňažný tok 140 CU [(50 × 0,10) + (250 ×
0,30) + (100 × 0,60)].
Vk a ždom z týchto prípadov sa odhadom o čakávaných pe ňažných
tokov pravdepodobne poskytne lep ší odhad hodnoty z pou žívania,
ako minimálnou, najpravdepodobnej šou, alebo maximálnou hodnotou.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —301
▼B
A12. Na pou žitie prístupu zalo ženého na o čakávaných pe ňažných tokoch sa
vzťahuje obmedzenie týkajúce sa nákladov vo vz ťahu k ú žitkom.
V niektorých prípadoch mô žem a ťúčtovná jednotka prístup
k rozsiahlym údajom a mô žeb yťschopná vytvori ťmnohé scenáre
peňažných tokov. V iných prípadoch ú čtovná jednotka inak ako
s vynalo žením významných nákladov nemusí by ťschopná vypracova ť
viac ako len v šeobecný výkaz o premenlivosti pe ňažných tokov.
Účtovná jednotka musí vyvá žiťnáklady na zaobstaranie dodato čných
informácií oproti dodato čnej spo ľahlivosti, ktorú informácie prinesú
do oce ňovania.
A13. Niektorí trvajú na tom, že techniky zalo žené na o čakávaných pe ňaž-
ných tokoch sú nevhodné na oce ňovanie jedinej polo žky alebo
položky s obmedzeným po čtom mo žných výstupov. Ponúkajú príklad
aktíva s dvoma mo žnými výsledkami: 90-percentná pravdepodobnos ť,
žep eňažný tok bude ma ťhodnotu 10 CU a 10-percentná pravdepo-
dobnos ť,žep eňažný tok bude ma ťhodnotu 1 000 CU. Zis ťujú,že
očakávaný pe ňažný tok v rámci uvedeného príkladu je 109 CU
a kritizujú tento výsledok ako nepredstavujúci žiadnu zo súm, ktoré
môžub yťnakoniec uhradené.
A14. Podobné tvrdenia ako to, ktoré bolo na črtnuté vy ššie, odzrkad ľujú
základný nesúlad s cie ľom oce ňovania. Ak je cie ľom akumulácia
nákladov, ktoré majú vzniknú ť,očakávané pe ňažné toky nemusia
vytvori ťverné zobrazenie odhadu o čakávaných nákladov. Tento štan-
dard je v šak zameraný na oce ňovanie spätne získate ľnej sumy
majetku. Spätne získate ľná suma majetku uvedená v tomto príklade
pravdepodobne nebude 10 CU, aj ke ďide o najpravdepodobnej ší
peňažný tok. Je to tak preto, lebo ocenenie 10 CU nezah ŕňa neistotu
peňažného toku pri ocenení majetku. Namiesto toho sa neistý pe ňažný
tok prezentuje tak, ako keby i šlo o istý pe ňažný tok. Žiadna racio-
nálna ú čtovná jednotka by nepredávala majetok s takýmito vlastno-
sťami za 10 CU.
Diskontná sadzba
A15. Bez oh ľadu na prístup, ktorý ú čtovná jednotka uplatní pri oce ňovaní
hodnoty z pou žívania majetku, by úrokové miery pou žité na diskon-
tovanie pe ňažných tokov nemali odzrkad ľovaťriziká, o ktoré sa upra-
vili odhadované pe ňažné toky. V opa čnom prípade by sa vplyv
niektorých predpokladov zapo čítal duplicitne.
A16. Ak sadzba pre konkrétne aktívum nie je priamo dostupná z trhu,
účtovná jednotka pou žíva náhradné spôsoby odhadovania diskontnej
sadzby. Ú čelom je odhadnú ť, pokia ľje to mo žné, trhové posúdenie:
a)časovej hodnoty pe ňazí za obdobia do konca doby pou žiteľnosti
aktíva a
b) faktorov b), d) a e) opísaných v odseku A1, za predpokladu, že
tieto faktory nespôsobili úpravy pri výpo čtoch odhadovaných
peňažných tokov.
A17. Za východiskový bod pri tvorbe takéhoto odhadu mô že vzia ťúčtovná
jednotka do úvahy tieto miery:
a) vá žený aritmetický priemer kapitálových nákladov ú čtovnej
jednotky, s pou žitím techník, akou je model oce ňovania kapitálo-
vých aktív;
b) prírastkovú úrokovú mieru z úverov a pô žičiek ú čtovnej jednotky a
c) ostatné trhové miery úverov a pô žičiek.
A18. Tieto miery sa v šak musia upravi ťtak, aby:
a) odzrkad ľovali spôsob, ktorým by trh posúdil špecifické riziká
spojené s odhadovanými pe ňažnými tokmi majetku, a
b) vylú čili riziká, ktoré nie sú relevantné pre odhadované pe ňažné
toky majetku alebo o ktoré boli upravené odhadované pe ňažné
toky.
Mali by sa vzia ťdo úvahy riziká, akými sú riziko krajiny, menové
riziko a cenové riziko.
A19. Diskontná sadzba je nezávislá od štruktúry kapitálu ú čtovnej jednotky
a od spôsobu, ktorým ú čtovná jednotka financuje nákup majetku,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —302
▼B
preto že budúce pe ňažné toky, ktorých vznik sa o čakáva od majetku,
nezávisia od spôsobu, akým ú čtovná jednotka financovala nákup
majetku.
A20. V odseku 55 sa po žaduje, aby bola pou žívaná diskontná sadzba
sadzbou pred zdanením. Preto, ak je základ pou žitý na odhadnutie
diskontnej sadzby základom po zdanení, tento základ sa upraví tak,aby odzrkad ľoval sadzbu pred zdanením.
A21. Ú čtovná jednotka spravidla pou žíva jedinú diskontnú sadzbu na odhad
hodnoty z pou žívania majetku. Ú čtovná jednotka v šak pou žíva samo-
statné diskontné sadzby pre rôzne budúce obdobia, ak je hodnota
z pou žívania citlivá na rozdiely v rizikách pre rôzne obdobia alebo
načasovú štruktúru úrokových mier.
▼M12
Príloha C
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Testovanie pe ňazotvorných jednotiek obsahujúcich goodwill a nekontrolné
podiely na ní ženie hodnoty.
C1 V súlade s IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) nadobúdate ľoceňuje
a vykazuje goodwill k dátumu nadobudnutia ako prebytok sumypodľa písmena a) nad sumou pod ľa písmena b), uvedených ďalej:
a) je súhrn:
i) prevedeného plnenia oceneného v súlade s IFRS 3, ktorý spra-
vidla po žaduje reálnu hodnotu k dátumu nadobudnutia;
ii) sumy ka ždého nekontrolného podielu v nadobúdanom subjekte
v súlade s IFRS 3; a
iii) v podnikovej kombinácii uskuto čnenej vo fázach, reálnej
hodnoty k dátumu nadobudnutia nadobúdate ľom predtým
vlastneného podielu na vlastnom imaní nadobúdanéhosubjektu.
b) rozdielu medzi hodnotami identifikovate ľného majetku k dátumu
nadobudnutia a prevzatých záväzkov ocenených v súlade s IFRS 3.
Alokácia goodwillu
C2 V odseku 80 tohto štandardu sa po žaduje, aby sa goodwill nadobud-
nutý v rámci podnikovej kombinácie alokoval ku v šetkým pe ňazo-
tvorným jednotkám nadobúdate ľa, alebo ku skupinám pe ňazotvorných
jednotiek, od ktorých sa o čakáva ú žitok plynúci zo synergií podni-
kovej kombinácie, bez oh ľadu na to, či sa k týmto jednotkám alebo
skupinám jednotiek priradil ostatný majetok alebo záväzky nadobúda-
ného subjektu. Je mo žné,že niektoré zo synergií, ktoré sú výsledkom
podnikovej kombinácie, sa budú alokova ťkp eňazotvornej jednotke,
na ktorej jednotka s nekontrolným podielom nemá podiel.
Testovanie na zní ženie hodnoty
C3 Pri testovaní na zní ženie hodnoty sa vy žaduje porovnanie spätne
získate ľ
nej sumy pe ňazotvornej jednotky s ú čtovnou hodnotou pe ňa-
zotvornej jednotky.
C4 Ak ú čtovná jednotka oce ňuje nekontrolné podiely ako svoj pomerný
podiel na čistom identifikovate ľnom majetku dcérskej spolo čnosti
k dátumu nadobudnutia, a nie v reálnej hodnote, goodwill priradite ľný
k nekontrolným podielom je zahrnutý v spätne získate ľnej sume súvi-
siacej pe ňazotvornej jednotky, ale nevykazuje sa v konsolidovanej
účtovnej závierke materskej spolo čnosti. V dôsledku toho ú čtovná
jednotka zvý šiúčtovnú hodnotu goodwillu alokovaného k jednotke
tak, aby zah ŕňala goodwill priradite ľný k nekontrolnému podielu.
Takáto upravená ú čtovná hodnota sa následne porovnáva so spätne
získate ľnou sumou jednotky na ú čely stanovenia toho, či je hodnota
peňazotvornej jednotky zní žená.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —303
▼M12
Alokovanie straty zo zní ženia hodnoty
C5 V odseku 104 sa po žaduje, aby sa akáko ľvek identifikovaná strata zo
zníženia hodnoty alokovala najskôr tak, že sa zní žiúčtovná hodnota
goodwillu alokovaného k jednotke a potom sa alokovala k ostatnýmaktívam jednotky proporcionálne na základe ú čtovnej hodnoty
každého aktíva v ú čtovnej jednotke.
C6 Ak je dcérska spolo čnosť, alebo jej časť, obsahujúca nekontrolný
podiel sama osebe pe ňazotvornou jednotkou, strata zo zní ženia
hodnoty sa alokuje medzi materskú spolo čnosťa nekontrolujúci
podiel na tom istom základe, na ktorom sa alokuje zisk alebo strata.
C7 Ak je dcérska spolo čnosťalebo časťdcérskej spolo čnosti obsahujúca
nekontrolný podiel časťou vä čšej pe ňazotvornej jednotky, straty zo
zníženia hodnoty goodwillu sa alokujú k častiam pe ňazotvornej
jednotky, ktoré majú nekontrolný podiel, a k častiam, ktoré ho
nemajú. Straty zo zní ženia hodnoty sa alokujú k častiam pe ňazo-
tvornej jednotky na základe:
a) pomerných ú čtovných hodnôt goodwillu, ktorý majú časti pred
znížením hodnoty, do vý šky, v akej sa zní ženie hodnoty týka
goodwillu v pe ňazotvornej jednotke, a
b) pomerných ú čtovných hodnôt
čistého identifikovate ľného majetku
častí pred zní žením hodnoty, do vý šky, v akej sa zní ženie hodnoty
týka identifikovate ľného majetku v pe ňazotvornej jednotke. Ka ždé
takéto zní ženie hodnoty sa alokuje k aktívam častí ka ždej jednotky
proporcionálne na základe ú čtovnej hodnoty ka ždého aktíva
v danej časti.
V tých častiach, ktoré majú nekontrolný podiel, sa strata zo zní ženia
hodnoty alokuje medzi materskú spolo čnosťa nekontrolný podiel na
rovnakom základe, na ktorom sa alokuje zisk alebo strata.
C8 Ak sa strata zo zní ženia hodnoty priradite ľná nekontrolnému podielu
týka goodwillu, ktorý nie je vykázaný v konsolidovanej ú čtovnej
závierke materskej spolo čnosti (pozri odsek C4), toto zní ženie
hodnoty sa nevykazuje ako strata zo zní ženia hodnoty goodwillu.
V takýchto prípadoch sa ako strata zo zní ženia hodnoty goodwillu
vykáže iba strata zo zní ženia hodnoty vz ťahujúca sa na goodwill,
ktorý je alokovaný k materskej spolo čnosti.
C9 V ilustratívnom príklade 7 sa znázor ňuje testovanie na zní ženie
hodnoty neúplne vlastnenej pe ňazotvornej jednotky obsahujúcej good-
will.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —304
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 37
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je zabezpe čiť, aby sa na rezervy, podmienené záväzky
a podmienené aktíva uplatnili vhodné kritériá vykazovania a oce ňovacie
základne, a aby sa v poznámkach k ú čtovnej závierke zverejnili dostato čné
informácie, ktoré pou žívateľom umo žnia pochopi ťich charakter, na časovanie
a sumu.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky pri ú čtovaní rezerv,
podmienených záväzkov a podmienených aktív, s výnimkou:
a) tých, ktoré sú výsledkom nesplnených zmlúv, s výnimkou nevý-
hodnej zmluvy, a
b) [vypú šťa sa];
c) tých, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti iného štandardu.
2. Tento štandard sa neuplat ňuje na finan čné nástroje (vrátane záruk),
ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti IAS 39 Finan čné nástroje: vyka-
zovanie a oce ňovanie .
3. Nesplnené zmluvy sú zmluvy, v rámci ktorých žiadna zo zmluvných
strán nesplnila žiadnu zo svojich povinností, alebo obe zmluvné strany
čiastočne splnili svoje povinnosti v rovnakom rozsahu. Tento štandard
sa neuplat ňuje na nesplnené zmluvy s výnimkou tých, ktoré sú nevý-
hodné.
4. [Vypú šťa sa.]
▼M12
5. Ke ďsa iný štandard zaoberá osobitným typom rezervy, podmieneného
záväzku alebo podmieneného aktíva, ú čtovná jednotka uplatní tento
inýštandard namiesto tohto štandardu. Napríklad niektoré typy rezerv
sú uvedené v štandardoch pre:
▼B
a) zmluvy o zhotovení (pozri IAS 11 Zmluvy o zhotovení );
b) dane z príjmov (pozri IAS 12 Dane z príjmov );
c) lízingy (pozri IAS 17 Lízingy ). Ak v šak IAS 17 neobsahuje špeci-
fické po žiadavky na zaobchádzanie s operatívnym lízingom, ktorý
sa stáva nevýhodným, na takéto prípady sa uplat ňuje tento štan-
dard;
d) zamestnanecké po žitky (pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky)a
e) poistné zmluvy (pozri IFRS 4 Poistné zmluvy ). Tento štandard sa
však uplat ňuje na rezervy, podmienené záväzky a podmienené
aktíva pois ťovate ľa iné ne žna tie, ktoré vznikajú v dôsledku
jeho zmluvných povinností a práv z poistných zmlúv, patriacich
do rozsahu pôsobnosti IFRS 4.
6. Niektoré sumy pova žované za rezervy mô žu súvisie ťs vykazovaním
výnosov, ak napríklad ú čtovná jednotka poskytuje záruky výmenou za
poplatok. Tento štandard sa nevenuje vykazovaniu výnosov. IAS 18
Výnosy identifikuje okolnosti, za ktorých sa vykazujú výnosy,
a poskytuje praktický návod na uplat ňovanie kritérií vykazovania.
Týmto štandardom sa nemenia po žiadavky IAS 18.
7. Týmto štandardom sa definujú rezervy ako záväzky s neur čitým
časovým vymedzením alebo vý škou. V niektorých krajinách sa
výraz „rezerva “používa tie žv kontexte polo žiek, akými sú odpiso-
vanie, zní ženie hodnoty majetku a pochybné poh ľadávky: tieto
položky sú úpravami ú čtovných hodnôt majetku a nie sú zahrnuté
v tomto štandarde.
8. Ostatné štandardy špecifikujú, či sa výdavky pova žujú za aktívum
alebo za náklady. Tieto polo žky nie sú zahrnuté do tohto štandardu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —305
▼B
Preto tento štandard nezakazuje, ale ani nevy žaduje aktiváciu
nákladov vykázaných v čase tvorby rezervy.
9. Tento štandard sa uplat ňuje pre rezervy na re štrukturalizáciu (vrátane
ukon čených činností). Ak re štrukturalizácia sp ĺňa definíciu ukon čenej
činnosti, mô žu sa pod ľa IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj
a ukon čenie činnosti vyžadova ťsa dodato čné zverejnenia.
DEFINÍCIE
10. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde pou žívajú v tomto
význame:
Rezerva je záväzok s neur čitým časovým vymedzením alebo vý škou.
Záväzok je sú časná povinnos ťúčtovnej jednotky vznikajúca
z minulých udalostí, ktorej vysporiadaním sa o čakáva úbytok zdrojov
účtovnej jednotky steles ňujúcich ekonomické ú žitky.
Zaväzujúca udalos ťje udalos ť, ktorou sa vytvára zákonná alebo
mimozmluvná povinnos ť, ktorá vedie k tomu, žeúčtovná jednotka
nemá inú reálnu alternatívu ne žvysporiada ťdanú povinnos ť.
Zákonná povinnos ťje povinnos ť, ktorá sa odvíja zo:
a) zmluvy (prostredníctvom jej výslovných alebo implicitných
podmienok);
b) právnych predpisov alebo
c) ostatných právnych úkonov.
Mimozmluvná povinnos ťje povinnos ť, ktorá sa odvíja z činností
účtovnej jednotky, ke ď:
a) zavedenými vzormi správania sa z minulej praxe, zverejnenými
postupmi alebo dostato čne konkrétnym sú časným vyhlásením
účtovná jednotka nazna čila ostatným stranám, že bude akceptova ť
určité záväzky, a
b) v dôsledku čoho ú čtovná jednotka vytvorila platné o čakávanie na
strane ostatných zú častnených strán, že si splní túto zodpovednos ť.
Podmienený záväzok je:
a) mo žná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí a ktorej
existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nenastaním jednej
alebo viacerých neur čitých budúcich udalostí, ktoré nie sú úplne
pod kontrolou ú čtovnej jednotky, alebo
b) sú časná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí, ale nevyka-
zuje sa, preto že:
i) nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky,
alebo
ii) vý šku povinnosti nie je mo žné oceni ťs dostato čnou spo ľahli-
vosťou.
Podmienené aktívum je mo žné aktívum, ktoré vzniká z minulých
udalostí a ktorého existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nena-
staním jednej alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré nie sú
úplne pod kontrolou ú čtovnej jednotky.
Nevýhodná zmluva je zmluva, v ktorej nevyhnutné náklady na
splnenie povinností pod ľa zmluvy prevy šujú o čakávané ekonomické
úžitky získané pod ľa zmluvy.
Reštrukturalizácia je program, ktorý plánuje a kontroluje mana žment
a ktorým sa významne mení bu ď:
a) rozsah podnikania vykonávaného ú čtovnou jednotkou, alebo
b) spôsob, ktorým sa toto podnikanie vykonáva.
Rezervy a ostatné záväzky
11. Rezervy mo žno odlí šiťod ostatných záväzkov, akými sú záväzky
z obchodného styku a výdavky budúcich období, preto že existuje2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —306
▼B
neistota o období alebo vý ške budúcich výdavkov vy žadovaných na
vysporiadanie. Naproti tomu:
a) záväzky z obchodného styku sú záväzkami zaplati ťza tovar alebo
služby, ktoré boli prijaté alebo dodané a boli fakturované alebo
formálne odsúhlasené s dodávate ľom, a
b) výdavky budúcich období sú záväzky zaplati ťza tovar alebo
služby, ktoré boli prijaté alebo dodané, ale neboli vyplatené, faktu-
rované alebo formálne odsúhlasené s dodávate ľom, vrátane súm
splatných pre zamestnancov (napríklad sumy súvisiace s časovo
rozlíšenými náhradami za dovolenky). Hoci je niekedy nevyhnutné
odhadnú ťvýšku alebo obdobie výdavkov budúcich období, neis-
tota je vo v šeobecnosti ove ľa men šia ako pri rezervách.
Výdavky budúcich období sa často vykazujú ako sú časťzáväzkov
z obchodného styku a ostatných záväzkov, zatia ľčo rezervy sa vyka-
zujú osobitne.
Vzťah medzi rezervami a podmienenými záväzkami
12. Vo v šeobecnom význame sú v šetky rezervy podmienené, preto žes ú
neurčité v čase alebo vý ške. V rámci tohto štandardu sa v šak výraz
„podmienené “používa pre záväzky a aktíva, ktoré nie sú vykázané,
preto že ich existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nenastaním
jednej alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré nie súúplne pod kontrolou ú čtovnej jednotky. Navy še výraz „podmienený
záväzok “sa pou žíva pre záväzky, ktoré nesp ĺňajú kritériá vykazo-
vania.
13. Tento štandard rozli
šuje medzi:
a) rezervami –ktoré sa vykazujú ako záväzky (za predpokladu, žej e
možné uskuto čniťspoľahlivý odhad), preto žes ús ú časnými povin-
nosťami a je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinností bude
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, a
b) podmienenými záväzkami –ktoré nie sú vykázané ako záväzky,
preto žes úb u ď:
i) mo žnými povinnos ťami, ke ďže sa musí e šte len potvrdi ť,čim á
účtovná jednotka sú časnú povinnos ť, ktorá by mohla vies ť
k úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, alebo
ii) sú časnými povinnos ťami, ktoré nesp ĺňajú kritériá vykazovania
v tomto štandarde (preto žeb uďnie je pravdepodobné, žen a
vysporiadanie povinnosti bude potrebný úbytok zdrojov steles-
ňujúci ekonomické ú žitky, alebo nie je mo žné urobi ťdosta-
točne spo ľahlivý odhad vý šky povinnosti).
VYKAZOVANIE
Rezervy
14. Rezerva sa vykazuje, ak:
a) účtovná jednotka má sú časnú povinnos ť(zmluvnú alebo mimo-
zmluvnú) ako výsledok minulej udalosti;
b) je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude potrebný
úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, a
c) mo žno urobi ťspoľahlivý odhad vý šky záväzku.
Ak tieto podmienky nie sú splnené, žiadna rezerva sa nevykazuje.
Súčasná povinnos ť
15. Vo výnimo čných prípadoch nie je jasné, či existuje sú časná povin-
nosť. V takýchto prípadoch sa minulá udalos ťpovažuje za pôvodcu
vzniku sú časnej povinnosti ak, berúc do úvahy v šetky dostupné
dôkazy, je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, žes účasná
povinnos ťexistuje►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄.
16. V takmer v šetkých prípadoch bude jasné, čis účasná povinnos ť
vznikla na základe minulej udalosti. Vo výnimo čných prípadoch,
napríklad v právnom spore, mô žeb yťdiskutabilné, čis ab u ďvyskytli2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —307
▼B
určité prípady alebo či tieto prípady vedú k sú časnej povinnosti.
V takomto prípade ú čtovná jednotka ur čí,čis účasná povinnos ť
existuje►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄, a to zoh ľadnením
všetkých dostupných dôkazov vrátane, napríklad, odborného posudku.
Zvažovaný dôkaz obsahuje akýko ľvek dodato čný dôkaz poskytnutý
udalos ťou po►M5období vykazovania ◄. Na základe takéhoto
dôkazu:
a) ak je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, žes účasná povin-
nosťexistuje►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄,účtovná
jednotka vyká že rezervu (ak sú splnené kritériá vykazovania), a
b) ak je viac pravdepodobné, že►M5ku koncu obdobia vykazo-
vania◄žiadna sú časná povinnos ťneexistuje, ú čtovná jednotka
zverej ňuje podmienený záväzok, pokia ľnie je mo žnosťúbytku
zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky len nepatrná (pozri
odsek 86).
Minulá udalos ť
17. Minulá udalos ť, ktorá vedie k sú časnej povinnosti, sa nazýva zaväzu-
júca udalos ť. Aby bola udalos ťzaväzujúcou udalos ťou, je nevyh-
nutné, aby ú čtovná jednotka nemala inú reálnu mo žnosťnežvyspo-
riadaťpovinnos ťvytvorenú danou udalos ťou. Deje sa tak len vtedy:
a) ak vysporiadanie povinnosti mo žno vynúti ťzákonom, alebo
b) v prípade mimozmluvnej povinnosti, ak sa udalos ťou (ktorá mô že
byťopatrením ú čtovnej jednotky) vytvárajú platné o čakávania
u ostatných strán, žes iú čtovná jednotka splní povinnos ť.
18. Ú čtovná závierka sa zaoberá finan čnou situáciou ú čtovnej jednotky na
konci jej obdobia vykazovania a nie jej mo žnou situáciou
v budúcnosti. Preto sa nevykazuje žiadna rezerva na náklady, ktoré
je potrebné vynalo žiťna prevádzku v budúcnosti. Jediné záväzky
vykázané v súvahe ú čtovnej jednotky sú tie, ktoré existujú
►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄.
19. Jedine tie povinnosti, ktoré vznikajú z minulých udalostí a ktoré
existujú nezávisle od budúcich aktivít ú čtovnej jednotky (t. j. budúce
vykonávanie svojho podnikania) sa vykazujú ako rezervy. Príkladmitakýchto povinností sú pokuty alebo náklady na odstránenie nezá-
konnej škody na životnom prostredí, z ktorých obe by mohli pri ich
vysporiadaní vies ťk úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky
bez oh ľadu na budúce aktivity ú čtovnej jednotky. Podobne ú čtovná
jednotka vykazuje rezervu na náklady na vyradenie ropnej plo šiny
z prevádzky alebo atómovej elektrárne, v rozsahu, v ktorom je
účtovná jednotka povinná odstráni ťužspôsobenú škodu. Naproti
tomu v dôsledku komer čného tlaku alebo zákonných po žiadaviek
môžem a ťúčtovná jednotka v úmysle alebo potrebu realizova ť
výdavky na fungovanie konkrétnym spôsobom v budúcnosti (naprí-
klad namontovaním dymových filtrov v ur čitom type továrne). Ke ďže
účtovná jednotka sa mô že vyhnú ťbudúcim výdavkom svojou
budúcou aktivitou, napríklad zmenou svojho spôsobu prevádzkovania,
nemá v sú časnosti žiadnu povinnos ťna tento budúci výdavok
a nevykazuje sa žiadna rezerva.
20. Povinnos ťvždy zah ŕňaďalšiu zmluvnú stranu, vo či ktorej povinnos ť
existuje. Nie je v šak nevyhnutné pozna ťidentitu zmluvnej strany, na
ktorú sa povinnos ťviaž
e–v skuto čnosti to mô žeb yťpovinnos ťvoči
verejnosti ako celku. Preto že povinnos ťvždy obsahuje záväzok vo či
inej strane, vyplýva z toho, že rozhodnutie mana žmentu alebo pred-
stavenstva nedáva podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti►
M5ku koncu obdobia vykazovania ◄, pokia ľrozhodnutie nebolo
dostato čne konkrétnym spôsobom oznámené pred ►M5koncom
obdobia vykazovania ◄tým, ktorých sa týka a spôsobom, ktorým
by sa u nich vzbudilo dôvodné o čakávanie, žes iú čtovná jednotka
splní svoju zodpovednos ť.
21. Udalos ť, ktorá nespôsobuje vznik povinnosti okam žite, ju mô že
vyvola ťk neskor šiemu dátumu, preto že zmeny v zákone alebo činy
účtovnej jednotky (napríklad dostato čne konkrétne verejné vyhlásenie)
dávajú podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti. Napríklad ke ďje
spôsobená škoda na životnom prostredí, nemusí existova ťpovinnos ť
odstráni ťnásledky. Spôsobenie škody sa v šak stane zaväzujúcou
udalos ťou, ak sa v novom zákone vy žaduje odstránenie existujúcej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —308
▼B
škody, alebo ak ú čtovná jednotka verejne uzná zodpovednos ťza
nápravu spôsobom, ktorý vytvára mimozmluvnú povinnos ť.
22. Ak sa podrobnosti navrhovaného nového zákona e šte len musia
dokon čiť, povinnos ťvzniká iba vtedy, ak je prakticky isté, že
zákon vojde do platnosti v tej podobe, ako je navrhnutý. Na ú čely
tohto štandardu sa takáto povinnos ťpovažuje sa zákonnú povinnos ť.
Rozdiely v okolnostiach uzáko ňovania spôsobujú, že nie je mo žné
špecifikova ťjedinú udalos ť, ktorá by spôsobila, že uzákonenie zákona
je prakticky isté. V mnohých prípadoch nebude mo žné dosiahnu ť
zjavné uistenie o uzákonení zákona a ždovtedy, kým nie je schválený.
Pravdepodobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky
23. Aby záväzok sp ĺňal kritériá na vykazovanie, musí na vysporiadanie
tejto povinnosti existova ťnielen sú časná povinnos ť, ale aj pravdepo-
dobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky. Na ú čely
tohto štandardu (1) sa úbytok zdrojov alebo iná udalos ťpovažujú za
pravdepodobné, ak udalos ťnastane skôr pravdepodobne ako neprav-
depodobne, t. j. pravdepodobnos ť,že udalos ťnastane, je vä čšia ako
pravdepodobnos ť,že nenastane. Ak nie je pravdepodobné, že existuje
súčasná povinnos ť,účtovná jednotka zverejní podmienený záväzok,
pokia ľnie je mo žnosťúbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické
úžitky len nepatrná (pozri odsek 86).
24. Ak existuje viacero podobných povinností (napríklad záruky na
produkt alebo podobné zmluvy), pravdepodobnos ť,že na vysporia-
danie bude potrebný úbytok, sa stanovuje s prihliadnutím na skupinupovinností ako celku. Hoci pravdepodobnos ťúbytku pre jednu
položku mô žeb yťmalá, mô žeb yťcelkom pravdepodobné, žen a
vysporiadanie povinností ako celku bude potrebný nejaký úbytokzdrojov. Ak ide o takýto prípad, vykazuje sa rezerva (ak sú splnenéostatné kritériá na vykazovanie).
Spoľahlivý odhad povinnosti
25. Pou žívanie odhadov je nevyhnutnou sú časťou zostavovania ú čtovnej
závierky a nezni žuje sa ním jej spo ľahlivos ť. Toto obzvlá šťplatí
v prípade rezerv, ktoré sú svojím charakterom viac neisté ako vä čšina
ostatných polo žiek súvahy. Okrem extrémne zriedkavých prípadov
účtovná jednotka doká žeu rčiťš
kálu mo žných výsledkov, a mô že
teda urobi ťodhad povinnosti, ktorý je dostato čne spo ľahlivý na
použitie pri vykazovaní rezervy.
26. V extrémne zriedkavých prípadoch, ak nie je mo žné uskuto čniť
spoľahlivý odhad, existuje záväzok, ktorý nemô žeb y ťvykázaný.
Tento záväzok sa zverej ňuje ako podmienený záväzok (pozri odsek
86).
Podmienené záväzky
27. Ú čtovná jednotka nevykazuje podmienené záväzky.
28. Podmienený záväzok sa zverej ňuje, ako sa to vy žaduje v odseku 86,
pokia ľnie je mo žnosťúbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické
úžitky len nepatrná.
29. Ak je ú čtovná jednotka spolo čne a nerozdielne zodpovedná za povin-
nosť,časťpovinnosti, ktorú majú pod ľaočakávania splni ťostatné
zmluvné strany, sa pova žuje za podmienený záväzok. Ú čtovná
jednotka vykazuje rezervu na časťpovinnosti, pre ktorú je pravdepo-
dobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, s výnimkou
extrémne zriedkavých okolností, ke ďnie je mo žné urobi ťspoľahlivý
odhad.
30. Podmienené záväzky sa mô žu vyvinú ťspôsobom pôvodne neo čaká-
vaným. Preto sa neustále prehodnocujú, aby sa zistilo, či sa úbytok
zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky stal pravdepodobným. Ak
sa stane pravdepodobným, že na polo žku predtým pova žovanú za
podmienený záväzok bude potrebný úbytok budúcich ekonomickýchúžitkov, rezerva sa vykazuje v ú čtovnej závierke za obdobie, v ktorom2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —309
(1) Interpretácia výrazu „pravdepodobne “v tomto štandarde ako „skôr pravdepodobne ako
nepravdepodobne “sa neuplat ňuje nevyhnutne v ostatných štandardoch.
▼B
nastala zmena pravdepodobnosti (okrem extrémne zriedkavých okol-
ností, ke ďnie je mo žné urobi ťspoľahlivý odhad).
Podmienené aktíva
31. Ú čtovná jednotka nevykazuje podmienené aktíva.
32. Podmienené aktíva vä čšinou vznikajú z neplánovaných alebo iných
neočakávaných udalostí, ktoré spôsobujú vznik mo žnosti prílevu
ekonomických ú žitkov do ú čtovnej jednotky. Príkladom je nárok,
ktorý ú čtovná jednotka získava prostredníctvom súdnych procesov,
kde je výsledok neistý.
33. Podmienené aktíva sa nevykazujú v ú čtovnej závierke, ke ďžeb yt o
mohlo vies ťk vykázaniu výnosu, ktorý nemusí by ťnikdy realizovaný.
Ak je v šak realizácia výnosu prakticky istá, potom súvisiace aktívum
nie je podmieneným aktívom a jeho vykázanie je vhodné.
34. Podmienené aktívum sa zverej ňuje, ako sa to vy žaduje v odseku 89,
ak je pravdepodobný prílev ekonomických ú žitkov.
35. Podmienené aktíva sa neustále prehodnocujú, aby sa zabezpe čilo,že
vúčtovnej závierke sa vhodne zoh ľadňujú nové udalosti. Ak je prak-
ticky isté, že nastane prílev ekonomických ú žitkov, aktívum a súvisiaci
výnos sa vyká žuvú čtovnej závierke za obdobie, v ktorom do šlo ku
zmene. Ak sa prílev ekonomických ú žitkov stal pravdepodobným,
účtovná jednotka zverejní podmienené aktívum (pozri odsek 89).
OCENENIE
Najlep ší odhad
36. Suma vykázaná ako rezerva je najlep ším odhadom výdavku potreb-
ného na vysporiadanie sú časnej povinnosti ►M5ku koncu obdobia
vykazovania ◄.
37. Najlep ším odhadom výdavku potrebného na vysporiadanie sú časnej
povinnosti je suma, ktorú by ú čtovná jednotka logicky zaplatila na
vysporiadanie povinnosti ►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄
alebo na jej prevedenie na tretiu stranu v danom čase. Často bude
nemo žné alebo neúmerne nákladné vysporiada ťalebo previes ťpovin-
nosťk súvahovému d ňu. Av šak odhadom sumy, ktorú by ú čtovná
jednotka logicky zaplatila na vysporiadanie alebo prevedenie povin-
nosti, sa poskytuje najlep ší odhad výdavku po žadovaného na vyspo-
riadanie sú časnej povinnosti ►M5ku koncu obdobia vykazo-
vania◄.
38. Odhady výsledkov a finan čných vplyvov sa ur čujú na základe úsudku
mana žmentu ú čtovnej jednotky, doplneného skúsenos ťami
z podobných transakcií a, v niektorých prípadoch, správami od nezá-vislých odborníkov. Zva žovaný dôkaz obsahuje akýko ľvek dodato čný
dôkaz poskytnutý udalos ťami po►
M5období vykazovania ◄.
39. Neistoty sprevádzajúce sumu, ktorá sa má vykáza ťako rezerva, sa
riešia rôznymi spôsobmi pod ľa okolností. Ke ďrezerva, ktorá sa
oceňuje, obsahuje rozsiahly súbor polo žiek, povinnos ťsa odhaduje
zvážením v šetkých mo žných výsledkov pod ľa pravdepodobností
s nimi spojených. Názov tejto štatistickej metódy odhadovania je
„očakávaná hodnota “. Rezerva bude preto rôzna v závislosti od
toho, či pravdepodobnos ťstraty z danej sumy je napríklad 60 percent
alebo 90 percent. Ak existuje súvislý rozsah mo žných výsledkov
ak aždý bod tohto rozsahu je taký pravdepodobný ako ktorýko ľvek
iný, pou žíva sa stredný bod rozsahu.
Príklad
Účtovná jednotka predáva tovar so zárukou, pod ľa ktorej
jednotka pokrýva zákazníkom náklady na opravy výrobných
chýb, ktoré sa prejavia po čas prvých šiestich mesiacov po
kúpe. Ak by sa zistili men šie chyby pri v šetkých predaných
výrobkoch, vznikli by náklady na opravu vo vý ške 1 milióna.
Ak by sa zistili záva žné chyby pri v šetkých predaných výrob-
koch, vznikli by náklady na opravu vo vý ške 4 miliónov. Skúse-
nosti z predchádzajúcich období a budúce o čakávania ú čtovnej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —310
▼B
jednotky nazna čujú, že v nasledujúcom roku 75 percent pred-
aného tovaru nebude ma ťžiadne chyby, 20 percent predaného
tovaru bude ma ťmenšie chyby a 5 percent predaného tovaru
bude ma ťzávažné chyby. V súlade s odsekom 24 ú čtovná
jednotka prehodnotí pravdepodobnos ťúbytku pre záru čnú povin-
nosťako celku.
Očakávaná hodnota nákladov na opravy je:
(75 % z nuly) + (20 % z 1 mil.) + (5 % zo 4 mil.) = 400 000
40. Ak sa oce ňuje jedna povinnos ť, individuálny najpravdepodobnej ší
výsledok mô žeb yťnajlep ším odhadom záväzku. Ale aj v takomto
prípade ú čtovná jednotka zva žuje ostatné mo žné výsledky. Ak sú iné
možné výsledky bu ďväčšinou vy ššie, alebo vä čšinou ni žšie ako
najpravdepodobnej ší výsledok, najlep ší odhad bude vy ššia alebo
nižšia suma. Napríklad ak ú čtovná jednotka musí odstráni ťvážnu
chybu v hlavnom závode, ktorý skon štruovala pre zákazníka, indivi-
duálnym najpravdepodobnej ším výsledkom by mohlo by ť,že úspe šná
oprava sa podarí na prvý pokus a náklady budú vo vý ške 1 000, ale
rezerva sa vytvára na vy ššiu sumu, ak existuje významná šanca, že
budú nevyhnutné ďalšie pokusy.
41. Rezerva sa oce ňuje pred zdanením, ke ďžed a ňovými dôsledkami
rezervy a zmenami v nej sa zaoberá IAS 12.
Riziká a neistoty
42. Riziká a neistoty, ktoré sú nevyhnutne spojené s mnohými udalos ťami
a okolnos ťami, sa zoh ľadňujú pri dosahovaní najlep šieho odhadu
rezervy.
43. Riziko opisuje premenlivos ťvýsledku. Úpravy rizika mô žu zvý šiť
sumu, v ktorej je záväzok ocenený. Pri tvorbe úsudkuv podmienkach neistoty je potrebná opatrnos ťtak, aby výnosy
alebo aktíva neboli nadhodnotené a náklady alebo záväzky neboli
podhodnotené. Neistota v šak neospravedl ňuje tvorbu nadmerných
rezerv alebo úmyselné nadhodnotenie záväzkov. Napríklad ak saplánované náklady konkrétneho nepriaznivého výsledku odhadujú nazáklade opatrnosti, tento výsledok sa potom úmyselne nepova žuje za
pravdepodobnej ší, akým reálne je. Pozornos ťtreba venova ťvyhnutiu
sa duplicitným úpravám o riziko a neistotu s následným nadhodno-tením rezervy.
44. Zverej ňovanie neistôt spájajúcich sa so sumou výdavku sa uskuto č-
ňuje pod ľa odseku 85 písm. b).
Súčasná hodnota
45. Ak je vplyv časovej hodnoty pe ňazí významný, suma rezervy je
súčasnou hodnotou výdavkov, ktoré sa o čakávajú ako potrebné na
vysporiadanie povinnosti.
46. V dôsledku časovej hodnoty pe ňazí sú rezervy súvisiace s výdavkami
peňažných prostriedkov, ktoré vznikajú skoro po ►
M5období vyka-
zovania◄, nevýhodnej šie ako tie, kde výdavky pe ňažných
prostriedkov v tej istej vý ške vznikajú neskôr. Rezervy sa preto
diskontujú, ak je ich vplyv významný.
47. Diskontná(-é) sadzba(-y) je sadzbou(-mi) pred zdanením, ktorá(-é)
odzrkad ľuje(-ú) aktuálne trhové zhodnotenie časovej hodnoty pe ňazí
a riziká špecifické pre záväzok. V diskontnej(-ých) sadzbe(-ách) sa
nezoh ľadňujú riziká, o ktoré boli upravené odhady budúcich pe ňaž-
ných tokov.
Budúce udalosti
48. Budúce udalosti, ktoré mô žu vplýva ťna sumu potrebnú na vysporia-
danie povinnosti, sa zoh ľadňujú v sume rezervy, ak existuje dosta-
točný objektívny dôkaz, že skuto čne nastanú.
49. O čakávané budúce udalosti mô žub yťobzvlá šťvýznamné pri oce ňo-
vaní rezerv. Napríklad ú čtovná jednotka mô žeb yťpresved čená, že
náklady na vy čistenie lokality na konci jej životnosti sa zní žia2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —311
▼B
o budúce zmeny v technológii. Vykázaná suma odzrkad ľuje rozumné
očakávania technicky kvalifikovaných, objektívnych pozorovate ľov
pri zoh ľadnení v šetkých dôkazov týkajúcich sa technológie, ktorá
budú k dispozícii v časečistenia. Preto je vhodné zahrnú ťnapríklad
očakávané zní ženia nákladov spojené so zvý šenou skúsenos ťou pri
uplatňovaní existujúcej technológie, alebo o čakávané náklady na
uplatňovanie existujúcej technológie na rozsiahlej šiu alebo komplex-
nejšiučinnos ťčistenia, ako bola vykonávaná predtým. Ú čtovná
jednotka v šak nepredpokladá vývoj kompletne novej technológie
čistenia, pokia ľto nie je podlo žené dostato čnými objektívnymi
dôkazmi.
50. Vplyv mo žnej nových právnych predpisov sa zoh ľadňuje pri oce ňo-
vaní existujúceho záväzku, ak existuje dostato čný objektívny dôkaz,
že tieto právne predpisy budú prakticky iste schválené. Rôznorodos ť
okolností, ktoré vznikajú v praxi, znemo žňuješpecifikova ťjedinú
udalos ť, ktorá bude poskytova ťdostato čný objektívny dôkaz
vk a ždom prípade. Vy žaduje sa dôkaz pre obe mo žnosti, čiuž
op o žiadavkách právnych predpisov a či je prakticky isté, žes a
schvália a implementujú v príslu šnýčas. V mnohých prípadoch
nebude existova ťdostato čný objektívny dôkaz dovtedy, kým sa
nové právne predpisy neschvália.
Očakávané vyradenie majetku
51. Zisky z o čakávaného vyradenia majetku sa pri oce ňovaní rezervy
neberú do úvahy.
52. Zisky z o čakávaného vyradenia majetku sa pri oce ňovaní rezervy
neberú do úvahy, aj ke ďje o čakávané vyradenie úzko späté
s udalos ťou, ktorá dala podnet na vznik rezervy. Namiesto toho
účtovná jednotka vykazuje zisk z o čakávaných vyradení majetku
včasešpecifikovanom v štandarde, ktorý sa zaoberá dotknutými aktí-
vami.
NÁHRADY
53. Ke ďsa náhrada niektorých alebo v šetkých výdavkov potrebných na
vysporiadanie rezervy o čakáva od inej strany, náhrada sa vykazuje
vtedy a len vtedy, ak je prakticky isté, že náhrada sa prijme, ak
účtovná jednotka vysporiada povinnos ť. Náhrada sa ú čtuje ako
osobitné aktívum. Suma vykázanej náhrady nesmie prekro čiťsumu
rezervy.
54. Vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄sa mô žu výdavky súvi-
siace s rezervou prezentova ťvčistej hodnote vykázanej ako náhrada.
55. Niekedy je ú čtovná jednotka schopná nájs ťinú stranu na zaplatenie
časti alebo v šetkých výdavkov potrebných na vysporiadanie rezervy
(napríklad prostredníctvom poistných zmlúv, dolo žiek o od škodnení
alebo dodávate ľských záruk). Táto iná strana mô žeb u ďnahradi ť
sumy, ktoré zaplatila ú čtovná jednotka, alebo zaplati ťsumy priamo.
56. Vo vä čšine prípadov ú čtovná jednotka zostane zodpovedná za celú
dotknutú sumu, tak žeúčtovná jednotka by musela vysporiada ťcelú
sumu, ak by tretia strana z akéhoko ľvek dôvodu v platení zlyhala.
V takejto situácii sa rezerva vykazuje na plnú sumu záväzku
a oddelené aktívum o čakávanej náhrady sa vykazuje, ke ďje prakticky
isté,že náhrada bude prijatá, ak ú čtovná jednotka vysporiada záväzok.
57. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka nebude zodpovedná za
dotknuté náklady, ak tretia strana zlyhá v platení. V takomto prípade
účtovná jednotka nemá záväzok za tieto náklady a tieto sa nezah ŕňajú
do rezervy.
58. Ako sa uvádza v odseku 29, povinnos ť, za ktorú je ú čtovná jednotka
spolo čne a nerozdielne zodpovedná, je podmieneným záväzkom
v rozsahu, v akom sa o čakáva, že povinnos ťbude vysporiadaná
inými stranami.
ZMENY V REZERVÁCH
59. Rezervy sa revidujú ku ►M5koncu ka ždého obdobia vykazo-
vania◄a upravujú tak, aby odzrkad ľovali aktuálny najlep ší odhad.
Ak u žnie je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —312
▼B
nevyhnutný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky, rezerva
sa zru ší.
60. Ak sa pou žíva diskontovanie, ú čtovná hodnota rezervy narastá
vk aždom období, aby sa zoh ľadnilo plynutie času. Tento nárast sa
vykazuje ako náklad na prijaté úvery a pô žičky.
POUŽÍVANIE REZERV
61. Rezerva sa pou žije len na výdavky, na ktoré sa pôvodne vytvorila.
62. S rezervou sa zú čtujú iba výdavky, ktoré súvisia s pôvodnou rezervou.
Zúčtovaním výdavkov s rezervou, ktorá bola pôvodne vykázaná na
iný ú čel, by sa zakryl vplyv dvoch rozdielnych udalostí.
UPLAT ŇOVANIE ZÁSAD VYKAZOVANIA A OCE ŇOVANIA
Budúce prevádzkové straty
63. Rezervy sa nevykazujú na budúce prevádzkové straty.
64. Budúce prevádzkové straty nesp ĺňajú definíciu záväzku v odseku 10
avšeobecné kritériá vykazovania stanovené pre rezervy v odseku 14.
65. O čakávanie budúcich prevádzkových strát je náznakom, že hodnota
určitého majetku podniku mô žeb yťznížená. Ú čtovná jednotka testuje
tento majetok na zní ženie hodnoty pod ľa IAS 36 Zníženie hodnoty
majetku .
Nevýhodné zmluvy
66. Ak má ú čtovná jednotka zmluvu, ktorá je nevýhodná, sú časná povin-
nosťpodľa tejto zmluvy sa vykazuje a oce ňuje ako rezerva.
67. Mnohé zmluvy (napríklad niektoré rutinné objednávky na nákup) sa
môžu zru šiťbez zaplatenia kompenzácie druhej strane, a povinnos ť
preto neexistuje. V iných zmluvách sa stanovujú aj práva aj povin-
nosti pre ka ždú zo zmluvných strán. Ak udalosti spôsobia, že takáto
zmluva sa stane nevýhodnou, zmluva patrí do rozsahu pôsobnosti
tohto štandardu a existuje záväzok, ktorý sa vykazuje. Nesplnené
zmluvy, ktoré nie sú nevýhodné, nepatria do rozsahu pôsobnostitohto štandardu.
68. V tomto štandarde nevýhodná zmluva definuje ako zmluva, ktorej
náklady na splnenie povinností pod ľa zmluvy, ktorým sa nedá
vyhnú ť, prevy šujú ekonomické ú žitky, ktorých získanie sa pod ľa
tejto zmluvy o čakáva. Nevyhnutné náklady pod ľa zmluvy odzrka-
dľujú minimálne čisté náklady na odstúpenie od zmluvy, ktoré sú
buďsumou nákladov na jej splnenie alebo, ak je ni žšia, sumou
kompenzácie alebo pokuty za nesplnenie zmluvnej povinnosti.
69. Pred stanovením osobitnej rezervy na nevýhodnú zmluvu ú čtovná
jednotka vykazuje stratu zo zní ženia hodnoty, ktorá nastala
v aktívach ur čených na túto zmluvu (pozri IAS 36).
Reštrukturalizácia
70. Ďalej uvedené príklady sú príkladmi udalostí, ktoré mô žu spada ťdo
definície re štrukturalizácie:
a) predaj alebo ukon čenie ur čitého druhu podnikania;
b) zatvorenie podnikate ľskej lokality v krajine alebo regióne alebo
premiestnenie podnikate ľských činností z jednej krajiny alebo
regiónu do druhého;
c) zmeny v štruktúre riadenia, napríklad eliminácia ur čitej úrovne
riadenia, a
d) podstatná reorganizácia, ktorá má významný vplyv na charakter
a zameranie činností ú čtovnej jednotky.
71. Rezerva na náklady re štrukturalizácie sa vykazuje len vtedy, ak sú
splnené v šeobecné kritériá na vykazovanie rezerv ustanovené
v odseku 14. V odsekoch 72 a ž83 sa vysvet
ľuje, ako sa v šeobecné
kritériá vykazovania uplat ňujú pri re štrukturalizáciách.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —313
▼B
72. Mimozmluvná povinnos ťreštrukturalizova ťvzniká iba vtedy, ak
účtovná jednotka:
a) má podrobný formálny plán na re štrukturalizáciu identifikujúci
minimálne:
i) dotknutú oblas ťpodnikania alebo jeho časť;
ii) hlavné lokality, ktorých sa to dotkne;
iii) umiestnenie, funkciu a pribli žný po čet zamestnancov, ktorí
dostanú kompenzáciu za ukon čenie ich pracovných pozícií;
iv) výdavky, ktoré v tejto súvislosti vzniknú, a
v) obdobie, ke ďsa bude plán realizova ť;a
b) vyvolala platné o čakávania u tých, ktorých sa re štrukturalizácia
dotkne, žer eštrukturalizáciu vykoná, a to za čatím implementácie
tohto plánu alebo oznámením hlavných charakteristických vlast-
ností re štrukturalizácie tým, ktorých sa dotkne.
73. Dôkaz, žeúčtovná jednotka za čala realizova ťplán re štrukturalizácie,
by sa poskytol napríklad demontá žou závodu alebo predajom majetku
alebo verejným vyhlásením hlavných charakteristických vlastnostíplánu. Verejným vyhlásením podrobného plánu re štrukturalizácie sa
zakladá mimozmluvnú povinnos ťreštrukturalizova ťiba vtedy, ak sa
uskuto ční takým spôsobom a dostato čne podrobne (t. j. stanovením
hlavných charakteristických vlastností plánu), že sa vyvolávajú platné
očakávania iných strán, akými sú zákazníci, dodávatelia a zamestnanci
(alebo ich zástupcovia), žeúčtovná jednotka uskuto ční reštrukturali-
záciu.
74. Aby bol plán posta čujúci na vznik mimozmluvnej povinnosti pri jeho
oznámení tým, ktorí sú ním dotknutí, za
čatie jeho realizácie sa musí
naplánova ťnačo najskôr a ukon čenie sa musí uskuto čniťvčasovom
rámci, ktorý robí významné zmeny v pláne nepravdepodobnými. Ak
sa očakáva, že bude existova ťdlhé oneskorenie pred za čiatkom
reštrukturalizácie alebo žer eštrukturalizácia bude trva ťneprimerane
dlhý čas, je nepravdepodobné, že plán vyvolá platné o čakávanie zo
strany iných, žeúčtovná jednotka je v sú časnosti zaviazaná
kr eštrukturalizácii, ke ďžečasový rámec poskytuje ú čtovnej jednotke
možnosti zmeni ťsvoje plány.
75. Rozhodnutím re štrukturalizova ťprijatým mana žmentom alebo pred-
stavenstvom pred ►M5koncom obdobia vykazovania ◄sa neza-
kladá mimozmluvná povinnos ťk súvahovému d ňu, pokia ľúčtovná
jednotka pred ►M5koncom obdobia vykazovania ◄:
a) neza čala realizáciu plánu re štrukturalizácie alebo
b) neoznámila hlavné charakteristické vlastnosti plánu re štrukturali-
zácie tým, ktorých sa dotkne, dostato čne konkrétnym spôsobom
tak, aby u nich vyvolala platné o čakávanie, žeúčtovná jednotka
reštrukturalizáciu uskuto ční.
Ak ú čtovná jednotka za čne s realizáciou plánu re štrukturalizácie,
alebo oznámi jeho hlavné charakteristické vlastnosti osobám, ktorých
sa dotkne, a žpo►M5období vykazovania ◄, pri čom ide
o významnú re štrukturalizáciu a jej nezverejnením by sa mohla
ovplyvni ťschopnos ťpoužívateľov účtovnej závierky prijíma ťna jej
základe ekonomické rozhodnutia, vy žaduje sa zverejnenie v zmysle
IAS 10 Udalosti po ►M5 období vykazovania ◄.
76. Hoci mimozmluvnú povinnos ťnetvorí výlu čne rozhodnutie mana ž-
mentu, povinnos ťmôžeb y ťvýsledkom iných skor ších udalostí
spolu s takýmto rozhodnutím. Napríklad rokovania so zástupcamizamestnancov o odstupnom alebo s kupcami o predaji činnosti sa
mohli uzavrie ťlen so súhlasom predstavenstva. Ak sa tento súhlas
užzískal a oznámil iným stranám, ú čtovná jednotka má mimo-
zmluvnú povinnos ťreštrukturalizácie, ak sú splnené podmienky
odseku 72.
77. V niektorých krajinách je kone čné oprávnenie udelené predstavenstvu,
ktorej členstvo zah ŕňa zástupcov záujmov iných, akými sú záujmy
mana žmentu (napríklad zamestnancov), alebo mô žeb yťnevyhnutné
upovedomenie takýchto zástupcov pred tým, ako predstavenstvo
prijme svoje rozhodnutie. Preto že rozhodnutie takéhoto predstavenstva2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —314
▼B
zahŕňa aj komunikáciu s takýmito zástupcami, mô že to vies ť
k mimozmluvnej povinnosti re štrukturalizova ť.
78. Žiadna povinnos ťpredaja činnosti nevzniká, pokia ľúčtovná jednotka
nie je zaviazaná k predaju, t. j. existuje záväzná kúpna zmluva.
79. Aj ke ďúčtovná jednotka uskuto čnila rozhodnutie o predaji činnosti
a toto rozhodnutie verejne ohlásila, nemô žeb yťzaviazaná k predaju,
pokia ľnebol identifikovaný kupujúci a pokia ľneexistuje záväzná
kúpna zmluva. Pokia ľneexistuje záväzná kúpna zmluva, ú čtovná
jednotka bude môc ťmeniťsvoje rozhodnutie a v skuto čnosti bude
musie ťpostupova ťiným spôsobom, ak nie je mo žné nájs ťkupujúceho
za prijate ľných podmienok. Ak sa predpokladá predaj činnosti ako
súčasťreštrukturalizácie, majetok k činnosti sa preveruje na zní ženie
hodnoty pod ľa IAS 36. Ak je predaj iba sú časťou re štrukturalizácie,
mimozmluvná povinnos ťmôže vzniknú ťpri iných častiach re štruktu-
ralizácie pred tým, ako existuje záväzná kúpna zmluva.
80. Rezerva na re štrukturalizáciu obsahuje iba priame výdavky vznikajúce
zr eštrukturalizácie, čiže také, ktoré sú aj:
a) nevyhnutne spôsobené re štrukturalizáciou a
b) nie sú spojené s pokra čujúcimi činnos ťami ú čtovnej jednotky.
81. Rezerva na re štrukturalizáciu neobsahuje také náklady, akými sú:
a) pre školenie alebo premiestnenie stálych zamestnancov;
b) marketing alebo
c) investovanie do nových systémov a distribu čných sietí.
Tieto výdavky súvisia s budúcim výkonom podnikania a nie sú záväz-
kami na re štrukturalizáciu ►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄.
Takéto výdavky sa vykazujú na tom istom základe, ako keby vznikli
nezávisle od re štrukturalizácie.
82. Identifikovate ľné budúce prevádzkové straty do dátumu re štrukturali-
zácie sa nezah ŕňajú do rezervy, pokia ľnesúvisia s nevýhodnou
zmluvou, ako je definovaná v odseku 10.
83. Ako sa to vy žaduje v odseku 51, zisk z o čakávaného vyradenia
majetku sa neberie do úvahy pri oce ňovaní rezervy na re štrukturali-
záciu, dokonca ani vtedy, ak sa uva žuje o predaji majetku ako sú časti
reštrukturalizácie.
ZVEREJ ŇOVANIE
84. Pre ka ždú triedu rezerv ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) účtovnú hodnotu k za čiatku a ku konci obdobia;
b) dodato čné rezervy vytvorené po čas obdobia vrátane navý šení u ž
existujúcich rezerv;
c) rozpustené sumy (t. j. vzniknuté a zú čtované oproti rezerve) po čas
obdobia;
d) nepou žité sumy zru šené po čas obdobia a
e) zvý šenie diskontovaných súm po čas obdobia, vznikajúce
v dôsledku plynutia času a vplyvu ka ždej zmeny diskontnej
sadzby.
Porovnávacie údaje sa nevy žadujú.
85. V rámci ka ždej triedy rezervy ú čtovná jednotka zverej ňuje tieto infor-
mácie:
a) krátky opis charakteru záväzku a o čakávané na časovanie ka ždého
výsledného úbytku ekonomických ú žitkov;
b) indikáciu neistôt o sume alebo na časovaní týchto úbytkov. Ak je
nevyhnutné poskytnutie primeraných informácií, ú čtovná jednotka
zverejní hlavné uskuto čnené predpoklady týkajúce sa budúcich
udalostí, ako je stanovené v odseku 48, a
c) sumu akejko ľvek o čakávanej náhrady, s uvedením sumy ka ždého
aktíva, ktoré sa vykázalo pre danú o čakávanú náhradu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —315
▼B
86. Pokia ľje mo žnosťúbytku pri vysporiadaní nepatrná, ú čtovná jednotka
zverejní k súvahovému d ňu pre ka ždú triedu podmienených záväzkov
krátky opis charakteru podmieneného záväzku a, ak je to mo žné:
a) odhad jeho finan čného vplyvu oceneného pod ľa odsekov 36 a ž52;
b) indikáciu neistôt súvisiacich so sumou alebo na časovaním úbytku a
c) mo žnosťnáhrady.
87. Pri ur čovaní, ktoré rezervy alebo podmienené záväzky sa mô žu
zoskupi ťdo triedy, je nevyhnutné zvá žiť,či je charakter polo žiek
dostato čne podobný pre ich spolo čné vykázanie, aby bol splnený
odsek 85 písm. a) a b) a odsek 86 písm. a) a b). Preto mô žeb yť
vhodné pova žovaťza jedinú triedu rezerv sumy týkajúce sa záruk na
rôzne produkty, av šak nebolo by vhodné pova žovaťza jedinú triedu
sumy týkajúce sa normálnych záruk a sumy, ktoré sú predmetom
súdnych procesov.
88. Ak rezerva a podmienený záväzok vznikajú z toho istého súboru
okolností, ú čtovná jednotka urobí zverejnenia po žadované pod ľa
odsekov 84 a ž86 spôsobom, ktorým sa ukazuje prepojenie medzi
rezervou a podmieneným záväzkom.
89. Ak je pravdepodobný prílev ekonomických ú žitkov, ú čtovná jednotka
zverej ňuje krátky opis charakteru podmienených aktív ►M5ku
koncu obdobia vykazovania ◄aa kj et om o žné, odhad ich finan č-
ného vplyvu, ocenený pomocou zásad pre rezervy uvedených
v odsekoch 36 a ž52.
90. Je dôle žité, aby sa zverejneniami podmienených aktív nepodávali
zavádzajúce indikácie o pravdepodobnosti vzniku výnosov.
91. Ak sa niektorá z informácií, po žadovaných pod ľa odsekov 86 a 89,
nezverejní, preto že nie je mo žné tak urobi ť, táto skuto čnosťsa uvedie.
92. Vo ve ľmi zriedkavých prípadoch sa dá o čakáva ť,že zverejnením
niektorých alebo v šetkých informácií po žadovaných pod ľa odsekov
84 a ž89 sa mô žev á žne ovplyvni ťpozícia ú čtovnej jednotky
v spore s inými stranami, pokia ľide o zále žitosťtýkajúcu sa rezervy,
podmieneného záväzku alebo podmieneného aktíva. V takýchto prípa-
doch ú čtovná jednotka nemusí zverej ňovaťtakéto informácie, ale
zverejní v šeobecný charakter sporu, spolo čne so skuto čnosťou
a dôvodom, pre čo sa informácie nezverejnili.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
93. Vplyv prijatia tohto štandardu k d ňu jeho ú činnosti (alebo skôr) sa
vykáže ako úprava za čiatočného stavu nerozdeleného zisku za
obdobie, v ktorom bol štandard prvýkrát uplatnený. Ú čtovným
jednotkám sa odporú ča, ale nevy žaduje sa od nich, aby upravili za čia-
točný stav nerozdeleného zisku za najskor šie prezentované obdobie
a prehodnoti ťporovnávacie údaje. Ak sa porovnávacie údaje nepre-
hodnotia, táto skuto čnosťsa zverejní.
94. [Vypú šťa sa.]
DÁTUM Ú ČINNOSTI
95. Tento štandard sa stáva ú činným pre ro čné účtovné závierky zosta-
vené za obdobia za čínajúce sa 1. júla 1999 alebo neskôr. Skor šia
aplikácia sa odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard
na obdobie za čínajúce sa pred 1. januárom 1999, zverejní túto skuto č-
nosť.
96. [Vypú šťa sa.]2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —316
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 38
Nehmotný majetok
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťspôsob ú čtovania nehmotného
majetku, ktorým sa špecificky nezaoberá iný štandard. Tento štandard
vyžaduje od ú čtovnej jednotky, aby vykazovala nehmotný majetok
výlučne vtedy, ak sú splnené stanovené kritériá. V štandarde sa špeci-
fikuje aj spôsob vy čísľovania ú čtovnej hodnoty nehmotného majetku
av yžaduje sa zverej ňovanie stanovených informácií o nehmotnom
majetku.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní nehmotného majetku,
s výnimkou:
a) nehmotného majetku spadajúceho do rozsahu pôsobnosti iného
štandardu,
b) finan čného majetku definovaného v IAS 32 Finan čné nástroje:
prezentácia ;
c) vykazovania a oce ňovania majetku z prieskumu a vyhodnocovania
nerastných zdrojov (pozri IFRS 6 Prieskum a vyhodnocovanie
nerastných zdrojov) a
d) výdavkov na vývoj a ťažbu nerastov, ropy, zemného plynu
a podobných neobnovite ľných zdrojov.
3. Ak sa v inom štandarde predpisuje spôsob ú čtovania konkrétneho
druhu nehmotného majetku, ú čtovná jednotka uplatní daný štandard
namiesto tohto štandardu. Tento štandard neplatí napríklad pre:
a) nehmotný majetok, ktorý ú čtovná jednotka dr žín aú čely predaja
v rámci be žnejčinnosti (pozri IAS 2 Zásoby a IAS 11 Zmluvy
o zhotovení );
b) odlo žené da ňové poh ľadávky (pozri IAS 12 Dane z príjmov );
c) lízingy, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti IAS 17 Lízingy ;
d) majetok, ktorý vyplýva zo zamestnaneckých po žitkov (pozri IAS
19Zamestnanecké po žitky);
e) finan čný majetok definovaný v IAS 32. Vykazovanie a oce ňovanie
niektorých polo žiek finan čného majetku je predmetom IAS 27
Konsolidované a individuálne ú čtovné závierky , IAS 28 Investície
Podiely v pridru žených podnikoch a IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní ;
f) goodwill nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie (pozri IFRS
3Podnikové kombinácie );
g) odlo žené akvizi čné náklady a nehmotný majetok, ktoré vyplynú zo
zmluvných práv pois ťovate ľa na základe poistných zmlúv spada-
júcich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4 Poistné zmluvy . V IFRS 4 sa
stanovujú špecifické po žiadavky na zverej ňovanie takýchto odlo-
žených akvizi čných nákladov, nie v šak pre takýto nehmotný
majetok. Na taký nehmotný majetok sa preto vz ťahujú po žiadavky
na zverej ňovanie uvedené v tomto štandarde;
h) dlhodobý nehmotný majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj
(alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako
majetok dr žaný na predaj) v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok
držaný na predaj a ukon čenie činnosti .
4. Niektoré polo žky nehmotného majetku mô žub yťna fyzickom nosi či,
napríklad na kompaktnom disku (v prípade po čítačového softvéru)
alebo na filme, prípadne mô žub yťsúčasťou právnej dokumentácie
(v prípade licencie alebo patentu). Pri zis ťovaní, či majetok zah ŕňajúci
hmotné aj nehmotné prvky treba ú čtovaťpodľa IAS 16 Nehnute ľnosti,
stroje a zariadenia alebo ako nehmotný majetok pod ľa tohto štan-
dardu, ú čtovná jednotka uplatní úsudok, na základe ktorého zhodnotí,
ktorý prvok je významnej ší. Napríklad po čítačový softvér pre po čí-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —317
▼B
tačom riadené výrobné zariadenie, ktoré nemô že fungova ťbez tohto
konkrétneho softvéru, je neoddelite ľnou sú časťou súvisiaceho hard-
véru a pova žuje sa za sú časťnehnute ľností, strojov a zariadení. To
isté platí pre opera čný systém po čítača. Ke ďsoftvér nie je neoddeli-
teľnou sú časťou súvisiaceho hardvéru, po čítačový softvér sa pova žuje
za nehmotný majetok.
5. Tento štandard sa uplat ňuje okrem iného aj na výdavky na reklamu,
odbornú prípravu, zria ďovacie výdavky, výskum a vývoj. Výskumno-
vývojová činnos ťsa zameriava na rozvoj poznatkov. Hmotný prvok
majetku sa preto, aj ke ďvýsledkom týchto činností mô žeb yťmajetok
v hmotnej podobe (napríklad prototyp), v porovnaní s jeho nehmotnouzložkou, t. j. znalos ťami stelesnenými v danom prototype, pova žuje za
druhotný.
6. Pri finan čnom lízingu mô žeb yťpodkladovým majetkom bu ďhmotný
alebo nehmotný majetok. Po prvotnom vykázaní nájomca nehmotnýmajetok, ktorý má v dr žbe na základe finan čného lízingu, ú čtuje
v súlade s týmto štandardom. Práva vyplývajúce z licen čných zmlúv
na polo žky, akými sú filmy, videozáznamy, hry, scenáre, patenty
a autorské práva, sú vylú
čené z rozsahu pôsobnosti IAS 17
a spadajú do pôsobnosti tohto štandardu.
7. Výnimky z rozsahu pôsobnosti ur čitého štandardu sa mô žu vyskytnú ť
v prípade, ak sú ur čitéčinnosti alebo transakcie nato ľkošpecializo-
vané, že vedú k vzniku ú čtovných problémov, ktoré mô žeb y ť
potrebné rie šiťinak. Takéto problémy vznikajú pri ú čtovaní výdavkov
na prieskum, výstavbu príslu šných zariadení a ťažbu ropy, zemného
plynu a nerastných surovín v ťažobných odvetviach, ako aj v prípade
poistných zmlúv. Toto je dôvod, pre čo sa tento štandard neuplat ňuje
na výdavky na takéto činnosti a zmluvy. Tento štandard sa v šak
uplatňuje na ostatný pou žívaný nehmotný majetok (napríklad po číta-
čový softvér) a ostatné vzniknuté výdavky (akými sú zria ďovacie
náklady) v ťažobných priemyselných odvetviach a v pois ťovacích
spolo čnostiach.
DEFINÍCIE
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto význa-
moch:
Aktívny trh je trh, ktorý sp ĺňavšetky ďalej uvedené podmienky:
a) polo žky, s ktorými sa obchoduje na danom trhu, sú homogénne;
b) ochotní kupujúci i predávajúci sa dajú be žne nájs ťv akomko ľvek
čase a
c) verejnos ťmá prístup k informáciám o cenách.
▼M12__________
▼B
Amortizácia je systematická alokácia odpisovate ľnej sumy nehmot-
ného majetku po čas jeho doby pou žiteľnosti.
Majetok je zdroj:
a) ktorý ú čtovná jednotka ovláda v dôsledku minulých udalostí a
b) z ktorého sa o čakávajú budúce ekonomické ú žitky plynúce do
účtovnej jednotky.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe po
odpo čítaní oprávok a akumulovaných strát zo zní ženia hodnoty
daného majetku.
Obstarávacia cena je suma predstavujúca vyplatené pe ňažné
prostriedky alebo pe ňažné ekvivalenty alebo reálnu hodnotu iného
plnenia poskytnutú na obstaranie majetku v čase jeho nadobudnutia
alebo zhotovenia, alebo, ke ďto je vhodné, suma priradená danému
majetku pri prvotnom vykázaní v súlade so špecifickými po žiadav-
kami iných IFRS, napríklad IFRS 2 Platby na základe podielov .
Odpisovate ľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma,
ktorou sa nahrádza cena majetku, po odpo čítaní jeho reziduálnej
hodnoty.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —318
▼B
Vývoj je uplatnenie výsledkov výskumu alebo iných znalostí
v projekte alebo kon štrukčnom návrhu na výrobu nových alebo
významne zlep šených materiálov, zariadení, výrobkov, procesov,
systémov alebo slu žieb pred za čatím komer čnej výroby alebo vyu ží-
vania.
Špecifická hodnota pre ú čtovnú jednotku je sú časná hodnota pe ňaž-
ných tokov, ktorých vznik ú čtovná jednotka o čakáva v súvislosti
sďalším vyu žívaním majetku a jeho vyradením na konci doby jeho
použiteľnosti, prípadne v súvislosti s úhradou záväzku.
Reálna hodnota majetku je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok
vymenený v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne
súhlasiacimi stranami.
Strata zo zní ženia hodnoty je suma, o ktorú ú čtovná hodnota majetku
prevy šuje jeho spätne získate ľnú sumu.
Nehmotný majetok je identifikovate ľný nepe ňažný majetok bez
fyzickej podstaty.
Peňažný majetok predstavuje peniaze v dr žbe a majetok, ktorý bude
prijatý, a to vo fixných alebo stanovite ľných sumách pe ňazí.
Výskum je pôvodné a plánovité skúmanie vykonávané s cie ľom získa ť
nové vedecké alebo technické poznatky a chápanie.
Reziduálna hodnota nehmotného majetku je odhadovaná suma, ktorú
by účtovná jednotka v sú časnosti dostala za vyradenie majetku, po
odpo čítaní odhadovaných nákladov na jeho vyradenie, ak by tento
majetok svojím vekom a stavom zodpovedal veku a stavu o čakáva-
nému na konci jeho doby pou žiteľnosti.
Doba pou žiteľnosti je:
a) obdobie, po čas ktorého sa predpokladá, žeúčtovná jednotka bude
maťmajetok k dispozícii na vyu žívanie, alebo
b) po čet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých získanie
účtovná jednotka z majetku o čakáva.
Nehmotný majetok
9. Ú čtovné jednotky často vynakladajú zdroje, alebo im vznikajú
záväzky, na obstaranie, rozvoj, údr žbu alebo roz širovanie nehmotných
zdrojov, akými sú vedecko-technické poznatky, projektové rie šenia
a zavádzanie nových procesov alebo systémov, licencie, du ševné
vlastníctvo, znalosti o trhu a ochranné známky (vrátane názvovznačiek a vydavate ľských titulov). Zvy čajným príkladom takto zo ši-
roka chápaných polo žiek sú po čítačový softvér, patenty, autorské
práva, filmy, zoznamy zákazníkov, práva na splácanie hypotéky,rybárske povolenia, dovozné kvóty, franchising, vz ťahy so zákazníkmi
alebo dodávate ľmi, vernos ťzákazníkov, podiel na trhu
a marketingové práva.
10. Nie v šetky polo žky opísané v odseku 9 sp ĺňajú definíciu nehmotného
majetku, t. j. identifikovate ľnosť, kontrola nad zdrojom a existencia
budúcich ekonomických ú žitkov. Ak polo žka zahrnutá do rozsahu
pôsobnosti tohto štandardu nesp ĺň
a definíciu nehmotného majetku,
výdavok na jej obstaranie alebo interné vytvorenie sa vyká že ako
náklad v období, v ktorom vznikol. Polo žka nadobudnutá v rámci
podnikovej kombinácie je v šak sú časťou goodwillu vykázaného
k dátumu nadobudnutia (pozri odsek 68).
Identifikovate ľnosť
▼M12
11. Pod ľa definície nehmotného majetku musí by ťnehmotný majetok
identifikovate ľný, aby sa dal odlí šiťod goodwillu. Goodwill vykázaný
v podnikovej kombinácii sú aktíva predstavujúce budúce ekonomické
úžitky vyplývajúce z iných aktív nadobudnutých v podnikovej kombi-
nácii, ktoré nie sú samostatne identifikované a osobitne vykázané.Budúce ekonomické ú žitky mô žub y ťvýsledkom synergie medzi
identifikovate ľným nadobudnutým majetkom, alebo mô žu vyplynú ť
z majetku, ktorý jednotlivo nesp ĺňa podmienky na vykazovanie
vúčtovnej závierke.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —319
▼M12
12. Majetok je identifikovate ľný, ak je bu ď:
a) oddelite ľný, to znamená, žej em o žné ho oddeli ťalebo rozdeli ťod
účtovnej jednotky a preda ť, previes ť, poskytnú ťna základe
licencie, prenaja ťalebo vymeni ť, a to bu ďsamostatne, alebo
spolu s príslu šnou zmluvou, identifikovate ľným majetkom alebo
záväzkom, bez oh ľadu na to, či tak ú čtovná jednotka plánuje
urobi ť, alebo
b) vyplýva zo zmluvných alebo iných zákonných práv bez oh ľadu na
to,či sú tieto práva prevodite ľné alebo oddelite ľné od ú čtovnej
jednotky alebo od iných práv alebo povinností.
▼B
Kontrola
13. Ú čtovná jednotka má kontrolu nad majetkom, ak má právo získava ť
budúce ekonomické ú žitky plynúce z podkladového zdroja
a obmedzova ťprístup ostatných k týmto ú žitkom. Schopnos ťúčtovnej
jednotky ma ťkontrolu nad budúcimi ekonomickými ú žitkami
z nehmotného majetku spravidla vyplýva zo zákonných práv, ktoré
možno vymáha ťsúdnou cestou. Pri absencii zákonných práv sa
kontrola preukazuje ťažšie. Zákonná vymáhate ľnosťpráva v šak nie
je nevyhnutnou podmienkou kontroly, ke ďžeúčtovná jednotka mô že
byťschopná zabezpe čiťkontrolu nad budúcimi ekonomickými ú žit-
kami iným spôsobom.
14. Budúce ekonomické ú žitky mô žu prameni ťzo znalostí o trhu
a technických poznatkov. Ú čtovná jednotka má kontrolu nad takýmito
úžitkami napríklad vtedy, ke ďsú znalosti chránené zákonnými
právami, akými sú autorské práva, dolo žka o zákaze konkurencie
(keďje prípustná), prípadne zákonnou povinnos ťou zamestnancov
zachováva ťtajomstvo.
15. Ú čtovná jednotka mô že disponova ťtímom kvalifikovaných pracov-
níkov a mô žeb y ťschopná identifikova ťich kvalifika čný rozvoj,
ktorý na základe vzdelávania povedie k budúcim ekonomickým
úžitkom. Mô že tiežočakáva ť,že pracovníci budú svoje schopnosti
aj na ďalej dáva ťúčtovnej jednotke k dispozícii. Ú čtovná jednotka
však zvä čša nemá dostato čnú kontrolu nad o čakávanými budúcimi
ekonomickými ú žitkami, ktoré vyplývajú z tímu kvalifikovaných
pracovníkov a zo vzdelávania, aby tieto polo žky sp ĺňali definíciu
nehmotného majetku. Z podobných dôvodov nebude konkrétny mana-žérsky alebo technický talent pravdepodobne sp ĺňaťdefiníciu nehmot-
ného majetku, ak jeho vyu žívanie a získavanie z neho o čakávaných
budúcich ekonomických ú žitkov nie je chránené zákonnými právami
a nesp ĺňa aj ostatné časti definície.
16. Ú čtovná jednotka mô že disponova ťportfóliom zákazníkov alebo
podielom na trhu a o čakáva ť,že vzh ľadom na jej snahu budova ťsi
vzťahy so zákazníkmi a dosahova ťich vernos ťbudú zákazníci pokra-
čovaťv obchodovaní s ú čtovnou jednotkou. Ak v šak chýbajú zákonné
práva na ochranu alebo iné spôsoby na ovládanie vz ťahov so zákaz-
níkmi alebo vernosti zákazníkov vo čiúčtovnej jednotke, ú čtovná
jednotka zvy č
ajne nemá dostato čnú kontrolu nad o čakávanými ekono-
mickými ú žitkami plynúcimi zo vz ťahov so zákazníkmi a z ich
vernosti, aby tieto polo žky (portfólio zákazníkov, podiely na trhu,
vzťahy so zákazníkmi, vernos ťzákazníkov) sp ĺňali definíciu nehmot-
ného majetku. V prípade absencie zákonných práv na ochranu
vzťahov so zákazníkmi sa výmennými transakciami súvisiacimi
s tými istými alebo podobnými nezmluvnými vz ťahmi so zákazníkmi
(iné ako sú časťpodnikovej kombinácie) poskytuje dôkaz o tom, že
účtovná jednotka je napriek tomu schopná ovláda ťočakávané budúce
ekonomické ú žitky plynúce zo vz ťahov so zákazníkmi. Ke ďže takéto
výmenné transakcie sved čia aj o tom, žev zťahy so zákazníkmi sú
oddelite ľné, sp ĺňajú dané vz ťahy so zákazníkmi definíciu nehmotného
majetku.
Budúce ekonomické ú žitky
17. Budúce ekonomické ú žitky plynúce z nehmotného majetku mô žu
obsahova ťvýnosy z predaja výrobkov alebo slu žieb, úspory nákladov
alebo iné ú žitky vyplývajúce z toho, žeúčtovná jednotka majetok
využíva. Vyu žívaním du ševného vlastníctva vo výrobnom procese2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —320
▼B
sa napríklad skôr zní žia budúce výrobné náklady ako zvý šia budúce
výnosy.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
18. Ak ú čtovná jednotka ur čitú polo žku vykazuje ako nehmotný majetok,
musí preukáza ť,že polo žka sp ĺňa:
a) definíciu nehmotného majetku (pozri odseky 8 a ž17) a
b) kritériá na vykazovanie (pozri odseky 21 a ž23).
Táto po žiadavka sa týka po čiatočných nákladov, ktoré vznikli pri
nadobudnutí alebo internom vytvorení nehmotného majetku, a tých
nákladov, ktoré vznikli následne s cie ľom ich pripo čítania
k nehmotnému majetku, výmene jeho časti alebo jeho servisu.
19. Odseky 25 a ž32 sa zaoberajú uplat ňovaním kritérií na vykazovanie
samostatne nadobudnutého nehmotného majetku a odseky 33 a ž43 sa
zaoberajú ich uplatnením na nehmotný majetok nadobudnutý v rámcipodnikovej kombinácie. Odsek 44 sa zaoberá prvotným ocenenímnehmotného majetku nadobudnutého prostredníctvom štátnej dotácie,
odseky 45 a ž47 sa zaoberajú výmenou nehmotného majetku a odseky
48 až50 sa zaoberajú interne vytvoreným goodwillom. Odseky 51 a ž
67 sa zaoberajú prvotným vykázaním a ocenením interne vytvorenéhonehmotného majetku.
20. Charakter nehmotného majetku je v mnohých prípadoch taký, že
k nemu neexistujú doplnky a nedochádza ani k výmene jeho časti.
Väčšina následných výdavkov má teda pravdepodobne za cie ľ
zachova ťočakávané budúce ekonomické ú žitky obsiahnuté
v existujúcom nehmotnom majetku a nie splni ťdefini čné kritériá
nehmotného majetku a kritériá na vykazovanie uvedené v tomto štan-
darde. Okrem toho býva často zlo žité ur čiť,č
i sa následné výdavky
priradia priamo konkrétnemu nehmotnému majetku alebo ú čtovnej
jednotke ako celku. Preto sa len ve ľmi zriedka následné výdavky –
výdavky, ku ktorým do šlo po prvotnom vykázaní nadobudnutého
nehmotného majetku alebo po dokon čení interne vytvoreného nehmot-
ného majetku –vykazujú v ú čtovnej hodnote majetku. V súlade
s odsekom 63 sa následné výdavky na zna čky, tituly novín, vydava-
teľské tituly, zoznamy zákazníkov a polo žky, ktoré sú podobné svojou
podstatou ( čiužnadobudnuté externe alebo interne vytvorené), v ždy
vykazujú v hospodárskom výsledku za obdobie, v ktorom vznikli.
Dôvodom je skuto čnosť,že takýto výdavok sa nedá odlí šiťod
výdavkov na rozvoj podnikania ako celku.
21. Nehmotný majetok sa vykazuje vtedy a len vtedy, ke ď:
a) je pravdepodobné, žeočakávané budúce ekonomické ú žitky, ktoré
sa dajú priradi ťk danému majetku, budú plynú ťdo ú čtovnej
jednotky, a
b) sa dá spo ľahlivo vy čísliťobstarávacia cena majetku.
22. Ú čtovná jednotka zhodnotí pravdepodobnos ťočakávaných budúcich
ekonomických ú žitkov uplatnením primeraných predpokladov, ktoré
vie dolo žiťa ktoré predstavujú najlep ší odhad mana žmentu o súbore
ekonomických podmienok, ktoré budú existova ťpočas doby pou žiteľ-
nosti daného majetku.
23. Ú čtovná jednotka uplatní úsudok, aby posúdila mieru istoty toku
budúcich ekonomických ú žitkov, ktoré sa dajú priradi ťk pou žívaniu
daného majetku, a to na základe dôkazu, ktorý je k dispozícii v čase
prvotného vykázania, pri čom externý dôkaz má vä čšiu váhu.
24. Nehmotný majetok sa prvotne oce ňuje vo vý ške obstarávacích
nákladov.
Samostatné nadobudnutie
▼M12
25. Cena, ktorú ú čtovná jednotka zaplatí na ú čely samostatného nadobud-
nutia nehmotného majetku, zvy čajne odzrkad ľuje o čakávania týkajúce
sa pravdepodobnosti, žed oú čtovnej jednotky budú plynú ťočakávané
budúce ekonomické ú žitky, ktoré sú sú časťou majetku. Inými
slovami, ú čtovná jednotka o čakáva prítoky ekonomických ú žitkov,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —321
▼M12
aj ke ďexistuje neistota o na časovaní alebo sume prítokov. Preto sa
v prípade samostatne nadobudnutého nehmotného majetku pova žuje
kritérium pravdepodobnosti vykázania, uvedené v odseku 21 písm. a),vždy za splnené.
▼B
26. Navy še obstarávacia cena samostatne nadobudnutého nehmotného
majetku sa dá zvy čajne spo ľahlivo vy čísliť. Je to najmä vtedy, ke ď
má protihodnota za kúpu formu pe ňažných prostriedkov alebo iného
peňažného majetku.
27. Obstarávacia cena samostatne nadobudnutého nehmotného majetku
zahŕňa:
a) jeho nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a nenávratných nákup-
ných daní, po odpo čítaní obchodných zliav a rabatov, a
b) všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradi ťk príprave majetku
na plánované pou žitie.
28. Príkladmi nákladov, ktoré sa dajú priamo priradi ť, sú:
a) náklady na zamestnanecké po žitky (definované v IAS 19) priamo
vyplývajúce z uvedenia majetku do prevádzkyschopného stavu;
b) poplatky za odborné slu žby na uvedenie majetku do prevádzky-
schopného stavu a
c) náklady na testovanie správneho fungovania majetku.
29. Príkladmi výdavkov, ktoré nie sú sú časťou nákladov na nehmotný
majetok, sú:
a) náklady na zavedenie nového výrobku alebo slu žby (vrátane
nákladov na reklamu a podporu predaja);
b) náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou
zákazníkov (vrátane nákladov na za školenie personálu) a
c) administratívne a iné re žijné náklady v šeobecného charakteru.
30. Vykazovanie nákladov v ú čtovnej hodnote nehmotného majetku sa
ukon čí, ke ďje majetok v stave umo žňujúcom jeho prevádzku
spôsobom zodpovedajúcim zámerom mana žmentu. Preto sa náklady
vzniknuté s pou žívaním alebo presunom nehmotného majetku neza-
hŕňajú do ú čtovnej hodnoty takéhoto majetku. Napríklad ďalej
uvedené náklady sa nezah ŕňajú do ú čtovnej hodnoty nehmotného
majetku:
a) náklady, ktoré vznikli v čase, ke ďmajetok schopný činnosti
v súlade so zámermi mana žmentu e šte nebol uvedený do pou ží-
vania, a
b) prvotné prevádzkové straty, napríklad straty, ku ktorým do šlo
v priebehu narastania dopytu po produktoch predstavujúcich
výstupy z majetku.
31. Pri vývoji nehmotného majetku vznikajú ur čitéčinnosti, ktoré v šak
nie sú potrebné z h ľadiska uvedenia majetku do prevádzkyschopného
stavu v súlade so zámermi mana žmentu. Takéto ved ľajšiečinnosti
môžu vzniknú ťpred činnos ťami zameranými na vývoj alebo v ich
priebehu. Preto že ved ľajšiečinnosti nie sú potrebné na uvedenie
majetku do stavu, v ktorom bude schopný fungova ťv súlade so
zámermi mana žmentu, výnosy z takýchto ved ľajších činností
a náklady s nimi spojené sa vyká žu okam žite v hospodárskom
výsledku a zahrnú sa do príslu šne klasifikovaných výnosov
a nákladov.
▼M1
32. Ak sa realizácia platby za nehmotný majetok odlo ží na neskor šíčas
ako sú be žné úverové podmienky, náklady sú ekvivalentom ceny
platenej v hotovosti. Rozdiel medzi touto sumou a celkovou sumouplatieb sa vykazuje ako úrokový náklad za obdobie splatnosti, pokia ľ
sa nekapitalizuje v súlade s ustanoveniami uvedenými v IAS 23
Náklady na prijaté úvery a pô žičky.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —322
▼B
Nadobudnutie ako sú časťpodnikovej kombinácie
▼M12
33. V prípade nadobudnutia nehmotného majetku v rámci podnikovej
kombinácie v súlade s IFRS 3 Podnikové kombinácie je obstarávacou
cenou daného nehmotného majetku jeho reálna hodnota ku d ňu
nadobudnutia. Reálna hodnota nehmotného majetku bude odzrka-dľovaťočakávania týkajúce sa pravdepodobnosti, žed oú čtovnej
jednotky budú plynú ťočakávané budúce ekonomické ú žitky obsiah-
nuté v danom majetku. Inými slovami, ú čtovná jednotka o čakáva
prítoky ekonomických ú žitkov, aj ke ďexistuje neistota o na časovaní
alebo sume prítokov. Preto sa v prípade nehmotného majetku
nadobudnutého v podnikovej kombinácii pova žuje kritérium pravde-
podobnosti vykázania, uvedené v odseku 21 písm. a), v ždy za
splnené. Ak je majetok nadobudnutý v podnikovej kombinácii odde-liteľný alebo vzniká v dôsledku zmluvných alebo iných zákonných
práv, existujú dostato čné informácie na spo ľahlivé ur čenie reálnej
hodnoty majetku. Preto sa v prípade nehmotného majetku nadobud-nutého v podnikovej kombinácii pova žuje kritérium spo ľahlivého
ocenenia, uvedené v odseku 21 písm. b), v ždy za splnené.
34. V súlade s týmto štandardom a IFRS 3 (v znení revízie, ktorý urobila
Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008) nadobúdate ľ
ku d ňu nadobudnutia vyká že nehmotný majetok nadobúdaného
subjektu oddelene od goodwillu, bez oh ľadu na to, či nadobúdate ľ
vykazoval tento majetok pred dátumom podnikovej kombinácie.Znamená to, že nadobúdate ľvykáže prebiehajúci výskumno-vývojový
projekt nadobúdaného subjektu ako majetok oddelene od goodwillu,
ak takýto projekt zodpovedá definícii nehmotného majetku. Prebieha-
júci výskumno-vývojový projekt nadobúdaného subjektu zodpovedádefinícii nehmotného majetku, ak:
a) zodpovedá definícii majetku a
b) je identifikovate ľný, t. j. je oddelite ľný alebo vyplýva zo zmluv-
ných alebo iných zákonných práv.
▼B
Nehmotný majetok nadobudnutý v podnikovej kombinácii ocenenýreálnou hodnotou
▼M12
35. Ak je nehmotný majetok nadobudnutý v podnikovej kombinácii odde-
liteľný alebo vzniká v dôsledku zmluvných alebo iných zákonných
práv, existujú dostato čné informácie na spo ľahlivé ur čenie reálnej
hodnoty tohto majetku. Ak pri odhadoch pou žitých pri vy číslení
reálnej hodnoty nehmotného majetku existuje mnoho mo žných
výstupov, pri čom ka ždý má inú mieru pravdepodobnosti, táto neistota
vstupuje do ocenenia reálnej hodnoty majetku.
▼B
36. Nehmotný majetok nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie
môžeb y ťoddelite ľný, av šak len spolu so súvisiacim hmotným
alebo nehmotným majetkom. Nemusí by ťnapríklad mo žné, aby sa
názov vydávaného časopisu predal oddelene od príslu šnej databázy
predplatite ľov, alebo ochranná známka prírodnej pramenitej vody sa
môžev zťahova ťna konkrétny prame ňa nie je mo žné preda ťju
samostatne, teda bez prame ňa. V takýchto prípadoch nadobúdate ľ
skupinu majetku vykazuje ako jednu polo žku majetku oddelene od
goodwillu, ak sa jednotlivé reálne hodnoty majetku v skupine nedajú
spoľahlivo vy čísliť.
37. Podobne sa aj pojmy „značka“a„názov zna čky“často pou žívajú ako
synonymá ochranných známok a iných známok. Ide v šak o v šeobecné
marketingové pojmy be žne pou žívané na ozna čenie skupiny doplnko-
vého majetku, napríklad ochrannej známky (alebo servisnej známky)asňou súvisiaceho obchodného názvu, vzorcov, receptov, návodov
a technologickej expertízy. Nadobúdate ľvykazuje skupinu doplnko-
vého nehmotného majetku obsahujúcu zna čku ako jednu polo žku
majetku, ak sa jednotlivé reálne hodnoty doplnkového majetku nedajúspoľahlivo vy čísliť. Ak sa jednotlivé reálne hodnoty doplnkového
majetku dajú spo ľahlivo vy č
ísliť, nadobúdate ľich mô že vykáza ť
ako jednu polo žku majetku za predpokladu, že jednotlivé v ňom
obsiahnuté polo žky majú podobné doby pou žiteľnosti.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —323
▼M12
__________
▼B
39. Ceny kótované na aktívnom trhu poskytujú najspo ľahlivej ší odhad
reálnej hodnoty nehmotného majetku (pozri tie žodsek 78). Vhodnou
trhovou cenou je zvy čajne aktuálne ponúkaná cena. Ak aktuálne
ponúkané ceny nie sú k dispozícii, cena z najaktuálnej šej podobnej
transakcie mô že poskytova ťzáklad na odhadnutie reálnej hodnoty za
predpokladu, že odo d ňa transakcie po de ň, ku ktorému bola odhad-
nutá reálna hodnota majetku, nedo šlo k podstatnej zmene hospodár-
skych podmienok.
40. Ak pre ur čitý nehmotný majetok neexistuje aktívny trh, jeho reálnou
hodnotou je suma, ktorú by ú čtovná jednotka za majetok zaplatila ku
dňu nadobudnutia v nezávislej transakcii medzi informovanými
dobrovo ľne súhlasiacimi stranami na základe najlep ších dostupných
informácií. Pri stanovovaní tejto sumy ú čtovná jednotka berie do
úvahy výsledok nedávnych transakcií s podobným majetkom.
41. Ú čtovné jednotky, ktoré sa pravidelne zú častňujú na kúpno-predaj-
ných transakciách zameraných na špecifický nehmotný majetok,
môžum a ťvypracované techniky na odhadovanie reálnej hodnoty
takéhoto majetku nepriamym spôsobom. Uvedené techniky mo žno
použiťna prvotné ocenenie nehmotného majetku získaného
v podnikovej kombinácii, ak je ich cie ľom odhad reálnej hodnoty
a ak odzrkad ľujú sú časné transakcie a zvyklosti z priemyselného
odvetvia, do ktorého majetok patrí. Takéto techniky zah ŕňajú, pod ľa
konkrétnej situácie:
a) uplatnenie násobkov odrá žajúcich aktuálne trhové transakcie na
indikátory riadiace ziskovos ťmajetku (napríklad výnosy, trhové
podiely a prevádzkový zisk), alebo na súhrn tantiém, ktoré bymohli vzniknú ťv dôsledku licen čného poskytnutia nehmotného
majetku inej strane v rámci nezávislej transakcie (napríklad
v prípade prístupu zalo ženom na „
oslobodení od tantiém “), alebo
b) diskontovanie o čakávaných budúcich čistých pe ňažných tokov
z majetku.
Následné výdavky na nadobudnutý výskumno-vývojový projekt vo fáze
realizácie
42. Výdavky na výskum alebo vývoj, ktoré:
a) sa týkajú výskumného alebo vývojového projektu vo fáze reali-
zácie, k nadobudnutiu ktorého do šlo oddelene alebo v rámci podni-
kovej kombinácie, a vykazujú sa ako nehmotný majetok, a
b) vznikli po nadobudnutí takéhoto projektu
sa účtujú v súlade s odsekmi 54 a ž62.
43. Uplat ňovanie po žiadaviek uvedených v odsekoch 54 a ž62 znamená,
že následné výdavky na výskumný alebo vývojový projekt vo fáze
realizácie, k nadobudnutiu ktorého do šlo oddelene alebo v rámci
podnikovej kombinácie, a vykazuje sa ako nehmotný majetok, sa:
a) vykazujú ako náklad v období ich vzniku, ak ide o výdavky na
výskum;
b) vykazujú ako náklad v období ich vzniku, ak ide o náklady na
vývoj, ktoré nesp ĺňajú kritériá na vykazovanie ako nehmotný
majetok uvedené v odseku 57, a
c) pripo čítavajú k ú čtovnej hodnote nadobudnutého výskumného
alebo vývojového projektu vo fáze realizácie, ak ide o náklady
na vývoj, ktoré sp ĺňajú kritériá na vykazovanie uvedené
v odseku 57.
Nadobudnutie prostredníctvom štátnej dotácie
44. V niektorých prípadoch sa nehmotný majetok mô že nadobudnú ť
bezodplatne alebo za nominálnu protihodnotu prostredníctvom štátnej
dotácie. Mô že sa tak sta ťvtedy, ke ďvláda na ú čtovnú jednotku
prevedie alebo jej pri člení nehmotný majetok, napríklad letiskové
pristávacie práva, licencie na prevádzkovanie rozhlasových alebo tele-
víznych staníc, dovozné licencie alebo kvóty alebo práva na prístup2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —324
▼B
k iným obmedzeným zdrojom. V súlade s IAS 20 Účtovanie štátnych
dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci sa účtovná jednotka mô že
rozhodnú ťpre prvotné vykázanie nehmotného majetku aj dotácie
v reálnych hodnotách. Ak sa ú čtovná jednotka rozhodne, že majetok
prvotne nevyká že v reálnej hodnote, vyká že ho prvotne v nominálnej
hodnote (pod ľa iného spôsobu povoleného pod ľa IAS 20) zvý šenej
ovšetky výdavky, ktoré sa dajú priamo priradi ťk príprave majetku na
plánované pou žívanie.
Výmeny majetku
45. Ú čtovná jednotka mô že jednu alebo viacero polo žiek nehmotného
majetku získa ťvýmenou za nepe ňažné aktívum alebo aktíva alebo
za kombináciu pe ňažného a nepe ňažného majetku. Nasledujúca
analýza sa jednoducho týka výmeny jednej polo žky nepe ňažného
majetku za inú, platí v šak aj pre v šetky výmeny pod ľa predchádza-
júcej vety. Náklady na takýto nehmotný majetok sa oce ňujú reálnou
hodnotou s výnimkou situácie, ke ďa) výmenná transakcia nemá
komer čnú podstatu, alebo b) reálnu hodnotu získaného ani prijatého
majetku ani postúpeného majetku nemo žno spo ľahlivo vy čísliť.
Získaný majetok sa oce ňuje týmto spôsobom aj vtedy, ak ú čtovná
jednotka nemô že okam žite ukon čiťvykazovanie majetku, ktorého sa
vzdala. Ak sa získaný majetok neocení v reálnej hodnote, náklady na ň
sa ocenia v ú čtovnej hodnote postúpeného majetku.
46. Či má výmenná transakcia komer čnú podstatu ú čtovná jednotka
zisťuje posúdením toho, do akej miery sa v dôsledku transakcie
očakáva zmena budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má
komer čnú podstatu, ak:
a) sa konfigurácia (t. j. riziko, na časovanie a suma) pe ňažných tokov
zo získaného majetku odli šuje od konfigurácie pe ňažných tokov
prevedeného majetku, alebo
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene hodnoty tej častičinností
účtovnej jednotky, ktoré sú pre ú čtovnú jednotku špecifické, a
c) rozdiel pod ľa písmen a) alebo b) je vzh ľadom na reálnu hodnotu
vymeneného majetku významný.
Aby sa zistilo, či má výmenná transakcia komer čnú podstatu, hodnota
časti aktivít ú čtovnej jednotky ovplyvnených transakciou, ktorá je pre
účtovnú jednotku špecifická, musí odzrkad ľovaťpeňažné toky po
zdanení. Výsledok týchto analýz mô žeb yťnatoľko jednozna čný,že
účtovná jednotka nebude musie ťvykona ťpodrobné výpo čty.
47. V odseku 21 písm. b) sa ustanovuje, že podmienkou vykázania
nehmotného majetku je mo žnosťspoľahlivého vy číslenia nákladov
na daný majetok. Reálna hodnota nehmotného majetku, pre ktorý natrhu neexistujú porovnate ľné transakcie, sa dá spo ľahlivo vy čísliť,a k
a) variabilita rozsahu primeraných odhadov reálnej hodnoty daného
majetku nie je významná, alebo ak b) sa dá primerane posúdi ťprav-
depodobnos ťrôznych odhadov v rámci rozsahu a pou žiťpri odhade
reálnej hodnoty. Ak ú čtovná jednotka doká že spo ľahlivo stanovi ť
reálnu hodnotu prijatého alebo postúpeného majetku, na ocenenie
nákladov sa pou žije reálna hodnota postúpeného majetku, pokia ľ
reálna hodnota prijatého majetku nie je o čividnej šia.
Interne vytvorený goodwill
48. Interne vytvorený goodwill sa nevykazuje ako majetok.
49. Ú čtovnej jednotke v niektorých prípadoch pri tvorbe budúcich ekono-
mických ú žitkov vznikne výdavok, ktorého výsledkom v šak nie je
vytvorenie nehmotného majetku, ktorý by sp ĺňal kritériá na vykazo-
vanie pod ľa tohto štandardu. Takýto výdavok sa často charakterizuje
ako výdavok, ktorý prispieva k interne vytvorenému goodwillu.Interne vytvorený goodwill sa nevykazuje ako majetok, preto že
nepredstavuje identifikovate ľný zdroj (t. j. nedá sa oddeli ťa ani nevy-
plýva zo zmluvných alebo iných zákonných práv), nad ktorým máúčtovná jednotka kontrolu a ktorý by sa dal spo ľahlivo oceni ť
nákladmi.
50. Rozdiely medzi trhovou hodnotou ú čtovnej jednotky a ú č
tovnou
hodnotou jej identifikovate ľného čistého majetku v akomko ľvek
časovom okamihu mô žub yťvýsledkom celej škály faktorov vplýva-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —325
▼B
júcich na hodnotu ú čtovnej jednotky. Takéto rozdiely v šak nepredsta-
vujú náklady na nehmotný majetok, nad ktorým má ú čtovná jednotka
kontrolu.
Interne vytvorený nehmotný majetok
51. Niekedy sa ťažko posudzuje, či interne vytvorený nehmotný majetok
spĺňa podmienky na vykazovanie, a to v dôsledku problémov:
a) s identifikáciou, či a kedy existuje identifikovate ľný majetok,
ktorým sa budú vytvára ťočakávané budúce ekonomické ú žitky, a
b) so spo ľahlivým zis ťovaním nákladov na daný majetok. Niekedy sa
náklady na interné vytváranie nehmotného majetku nedajú odlí šiť
od nákladov na údr žbu alebo zvý šenie interne vytvoreného good-
willu, prípadne od nákladov na plynulú ka ždodennú prevádzku.
Preto ú čtovná jednotka okrem splnenia v šeobecných po žiadaviek na
vykazovanie a prvotné ocenenie nehmotného majetku uplat ňuje na
všetok interne vytvorený nehmotný majetok aj po žiadavky a návod
podľa odsekov 52 a ž67.
52. Aby ú čtovná jednotka posúdila, či interne vytvorený nehmotný
majetok sp ĺňa kritériá na vykazovanie, roz člení vytváranie majetku na:
a) fázu výskumu a
b) fázu vývoja.
Pojmy „výskum “a„vývoj“sú síce definované, ale pojmy „fáza
výskumu “a„fáza vývoja “majú na ú čely tohto štandardu širší
význam.
53. Ak ú čtovná jednotka v rámci interného projektu zameraného na
vytvorenie nehmotného majetku nedoká že odlí šiťfázu výskumu od
fázy vývoja, výdavky na daný projekt zaú čtuje tak, ako keby ich
vynalo žila iba vo fáze výskumu.
Fáza výskumu
54. Nehmotný majetok, ktorý je výsledkom výskumu (alebo výskumnej
fázy interného projektu), sa nevykazuje. Výdavky na výskum (alebona výskumnú fázu interného projektu) sa vyká žu ako náklady
v období, v ktorom boli vynalo žené.
55. V rámci výskumnej fázy interného projektu ú čtovná jednotka nemô že
preukáza ť,že existuje nehmotný majetok, ktorým sa budú pravdepo-
dobne vytvára ťbudúce ekonomické ú žitky. Takýto výdavok sa preto
vykazuje ako náklad v období, ke ďsa vynalo žil.
56. Príkladmi výskumných činností sú:
a)činnosti zamerané na získanie nových poznatkov;
b) skúmanie, zhodnocovanie a kone čný výber uplatnenia záverov
výskumu alebo iných poznatkov;
c) hľadanie alternatívnych materiálov, zariadení, výrobkov, procesov,
systémov alebo slu žieb a
d) vypracúvanie, navrhovanie, posudzovanie a kone čný výber
možných alternatív nových alebo zdokonalených materiálov, zaria-
dení, výrobkov, procesov, systémov alebo slu žieb.
Fáza vývoja
57. Nehmotný majetok, ktorý je výsledkom vývoja (alebo vývojovej fázy
interného projektu), sa vykazuje vtedy a len vtedy, ke ďúčtovná
jednotka mô že preukáza ťvšetky tieto okolnosti:
a) technickú realizovate ľnosťdokon čenia nehmotného majetku tak,
že bude k dispozícii na pou žívanie alebo predaj;
b) svoj zámer dokon čiťnehmotný majetok a vyu žívaťho alebo ho
preda ť;
c) svoju schopnos ťnehmotný majetok vyu žívaťalebo preda ť;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —326
▼B
d) spôsob, akým bude nehmotný majetok vytvára ťpravdepodobné
budúce ekonomické ú žitky. Okrem iného ú čtovná jednotka mô že
preukáza ť,že existuje trh pre výstupy z nehmotného majetku alebo
pre samotný nehmotný majetok, prípadne jeho u žitočnosť,a ks a
nehmotný majetok má pou žívaťinterne;
e) dostupnos ťprimeraných technických, finan čných a ostatných
zdrojov na dokon čenie vývoja a na vyu žívanie alebo predaj
nehmotného majetku;
f) svoju schopnos ťspoľahlivo vy čísliťvýdavky, ktoré sa dajú
priradi ťk nehmotnému majetku po čas jeho vývoja.
58. Vo vývojovej fáze interného projektu mô žeúčtovná jednotka v niektorých
prípadoch identifikova ťnehmotný majetok a preukáza ť,žem a j e t k o ms a
budú vytvára ťpravdepodobné budúce ekonomické ú žitky. Je to preto, že
vývojová fáza projektu je pokro čilejšia ako fáza výskumu.
59. Príkladmi vývojových činností sú:
a) návrh, zhotovenie a testovanie prototypov a modelov v etape pred
výrobou alebo pou žívaním;
b) návrh nástrojov, šablón, foriem a razidiel vyu žívajúcich novú tech-
nológiu;
c) návrh, zhotovenie a činnos ťskúšobnej prevádzky, ktorá rozsahom
nezodpovedá hospodársky realizovate ľnej komer čnej výrobe, a
d) návrh, zhotovenie a testovanie zvolenej alternatívy pre nové alebo
zdokonalené materiály, zariadenia, výrobky, procesy, systémyalebo slu žby.
60. Aby ú čtovná jednotka preukázala spôsob, akým sa budú nehmotným
majetkom vytvára ťpravdepodobné budúce ekonomické ú žitky, posúdi
budúce ekonomické ú žitky, ktoré z majetku získa, a síce uplatnením
zásad uvedených v IAS 36 Zníženie hodnoty majetku . Ak sa budú
majetkom vytvára ťbudúce ekonomické ú žitky jedine v kombinácii
s iným majetkom, ú čtovná jednotka uplatní koncepciu pe ňazotvorných
jednotiek pod ľa IAS 36.
61. Dostupnos ťzdrojov na dokon čenie, pou žívanie a získavanie ú žitkov
z nehmotného majetku sa dá preukáza ťnapríklad obchodným plánom,
v ktorom sú uvedené potrebné technické, finan čné a ostatné zdroje,
a schopnos ťou ú čtovnej jednotky zabezpe čiťtieto zdroje.
V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka preukazuje dostupnos ť
externých finan čných zdrojov získaním potvrdenia od verite ľov
o tom, že sú ochotní plán financova ť.
62. Nákladový systém ú čtovnej jednotky často umo žňuje spo ľahlivo vy čí-
sľovaťnáklady na internú tvorbu nehmotného majetku, napríklad
mzdové a ostatné výdavky, ktoré vznikli pri zabezpe čovaní autor-
ských práv alebo licencií alebo vývoji po čítačového softvéru.
63. Interne vytvorené zna čky, tituly novín, vydavate ľské tituly, zoznamy
zákazníkov a polo
žky s podobnou podstatou sa nevykazujú ako
nehmotný majetok.
64. Výdavky na interne vytvorené zna čky, tituly novín, vydavate ľské
tituly, zoznamy zákazníkov a polo žky s podobnou podstatou sa nedajú
odlíšiťod nákladov na rozvoj podnikania ako celku. Dané polo žky sa
preto nevykazujú ako nehmotný majetok.
Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok
65. Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok na ú čely odseku 24
tvorí suma výdavkov vynalo žených odo d ňa, ke ďnehmotný majetok
po prvý raz splnil kritériá na vykazovanie pod ľa odsekov 21, 22 a 57.
V odseku 71 sa zakazuje opätovne pou žívaťvýdavky, ktoré u žboli
v minulosti vykázané ako náklady.
66. Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok zah ŕňajú v šetky
náklady, ktoré sa dajú priamo priradi ťa sú nevyhnutné na vytvorenie,
výrobu a prípravu majetku na prevádzkyschopnos ťv súlade so zámermi
mana žmentu. Príkladmi nákladov, ktoré sa dajú priamo priradi ť, sú:
a) náklady na materiály a slu žby pou žívané alebo spotrebúvané pri
vytváraní nehmotného majetku;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —327
▼B
b) náklady na zamestnanecké po žitky (v zmysle IAS 19) vyplývajúce
z tvorby nehmotného majetku;
c) poplatky za registráciu zákonného práva a
d) amortizácia patentov a licencií pou žívaných pri tvorbe nehmotného
majetku.
V IAS 23 sa stanovujú kritériá na vykazovanie úrokov ako sú časti
nákladov na interne vytvorený nehmotný majetok.
67. Ďalej uvedené polo žky nie sú zlo žkami nákladov na interne vytvorený
nehmotný majetok:
a) re žijné výdavky na predaj, administratívu a ostatné re žijné
výdavky v šeobecného charakteru, ak sa nedajú priamo priradi ť
k príprave majetku na pou žívanie;
b) zistené neefektívne výdavky a po čiatočné prevádzkové straty, ktoré
vzniknú pred tým, ako majetok dosiahne plánovanú výnosnos ť,a
c) výdavky na odbornú prípravu pracovníkov na prevádzkovanie
majetku.
Príklad ilustrujúci odsek 65
Účtovná jednotka vyvíja nový výrobný postup. Po čas roka 20X5
jej vznikli výdavky vo vý ške 1 000 CU (a), z čoho 900 CU
vzniklo pred 1. decembrom 20X5 a 100 CU vzniklo v obdobíod 1. decembra 20X5 do 31. decembra 20X5. Ú čtovná jednotka
je schopná preukáza ť,že k 1. decembru 20X5 výrobný proces
spĺňal kritériá na vykazovanie ako nehmotný majetok. Spätne
získate ľná suma za know-how obsiahnuté v procese (vrátane
budúceho odlivu pe ňažných tokov na dokon čenie procesu pred
tým, ako bude k dispozícii na pou žívanie) sa odhaduje na 500
CU.
Na konci roka 20X5 sa výrobný proces vyká že ako nehmotný
majetok v nákladoch vo vý ške 100 CU (výdavky vynalo žené od
dátumu splnenia kritérií na vykazovanie, t. j. 1. decembra 20X5).Výdavky vo vý ške 900 CU, ktoré vznikli pred 1. decembrom
20X5, sa vykazujú ako náklady, preto že kritériá na vykázanie
neboli splnené a ždo 1. decembra 20X5. Tieto výdavky nie sú
súčasťou nákladov na výrobný proces vykázaných v súvahe.
Počas roka 20X6 vznikli výdavky 2 000 CU. Na konci roka
20X6 sa spätne získate ľná suma za know-how, ktoré je sú časťou
procesu (vrátane budúceho odlivu pe ňažných prostriedkov na
dokon čenie procesu pred tým, ako bude k dispozícii na pou ží-
vanie), odhaduje na 1 900 CU.
Na konci roka 20X6 náklady na výrobný proces predstavujú
2 100 CU (výdavky 100 CU vykázané na konci roka 20X5
plus výdavky 2 000 CU vykázané v roku 20X6). Ú čtovná
jednotka vyká že stratu zo zní ženia hodnoty vo vý ške 200 CU,
aby upravila ú čtovnú hodnou procesu pred stratou zo zní ženia
hodnoty (2 100 CU) na jeho spätne získate ľnú sumu (1 900 CU).
Táto strata zo zní ženia hodnoty sa v nasledujúcom období zru ší,
ak dôjde k splneniu po žiadaviek na zru šenie straty zo zní
ženia
hodnoty pod ľa IAS 36.
___________
(a) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy uvedené v „menových
jednotkách “(CU).
VYKAZOVANIE NÁKLADOV
▼M12
68. Výdavok na polo žku nehmotného majetku sa vykazuje ako náklad
včase jeho vzniku, s výnimkou prípadov, ke ď:
a) je sú časťou obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktorý
spĺňa kritériá na vykazovanie (pozri odseky 18 a ž67), alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —328
▼M12
b) je polo žka nadobudnutá v rámci podnikovej kombinácie
a nemo žno ju vykáza ťako nehmotný majetok. V takom
prípade tvorí sú časťsumy vykázanej ako goodwill k dátumu
nadobudnutia (pozri IFRS 3).
▼M8
69. Niekedy sa výdavok vynalo ží na zabezpe čenie budúcich ekonomic-
kých ú žitkov v prospech ú čtovnej jednotky, ú čtovná jednotka v šak
nenadobudne ani nevytvorí nijaký nehmotný alebo iný majetok, ktorý
by sa dal vykáza ť. V prípade dodania tovaru ú čtovná jednotka vyká že
takýto výdavok, ke ďmá právo prístupu k tomuto tovaru. V prípade
poskytnutia slu žieb ú čtovná jednotka vyká že výdavok ako náklad,
keďdostáva slu žbu. Napríklad výdavky na výskum sa vyká žu
v období, ke ďvznikli (pozri odsek 54), okrem prípadov, ke ďsú
nadobudnuté ako sú časťpodnikovej kombinácie. Medzi ďalšie
príklady výdavkov, ktoré sa vykazujú ako náklad v období, ke ď
boli vynalo žené, patria:
▼B
a) výdavky na zriadenie (t. j. zria ďovacie náklady), ak nie sú
zahrnuté do nákladov niektorej z polo žiek patriacej do skupiny
nehnute ľností, strojov a zariadení v súlade s IAS 16. Zria ďovacie
náklady mô žu obsahova ťnáklady na zalo ženie, napríklad náklady
na právne a administratívne slu žby spojené so zalo žením práv-
nickej osoby, výdavky súvisiace s otvorením nových priestorovalebo za čatím novej obchodnej činnosti (t. j. náklady pred otvo-
rením) alebo výdavky na za čatie nových činností alebo uvedenie
nových výrobkov alebo slu žieb na trh (t. j. náklady pred za čatím
prevádzky);
b) výdavky na odbornú prípravu;
▼M8
c) výdavky na reklamné a propaga čnéčinnosti (vrátane katalógov
zásielkového predaja);
▼B
d) výdavky na premiestnenie alebo reorganizáciu ú čtovnej jednotky
alebo jej časti.
▼M8
69A. Ú čtovná jednotka má právo na prístup k tovaru, ke ďho vlastní.
Podobne má právo na prístup k tovaru, ak bol zhotovený dodáva-
teľom v súlade s podmienkami zmluvy o dodávke a ú čtovná jednotka
by mohla žiadaťjeho dodávku ako náhradu za platbu. Slu žby sú
prijaté, ke ďsú vykonané dodávate ľom v súlade so zmluvou o ich
dodávke ú čtovnej jednotke, a nie vtedy, ke ďich ú čtovná jednotka
používa na dodanie inej slu žby, napríklad na dodanie reklamy zákaz-
níkom.
70. Odsek 68 nevylu čuje, aby ú čtovná jednotka vykázala preddavok ako
majetok, ak sa platba za dodávku tovaru zrealizovala predtým ako
účtovná jednotka získala prístup k tomuto tovaru. Podobne odsek
68 nevylu čuje, aby ú čtovná jednotka vykázala preddavok ako
majetok, ak sa platba za slu žby zrealizovala predtým, ako ú čtovná
jednotka prijala tieto slu žby.
▼B
Minulé náklady, ktoré sa nevykazujú ako majetok
71. Výdavky na polo žku nehmotného majetku, prvotne vykázané ako
náklady, sa nesmú k neskor šiemu dátumu vykáza ťako sú časť
nákladov na nehmotný majetok.
OCENENIE PO VYKÁZANÍ
72. Ú čtovná jednotka si ako ú čtovnú politiku zvolí bu ďnákladový model
podľa odseku 74 alebo model precenenia pod ľa odseku 75. Ke ď
nehmotný majetok ú čtuje pomocou modelu precenenia, bude aj v šetok
ostatný majetok v jeho triede ú čtovaťpomocou rovnakého modelu, ak
pre takýto majetok neexistuje aktívny trh.
73. Trieda nehmotného majetku je zoskupenie majetku podobného
charakteru a podobného vyu žitia v činnostiach ú čtovnej jednotky.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —329
▼B
Položky z triedy nehmotného majetku sa prece ňujú sú časne, aby sa
predi šlo selektívnemu preceneniu majetku a vykázaniu súm v ú čtovnej
závierke, predstavujúcich zmes nákladov a hodnôt k rozli čným
dátumom.
Model ocenenia obstarávacou cenou
74. Po prvotnom vykázaní sa nehmotný majetok ú čtuje v obstarávacej
cene zní ženej o oprávky a akumulované straty zo zní ženia hodnoty.
Model precenenia
75. Po prvotnom vykázaní sa nehmotný majetok ú čtuje v precenenej
sume, ktorou je jeho reálna hodnota ku d ňu precenenia zní žená
ovšetky následné oprávky a v šetky následné akumulované straty zo
zníženia hodnoty. Na ú čely precenenia pod ľa tohto štandardu sa
reálna hodnota stanovuje vzh ľadom na aktívny trh. Precenenia sa
vykonávajú pravidelne tak, aby sa ú čtovná hodnota majetku
►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄podstatne nelí šila od jeho
reálnej hodnoty.
76. Model precenenia neumo žňuje:
a) precenenie nehmotných aktív, ktoré neboli predtým vykázané ako
aktíva, alebo
b) prvotné vykazovanie nehmotných aktív v sumách iných, ako sú ich
obstarávacie ceny.
77. Model precenenia sa uplat ňuje po prvotnom vykázaní majetku vo
výške obstarávacích nákladov. Ak sa v šak ako majetok vykazuje
ibačasťnákladov na nehmotný majetok, lebo kritériá na vykazovanie
splnil a žpo dosiahnutí ur čitej fázy v rámci daného procesu (pozri
odsek 65), model precenenia sa mô že uplatni ťna celý takýto majetok.
Model precenenia sa dá uplatni ťaj na nehmotný majetok prijatý
prostredníctvom štátnej dotácie a vykázaný v nominálnej hodnote
(pozri odsek 44).
78. Nie je be žné, aby pre nehmotný majetok existoval aktívny trh
s vlastnos ťami opísanými v odseku 8, mô žes at ov šak sta ť. Napríklad
vu r čitých jurisdikciách mô že existova ťaktívny trh pre vo ľne
prenosné licencie na taxi slu žby, rybárske licencie alebo výrobné
kvóty. Aktívny trh v šak nemô že existova ťpre obchodné zna čky,
názvy novín, vydavate ľské práva k hudobným a filmovým dielam,
patenty alebo ochranné známky, preto žek aždý takýto majetok je
jedine čný. Rovnako, nehmotný majetok sa síce kupuje a predáva,
o zmluvách sa v šak rokuje medzi jednotlivými kupujúcimi
a predávajúcimi a transakcie sú relatívne zriedkavé. Práve pretocena zaplatená za jedno nehmotné aktívum nemô žeb yťdostato čným
dôkazom o reálnej hodnote iného. Navy še ceny
často nie sú verejne
dostupné.
79. Frekvencia prece ňovania závisí od nestálosti reálnych hodnôt prece-
ňovaného nehmotného majetku. Ak sa reálna hodnota prece ňovaného
majetku podstatne lí ši od jeho ú čtovnej hodnoty, je nevyhnutné ďalšie
precenenie. Niektorý nehmotný majetok mô že podlieha ťvýznamným
nestálym výkyvom reálnej hodnoty, a preto ho treba ka ždoročne
prece ňovať. Takéto časté prece ňovanie nie je nevyhnutné pre
nehmotný majetok, ktorého zmeny reálnej hodnoty sú nevýznamné.
80. Ak sa nehmotný majetok prece ňuje, k dátumu precenenia sa v šetky
oprávky bu ď:
a) precenia, a to úmerne zmene hrubej ú čtovnej hodnoty majetku tak,
aby sa ú čtovná hodnota majetku po precenení rovnala precenenej
hodnote, alebo
b) vylú čia, a to vo vz ťahu k hrubej ú čtovnej hodnote majetku, pri čom
čistá suma sa prehodnotí na hodnotu majetku po precenení.
81. Ak sa nehmotný majetok v triede preceneného nehmotného majetku
nedá preceni ť, preto že pre ňneexistuje aktívny trh, majetok sa ú čtuje
vo vý ške obstarávacích nákladov zní ženej o oprávky a straty zo
zníženia hodnoty.
82. Ak sa reálna hodnota preceneného nehmotného majetku nedá ďalej
zisťovaťporovnávaním s aktívnym trhom, ú čtovnou hodnotou daného2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —330
▼B
majetku je suma predstavujúca jeho precenenie k dátumu posledného
prece ňovania prostredníctvom porovnania s aktívnym trhom po odrá-
taní v šetkých nasledujúcich oprávok a v šetkých následných akumulo-
vaných strát zo zní ženia hodnoty.
83. Skuto čnosť,že pre precenený nehmotný majetok prestal existova ť
aktívny trh, mô že nazna čovaťmožné zní ženie hodnoty daného
majetku a potrebu otestova ťju pod ľa IAS 36.
84. Ak sa reálna hodnota majetku dá zisti ťporovnaním s aktívnym trhom
k dátumu nasledujúceho ocenenia, model precenenia sa uplatní oddaného dátumu.
►
M585. Ak sa ú čtovná hodnota nehmotného majetku zvý ši v dôsledku
precenenia, toto zvý šenie sa vyká že v ostatných sú častiach komplex-
ného výsledku a kumuluje sa vo vlastnom imaní pod záhlavímprebytok z precenenia. Zvý šenie sa v šak◄ vykazuje
v hospodárskom výsledku do tej miery, do akej sa ním ru ší zníženie
hodnoty z precenenia toho istého majetku, ktoré bolo predtým vyká-zané v hospodárskom výsledku.
86. Ak sa ú čtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia
zníži, zní ženie sa vyká že v hospodárskom výsledku. ►
M5Zníženie
sa však vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku do
výšky prípadného pasívneho zostatku, v prebytku z precenenia tohto
majetku. Zní ženie vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku zni žuje sumu kumulovanú vo vlastnom imaní pod nadpisom
prebytok z precenenia. ◄
87. Kumulatívny prebytok z precenenia zahrnutý do vlastného imania sa
môže previes ťpriamo do nerozdeleného zisku v období, v ktorom sa
prebytok realizuje. Celý prebytok sa mô že realizova ťpri vyradení
alebo likvidácii majetku. Niektoré prebytky sa v šak mô žu realizova ť
počas toho, ako ú čtovná jednotka majetok pou žíva; v takom prípade
je sumou realizovaného prebytku rozdiel medzi amortizáciou nazáklade precenenej ú čtovnej hodnoty majetku a amortizáciou, ktorú
by účtovná jednotka vykázala na základe historickej obstarávacej ceny
daného majetku. Prebytok z precenenia sa do nerozdelených ziskovneprevádza cez zisk ►
M5komplexného výsledku ◄.
DOBA POU ŽITEĽNOSTI
88. Ú čtovná jednotka zhodnocuje, či je doba pou žiteľnosti nehmotného
majetku ur čitá alebo neur čitá, a ak ide o ur čitú dobu pou žiteľnosti,
stanoví d ĺžku výroby alebo po čet výrobných alebo podobných
jednotiek predstavujúcich danú dobu pou žiteľnosti. Ú čtovná jednotka
považuje nehmotný majetok za majetok s neur čitou dobou pou žiteľ-
nosti, ke ďsa na základe analýzy v šetkých relevantných faktorov nedá
predvída ťohrani čenie obdobia, po čas ktorého sa o čakáva, že
z majetku budú pre ú čtovnú jednotku plynú ťpríjmy čistých pe ňaž-
ných prostriedkov.
89. Ú čtovanie nehmotného majetku vychádza z doby jeho pou žiteľnosti.
Nehmotný majetok s ur čitou dobou pou žiteľnosti sa odpisuje (pozri
odseky 97 a ž106) a nehmotný majetok s neur čitou dobou pou žiteľ-
nosti sa neodpisuje (pozri odseky 107 a ž110). Ilustratívne príklady
k tomuto štandardu vysvet ľujú stanovovanie doby pou žiteľnosti pre
rôzne polo žky nehmotného majetku a následné ú čtovanie daného
majetku na základe stanovenej doby jeho pou žiteľnosti.
90. Pri ur čovaní doby pou žiteľnosti nehmotného majetku sa zoh ľadňujú
mnohé faktory vrátane:
a) očakávaného pou žívania majetku ú čtovnou jednotkou
a skuto čnosti, či by majetok mohol efektívne riadi ťiný riadiaci
tím;
b) charakteristického životného cyklu produktu pre daný majetok
a verejne dostupných informácií o odhadoch doby pou žiteľnosti
podobného majetku vyu žívaného podobným spôsobom;
c) technického, technologického a komer čného zastarávania alebo
iných typov zastarávania;
d) stability odvetvia, v ktorom majetok pôsobí, a zmien v dopyte trhu
po výrobkoch alebo slu žbách predstavujúcich výstup z daného
majetku;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —331
▼B
e) očakávaných opatrení, ktoré prijmú konkurenti alebo potenciálni
konkurenti;
f) úrovne výdavkov na údr žbu nevyhnutných na dosiahnutie o čaká-
vaných budúcich ekonomických ú žitkov z majetku a schopnosti
a zámeru ú čtovnej jednotky dosiahnu ťtúto úrove ň;
g) obdobia kontroly nad majetkom a zákonných alebo podobných
obmedzení týkajúcich sa pou žívania majetku, napríklad dátumov,
ku ktorým uplynie doba súvisiacich lízingov, a
h) skuto čnosti, či doba pou žiteľnosti majetku závisí od doby pou ži-
teľnosti ďalších polo žiek majetku ú čtovnej jednotky.
91. Pojem „neurčitý“neznamená „nekone čný“. Doba pou žiteľnosti
nehmotného majetku odzrkad ľuje budúce náklady na údr žbu iba do
výšky potrebnej na zachovanie štandardnej výnosnosti majetku, stano-
venej posúdením v čase odhadu doby pou žiteľnosti majetku,
a schopnos ťa zámer ú čtovnej jednotky dosiahnu ťtakúto úrove ň.
Záver, pod ľa ktorého je doba pou žiteľnosti nehmotného majetku neur-
čitá, by nemal závisie ťod plánovaných budúcich výdavkov nad rámec
výdavkov potrebných na zachovanie štandardnej výnosnosti majetku.
92. Vzh ľadom na rýchlos ťtechnologických zmien v minulosti sú po číta-
čový softvér a ve ľa iných polo žiek nehmotného majetku náchylné na
technologické zastaranie. Je teda pravdepodobné, že doba ich pou ži-
teľnosti bude krátka.
93. Doba pou žiteľnosti nehmotného majetku mô žeb yťveľmi dlhá, alebo
dokonca neur čitá. Neistota opráv ňuje k tomu, aby sa doba pou žiteľ-
nosti nehmotného aktíva odhadovala na základe opatrnosti, neopráv-
ňuje v šak zvoli ťsi nereálne krátku dobu pou žiteľnosti.
▼M12
94. Doba pou žiteľnosti nehmotného majetku vyplývajúca zo zmluvných
alebo iných zákonných práv nesmie presiahnu ťdobu zmluvných alebo
iných zákonných práv, mô ževšak by ťkratšia, a to v závislosti od
obdobia, po čas ktorého ú čtovná jednotka o čakáva pou žívanie majetku.
V prípade poskytnutia zmluvných alebo iných zákonných práv iba naobmedzené obdobie, ktoré je mo žné pred ĺžiť, doba pou žiteľnosti
nehmotného majetku zah ŕňa dobu pred ĺženia (pred ĺžení) len vtedy,
ak existuje dôkaz dokladujúci, žeúčtovná jednotka pred ĺženie zabez-
pečila bez toho, aby jej vznikli významné náklady. Doba pou žiteľnosti
znovunadobudnutého práva vykázaného ako nehmotný majetokv podnikovej kombinácii predstavuje zostatkové zmluvné obdobie
zmluvy, ktorou bolo právo poskytnuté a nezah ŕňa dobu pred ĺžení.
▼B
95. Dobu pou žiteľnosti nehmotného majetku mô žu ovplyv ňovaťtak
ekonomické, ako aj právne faktory. Ekonomickými faktormi sa stano-vuje obdobie, po čas ktorého bude ú čtovná jednotka prijíma ťbudúce
ekonomické ú žitky. Právnymi faktormi sa mô že obmedzi ťobdobie,
počas ktorého ú čtovná jednotka ovláda prístup k takýmto ú žitkom.
Dobou pou žiteľnosti je krat šie z období stanovených týmito faktormi.
96. Existenciou ďalej uvedených faktorov (alebo aj iných) sa nazna čuje,
žeúčtovná jednotka by mohla platnos ťzmluvných alebo iných zákon-
ných práv pred ĺžiťbez významných nákladov:
a) existujú dôkazy, zrejme na základe skúseností, že sa pred ĺži plat-
nosťzmluvných alebo iných zákonných práv. Ak pred ĺženie plat-
nosti práv závisí od súhlasu tretej osoby, uvedené zah ŕňa dôkaz
o tom, že tretia osoba súhlas udelí;
b) existujú dôkazy, že sa splnia v šetky podmienky potrebné na pred-
ĺženie, a
c) náklady ú čtovnej jednotky na pred ĺženie nie sú významné
v porovnaní s budúcimi o čakávanými ekonomickými ú žitkami,
ktorých prílev ú čtovná jednotka o čakáva od pred ĺženia.
Ak sú náklady na pred ĺženie významné v porovnaní s budúcimi
očakávanými ekonomickými ú
žitkami, ktorých prílev ú čtovná
jednotka o čakáva od pred ĺženia, náklady na „predĺženie“v podstate
predstavujú náklady na nadobudnutie nového nehmotného majetku
k dátumu pred ĺženia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —332
▼B
NEHMOTNÝ MAJETOK S UR ČITOU DOBOU POU ŽITEĽNOSTI
Doba amortizácie a metóda amortizácie
97. Odpisovate ľná suma nehmotného majetku s ur čitou dobou pou žiteľ-
nosti sa systematicky alokuje po čas celej doby pou žiteľnosti majetku.
Amortizácia sa za čína, ke ďje majetok k dispozícii na pou žívanie, t. j.
keďsa nachádza na mieste a je v stave nevyhnutnom na to, aby sa dal
používaťv súlade so zámermi mana žmentu. Amortizácia sa skon čík u
dňu klasifikácie majetku ako majetku dr žaného na predaj (alebo zara-
denia do skupiny na vyradenie, ktorá sa klasifikuje ako majetok
držaný na predaj) v súlade s IFRS 5, alebo, ak nastane skôr, ku
dňu, ku ktorému sa majetok prestane vykazova ť. Pou žívaná metóda
amortizácie odzrkad ľuje o čakávaný spôsob spotreby budúcich ekono-
mických ú žitkov z majetku ú čtovnou jednotkou. Ak sa tento spôsob
nedá spo ľahlivo ur čiť, pou žije sa lineárna metóda. Náklady na amor-
tizáciu za ka ždé obdobie sa vyká žu v hospodárskom výsledku, ak sa
v tomto alebo inom štandarde nepovo ľuje alebo nevy žaduje jeho
zahrnutie do ú čtovnej hodnoty iného majetku.
▼M8
98. Na alokáciu systematicky odpisovate ľnej sumy majetku po čas doby
jeho pou žiteľnosti sa dajú pou žiťrozličné metódy amortizácie. Tieto
metódy zah ŕňajú metódu lineárneho odpisovania, metódu zrýchleného
odpisovania a metódu odpisovania na základe po čtu vyrobených
jednotiek. Pou žitá metóda sa zvolí na základe o čakávaného spôsobu
spotreby o čakávaných budúcich ekonomických ú žitkov obsiahnutých
v majetku a po čas jednotlivých období sa uplat ňuje konzistentne
s výnimkou prípadu, ke ďdôjde k zmene o čakávaného spôsobu
spotreby uvedených o čakávaných budúcich ekonomických ú žitkov.
▼B
99. Amortizácia sa zvy čajne vykazuje v hospodárskom výsledku. Budúce
ekonomické po žitky obsiahnuté v majetku v šak niekedy pohltí výroba
iného majetku. V takomto prípade je amortizácia sú časťou nákladu na
takýto iný majetok a zah ŕňa sa do jeho ú čtovnej hodnoty. Napríklad
amortizácia nehmotného majetku pou žívaného vo výrobnom procese
sa zah ŕňad oú čtovnej hodnoty zásob (pozri IAS 2 Zásoby ).
Reziduálna hodnota
100. Reziduálna hodnota nehmotného majetku s ur čitou dobou pou žiteľ-
nosti sa pova žuje za nulovú okrem prípadov, ke ď:
a) existuje záväzok tretej strany odkúpi ťdaný majetok na konci jeho
doby pou žiteľnosti alebo
b) pre daný majetok existuje aktívny trh a:
i) reziduálna hodnota sa dá stanovi ťporovnaním s týmto trhom a
ii) je pravdepodobné, že takýto trh bude existova ťna konci doby
použiteľnosti daného majetku.
101. Odpisovate ľná suma majetku s ur čitou dobou pou žiteľnosti sa stano-
vuje po odpo čítaní jeho reziduálnej hodnoty. Nenulová reziduálna
hodnota znamená, žeúčtovná jednotka o čakáva vyradenie nehmot-
ného majetku pred uplynutím jeho ekonomickej životnosti.
102. Odhad reziduálnej hodnoty majetku vychádza zo sumy spätne získa-
teľnej z vyradenia pri pou žití cien prevládajúcich k dátumu odhadu
pre predaj podobného majetku, ktorý dosiahol koniec svojej doby
použiteľnosti a pou žíval sa v podobných podmienkach, za akých sa
majetok bude pou žívať. Reziduálna hodnota sa preveruje najmenej
vždy ku koncu ka ždého finan čného roka. Zmena reziduálnej hodnoty
majetku sa ú čtuje ako zmena ú čtovného odhadu v súlade s IAS 8
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
103. Reziduálna hodnota nehmotného majetku sa mô že zvý šiťažna
hodnotu, ktorá sa rovná alebo je vy ššia ako ú čtovná hodnota majetku.
V takomto prípade je amortiza čný náklad majetku nulový, kým a ak
sa zostatková hodnota majetku následne nezní ži na hodnotu ni žšiu,
nežje účtovná hodnota majetku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —333
▼B
Revízia doby amortizácie a metódy amortizácie
104. Doba amortizácie aj metóda amortizácie nehmotného majetku
su rčitou dobou pou žiteľnosti sa preveruje najmenej v ždy ku koncu
každého finan čného roka. Ak sa o čakávaná doba pou žiteľnosti
majetku významne lí ši od predchádzajúcich odhadov, doba amorti-
zácie sa príslu šne zmení. Ak nastala zmena v o čakávanom spôsobe
spotreby ekonomických ú žitkov z majetku, metóda amortizácie sa
zmení tak, aby odzrkad ľovala zmenu spôsobu spotreby. Takéto
zmeny sa zaú čtujú ako zmeny ú čtovných odhadov v súlade s IAS 8.
105. Po časživotnosti nehmotného majetku sa mô že ukáza ť,že jeho doba
použiteľnosti je odhadnutá neprimerane. Vykazovanie straty zo
zníženia hodnoty mô že napríklad nazna čovaťpotrebu zmeni ťdobu
amortizácie.
106. S postupom času sa mô že meni ťaj schéma budúcich ekonomických
úžitkov, pri ktorých sa o čakáva, že budú plynú ťdo účtovnej jednotky
z nehmotného majetku. Mô že sa napríklad ukáza ť,že pre amortizáciu
je zrýchlená metóda vhodnej šia nežlineárna. Iným príkladom je, ak sa
uplatňovanie práv vyjadrených vo forme licencie odlo ží pre nedorie-
šenie iných sú častí podnikate ľského plánu. V takom prípade sa mô že
stať,že ekonomické ú žitky, ktoré plynú z aktíva, budú prijaté a ž
v neskor ších obdobiach.
NEHMOTNÝ MAJETOK S NEUR ČITOU DOBOU POU ŽITEĽNOSTI
107. Nehmotný majetok s neur čitou dobou pou žiteľnosti sa neamortizuje.
108. V súlade s IAS 36 sa od ú čtovnej jednotky vy žaduje, aby vykonávala
test na zní ženie hodnoty nehmotného majetku s neur čitou dobou
použiteľnosti porovnaním spätne získate ľnej sumy majetku s jeho
účtovnou hodnotou
a) ro čne a
b) vždy ke ďexistuje náznak zní ženia hodnoty nehmotného majetku.
Revízia posúdenia doby pou žiteľnosti
109. Doba pou žiteľnosti nehmotného majetku, ktorý sa neamortizuje, sa
preveruje v ka ždom období, aby sa zistilo, či udalosti a okolnosti aj
naďalej podporujú hodnotenie, pod ľa ktorého je doba pou žiteľnosti
daného majetku neur čitá. Ak nie, zmena posúdenia doby pou žiteľnosti
z neur čitej na ur čitú sa zaú čtuje ako zmena ú čtovného odhadu
v súlade s IAS 8.
110. V súlade s IAS 36 je prehodnotenie doby pou žiteľnosti nehmotného
majetku z doby neur čitej na dobu ur čitú náznakom, že mohlo dôjs ťku
zníženiu hodnoty majetku. V dôsledku toho ú čtovná jednotka vykoná
test na zní ženie hodnoty majetku tým, že jeho spätne získate ľnú sumu
stanovenú v súlade s IAS 36 porovná s ú čtovnou hodnotou majetku,
a akúko ľvek sumu, o ktorú ú čtovná hodnota prevy šuje spätne získa-
teľnú sumu, vyká že ako stratu zo zní ženia hodnoty.
NÁVRATNOS ŤÚČTOVNEJ HODNOTY –STRATY ZO ZNÍ ŽENIA
HODNOTY
111. Ú čtovná jednotka uplatní IAS 36, aby zistila, či je hodnota nehmot-
ného majetku zní žená. V tomto štandarde sa vysvet ľuje, kedy a ako
účtovná jednotka prehodnocuje ú čtovnú hodnotu svojho majetku, ako
stanovuje spätne získate ľné sumy majetku a kedy vykazuje alebo ru ší
stratu zo zní ženia hodnoty.
VYRADENIE A LIKVIDÁCIA
112. Vykazovanie nehmotného majetku sa ukon čí:
a) pri vyradení alebo
b) ak sa z vyu žívania ani vyradenia takéhoto majetku neo čakávajú
žiadne budúce ekonomické ú žitky.
113. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania nehmotného majetku sa
stanovuje ako rozdiel medzi čistými výnosmi z vyradenia (ak existujú)2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —334
▼B
aúčtovnou hodnotou majetku. Zahrnie sa do hospodárskeho výsledku
k dátumu ukon čenia vykazovania majetku (pokia ľsa v IAS 17
v súvislosti s predajom a spätným lízingom nevy žaduje inak). Zisky
sa nevykazujú ako výnos.
114. Nehmotný majetok sa mô že vyradi ťrôznymi spôsobmi (napríklad
predajom, finan čným lízingom alebo darovaním). Pri ur čovaní dátumu
vyradenia takéhoto majetku ú čtovná jednotka pre vykázanie výnosu
z predaja tovaru uplatní kritériá uvedené v IAS 18 Výnosy . Na vyra-
denie predajom a spätný lízing sa vz ťahujú ustanovenia IAS 17.
115. Ak v súlade so zásadou vykazovania uvedenou v odseku 21 ú čtovná
jednotka v ú čtovnej hodnote majetku vyká že náklady na výmenu časti
nehnute ľného majetku, musí ukon čiťvykazovanie ú čtovnej hodnoty
vymenenej časti. Ak ú čtovná jednotka nedoká že stanovi ťúčtovnú
hodnotu vymenenej časti, mô že pou žiťnáklady na výmenu ako indi-
kátor nákladov na vymenenú časťvčase jej nadobudnutia alebo
interného vytvorenia.
▼M12
115A. Ak je v prípade znovunadobudnutého práva v podnikovej kombinácii
toto právo následne znova vydané (predané) tretej strane, súvisiacaúčtovná hodnota, ak existuje, sa pou žije pri ur čení zisku alebo straty
z opätovného vydania.
▼B
116. Poh ľadávka na protihodnotu pri vyradení nehmotného majetku sa
prvotne vykazuje v reálnej hodnote. Ak sa platba za nehmotný
majetok odlo ží, prijatá protihodnota sa prvotne vyká ževp e ňažnom
ekvivalente ceny. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protihodnotyap e ňažným ekvivalentom ceny sa vyká že ako úrokový výnos
v súlade s IAS 18 a odzrkad ľuje efektívny výnos z poh ľadávky.
117. Amortizácia nehmotného majetku s ur čitou dobou pou žiteľnosti
neprestane, ke ďsa nehmotný majetok u žnepou žíva, iba ak by bol
majetok úplne odpísaný alebo klasifikovaný ako majetok dr žaný na
predaj (alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako
majetok dr žaný na predaj) v súlade s IFRS 5.
ZVEREJNENIE
Všeobecné ustanovenia
118. Ú čtovná jednotka pre ka ždú triedu nehmotného majetku, pri čom rozli-
šuje medzi interne vytvoreným nehmotným majetkom a ostatným
nehmotným majetkom, zverejní:
a)či sú doby pou žiteľnosti ur čité alebo neur čité a v prípade, že ide
ou rčité doby pou žiteľnosti, zverejní tieto doby alebo pou žité
amortiza čné sadzby;
b) metódy amortizácie pou žité na nehmotný majetok s ur čitou dobou
použiteľnosti;
c) hrubé ú čtovné hodnoty a oprávky (súhrnne s akumulovanými stra-
tami zo zní ženia hodnoty) na za
čiatku a na konci daného obdobia;
d) riadkové polo žky vo výkaze ►M5komplexného výsledku ◄,
v ktorých je zahrnutá amortizácia nehmotného majetku;
e) zosúhlasenie ú čtovnej hodnoty na za čiatku a na konci obdobia,
z ktorého vidno:
i) prírastky, pri čom ozna čí osobitne prírastky z interného
vývoja, prírastky nadobudnuté samostatne a prírastky
nadobudnuté v podnikovej kombinácii;
ii) majetok klasifikovaný ako majetok dr žaný na predaj alebo
zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako majetok
držaný na predaj v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
iii) zvý šenia alebo zní ženia po čas daného obdobia vyplývajúce
z precenení pod ľa odsekov 75, 85 a 86 a zo strát zo zní ženia
hodnoty vykázaných alebo zru šených►M5v ostatných
súčastiach komplexného výsledku ◄podľa IAS 36 (ak
nejaké sú);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —335
▼B
iv) straty zo zní ženia hodnoty vykázané v hospodárskom
výsledku po čas daného obdobia pod ľa IAS 36 (ak existujú);
v) straty zo zní ženia hodnoty zru šené v hospodárskom výsledku
počas daného obdobia pod ľa IAS 36 (ak existujú);
vi) amortizáciu vykázanú po čas daného obdobia;
vii)čisté kurzové rozdiely vyplývajúce z prepo čtu ú čtovnej
závierky na prezenta čnú menu a z prepo čtu zahrani čnej
prevádzky na prezenta čnú menu ú čtovnej jednotky a
viii) ostatné zmeny ú čtovnej hodnoty po čas daného obdobia.
119. Trieda nehmotného majetku je zoskupenie majetku podobného
charakteru a podobného vyu žitia v činnostiach ú čtovnej jednotky.
Príkladmi samostatných tried mô žub yť:
a) obchodné zna čky;
b) názvy novín a vydavate ľské tituly;
c) po čítačový softvér;
d) licencie a franchising;
e) autorské práva, patenty a iné práva priemyselného vlastníctva,
servisné a prevádzkové práva;
f) receptúry, zlo ženie, modely, návrhy a prototypy a
g) nehmotný majetok v štádiu vývoja.
Uvedené triedy sa rozdelia (zoskupia) do men ších (vä čších) skupín, ak
to vedie k relevantnej ším informáciám pre pou žívateľov ú čtovnej
závierky.
120. Okrem informácií po žadovaných v odseku 118 písm. e) bodoch iii) a ž
v) ú čtovná jednotka zverej ňuje aj informácie o zní žení hodnoty
nehmotného majetku pod ľa IAS 36.
121. IAS 8 vy žaduje, aby ú čtovná jednotka zverej ňovala charakter a sumu
zmeny v ú čtovných odhadoch, ktorá má bu ďvýznamný vplyv
vb ežnom období, alebo sa o čakáva, že bude ma ťvýznamný vplyv
v nasledujúcich obdobiach. Takéto zverej ňovanie mô že vyplynú ťzo
zmien:
a) posúdenia doby pou žiteľnosti nehmotného majetku;
b) metódy amortizácie alebo
c) reziduálnych hodnôt.
122. Ú čtovná jednotka zverej ňuje aj:
a) pre nehmotný majetok ohodnotený ako majetok s neur čitou dobou
použiteľnosti, ú čtovnú hodnotu takéhoto majetku a dôvody, ktoré
svedčia v prospech stanovenia neur čitej doby životnosti majetku.
Pri uvedení týchto dôvodov ú čtovná jednotka opí še faktory, ktoré
zohrali významnú úlohu pri stanovovaní neur čitej doby pou žiteľ-
nosti majetku;
b) opis, ú čtovnú hodnotu a zvy šné obdobie amortizácie individuál-
neho nehmotného majetku s ve ľkým významom pre ú čtovnú
závierku ú čtovnej jednotky;
c) pre nehmotný majetok nadobudnutý prostredníctvom štátnej
dotácie a prvotne vykázaný v reálnej hodnote (pozri odsek 44):
i) reálnu hodnotu prvotne vykázanú pre tento majetok;
ii) účtovnú hodnotu majetku a
iii)či sa takýto majetok po vykázaní ocenil pomocou modelu
ocenenia obstarávacou cenou alebo pomocou modelu prece-
nenia;
d) existenciu a ú čtovné hodnoty nehmotného majetku s obmedzeným
vlastníckym právom a ú čtovné hodnoty nehmotného majetku, ku
ktorému bolo zriadené zálo žné právo ako záruka za záväzky;
e) vý ška zmluvných záväzkov za nadobudnutie nehmotného majetku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —336
▼B
123. Pri opise faktorov, ktoré zohrali významnú úlohu pri stanovovaní
neurčitej doby pou žiteľnosti nehmotného majetku, berie ú čtovná
jednotka do úvahy zoznam faktorov pod ľa odseku 90.
Nehmotný majetok po vykázaní ocenený pomocou modelu prece-
nenia
124. Ak sa nehmotný majetok ú čtuje v precenených hodnotách, ú čtovná
jednotka zverej ňuje tieto informácie:
a) pre jednotlivé triedy nehmotného majetku:
i) dátum ú činnosti precenenia;
ii) účtovnú hodnotu preceneného nehmotného majetku a
iii) ú čtovnú hodnotu, ktorú by ú čtovná jednotka vykázala, keby
precenenú triedu nehmotného majetku po vykázaní ocenilapomocou modelu ocenenia obstarávacou cenou pod ľa
odseku 74;
b) ve ľkosťprebytku z precenenia, ktorý súvisí s nehmotným
majetkom na za čiatku a na konci daného obdobia a je vyjadrením
zmien po čas daného obdobia a obmedzení týkajúcich sa vyplatenia
zostatku►
M5vlastníkom ◄,a
c) metódy a významné predpoklady uplatnené pri odhade reálnej
hodnoty jednotlivých polo žiek majetku.
125. Na ú čely zverej ňovania mô žeb yťpotrebné zoskupi ťskupiny prece-
nených aktív do vä čších skupín. Triedy sa v šak nezoskupujú, ak by
takýto postup viedol ku kombinácii triedy nehmotného majetku obsa-
hujúcej sumy ocenené pod ľa modelu oce ňovania obstarávacou cenou
aj pod ľa modelu precenenia.
Výdavky na výskum a vývoj
126. Ú čtovná jednotka zverej ňuje súhrnnú sumu výdavkov na výskum
a vývoj, ktoré boli v danom období vykázané ako náklad.
127. Výdavky na výskum a vývoj zah ŕňajú v šetky výdavky, ktoré sa dajú
priamo priradi ťvýskumným alebo vývojovým činnostiam (pozri
odseky 66 a 67 obsahujúce usmernenia týkajúce sa druhov výdavkov,ktoré treba zahrnú ťv zmysle po žiadaviek na zverejnenie pod ľa
odseku 126).
Iné informácie
128. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, nevy žaduje sa v šak, aby zverej ňovala
tieto informácie:
a) opis ka ždého plne odpísaného nehmotného majetku, ktorý sa e šte
vždy pou žíva, a
b) stru čný opis významného nehmotného majetku, ktorý ú čtovná
jednotka ovláda, ale nevykazuje ho ako majetok, lebo nesp ĺňa
kritériá na vykazovanie pod ľa tohto štandardu, alebo preto, lebo
ho účtovná jednotka nadobudla, prípadne vytvorila pred tým, ako
IAS 38 Nehmotný majetok nadobudol ú č
innos ť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM Ú ČINNOSTI
▼M12__________
130. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard:
▼B
a) pri ú čtovaní nehmotného majetku nadobudnutého v rámci podni-
kových kombinácií, zmluvy o ktorých boli uzatvorené 31. marca
2004 alebo neskôr, a
b) pri ú čtovaní v šetkého ostatného nehmotného majetku prospektívne
od za čiatku prvého ro čného obdobia za čínajúceho sa 31. marca
2004 alebo neskôr. Neupraví teda ú čtovnú hodnotu nehmotného
majetku vykázaného k danému dátumu. Ú čtovná jednotka v šak
k danému dátumu uplatní tento štandard, aby prehodnotila dobu2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —337
▼B
použiteľnosti takéhoto nehmotného majetku. Ak v dôsledku tohto
prehodnotenia ú čtovná jednotka zmení hodnotenie doby pou žiteľ-
nosti majetku, zaú čtuje takúto zmenu ako zmenu ú čtovného
odhadu v súlade s IAS 8.
130A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia odseku 2 na ro čné
obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IFRS 6 na skor šie obdobie, uvedené zmeny
a doplnenia uplatní na dané skor šie obdobie.
▼M5
130B. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho zmenil
a doplnil odseky 85, 40 a 118 písm. e) bod (iv). Ú čtovná jednotka
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1
(revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M12
130C. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 12, 33 a ž35, 68, 69,
94 a 130, vypustil odseky 38 a 129 a pridal odsek 115A. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia prospektívne na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Preto sa sumy
nehmotného majetku a goodwillu vykázané v predchádzajúcich podni-kových kombináciách neupravujú. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS
3 (revidovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedené zmeny
a doplnenia sa takisto uplat ňujú na toto skor šie obdobie.
▼M8
130D. Odseky 69, 70 a 98 boli zmenené a doplnené a odsek 69A bol
pridaný Vylep šeniami IFRS vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka
uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na skor šie obdobie,
zverejní túto skuto čnosť.
▼B
Výmeny podobného majetku
131. Po žiadavka pod ľa odseku 129 a odseku 130 písm. b) na prospektívne
uplatňovanie tohto štandardu znamená, že ak pred dátumom ú činnosti
štandardu do šlo k oceneniu výmeny majetku na základe ú čtovnej
hodnoty postúpeného majetku, ú čtovná jednotka neprehodnocuje
účtovnú hodnotu nadobudnutého majetku, aby zobrazila jeho reálnu
hodnotu k dátumu nadobudnutia.
Skoršia aplikácia
132. Ú čtovným jednotkám, ktorých sa týka odsek 130, sa odporú ča uplat-
ňovaťpožiadavky tohto štandardu pred dátumami ú činnosti uvede-
nými v odseku 130. Ak v šak účtovná jednotka tento štandard uplatní
pred spomenutými dátumami ú činnosti, uplatní k rovnakému dátumu
aj IFRS 3 a IAS 36 (v znení revízie z roku 2004).
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 38 (VYDANÉHO V ROKU 1998)
133. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 38 Nehmotný majetok (vydaný
v roku 1998).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —338
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťzásady na vykazovanie
a oce ňovanie finan čných aktív, finan čných záväzkov a niektorých
zmlúv týkajúcich sa nákupu alebo predaja nefinan čných polo žiek.
Požiadavky na prezentáciu informácií o finan čných nástrojoch sú
uvedené v IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia. Požiadavky na
zverej ňovanie informácií o finan čných nástrojoch sú uvedené
v IFRS 7 Finan čné nástroje: zverejnenia.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky na v šetky typy
finan čných nástrojov, s výnimkou:
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených podnikoch
a v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú pod ľa IAS 27 Konso-
lidovaná a individuálna ú čtovná závierka , IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní .Účtovné jednotky v šak uplat ňujú tento štandard pre
podiely v dcérskej spolo čnosti, pridru ženom podniku alebo
v spolo čnom podniku, ktoré sa pod ľa IAS 27, IAS 28 alebo IAS
31 ú čtujú v súlade s týmto štandardom. Ú čtovné jednotky tie ž
uplatňujú tento štandard na deriváty na podiel v dcérskej spolo č-
nosti, pridru ženom podniku alebo v spolo čnom podniku, pokia ľ
derivát nesp ĺňa definíciu nástroja vlastného imania ú čtovnej
jednotky pod ľa IAS 32;
b) práv a povinností vyplývajúcich z lízingov, na ktoré sa vz ťahuje
IAS 17 Lízingy, avšak:
i) na lízingové poh ľadávky vykazované prenajímate ľom sa vz ťa-
hujú ustanovenia tohto štandardu o ukon čení vykazovania
a zní žení hodnoty (pozri odseky 15 a ž37, 58, 59, 63 a ž65
a dodatok A odseky AG36 a žAG52 a AG84 a žAG93);
ii) na záväzky z finan čného lízingu vykazované nájomcom sa
vzťahujú ustanovenia tohto štandardu o ukon čení vykazovania
(pozri odseky 39 a ž42 a dodatok A odseky AG57 a žAG63) a
iii) na deriváty, ktoré sú vlo žené v lízingových zmluvách, sa vz ťa-
hujú ustanovenia tohto štandardu o vlo žených derivátoch
(pozri odseky 10 a ž13 a dodatok A odseky AG27 a žAG33);
c) práv a povinností zamestnávate ľov pod ľa programov zamestnanec-
kých po žitkov, pri ktorých sa uplat ňuje IAS 19 Zamestnanecké
požitky;
▼M6
d) finan čných nástrojov vydaných ú čtovnou jednotkou, ktoré vyho-
vujú definícii nástroja vlastného imania pod ľa IAS 32 (vrátane
opcií a warrantov), alebo ktoré je potrebné klasifikova ťako nástroj
vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi
16C a 16D IAS 32. Dr žiteľtakýchto nástrojov vlastného imania
však na tieto nástroje tento štandard uplatní, pokia ľnevyhovujú
ustanoveniu o výnimke v prv uvedenom písmene a);
▼B
e) práv a povinností vyplývajúcich z i) poistnej zmluvy definovanej
v IFRS 4 Poistné zmluvy, odlišujúcimi sa od práv a povinností
emitenta plynúcimi z poistnej zmluvy, ktorá sp ĺňa definíciu
zmluvy o finan čnej záruke v odseku 9, alebo zo ii) zmluvy,
ktorá spadá do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, preto že obsahuje
prvok volite ľnosti plnenia. Tento štandard sa v šak vz ťahuje na
derivát vlo žený do zmluvy, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti
IFRS 4, pod podmienkou, že derivát nepredstavuje sám osebe
zmluvu patriacu do rozsahu pôsobnosti IFRS 4 (pozri odseky 10až13 tohto štandardu a odseky AG27 a žAG33 dodatku
A k tomuto štandardu). Okrem toho, ak subjekt, ktorý poskytuje
finan čnú záruku na základe zmluvy predtým vyslovene ur čil,že2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —339
▼B
takéto zmluvy pova žuje za poistné zmluvy, a preto aj pou žil účtov-
níctvo aplikovate ľné na poistné zmluvy, tento subjekt si potom
môže vybra ť,či bude pri takýchto zmluvách o finan čných záru-
kách uplat ňovaťtento štandard alebo IFRS 4 (pozri odseky AG4
a AG4A). Subjekt poskytujúci finan čnú záruku si mô že pri ka ždej
jednotlivej zmluve zvoli ťštandard, ktorý uplatní, ale túto vo ľbu
pre ka ždú zmluvu nie je mo žné neskôr meni ť;
▼M12__________
▼B
g) zmlúv medzi nadobúdate ľom a predávajúcim v rámci podnikovej
kombinácie týkajúcich sa nákupu alebo predaja nadobúdaného
subjektu k budúcemu dátumu;
h) úverových prís ľubov iných, ako sú tie opísané v odseku 4.
Subjekt, ktorý poskytuje úverový prís ľub, uplatní IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva na tie úverové prís ľuby,
ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Na v šetky
úverové prís ľuby sa v šak vz ťahujú ustanovenia tohto štandardu
týkajúce sa ukon čenia vykazovania (pozri odseky 15 a ž42
a dodatok A odseky AG36 a žAG63);
i) finan čných nástrojov, zmlúv a záväzkov v rámci platobných trans-
akcií formou akcií, na ktoré sa vz ťahujú ustanovenia IFRS 2
Platby na základe podielov s výnimkou zmlúv patriacich do
rozsahu pôsobnosti odsekov 5 a ž7 tohto štandardu, na ktoré sa
tento štandard vz ťahuje;
j) práv na refundáciu výdavkov, ktoré ú čtovná jednotka musí
zaplati ť, aby vysporiadala záväzok, ktorý vykazuje ako rezervu
v súlade s IAS 37, alebo pre ktorý v predchádzajúcich obdobiach
vykázala rezervu v súlade s IAS 37.
3. [Vypú šťa sa.]
4. Ďalej uvedené úverové prís ľuby patria do rozsahu pôsobnosti tohto
štandardu:
a) úverové prís ľuby, ktoré ú čtovná jednotka ur čí ako finan čné
záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
Účtovná jednotka, ktorá v minulosti predávala aktíva vyplývajúce
z jej úverových prís ľubov krátko po ich vzniku, uplatní tento
štandard na v šetky svoje úverové prís ľuby v rovnakej triede;
b) úverové prís ľuby, ktoré sa mô žu vysporiada ťvčistom pe ňažnými
prostriedkami alebo dodaním alebo vydaním iného finan čného
nástroja. Tieto úverové prís ľuby sú derivátmi. Úverový záväzok
sa nepova žuje za vysporiadaný v čistom len preto, že úver sa
vypláca v splátkach (napríklad hypotekárny stavebný úver, ktorýsa vypláca v splátkach v súlade s postupom stavebných prác);
c) prís ľuby poskytnú ťúver s úrokovou mierou ni žšou, ako je trhová
úroková miera. V odseku 47 písm. d) sa ustanovuje následné
oceňovanie záväzkov vyplývajúcich z týchto úverových prís ľubov.
5. Tento štandard sa uplat ňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji
nefinan čnej polo žky, ktoré mo žno vysporiada ťvčistom pe ňažnými
prostriedkami alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou
finan čných nástrojov, ako keby boli zmluvy finan čnými nástrojmi.
Výnimkou sú zmluvy uzatvorené a na ďalej dr žané s cie ľom prijatia
alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade s po žiadavkami ú čtovnej
jednotky na o čakávaný nákup, predaj alebo pou žitie.
6. Existujú rôzne spôsoby, ako mo žno zmluvu o nákupe alebo predaji
nefinan čnej polo žky vysporiada ťvčistom pe ňaž
nými prostriedkami
alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou finan čných
nástrojov. Zah ŕňajú tieto spôsoby:
a) ke ďpodmienky zmluvy umo žňujú ktorejko ľvek strane vykona ť
vysporiadanie v čistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným
finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov;
b) ke ďmožnosťvysporiada ťvčistom pe ňažnými prostriedkami alebo
iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov
nie je vyslovene zakotvená v podmienkach zmluvy, av šak účtovná
jednotka v minulosti be žne vysporiadavala podobné zmluvy2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —340
▼B
včistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným finan čným
nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov ( čiu ž
s protistranou, uzatvorením kompenza čných zmlúv alebo predajom
zmluvy pred jej realizáciou alebo skon čením platnosti);
c) ke ďv rámci podobných zmlúv ú čtovná jednotka obvykle
prevezme dodávku podkladového nástroja a v krátkom čase po
dodaní ho predá s cie ľom dosiahnu ťzisk z krátkodobých fluktuácií
ceny alebo z mar že dílera a
d) ke ďje nefinan čná polo žka, ktorá je predmetom zmluvy, ľahko
zamenite ľná na pe ňažné prostriedky.
Zmluva, na ktorú sa vz ťahuje písmeno b) alebo c), nie je uzatvorená
na ú čely prijatia alebo dodania nefinan čnej polo žky v súlade
sp o žiadavkami ú čtovnej jednotky na o čakávaný nákup, predaj
alebo pou žitie, a teda patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
Ďalšie zmluvy, na ktoré sa vz ťahuje odsek 5, sa posudzujú, či boli
uzatvorené a na ďalej dr žané s cie ľom prijatia alebo dodania nefi-
nančnej polo žky v súlade s po žiadavkami ú čtovnej jednotky na o čaká-
vaný nákup, predaj alebo pou žitie, a teda či patria do rozsahu pôsob-
nosti tohto štandardu.
7. Upísaná opcia na nákup alebo predaj nefinan čnej polo žky, ktorú
možno vysporiada ťvčistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným
finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov v súlade
s odsekom 6 písm. a) alebo d), patrí do rozsahu pôsobnosti tohto
štandardu. Takúto zmluvu nemo žno uzatvori ťna účely prijatia alebo
dodania nefinan čnej polo žky v súlade s po žiadavkami ú čtovnej
jednotky na o čakávaný nákup, predaj alebo pou žitie.
DEFINÍCIE
8. Pojmy definované v IAS 32 sa pou žívajú v tomto štandarde
s významom ustanoveným v odseku 11 štandardu IAS 32. IAS 32
definuje tieto výrazy:
—finan čný nástroj,
—finan čné aktívum,
—finan čný záväzok,
—nástroj vlastného imania,
a poskytuje návod na pou žívanie týchto definícií.
▼M8
9. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto vyme-
dzených významoch:
▼B
Definícia derivátu
Derivát je finan čný nástroj alebo iná zmluva v rozsahu pôsobnosti
tohto štandardu (pozri odseky 2 a ž7), ktorý sp ĺňavšetky tri tieto
vlastnosti:
a) jeho hodnota sa mení v závislosti od zmeny ur čenej úrokovej
miery, ceny finan čného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzích
mien, cenového alebo úrokového indexu, úverového ratingu
alebo úverového indexu alebo inej premennej, a to za predpokladu
–v prípade nefinan čnej premennej –že daná premenná nie je
špecifická pre zmluvnú stranu (niekedy sa nazýva ako „podkla-
dová premenná “);
b) nevy žaduje po čiatočnúčistú investíciu alebo vy žaduje po čiatočnú
čistú investíciu, ktorá je ni žšia, ako by sa vy žadovalo pri iných
typoch zmlúv, od ktorých by sa o čakávala podobná reakcia na
zmeny trhových faktorov, a
c) jeho vysporiadanie nastane k budúcemu dátumu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —341
▼B
Definície štyroch kategórií finan čných nástrojov
Finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok je finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok, ktorý sp ĺňa jednu z týchto podmienok:
▼M8
a) klasifikuje sa ako dr žaný na obchodovanie. Finan čné aktívum
alebo finan čný záväzok sa klasifikujú ako dr žané na obchodo-
vanie, ak:
(i) boli nadobudnuté alebo vznikli najmä s cie ľom predaja alebo
spätného nákupu v krátkom čase;
(ii) pri prvotnom vykázaní tvorí sú časťportfólia identifikovaných
finan čných nástrojov riadených spolu, pre ktoré je
v poslednom čase zjavné obchodovanie s krátkodobým gene-
rovaním zisku; alebo
(iii) je derivátom (s výnimkou derivátu, ktorý predstavuje zmluvu
o finan čnej záruke alebo ktorý je ur čený a efektívny zabez-
pečovací nástroj);
▼B
b) pri prvotnom vykázaní ich ú čtovná jednotka ur čí ako oce ňovaný
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Ú čtovná jednotka
môže pou žiťtakéto ur čenie, len ke ďje to povolené odsekom
11A, alebo ke ďsa takýmto ur čení zabezpe čia relevantnej šie infor-
mácie, preto žeb uď:
i) sa ním eliminuje alebo významne zni žuje nekonzistentnos ť
oceňovania alebo vykazovania (niekedy sa ozna čuje ako
„účtovný nesúlad “), ktorá by inak nastala pri oce ňovaní aktív
alebo záväzkov alebo vykazovaní ziskov alebo strát z nich na
rôznych základoch, alebo
ii) skupina finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch sa
riadi a jej výkonnos ťsa hodnotí na základe reálnej hodnoty
v súlade s dokumentovaným riadením rizika alebo investi čnou
stratégiou a informácie o skupine sa poskytujú na tomtozáklade interne k ľúčovému riadiacemu personálu ú čtovnej
jednotky [ako je definované v IAS 24 Zverejnenia
o spriaznených osobách (v znení revízie z roku 2003)] naprí-
klad predstavenstvu ú čtovnej jednotky a výkonnému riadite-
ľovi.
V IFRS 7, odsekoch 9 a ž11 a B4 sa od ú čtovnej jednotky po ža-
duje zverej ňovaťinformácie o finan čných aktívach a finan čných
záväzkoch, ktoré ur čila za oce ň
ované v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok, vrátane toho, ako sp ĺňajú tieto podmienky. Pre
nástroje, ktoré sp ĺňajú podmienky uvedené v bode ii) vy ššie,
zverejnenie takýchto informácií zah ŕňa opis toho, ako je ur čenie
nástroja za oce ňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok konzistentné so zdokumentovaným riadením rizikaúčtovnej jednotky alebo jej investi čnou stratégiou.
Investície do nástrojov vlastného imania, ktorých cena nie je kóto-
vaná na aktívnom trhu a ktorých reálna hodnota sa nedá spo ľa-
hlivo ur čiť[pozri odsek 46 písm. c) a dodatok A odseky AG80
a AG81], sa nesmú ur čiťza oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok.
Treba upozorni ť,že odseky 48, 48A a dodatok A odseky AG69 a ž
AG82, v ktorých sa stanovujú po žiadavky na ur čovanie spo ľa-
hlivej vý šky reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného
záväzku, sa uplat ňujú rovnako pri v šetkých polo žkách, ktoré sú
oceňované v reálnej hodnote, čiužna základe ur čenia alebo inak,
alebo ktorých reálna hodnota sa zverej ňuje.
Investície dr žané do splatnosti sú nederivátové finan čné aktíva
s fixnými alebo stanovite ľnými platbami a fixnou splatnos ťou, ktoré
má ú čtovná jednotka úmysel a schopnos ťdržaťaždo splatnosti (pozri
dodatok A odseky AG16 a
žAG25), iné ako:
a) tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako oce ňo-
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok;
b) tie, ktoré ú čtovná jednotka ur čí ako k dispozícii na predaj, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —342
▼B
c) tie, ktoré sp ĺňajú definíciu úverov a poh ľadávok.
Účtovná jednotka nesmie klasifikova ťžiadne finan čné aktíva ako
držané do splatnosti, ak po čas be žného finan čného roka alebo po čas
dvoch predchádzajúcich finan čných rokov predala alebo reklasifiko-
vala vä čšiu ako nevýznamnú sumu investícií dr žaných do splatnosti
pred ich splatnos ťou (vä čšiu ako nevýznamnú sumu vo vz ťahu
k celkovej sume investícií dr žaných do splatnosti), s výnimkou pred-
ajov alebo reklasifikácií, ktoré:
i) sú tak blízko k splatnosti alebo k dátumu odkúpenia emitentom
finan čného aktíva (napríklad menej ako 3 mesiace pred splatno-
sťou), že zmeny trhovej úrokovej miery by nemali podstatný
vplyv na reálnu hodnotu finan čného aktíva;
ii) sa vyskytli po tom, ako ú čtovná jednotka u žprijala v podstate
celú pôvodnú istinu finan čného aktíva prostredníctvom plánova-
ných splátok alebo pred časným splatením, alebo
iii) sa dajú priradi ťk izolovanému prípadu, ktorý je mimo kontroly
účtovnej jednotky, neopakuje sa a ú čtovná jednotka ho nemohla
spoľahlivo predvída ť.
Úvery a poh ľadávky sú nederivátové finan čné aktíva s fixnými alebo
stanovite ľnými platbami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu, iné
ako:
a) tie, ktoré ú čtovná jednotka zamý šľa okam žite alebo v krátkom čase
preda ť, ktoré sa klasifikujú ako dr žané na obchodovanie a tie, ktoré
účtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok;
b) tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako
k dispozícii na predaj, alebo
c) tie, pri ktorých dr žiteľnemusí získa ťnaspä ťv podstate celú svoju
počiatočnú investíciu z iného dôvodu, ako je zhor šenie kvality
úveru. Tieto sa potom klasifikujú ako k dispozícii na predaj.
Podiel nadobudnutý v rámci súboru aktív, ktoré nie sú úvermi alebo
pohľadávkami (napríklad podiel v podielovom fonde alebo obdobnom
fonde), sa nepova žuje za úver alebo poh ľadávku.
Finan čné aktíva k dispozícii na predaj sú tie nederivátové finan čné
aktíva, ktoré sú ur čené ako k dispozícii na predaj a neklasifikujú sa
ako a) úvery a poh ľadávky, b) investície dr žané do splatnosti alebo
c) finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok.
Definícia zmluvy o finan čnej záruke
Zmluva o finan čnej záruke je zmluva, v ktorej sa po žaduje od subjektu
poskytujúceho záruku realizova ťpresne stanovené platby s cie ľom
kompenzova ťdržiteľovi záruky stratu, ktorú utrpí v dôsledku toho,
že konkrétny dl žník neuhradí splatnú sumu v súlade s pôvodnými
alebo upravenými podmienkami dlhového nástroja.
Definície súvisiace s vykazovaním a oce ňovaním
Amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo záväzku je suma,
v ktorej je finan čné aktívum alebo záväzok ocenený pri prvotnom
vykázaní, zní žená o splátky istiny, zní žená alebo zvý šená
o kumulovanú amortizáciu rozdielu medzi touto po čiatočnou hodnotou
a hodnotou pri splatnosti pou žitím metódy efektívnej úrokovej miery
a zní žená o akúko ľvek sumu (priamo alebo prostredníctvom ú čtu
opravných polo žiek) v dôsledku zní ženia hodnoty alebo nevymo žiteľ-
nosti.
Metóda efektívnej úrokovej miery je metóda výpo čtu amortizovanej
hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného záväzku (alebo skupiny
finan čných aktív alebo finan čných záväzkov) a rozvrhnutia úrokového
výnosu alebo úrokového nákladu na príslu šné obdobie. Efektívna
úroková miera je miera, ktorou sa presne diskontujú odhadované
budúce pe ňažné platby alebo príjmy po čas očakávanej doby životnosti
finan čného nástroja alebo, ak je to potrebné, po čas krat šieho obdobia
načistú ú čtovnú hodnotu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
Pri výpo čte efektívnej úrokovej miery ú čtovná jednotka odhaduje2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —343
▼B
peňažné toky s prihliadnutím na v šetky zmluvné podmienky finan č-
ného nástroja (napríklad pred časné splácanie, kúpne a podobné opcie),
avšak neprihliada na budúce úverové straty. Výpo čet zah ŕňavšetky
poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnýmistranami, ktoré sú neoddelite ľnou sú časťou efektívnej úrokovej
miery (pozri IAS 18 Výnosy ), transak čné náklady a v šetky ostatné
prémie alebo z ľavy. Je predpoklad, žep eňažné toky a o čakávanú
životnos ťskupiny podobných finan čných nástrojov mo žno spo ľahlivo
odhadnú ť. V zriedkavých prípadoch, v ktorých nie je mo žné spo ľa-
hlivo odhadnú ťpeňažné toky alebo o čakávanú životnos ťfinan čného
nástroja (alebo skupiny finan čných nástrojov), v šak účtovná jednotka
použije zmluvné pe ňažné toky po čas celého zmluvného obdobia
finan čného nástroja (alebo skupiny finan čných nástrojov).
Ukon č
enie vykazovania znamená vyradenie predtým vykazovaného
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku zo súvahy ú čtovnej
jednotky.
Reálna hodnota je suma, za ktorú sa mô že aktívum vymeni ťalebo
záväzok vysporiada ťv nezávislej transakcii medzi informovanými,
dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. (1)
Bežný nákup alebo predaj znamená nákup alebo predaj finan čného
aktíva pod ľa zmluvy, ktorej podmienky vy žadujú dodanie aktíva
v rámci časového obdobia ustanoveného spravidla predpisom alebo
konvenciami daného trhu.
Transak čné náklady predstavujú prírastkové náklady, ktoré sú priamo
priradite ľné nadobudnutiu, vydaniu alebo vyradeniu finan čného aktíva
alebo finan čného záväzku (pozri dodatok A odsek AG13). Prírastkový
náklad je náklad, ktorý by nebol vznikol v prípade, ak by ú čtovná
jednotka nenadobudla, nevydala alebo nevyradila finan čný nástroj.
Definície súvisiace s ú čtovaním zabezpe čenia
Záväzná povinnos ťje záväzná dohoda o výmene stanoveného mno ž-
stva zdrojov v stanovenej cene k stanovenému budúcemu dátumu
alebo dátumom.
Očakávaná transakcia je nezáväzná, av šak očakávaná budúca trans-
akcia.
Zabezpe čovací nástroj je určený derivát alebo (platí len pre zabezpe-
čenie rizika zmien v kurzoch cudzích mien) ur čené nederivátové
finan čné aktívum alebo nederivátový finan čný záväzok, pri ktorom
sa očakáva, že jeho reálnou hodnotou alebo pe ňažnými tokmi sa
budú kompenzova ťzmeny v reálnej hodnote alebo v pe ňažných
tokoch ur čenej zabezpe čenej polo žky (odseky 72 a ž77 a dodatok
A odseky AG94 a žAG97 rozvádzajú definíciu zabezpe čovacieho
nástroja).
Zabezpe čená polo žkaje aktívum, záväzok, záväzná povinnos ť, vysoko
pravdepodobná o čakávaná transakcia alebo čistá investícia do zahra-
ničnej prevádzky, ktorá a) vystavuje ú čtovnú jednotku riziku zmien
v reálnej hodnote alebo v budúcich pe ňažných tokoch a b) je ur čená
ako zabezpe čená polo žka (odseky 78 a ž84 a dodatok A odseky AG98
ažAG101 rozvádzajú definíciu zabezpe čovaných polo žiek).
Efektívnos ťzabezpe čenia je stupe ň, v akom sa zmeny v reálnej
hodnote alebo v pe ňažných tokoch zabezpe čenej polo žky priradite ľné
k zabezpe čovanému riziku kompenzujú zmenami v reálnej hodnote
alebo v pe ňažných tokoch zabezpe čovacieho nástroja (pozri dodatok
A odseky AG105 a žAG113).
VLO ŽENÉ DERIVÁTY
10. Vlo žený derivát je zlo žkou hybridného (kombinovaného) nástroja,
ktorý obsahuje aj nederivátovú hostite ľskú zmluvu –pričom ú činkok
je,že niektoré pe ňažné toky kombinovaného nástroja sa menia
podobným spôsobom ako pri samostatnom deriváte. Vlo žený derivát
spôsobuje, že sa niektoré alebo v šetky pe ňažné toky, ktoré by sa inak
vyžadovali zo zmluvy, menia pod ľau rčenej úrokovej miery, ceny2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —344
(1) Odseky 48 a ž49 a AG69 a žAG82 dodatok A obsahujú po žiadavky na ur čovanie reálnej
hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
▼B
finan čného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzej meny, cenového
indexu alebo úrokového indexu, úverového ratingu alebo úverového
indexu alebo inej premennej za predpokladu, že v prípade nefinan čnej
premennej nie je daná premenná špecifická pre zmluvnú stranu.
Derivát pripojený k finan čnému nástroju, ktorý sa v šak dá zmluvne
previes ťnezávisle od uvedeného nástroja, alebo ktorý má inú proti-
stranu ako daný nástroj, sa nepova žuje za vlo žený derivát, ale za
samostatný finan čný nástroj.
11. Vlo žený derivát sa odde ľuje od hostite ľskej zmluvy a ú čtuje ako
derivát v súlade s týmto štandardom výlu čne vtedy, ke ď:
a) ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu nie sú v úzkom
vzťahu s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej
zmluvy (pozri dodatok A odseky AG30 a AG33);
b) samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vlo žený derivát
by sp ĺňal definíciu derivátu a
c) hybridný (kombinovaný) nástroj sa neoce ňuje v reálnej hodnote so
zmenami v reálnej hodnote vykazovanými v hospodárskom
výsledku (t. j. derivát, ktorý je vlo žený do finan čného aktíva
alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok sa neodde ľuje).
Ak sa vlo žený derivát oddelí, hostite ľská zmluva sa zaú čtuje pod ľa
tohto štandardu, pokia ľje finan čným nástrojom, a v súlade
s ostatnými príslu šnými štandardmi, ak nie je finan čným nástrojom.
V tomto štandarde sa nestanovuje, či sa vlo žený derivát vykazuje
priamo vo výkazoch ú čtovnej závierky oddelene.
11A. Napriek ustanoveniam odseku 11, ak zmluva obsahuje jeden alebo
viac vlo žených derivátov, ú čtovná jednotka mô žeu rčiťcelú hybridnú
(kombinovanú) zmluvu ako finan čné aktívum alebo finan čný záväzok
oceňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, pokia ľ
neplatí, že:
a) vlo žený derivát (vlo žené deriváty) významne nemodifikuje pe ňažné
toky, ktoré by sa inak po žadovali zmluvou, alebo
b) na základe stru čnej analýzy alebo aj bez analýzy je zrejmé, žek eď
sa podobný hybridný (kombinovaný) nástroj posudzuje prvýkrát,
oddelenie vlo ženého derivátu (derivátov) je zakázané, napríklad
opcia na pred časné splatenie vlo žená do úveru, ktorá povo ľuje
držiteľovi pred časne splati ťúver vo vý ške pribli žne jej amortizo-
vanej hodnoty.
▼M20
12. Ak ú čtovná jednotka musí pod ľa tohto štandardu oddeli ťvložený
derivát od jeho hostite ľskej zmluvy, ale nie je schopná samostatne
oceni ťvložený derivát bu ďpri jeho nadobudnutí, alebo na konci
následného obdobia finan čného vykazovania, ur čí celú hybridnú
(kombinovanú) zmluvu ako oce ňovanú v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok. Podobne, ak ú čtovná jednotka nie je schopná samo-
statne oceni ťvložený derivát, ktorý by sa mal oddeli ťpri reklasifikácii
hybridnej (kombinovanej) zmluvy z kategórie oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok, takáto reklasifikácia je zakázaná.Za takýchto okolností zostáva celá hybridná (kombinovaná) zmluva
klasifikovaná ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok.
▼B
13. Ak ú čtovná jednotka nie je schopná spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu
vloženého derivátu na základe jeho zmluvných podmienok (napríklad
z dôvodu, že vlo žený derivát je zalo žený na nekótovanom nástroji
vlastného imania), reálna hodnota vlo ženého derivátu je rozdielom
medzi reálnou hodnotou hybridného (kombinovaného) nástroja
a reálnou hodnotou hostite ľskej zmluvy, ak je mo žné tieto hodnoty
podľa tohto štandardu ur čiť.A kú čtovná jednotka nie je schopná ur čiť
reálnu hodnotu vlo ženého derivátu pomocou uvedenej metódy, uplat-
ňuje sa odsek 12 a hybridný (kombinovaný) nástroj sa ur čí ako oce ňo-
vaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —345
▼B
VYKAZOVANIE A UKON ČENIE VYKAZOVANIA
Prvotné vykázanie
14. Ú čtovná jednotka vykazuje finan čné aktívum alebo finan čný záväzok
vo svojej súvahe vtedy a len vtedy, ak sa stáva stranou zmluvných
ustanovení týkajúcich sa daného nástroja. (Pozri odsek 38 týkajúci sa
bežného nákupu finan čného aktíva.)
Ukon čenie vykazovania finan čného aktíva
15. V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa odseky 16 a ž23 a dodatok
A odseky AG34 a žAG52 uplat ňujú na konsolidovanej úrovni. Preto
účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu v šetkých dcérskych
spolo čností v súlade s IAS 27 a SIC-12 Konsolidácia –subjekty
špeciálneho ur čenia a následne uplat ňuje odseky 16 a ž23
a dodatok A odseky AG34 a žAG52 na výslednú skupinu.
16. Pred posúdením toho, či a do akej miery je ukon čenie vykazovania
vhodné pod ľa odsekov 17 a ž23, ú čtovná jednotka stanoví, čib ys a
tieto odseky mali uplat ňovaťnačasťfinan čného aktíva (alebo časť
skupiny podobných finan čných aktív) alebo na finan čné aktíva ako
celok (alebo skupinu podobných finan čných aktív) týmto spôsobom:
a) odseky 17 a ž23 sa uplat ňujú na časťfinan čného aktíva (alebo časť
skupiny podobných finan čných aktív) výlu čne v prípade, ak
uvedená časť, v súvislosti s ktorou sa uva žuje o ukon čení vykazo-
vania, sp ĺňa jednu z týchto troch podmienok:
i) uvedená časťzahŕňa výlu čnešpecificky identifikované pe ňažné
toky z finan čného aktíva (alebo skupiny podobných finan čných
aktív). Ak ú čtovná jednotka napríklad vstúpi do zmluvy so
sériou úrokových platieb, čím protistrana získa právo na
úrokové pe ňažné toky, av šak nie na pe ňažné toky istiny
z dlhového nástroja, uplat ňujú sa na úrokové pe ňažné toky
odseky 17 a ž23;
ii) uvedená časťzahŕňa len pomerný ( „pro rata “) podiel na pe ňaž-
ných tokoch z finan čného aktíva (alebo skupiny podobných
finan čných aktív). Ak ú čtovná jednotka napríklad uzatvorí
zmluvu, v rámci ktorej protistrana získa právo na 90-percentný
podiel na v šetkých pe ňažných tokoch z dlhového nástroja,
odseky 17 a ž23 sa uplat ňujú na 90 percent týchto pe ňažných
tokov. Ak existuje viacero protistrán, nemusí ma ťkaždá proti-
strana pomerný podiel na pe ňažných tokoch za predpokladu, že
prevádzajúca ú čtovná jednotka disponuje pomerným podielom;
iii) uvedená časťzahŕňa iba pomerný ( „pro rata “) podiel na špeci-
ficky identifikovaných pe ňažných tokoch z finan čného aktíva
(alebo skupiny podobných finan čných aktív). Ak ú čtovná
jednotka napríklad uzatvorí zmluvu, čím protistrana získa
právo na 90-percentný podiel na úrokových pe ňažných tokoch
z finan čného aktíva, odseky 17 a ž23 sa uplat ňujú na 90
percent týchto úrokových pe ňažných tokov. Ak existuje
viacero protistrán, nemusí ma ťkaždá protistrana pomerný
podiel na špecificky identifikovaných pe ňažných tokoch za
predpokladu, že prevádzajúca ú čtovná jednotka disponuje
pomerným podielom;
b) vo v šetkých ostatných prípadoch sa odseky 17 a ž23 uplat ňujú na
finan čné aktívum ako celok (alebo na skupinu podobných finan č-
ných aktív ako celok). Ak ú čtovná jednotka napríklad prevedie
i) práva na prvých alebo posledných 90 percent pe ňažných príjmov
z finan čného aktíva (alebo skupiny finan čných aktív), alebo ii)
práva na 90 percent pe ňažných tokov zo skupiny poh ľadávok,
avšak poskytne záruku kupujúcemu na kompenzáciu v prípade
akýchko ľvek úverových strát do vý šky 8 percent zo sumy istiny
pohľadávok, uplat ňujú sa odseky 17 a ž23 na finan čné aktívum
(alebo skupinu podobných finan čných aktív) ako celok.
V odsekoch 17 a ž26 sa pojem „finan čné aktívum “vzťahuje bu ďna
časťfinan čného aktíva (alebo časťskupiny podobných finan čných
aktív) tak, ako bolo uvedené v písmene a), alebo v ostatných prípa-
doch na finan čné aktívum (alebo skupinu podobných finan čných
aktív) ako celok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —346
▼B
17. Ú čtovná jednotka ukon čí vykazovanie finan čného aktíva výlu čne
v prípade, ak:
a) sa skon čí platnos ťzmluvných práv na pe ňažné toky z finan čného
aktíva alebo
b) prevedie finan čné aktívum v súlade s ustanoveniami odsekov 18
a 19 a takýto prevod sp ĺňa podmienky ukon čenia vykazovania
podľa odseku 20.
(Pozri odsek 38, v ktorom sa nachádzajú informácie o be žnom
spôsobe predaja finan čných aktív.)
18. Ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum výlu čne v prípade, ak
buď:
a) prevedie zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného
aktíva, alebo
b) si ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného
aktíva, av šak prevezme zmluvný záväzok plati ťpeňažné toky
jednému alebo viacerým príjemcom v rámci zmluvy, ktorá sp ĺňa
podmienky odseku 19.
19. Ak si ú čtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných
tokov z finan čného aktíva ( „pôvodné aktívum “), av šak prevezme
zmluvný záväzok plati ťuvedené pe ňažné toky jednej alebo viacerým
účtovným jednotkám ( „koneční príjemcovia “), pova žuje ú čtovná
jednotka takúto transakciu za prevod finan čného aktíva výlu čne
v prípade, ak sú splnené v šetky tri tieto podmienky:
a) účtovná jednotka nemá žiaden záväzok plati ťsumy kone čným
príjemcom, pokia ľneobdr ží rovnaké sumy z pôvodného aktíva.
Krátkodobé zálohy realizované ú čtovnou jednotkou s právom na
spätné vrátenie plnej vý šky po žičanej sumy spolu s kumulovaným
úrokom vypo čítaným pou žitím trhovej úrokovej miery nie sú poru-
šením tejto podmienky;
b) v súlade s podmienkami zmluvy o prevode ú čtovná jednotka
nesmie preda ťalebo zalo žiťpôvodné aktívum inak ako vo forme
zabezpe čenia kone čným príjemcom za záväzok vypláca ťim
peňažné toky;
c) účtovná jednotka má povinnos ťpostupova ťakéko ľvek pe ňažné
toky, ktoré prijme v mene kone čných príjemcov, bez významného
oneskorenia. Okrem toho ú čtovná jednotka nemá právo reinve-
stova ťtakéto pe ňažné toky, s výnimkou investícií do pe ňažných
prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov (pod ľa ustanovení IAS
7Výkazy pe ňažných tokov )p očas krátkeho obdobia vysporiadania,
at op o čnúc dátumom prijatia a žpo dátum postúpenia v prospech
konečných príjemcov. Úrok získaný v rámci takýchto investícií sa
prevádza na kone čných príjemcov.
20. Ak ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum (pozri odsek 18),
posúdi, do akej miery si ponecháva riziká a odmeny z vlastníctva
takéhoto finan čného aktíva. V takomto prípade:
a) ak ú čtovná jednotka prevedie v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva finan čného aktíva, potom ukon čí vykazovanie finan č-
ného aktíva a vyká že ako samostatné aktíva alebo záväzky
akéko ľvek práva a záväzky vzniknuté alebo ponechané v rámci
prevodu;
b) ak si ú čtovná jednotka ponechá v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva finan čného aktíva, ú čtovná jednotka pokra čuje vo
vykazovaní finan čného aktíva;
c) ak ú čtovná jednotka neprevedie a ani si neponechá v podstate
všetky riziká a odmeny z vlastníctva finan čného aktíva, ú čtovná
jednotka zistí, čia jn a ďalej disponuje kontrolou nad finan čným
aktívom. V takomto prípade:
i) ak si ú čtovná jednotka neponechala kontrolu, ukon čí vykazo-
vanie finan čného aktíva a vyká že ako samostatné aktíva alebo
záväzky akéko ľvek práva a záväzky vzniknuté alebo ponechané
v rámci prevodu;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —347
▼B
ii) ak si ú čtovná jednotka ponechala kontrolu, pokra čuje vo vyka-
zovaní finan čného aktíva v rozsahu jej pokra čujúcej zaintereso-
vanosti vo finan čnom aktíve (pozri odsek 30).
21. Prevod rizík a odmien (pozri odsek 20) sa posudzuje porovnaním
angažovanosti ú čtovnej jednotky pred a po uskuto čnení prevodu so
zohľadnením premenlivosti súm a časového rozvrhnutia čistých pe ňaž-
ných tokov prevedeného aktíva. Ú čtovná jednotka si ponechala
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva finan čného aktíva
v prípade, ak sa jej anga žovanos ťvzhľadom na premenlivos ťsúčasnej
hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov z finan čného aktíva
v dôsledku prevodu podstatne nezmení (napríklad preto, žeúčtovná
jednotka predala finan čné aktívum na základe zmluvy o spätnom
nákupe za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos verite ľa).
Účtovná jednotka previedla v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva finan čného aktíva, ak jej anga žovanos ťvzhľadom na
uvedenú premenlivos ťužnie je významná vo vz ťahu k celkovej
premenlivosti sú časnej hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov
spojených s finan čným aktívom (napríklad preto, žeúčtovná jednotka
predala finan čné aktívum iba s opciou spätného odkúpenia v jeho
reálnej hodnote k dátumu spätného odkúpenia, alebo previedlapomerný podiel na pe ňažných tokoch z vä čšieho finan čného aktíva
v rámci zmluvy, ktorá sp ĺňa ustanovenia odseku 19, napríklad spolu-
účasťna úvere).
22. Často bude zrejmé, čiúčtovná jednotka previedla alebo si ponechala
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva a nebude potrebné
vykonáva ťžiadne výpo čty. V ostatných prípadoch bude nevyhnutné
vykona ťvýpo čty a porovna ťangažovanos ťna premenlivosti sú časnej
hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov pred a po uskuto čnení
prevodu. Pri výpo čte a porovnaní sa vyu žíva ako diskontná sadzba
vhodná aktuálna trhová úroková miera. Do úvahy sa berú v šetky
primerane mo žné premenlivosti čistých pe ňažných tokov s tým, že
vyššia váha sa prisudzuje tým výsledkom, ktorých výskyt je pravde-
podobnej ší.
23. Skuto čnosť,čis iú čtovná jednotka ponechala kontrolu [pozri odsek 20
písm. c)] nad prevedeným aktívom, závisí od schopnosti nadobúdate ľa
aktívum preda ť. Ak má nadobúdate ľpraktickú schopnos ťpreda ť
aktívum ako celok tretej nespriaznenej strane a je schopný realizova ť
túto schopnos ťjednostranne a bez nutnosti uvali ťna prevod dodato čné
podmienky, ú čtovná jednotka si neponechala kontrolu. Vo v šetkých
ostatných prípadoch si ú čtovná jednotka kontrolu ponechala.
Prevody, ktoré sp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania [pozri
odsek 20 písm. a) a odsek 20 písm. c) bod i)]
24. Ak ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum v rámci prevodu,
ktorý sp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania ako celku,
a ponechá si právo na obsluhu finan čného aktíva za poplatok, vyká že
buďaktívum z obsluhy, alebo záväzok z obsluhy týkajúci sa tejto
zmluvy na obsluhu. Ak sa o čakáva, že prijatý poplatok nebude pre
účtovnú jednotku adekvátnou kompenzáciou za poskytovanie obsluhy,
tak sa záväzok z obsluhy vyplývajúci z povinnosti vykona ťobsluhu
vykáže v reálnej hodnote. Ak sa o čakáva, že prijatý poplatok bude
viac ako adekvátne kompenzova ťposkytovanú obsluhu, vyká žes a
aktívum z obsluhy vyplývajúce z práva na vykonanie obsluhy
v sume stanovenej na základe alokácie ú čtovnej hodnoty vä čšieho
finan čného aktíva v súlade s odsekom 27.
25. Ak v dôsledku prevodu dôjde k ukon čeniu vykazovania finan čného
aktíva ako celku, ale prevod má za následok, žeúčtovná jednotka
získa nové finan čné aktívum alebo prevezme na seba nový finan čný
záväzok alebo záväzok z obsluhy, ú čtovná jednotka vyká že nové
finan čné aktívum, finan čný záväzok alebo záväzok z obsluhy
v reálnej hodnote.
26. Pri ukon čení vykazovania finan čného aktíva ako celku sa rozdiel
medzi:
a) účtovnou hodnotou a
b) sumou i) prijatého plnenia (vrátane akéhoko ľvek získaného nového
aktíva zní ženého o akýko ľvek prevzatý nový záväzok) a ii) akého-
koľvek kumulovaného zisku alebo straty, ktoré boli vykázané
priamo vo vlastnom imaní [pozri odsek 55 písm. b)]2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —348
▼B
vykáže v hospodárskom výsledku.
27. Ak je prevedené aktívum sú časťou vä čšieho finan čného aktíva [ak
účtovná jednotka napríklad prevádza úrokové pe ňažné toky, ktoré sú
súčasťou dlhového nástroja, pozri odsek 16 písm. a)] a prevádzaná
časťspĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania ako celok, alokuje sa
predchádzajúca ú čtovná hodnota vä čšieho finan čného aktíva medzi
časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde
k ukon čeniu vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt
daných častí k dátumu prevodu. Na tento ú čel sa ponechané aktívum
z obsluhy pova žuje za časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje. Rozdiel
medzi:
a) účtovnou hodnotou priradenou k časti, pri ktorej dochádza
k ukon čeniu vykazovania, a
b) sumou i) prijatého plnenia za časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu
vykazovania (vrátane akéhoko ľvek získaného nového aktíva zní že-
ného o akýko ľvek prevzatý nový záväzok) a ii) akéhoko ľvek
kumulovaného zisku alebo straty, ktoré boli vykázané priamo vovlastnom imaní [pozri odsek 55 písm. b)]
sa vyká že v hospodárskom výsledku. Kumulovaný zisk alebo strata,
ktoré boli vykázané vo vlastnom imaní, sa rozvrhnú medzi časť, ktorá
sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu vykazo-
vania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí.
28. Ak ú čtovná jednotka rozvrhne predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu
väčšieho finan čného aktíva medzi časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje
ačasť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu vykazovania, je potrebné stanovi ť
reálnu hodnotu časti, ktorej vykazovanie pokra čuje. Ak ú čtovná
jednotka v minulosti predávala časti podobné tej časti, ktorá sa na ďalej
vykazuje, alebo existujú iné trhové transakcie pre takého časti, najlep ší
odhad reálnej hodnoty predstavujú posledné známe ceny zo skuto č-
ných transakcií. Ak neexistujú žiadne kótované ceny alebo posledné
známe trhové transakcie, ktoré by potvrdzovali ur čenie reálnej
hodnoty časti, ktorá sa aj na ďalej vykazuje, najvhodnej ším odhadom
reálnej hodnoty je rozdiel medzi reálnou hodnotou vä čšieho finan č-
ného aktíva ako celku a plnením prijatým od nadobúdate ľaz ačasť, pri
ktorej dôjde k ukon čeniu vykazovania.
Prevody, ktoré nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania [pozri
odsek 20 písm. b)]
29. Ak prevod nemá za následok ukon čenie vykazovania z dôvodu, žes i
účtovná jednotka ponechala v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva prevedeného aktíva, ú čtovná jednotka aj na ďalej vyka-
zuje prevedené aktívum ako celok a zárove ňvykáže finan čný záväzok
z prijatého plnenia. V nasledujúcich obdobiach ú čtovná jednotka
vykáže akýko ľvek výnos z prevedeného aktíva a akýko ľvek náklad
vzniknutý vo vz ťahu k finan čnému záväzku.
Pokra čujúca zainteresovanos ťv prevedenom aktíve [pozri odsek 20
písm. c) bod ii)]
30. Ak ú čtovná jednotka ani neprevedie a ani si neponechá v podstate
všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva a ponechá si
kontrolu nad prevedeným aktívom, ú čtovná jednotka na ďalej vykazuje
prevedené aktívum v rozsahu svojej pokra čujúcej zainteresovanosti.
Rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej jednotky
v prevedenom aktíve predstavuje rozsah, v akom je ú čtovná jednotka
vystavená zmenám hodnoty prevedeného aktíva. Napríklad:
a) ak má pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky formu
ručenia za prevedené aktívum, rozsah pokra čujúcej zainteresova-
nosti ú čtovnej jednotky predstavuje i) hodnotu aktíva, alebo, ak
je nižšia, ii) maximálnu sumu prijatého plnenia, ktorej splatenie
by sa od ú čtovnej jednotky mohlo po žadova ť(„záručná suma “);
b) ak má pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky formu
upísanej alebo kúpnej opcie (alebo oboch) na prevedené aktívum,
rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej jednotky predsta-
vuje hodnotu prevedeného aktíva, ktorý mô žeúčtovná jednotka
spätne odkúpi ť. V prípade upísanej predajnej opcie na aktívum
oceňované v reálnej hodnote je v šak rozsah pokra čujúcej zaintere-
sovanosti ú čtovnej jednotky obmedzený na reálnu hodnotu preve-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —349
▼B
deného aktíva alebo, ak je ni žšia, realiza čnú cenu opcie (pozri
odsek AG48);
c) ak má pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky formu opcie
sp eňažným vysporiadaním alebo podobného ustanovenia na preve-
dené aktívum, je rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej
jednotky ocenený tým istým spôsobom, ako vyplýva z opciís nepe ňažným vysporiadaním pod ľa písmena b).
31. Ak ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní aktíva v rozsahu svojej
pokra čujúcej zainteresovanosti, vykazuje ú čtovná jednotka aj súvisiaci
záväzok. Napriek ostatným po žiadavkám na oce ňovanie uvedených
v tomto štandarde sa prevedené aktívum a súvisiaci záväzok oce ňujú
na základe, ktorý odzrkad ľuje práva a povinnosti, ktoré si ú čtovná
jednotka ponechala. Súvisiaci záväzok sa oce ňuje spôsobom, pod ľa
ktorého čistá ú čtovná hodnota prevedeného aktíva a súvisiaceho
záväzku je:
a) amortizovaná hodnota práv a povinností, ktoré si ú čtovná jednotka
ponechala, ak sa prevedené aktívum oce ňuje v amortizovanej
hodnote, alebo
b) reálna hodnota práv a povinností, ktoré si ú čtovná jednotka pone-
chala, ocenených na samostatnom základe v prípade, ak je preve-
dené aktívum oce ňované v reálnej hodnote.
32. Ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní akýchko ľvek výnosov
vyplývajúcich z prevedeného aktíva v rozsahu svojej pokra čujúcej
zainteresovanosti a vyká že akýko ľvek vzniknutý náklad zo súvisia-
ceho záväzku.
33. Na ú čely následného oce ňovania sa vykázané zmeny v reálnej hodnote
prevedeného aktíva a súvisiaceho záväzku ú čtujú konzistentne vo
vzájomnej súvislosti v súlade s odsekom 55 a vzájomne sa nekom-
penzujú.
34. Ak sa pokra čujúca zainteresovanos ťúčtovnej jednotky týka len časti
finan čného aktíva (ak si ú čtovná jednotka napríklad ponechá opciu na
spätné odkúpenie časti prevedeného aktíva, alebo si ponechá zostáva-
júci podiel, z ktorého nevyplýva ponechanie si v podstate v šetkých
rizík a odmien z vlastníctva a sú časne si ú čtovná jednotka ponechá
kontrolu), ú čtovná jednotka rozvrhne predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu
finan čného aktíva medzi časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje na základe
pokra čujúcej zainteresovanosti, a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu
vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí ku
dňu prevodu. Na tento ú čel sa uplat ňujú po žiadavky uvedené
v odseku 28. Rozdiel medzi:
a) účtovnou hodnotou pridelenou k časti, ktorá sa u žnevykazuje, a
b) sumou i) prijatého plnenia za časť, ktorá sa u žnevykazuje a ii)
akéhoko ľvek kumulovaného zisku alebo straty k nej priradenej,
ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom imaní [pozri odsek 55písm. b)]
sa vyká že v hospodárskom výsledku. Kumulovaný zisk alebo strata,
ktoré boli vykázané vo vlastnom imaní, sa rozvrhnú medzi časť, ktorá
sa aj na ďalej vykazuje a časť, ktorá sa u žnevykazuje, na základe
pomerných reálnych hodnôt týchto častí.
35. Ak sa prevedené aktívum oce ňuje v amortizovanej hodnote, nie je
možné pod ľa tohto štandardu súvisiaci záväzok ur čiťako finan čný
záväzok oce ňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
Všetky prevody
36. Ak sa prevedené aktívum aj na ďalej vykazuje, aktívum a súvisiaci
záväzok sa vzájomne nekompenzujú. Podobne ú čtovná jednotka
vzájomne nekompenzuje žiaden výnos vyplývajúci z prevedeného
aktíva so žiadnym vzniknutým nákladom zo súvisiaceho záväzku
(pozri IAS 32 odsek 42).
37. Ak prevodca poskytne nepe ňažné zabezpe čenie (napríklad dlhový
nástroj alebo nástroj vlastného imania) nadobúdate ľovi, ú čtovanie
zabezpe čenia u prevodcu aj nadobúdate ľa závisí od skuto čnosti, či
má nadobúdate ľprávo na jeho predaj alebo opätovné poskytnutie do2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —350
▼B
zabezpe čenia a od toho, či prevodca nedodr žal záväzok. Prevodca aj
nadobúdate ľúčtujú zabezpe čenie takto:
a) ak má nadobúdate ľna základe zmluvy alebo zvyklosti právo na
predaj zabezpe čenia alebo na jeho opätovné poskytnutie do zabez-
pečenia, potom prevodca reklasifikuje toto aktívum vo svojej
súvahe (napríklad ako po žičané aktívum, zalo žené nástroje vlast-
ného imania alebo poh ľadávku na spätné odkúpenie) oddelene od
iných aktív;
b) ak nadobúdate ľpredá jemu poskytnuté zabezpe čenie, vyká že
príjmy z predaja a záväzok ocenený v reálnej hodnote z titulu
povinnosti vráti ťzabezpe čenie;
c) pokia ľprevodca nedodr ží záväzok vyplývajúci z podmienok
zmluvy a nemá ďalej nárok na opätovné získanie zabezpe čenia,
ukon čí vykazovanie zabezpe čenia. Nadobúdate ľvykáže zabezpe-
čenie ako svoje aktívum prvotne ocenené v reálnej hodnote
alebo, ak u žzabezpe čenie predal, ukon čí vykazovanie svojej
povinnosti vráti ťzabezpe čenie;
d) s výnimkou ustanovení v písmene c) prevodca pokra čuje aj na ďalej
vo vykazovaní zabezpe čenia ako svojho aktíva a nadobúdate ľ
nevykazuje zabezpe čenie ako aktívum.
Bežný nákup alebo predaj finan čného aktíva
38. Be žný nákup alebo predaj finan čného aktíva sa vykazuje, alebo sa
jeho vykazovanie ukon čí, pou žitím ú čtovania k dátumu uskuto čnenia
obchodu alebo k dátumu vysporiadania (pozri dodatok A odseky
AG53 a žAG56).
Ukon čenie vykazovania finan čného záväzku
39. Ú čtovná jednotka vyradí finan čný záväzok (alebo časťfinan čného
záväzku) zo svojej súvahy výlu čne v prípade, ak záväzok zanikne –
t. j. ak je povinnos ťšpecifikovaná v zmluve splnená alebo zru šená
alebo skon čí jej platnos ť.
40. Výmena dlhových nástrojov medzi existujúcim dl žníkom a verite ľom
so zásadne rozdielnymi podmienkami sa ú čtuje ako zánik pôvodného
finan čného záväzku a vykázanie nového finan čného záväzku. Podobne
sa zásadná zmena podmienok existujúceho finan čného záväzku alebo
jeho časti (bez oh ľadu na jeho súvis s finan čnými problémami
dlžníka) ú čtuje ako zánik pôvodného finan čného záväzku
a vykazovanie nového finan čného záväzku.
41. Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného záväzku (alebo časťou
finan čného záväzku), ktorý zanikol alebo bol prevedený na inú stranu,
a zaplateným plnením vrátane akýchko ľvek prevedených nepe ňažných
aktív alebo prevzatých záväzkov sa vykazuje v hospodárskomvýsledku.
42. Ak ú čtovná jednotka spätne odkúpi č
asťfinan čného záväzku, alokuje
predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu finan čného záväzku medzi časť,
ktorá sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej do šlo k ukon čeniu
vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí
k dátumu spätného odkúpenia. Rozdiel medzi a) ú čtovnou hodnotou
pridelenou k časti, pri ktorej do šlo k ukon čeniu vykazovania
a b) zaplateným plnením vrátane akýchko ľvek prevedených nepe ňaž-
ných aktív alebo prevzatých záväzkov vo vz ťahu k časti, pri ktorej
dôjde k ukon čeniu vykazovania, sa vyká že v hospodárskom výsledku.
OCEŇOVANIE
Prvotné ocenenie finan čných aktív a finan čných záväzkov
43. Pri prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka ocení finan čné aktívum alebo
finan čný záväzok v jeho reálnej hodnote. V prípade, že finan čné
aktívum alebo finan čný záväzok nie je oce ňovaný v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok, reálna hodnota sa navý ši o transak čné
náklady, ktoré mo žno priamo priradi ťk obstaraniu alebo emisii
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —351
▼B
44. Ak ú čtovná jednotka pou žíva pre aktíva, ktoré sa následne oce ňujú
v obstarávacej hodnote alebo v amortizovanej hodnote, ú čtovanie
dátumom vysporiadania, takéto aktívum sa prvotne vyká že v jeho
reálnej hodnote k dátumu uskuto čnenia obchodu (pozri dodatok
A odseky AG53 a žAG56).
Následné oce ňovanie finan čných aktív
45. Na ú čely oce ňovania finan čného aktíva následne po prvotnom vyká-
zaní sa v tomto štandarde finan čné aktíva klasifikujú do týchto štyroch
kategórií definovaných v odseku 9:
a) finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok;
b) investície dr žané do splatnosti;
c) úvery a poh ľadávky a
d) finan čné aktíva k dispozícii na predaj.
Tieto kategórie sa pou žívajú na ú čely oce ňovania a vykazovania zisku
alebo straty v rámci tohto štandardu. Pri prezentovaní informácií
priamo v ú čtovnej závierke mô žeúčtovná jednotka pre tieto kategórie
použiťiné ozna čenia alebo iné kategorizácie. Informácie po žadované
štandardom IFRS 7 ú čtovná jednotka zverej ňuje v poznámkach.
46. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka oce ňuje finan čné aktíva
vrátane derivátov, ktoré sú aktívami, v ich reálnych hodnotách bez
akéhoko ľvek zní ženia o transak čné náklady, ktoré sa mô žu vynalo žiť
pri predaji alebo inom vyradení, s výnimkou týchto finan čných aktív:
a) úverov a poh ľadávok definovaných v odseku 9, ktoré sa oce ňujú
v amortizovanej hodnote pri pou žití metódy efektívnej úrokovej
miery;
b) investícií dr žaných do splatnosti definovaných v odseku 9, ktoré sa
oceňujú v amortizovanej hodnote pri pou žití metódy efektívnej
úrokovej miery, a
c) investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú cenu kóto-
vanú na aktívnom trhu a ktorých reálnu hodnotu nemo žno spo ľa-
hlivo ur čiť, a derivátov, ktoré sú na ne naviazané a musia sa
vysporiada ťdodaním takýchto nekótovaných nástrojov vlastného
imania; tieto sa oce ňujú v obstarávacej hodnote (pozri dodatok
A odseky AG80 a AG81).
Finan čné aktíva ur čené ako zabezpe čené polo žky podliehajú oce ňo-
vaniu pod ľap ožiadaviek na ú čtovanie zabezpe čenia v odsekoch 89 a ž
102. V šetky finan čné aktíva, s výnimkou aktív oce ňovaných v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok, podliehajú posúdeniu na zní ženie
hodnoty v súlade s odsekmi 58 a ž70 a dodatkom A odsekmi AG84 a ž
AG93.
Následné oce ňovanie finan čných záväzkov
47. Po prvotnom vykázaní oce ňuje ú čtovná jednotka v šetky finan čné
záväzky v amortizovanej hodnote pri pou žití metódy efektívnej
úrokovej miery, s výnimkou:
a) finan čných záväzkov oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok. Takéto záväzky vrátane derivátov, ktoré sú záväz-
kami, sa ocenia v reálnej hodnote. Obstarávacou hodnotou saoceňuje derivátový záväzok, ktorý je naviazaný na nekótovaný
nástroj vlastného imania a musí by ťvysporiadaný jeho dodaním
a ktorého reálnu hodnotu nemo žno spo ľahlivo ur čiť;
b) finan čných záväzkov, ktoré vzniknú, ke ďprevod finan čného aktíva
nespĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, alebo pri ktorých sa
použije prístup pokra čujúcej zainteresovanosti. Na oce ňovanie
takýchto finan čných záväzkov sa uplat ňujú [pokia ľsa neuplat ňuje
odsek 47 písm. a) alebo b)] odseky 29 a 31;
c) zmlúv o finan čnej záruke definovaných v odseku 9. Poskytovate ľ
finančnej záruky po prvotnom vykázaní oce ňuje [pokia ľsa neuplat ňuje
odsek 47 písm. a)] takúto zmluvu vy ššou spomedzi týchto hodnôt:
i) sumou stanovenou v súlade s IAS 37 a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —352
▼B
ii) sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 43) zní ženou (ak je to
potrebné) o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlade
s IAS 18;
d) prís ľubov poskytnú ťúver s úrokovou mierou ni žšou, ako je trhová
úroková miera. Po prvotnom vykázaní subjekt, ktorý poskytujetakýto prís ľub, oce ňuje tento prís ľub vy ššou z týchto hodnôt:
i) sumou stanovenou v súlade s IAS 37 a
ii) sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 43) zní ženou (ak je to
potrebné) o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlades IAS 18.
Finan čné záväzky ur čené ako zabezpe čené polo žky podliehajú po žia-
davkám ú čtovania zabezpe čenia, ktoré sú uvedené v odsekoch 89 a ž
102.
Stanoviská k oce ňovaniu reálnou hodnotou
48. Pri ur čovaní reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného
záväzku na ú čely uplat ňovania tohto štandardu, IAS 32 alebo IFRS
7 uplatní ú čtovná jednotka odseky AG69 a žAG82 dodatku A.
48A. Najlep ším dôkazom reálnej hodnoty sú ceny kótované na aktívnom
trhu. Ak trh pre finan čný nástroj nie je trhom aktívnym, ú čtovná
jednotka stanoví reálnu hodnotu pou žitím techniky oce ňovania.
Cieľom pou žitia techniky oce ňovania je ur čiť, aká by bola transak čná
cena v rámci nezávislej výmeny k dátumu ocenenia, na ktorú by sa
vzťahovali be žné obchodné kritériá. Techniky oce ňovania zah ŕň
ajú
použitie posledných známych nezávislých trhových transakcií medzi
informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami, ak sú k dispozícii,
zohľadnenie aktuálnych reálnych hodnôt iného nástroja, ktorého
podstata je rovnaká, ďalej pou žitie analýzy diskontovaných pe ňažných
tokov a pou žitie op čných oce ňovacích modelov. Ak existuje technika
oceňovania, ktorá je be žne pou žívaná ú častníkmi trhu na ocenenie
nástroja a táto technika preukázate ľne poskytuje spo ľahlivé odhady
cien získaných v rámci skuto čných trhových transakcií, pou žije
účtovná jednotka takúto techniku. Zvolená technika oce ňovania
využíva v maximálnej miere trhové vstupy a čo najmenej závisí od
vstupov špecifických pre ú čtovnú jednotku. Technika oce ňovania
zahŕňavšetky faktory, ktoré by pri stanovovaní ceny brali do úvahy
účastníci trhu a je konzistentná s akceptovanými ekonomickými meto-
dikami na oce ňovanie finan čných nástrojov. Ú čtovná jednotka perio-
dicky prehodnocuje techniku oce ňovania a vykonáva testovanie jej
opodstatnenosti pomocou cien zo sú časných pozorovate ľných trho-
vých transakcií toho istého nástroja (t. j. bez modifikácie alebo
opätovnej re štrukturalizácie) alebo na základe akýchko ľvek dostup-
ných pozorovate ľných údajov z trhu.
49. Reálna hodnota finan čného záväzku s prvkom splatnosti na po žiadanie
(napríklad vklad splatný na po žiadanie) nie je ni žšia ako suma splatná
na po žiadanie, diskontovaná od prvého d ňa, od ktorého mô že
vzniknú ťpožiadavka na splatenie sumy.
Reklasifikácie
50. Ú čtovná jednotka:
a) nesmie derivát po čas jeho dr žby alebo emitovania preklasifikova ť
z kategórie nástrojov oce ňovaných v reálnej hodnote cez kategóriu
hospodárskeho výsledku;
b) nesmie reklasifikova ťakýko ľvek finan čný nástroj z kategórie
nástrojov v reálnej hodnote hospodársky výsledok, ak ho priprvotnom vykázaní táto ú čtovná jednotka ur čila za nástroj
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, a
c) mô že v prípade, že finan čné aktívum u žnie je dr žané na ú čely
predaja alebo spätného odkúpenia v blízkej budúcnosti (bez oh ľadu
na to, že finan čné aktívum mohlo by ťnadobudnuté alebo vzniknú ť
primárne na ú čely predaja alebo spätného odkúpenia v blízkej
budúcnosti), reklasifikova ťtoto finan čné aktívum z nástroja
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, ak sú splnené po žia-
davky uvedené v odseku 50B alebo 50D.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —353
▼B
Účtovná jednotka nesmie akýko ľvek finan čný nástroj po prvotnom
vykázaní reklasifikova ťdo kategórie nástrojov v reálnej hodnote vyká-
zanej cez hospodársky výsledok.
▼M8
50A. Reklasifikácie na ú čely odseku 50 nie sú tieto zmeny okolností:
a) derivát, ktorý bol predtým ur čený a efektívny zabezpe čovací
nástroj v zabezpe čení pe ňažných tokov alebo zabezpe čeníčistej
investície, u žnespĺňa predpoklady, aby sa pova žoval za takýto
nástroj,
b) derivát sa stane ur čený a efektívny zabezpe čovací nástroj
v zabezpe čení pe ňažných tokov alebo zabezpe čeníčistej investície,
c) finan čný majetok je reklasifikovaný, ke ďpoisťovňa zmení ú čtovnú
politiku v súlade s odsekom 45 IFRS 4.
▼B
50B. Finan čné aktívum, na ktoré sa vz ťahuje odsek 50
písm. c) (s výnimkou toho druhu finan čného aktíva, ktorý je opísaný
v odseku 50D) sa mô že reklasifikova ťz nástroja v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok iba v zriedkavých prípadoch.
50C. Ak ú čtovná jednotka reklasifikuje finan čné aktívum z nástroja
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom50B, toto finan čné aktívum sa musí reklasifikova ťv jeho reálnej
hodnote ku d ňu reklasifikácie. Zisk alebo strata, ktoré u žboli vyká-
zané v hospodárskom výsledku, sa nesmú zru šiť. Reálna hodnota
finan čného aktíva ku d ňu reklasifikácie sa stáva jeho novou obstará-
vacou hodnotou alebo prípadne amortizovanou hodnotou.
50D. Finan čné aktívum, na ktoré sa vz ťahuje odsek 50 písm. c) a ktoré by
zodpovedalo definícii úverov a poh ľadávok (ak sa nevy žadovalo, aby
sa finan čné aktívum klasifikovalo pri prvotnom vykázaní ako dr žané
na obchodovanie), sa mô že reklasifikova ťz reálnej hodnoty cez
hospodársky výsledok, ak ú čtovná jednotka má v úmysle a je schopná
držaťtoto finan čné aktívum v blízkej budúcnosti alebo a ždo splat-
nosti.
50E. Finan čné aktívum klasifikované ako k dispozícii na predaj, ktoré by
vyhovelo definícii úverov a poh ľadávok (ak nebolo ur čené
ako aktívum k dispozícii na predaj) sa mô že reklasifikova ť
z kategórie k dispozícii na predaj do kategórie úverov
a poh ľadávok, ak ú čtovná jednotka má v úmysle alebo je schopná
držaťtoto finan čné aktívum v blízkej budúcnosti alebo a ždo splat-
nosti.
50F. Ak ú čtovná jednotka reklasifikuje finan čné aktívum z jeho reálnej
hodnoty cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom 50D, aleboz kategórie k dispozícii na predaj v súlade s odsekom 50E, musí
reklasifikova ťtoto finan čné aktívum v jeho reálnej hodnote ku d ňu
reklasifikácie. V prípade finan čných aktív reklasifikovaných v súlade
s odsekom 50D sa zisk alebo strata, ktoré sú u žvykázané
v hospodárskom výsledku, nesmú zru šiť. Reálna hodnota finan čného
aktíva ku d ňu reklasifikácie sa stáva jeho novou obstarávacou
hodnotou alebo prípadne amortizovanou hodnotou. V prípade finan č-
ného aktíva reklasifikovaného z kategórie k dispozícii na predajv súlade s odsekom 50E v šetky predchádzajúce zisky alebo straty
z tohto aktíva, ktoré boli vykázané v inom komplexnom výsledku
v súlade s odsekom 55 písm. b), sa zaú čtujú v súlade s odsekom 54.
51. Ak v dôsledku zmeny zámeru alebo schopnosti nie je na ďalej vhodné
klasifikova ťinvestíciu ako dr žanú do splatnosti, takáto investícia sa
reklasifikuje do kategórie k dispozícii na predaj a precení na reálnuhodnotu. Rozdiel medzi jej ú čtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sa
zaúčtuje v súlade s odsekom 55 písm. b).
52. Kedyko ľvek, ke ďpredaje alebo reklasifikácie viac ako nevýznamnej
sumy investícií dr žaných do splatnosti nesp ĺňajú ani jednu
z podmienok uvedených v odseku 9, v šetky zostávajúce investície
držané do splatnosti sa reklasifikujú do kategórie k dispozícii na
predaj. Pri takejto reklasifikácii sa rozdiel medzi ich ú čtovnou
hodnotou a reálnou hodnotou zaú čtuje v súlade s odsekom 55
písm. b).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —354
▼B
53. Ak sa stane dostupným spo ľahlivé ocenenie finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku, pri čom predtým mo žnosťtakéhoto ocenenia
neexistovala, a aktívum alebo záväzok sa v prípade, žej e
k dispozícií spo ľahlivé ocenenie, musí oce ňovaťv reálnej hodnote
[pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], aktívum alebo záväzok sa
precenia na reálnu hodnotu a rozdiel medzi jeho ú čtovnou hodnotou
a reálnou hodnotou sa zaú čtuje v súlade s odsekom 55.
54. Ak v dôsledku zmeny zámeru alebo schopnosti alebo za výnimo čných
okolností, ke ďužnie je mo žné spo ľahlivé ocenenie v reálnej hodnote
[pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], alebo preto že„dva predchádza-
júce finan čné roky “uvedené v odseku 9 u župlynuli, je vhodné
účtovaťfinan čné aktívum alebo finan čný záväzok v obstarávacej
hodnote alebo v amortizovanej hodnote, nie na ďalej v reálnej hodnote.
Reálna ú čtovná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
k tomuto dátumu sa stáva jeho novou obstarávacou hodnotou alebo
amortizovanou hodnotou, pod ľa konkrétneho prípadu. ►M5Všetky
predchádzajúce zisky alebo straty z tohto aktíva, ktoré boli vykázanév ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 55
písm. b), sa zaú čtujú takto: ◄
a) v prípade finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou sa zisk alebo
strata amortizuje do hospodárskeho výsledku po čas zostávajúcej
doby životnosti investície dr žanej do splatnosti, a to pou žitím
metódy efektívnej úrokovej miery. Akýko ľvek rozdiel medzi
novou amortizovanou hodnotou a sumou pri splatnosti sa tie ž
amortizuje po čas zostávajúcej doby životnosti finan čného aktíva
pomocou metódy efektívnej úrokovej miery, podobne ako pri
amortizácii prémie a diskontu. ►
M5Ak dôjde následne
k zní ženiu hodnoty finan čného aktíva, akýko ľvek zisk alebo strata,
ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku,
sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku
v súlade s odsekom 67; ◄
▼M5
b) v prípade, že finan čné aktívum nemá pevnú splatnos ť, zisk alebo
strata sa vyká že v hospodárskom výsledku, pokým nedôjde
k predaju alebo inému vyradeniu finan čného aktíva. Ak dôjde
následne k zní ženiu hodnoty finan čného aktíva, akýko ľvek pred-
chádzajúci zisk alebo strata, ktoré boli vykázané v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku, sa reklasifikujú z vlastného imania
do hospodárskeho výsledku v súlade s odsekom 67.
▼B
Zisky a straty
55. Zisk alebo strata, ktorá vzniká zo zmeny v reálnej hodnote finan čného
aktíva alebo finan čného záväzku, ktorý nie je sú časťou zabezpe čova-
cieho vz ťahu (pozri odseky 89 a ž102), sa vykazuje takto:
a) zisk alebo strata z finan čného aktíva a finan čného záväzku oce ňo-
vaného v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa vykazujú
v hospodárskom výsledku;
▼M5
b) zisk alebo strata z finan čného aktíva k dispozícii na predaj sa
vykážu v ostatných sú častiach komplexného výsledku,
s výnimkou strát zo zní ženia hodnoty (pozri odseky 67 a ž70)
a kurzových ziskov a strát (pozri prílohu A odsek AG83), a ždo
skončenia vykazovania finan čného aktíva. Sú časne sa kumulovaný
zisk alebo strata, predtým vykazované v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, reklasifikujú z vlastného imania do hospo-
dárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 Prezen-
tácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)]. Av šak,…
▼B
56. Pre finan čné aktíva a finan čné záväzky, ktoré sa ú čtujú
v amortizovanej hodnote (pozri odseky 46 a 47), sa zisk alebo strata
vykážu v hospodárskom výsledku, ke ďsa ukon čí vykazovanie finan č-
ného aktíva alebo finan čného záväzku, alebo dôjde k zní ženiu ich
hodnoty, a cez proces amortizácie. Pokia ľvšak ide o finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky, ktoré predstavujú zabezpe čené polo žky (pozri
odseky 78 a ž84 a dodatok A odseky AG98 a žAG101), zisk alebo
strata sa ú čtuje v súlade s odsekmi 89 a ž102.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —355
▼B
57. Ak ú čtovná jednotka vykazuje finan čné aktíva pou žívajúc ú čtovanie
k dátumu vysporiadania (pozri odsek 38 a dodatok A odseky AG53
a AG56), akáko ľvek zmena v reálnej hodnote aktíva, ktoré bude
prijaté po čas obdobia medzi dátumom uskuto čnenia obchodu
a dátumom vysporiadania, sa nevykazuje pre tie aktíva, ktoré sú ú čto-
vané v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote (okrem strát
zo zní ženia hodnoty). Pokia ľvšak ide o aktíva ú čtované v reálnej
hodnote, zmena v reálnej hodnote sa vyká že v hospodárskom
výsledku alebo vo vlastnom imaní tak, ako sa ur čuje v odseku 55.
Zníženie hodnoty a nevymo žiteľnosťfinan čných aktív
58. Ú čtovná jednotka posúdi ►M5koncu ka ždého obdobia vykazo-
vania◄,či existuje akýko ľvek objektívny dôkaz o tom, že sa zní žila
hodnota finan čného aktíva alebo skupiny finan čných aktív. Ak takýto
dôkaz existuje, na stanovenie vý šky straty zo zní ženia hodnoty pou žije
účtovná jednotka odsek 63 (pre finan čné aktíva ú čtované
v amortizovanej hodnote), odsek 66 (pre finan čné aktíva ú čtované
v obstarávacej hodnote) alebo odsek 67 (pre finan čné aktíva
k dispozícii na predaj).
59. K zní ženiu hodnoty finan čného aktíva alebo skupiny finan čných aktív
a k stratám zo zní ženia hodnoty dochádza výlu čne vtedy, ak existuje
objektívny dôkaz o zní žení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých
udalostí, ku ktorým do šlo po prvotnom vykázaní aktíva ( „stratová
udalos ť“) a takáto stratová udalos ť(alebo udalosti) má vplyv na odha-
dované budúce pe ňažné toky finan čného aktíva alebo skupiny finan č-
ných aktív, ktoré je mo žné spo ľahlivo odhadnú ť. Jednotlivá diskrétna
udalos ť, ktorá spôsobila zní ženie hodnoty, sa nemusí da ťidentifi-
kovať. Zní ženie hodnoty mohlo by ťskôr spôsobené kombináciou
vplyvov viacerých udalostí. Straty o čakávané ako výsledok budúcich
udalostí, bez oh ľadu na ich pravdepodobnos ť, sa nevykazujú.
K objektívnym dôkazom o tom, žed ošlo k zní ženiu hodnoty finan č-
ného aktíva alebo skupiny aktív, patria pozorovate ľné informácie,
ktoré vstupujú do pozornosti dr žiteľa aktíva, o týchto stratových
udalostiach:
a) významné finan čné problémy emitenta alebo dl žníka;
b) poru šenie zmluvy, akým je zlyhanie (default) alebo neplatenie
splátok úroku alebo istiny;
c) verite ľz ekonomických alebo právnych dôvodov, ktoré sa týkajú
finan čných ťažkostí dl žníka, poskytne dl žníkovi ú ľavu, o ktorej by
za iných okolností neuva žoval;
d) za čína by ťpravdepodobné, žed lžník vyhlási bankrot alebo do inej
formy finan čnej reorganizácie;
e) zánik aktívneho trhu pre dané finan čné aktívum v dôsledku finan č-
ných ťažkostí alebo
f) pozorovate ľné údaje nazna čujúce, že existuje merate ľný pokles
v odhadovaných budúcich pe ňažných tokoch v skupine finan čných
aktív od prvotného vykázania týchto aktív, hoci pokles e šte nie je
možné identifikova ťpre jednotlivé finan čné aktíva v skupine,
vrátane:
i) nepriaznivých zmien v platobnej situácii dl žníkov v skupine
(napríklad zvý šený po čet oneskorených platieb alebo zvý šený
počet po žičiavajúcich si na kreditné karty, ktorí dosiahli svoj
úverový limit a splácajú minimálnu mesa čnú sumu), alebo
ii) národných alebo miestnych ekonomických podmienok, ktoré
majú súvis so zlyhaniami týkajúcimi sa aktív v skupine (naprí-klad zvý šenie miery nezamestnanosti v geografickej oblasti
dlžníkov, zní ženie cien nehnute ľností, vz ťahujúce sa na hypo-
tekárne úvery v danej oblasti, pokles cien ropy vz ťahujúci sa na
poskytnuté úvery pre producentov ropy alebo nepriaznivézmeny v priemyselných podmienkach, ktoré majú vplyv na
dlžníkov v skupine).
60. Zánik aktívneho trhu pre to, že finan čné nástroje ú čtovnej jednotky u ž
nie sú predmetom verejného obchodovania, nie je dôkazom o zní žení
hodnoty. Zní ženie ratingu platobnej schopnosti ú čtovnej jednotky ako
také nie je dôkazom o zní žení hodnoty, av šak mô žeb yťdôkazom
zníženia hodnoty, ak sa posudzuje s ďalšími dostupnými informá-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —356
▼B
ciami. Zní ženie reálnej hodnoty finan čného aktíva pod úrove ňjeho
obstarávacej hodnoty alebo amortizovanej hodnoty nepredstavuje
nevyhnutne dôkaz o zní žení hodnoty (napríklad zní ženie reálnej
hodnoty investície do dlhového nástroja, ktoré vyplýva zo zvý šenia
bezrizikovej úrokovej miery).
61. Okrem príkladov udalostí uvedených v odseku 59, objektívny dôkaz
o zní žení hodnoty investície do nástroja vlastného imania zah ŕňa infor-
mácie o významných zmenách s nepriaznivým vplyvom, ku ktorým
došlo v rámci technologického, trhového, ekonomického alebo práv-
neho prostredia, v ktorom emitent vykonáva svoju činnos ťa tieto
informácie nazna čujú,že nemusí dôjs ťk spätnému získaniu obstará-
vacej hodnoty investície do nástroja vlastného imania. Významný
alebo dlhotrvajúci pokles reálnej hodnoty investície do nástroja vlast-
ného imania pod jej obstarávaciu hodnotu takisto predstavuje objek-tívny dôkaz o zní žení hodnoty.
62. V niektorých prípadoch pozorovate ľné údaje potrebné na odhadnutie
výšky straty zo zní ženia hodnoty finan čného aktíva mô žub yťobme-
dzené alebo u žnie sú relevantné vzh ľadom na aktuálne okolnosti.
Napríklad mô žeí sťo prípad, ke ďsa dl žník ocitne vo finan čných
ťažkostiach, av šak k dispozícii je málo historických údajov
o podobných dl žníkoch. V takýchto prípadoch pou žije ú čtovná
jednotka na odhadnutie vý šky straty zo zní ženia hodnoty úsudok zalo-
žený na skúsenostiach. Podobne pou žije účtovná jednotka svoj úsudok
založený na skúsenostiach aj pri úprave pozorovate
ľných údajov pre
skupinu finan čných aktív tak, aby odzrkad ľovali aktuálne okolnosti
(pozri odsek AG89). Pou žitie racionálnych odhadov je podstatnou
súčasťou zostavovania ú čtovnej závierky a nezni žuje sa ním jej spo ľa-
hlivos ť.
Finan čné aktíva ú čtované v amortizovanej hodnote
63. Ak existuje objektívny dôkaz o tom, že vznikla strata zo zní ženia
hodnoty úverov a poh ľadávok alebo investícií dr žaných do splatnosti
účtovaných v amortizovanej hodnote, vý ška straty sa vypo čítava ako
rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou aktíva a sú časnou hodnotou odha-
dovaných budúcich pe ňažných tokov (s vylú čením budúcich úvero-
vých strát, ktoré nevznikli) diskontovaných pôvodnou efektívnouúrokovou mierou finan čného aktíva (t. j. efektívnou úrokovou mierou
vypo čítanou pri prvotnom vykázaní). Ú čtovná hodnota aktíva sa zní ži
buďpriamo, alebo prostredníctvom pou žitia ú čtu opravných polo žiek.
Suma straty sa vyká že v hospodárskom výsledku.
64. Ú čtovná jednotka najskôr posúdi, či existuje objektívny dôkaz
o zní žení hodnoty individuálne pre finan čné aktíva, ktoré sú indivi-
duálne významné, a individuálne alebo spolo čne pre finan čné aktíva,
ktoré nie sú individuálne významné (pozri odsek 59). Ak ú čtovná
jednotka zistí, že neexistuje
žiadny objektívny dôkaz o zní žení
hodnoty pre individuálne posudzované finan čné aktívum, čiuž
významné alebo nie, zahrnie toto aktívum do skupiny finan čných
aktív s podobnými charakteristikami úverového rizika a posudzuje
ich na skupinovom základe z h ľadiska zní ženia hodnoty. Aktíva,
ktoré sú individuálne posudzované z h ľadiska zní ženia hodnoty
a pre ktoré sa vykazuje, alebo sa pokra čuje vo vykazovaní straty zo
zníženia hodnoty, sa do skupinového posudzovania zní ženia hodnoty
nezah ŕňajú.
65. Ak sa v nasledujúcom období suma straty zo zní ženia hodnoty zní ži
a zní ženie mô že objektívne súvisie ťs udalos ťou, ktorá sa vyskytla po
vykázaní zní ženia hodnoty (napríklad zlep šenie úverového ratingu
dlžníka), predtým vykázaná strata zo zní ženia hodnoty sa zru šíb uď
priamo, alebo prostredníctvom ú čtu opravných polo žiek. Toto zru šenie
nesmie vies ťk tomu, žeúčtovná hodnota finan čného aktíva k dátumu,
ku ktorému do šlo k zru šeniu, prevý šiv ýšku amortizovanej hodnoty
finan čného aktíva, ktorú by malo v prípade, ak by sa nevykázalo
zníženie hodnoty. Suma zru šenej hodnoty sa vykazuje
v hospodárskom výsledku.
Finan čné aktíva ú čtované v obstarávacej hodnote
66. Ak existuje objektívny dôkaz o tom, žed ošlo k strate zo zní ženia
hodnoty nekótovaného nástroja vlastného imania, ktorý sa neú čtuje
v reálnej hodnote z dôvodu, že sa jeho reálna hodnota nedá spo ľahlivo
určiť, alebo do šlo k strate zo zní ženia hodnoty derivátového aktíva,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —357
▼B
ktoré je naviazané na nekótovaný nástroj vlastného imania a musí by ť
vysporiadané dodaním uvedeného nástroja, suma straty zo zní ženia
hodnoty sa ur čí ako rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného
aktíva a sú časnou hodnotou odhadovaných budúcich pe ňažných
tokov diskontovaných aktuálnou trhovou mierou návratnosti pre
podobné finan čné aktívum [pozri odsek 46 písm. c) a dodatok
A odseky AG80 a AG81]. Takéto straty zo zní ženia hodnoty nemo žno
zrušiť.
Finan čné aktíva k dispozícii na predaj
67. Ak sa pokles reálnej hodnoty finan čného aktíva k dispozícii na predaj
vykázal priamo vo vlastnom imaní a existuje objektívny dôkazo zní žení hodnoty takéhoto aktíva (pozri odsek 59), kumulovaná
strata, ktorá bola vykázaná priamo vo vlastnom imaní, sa vyjme
z vlastného imania a vyká že sa v hospodárskom výsledku aj napriek
tomu, že nedo šlo k ukon čeniu vykazovania tohto finan čného aktíva.
68. Suma kumulovanej straty, ktorá sa vyjme z vlastného imania a vyká že
sa v hospodárskom výsledku v súlade s odsekom 67, je rozdielommedzi obstarávacou hodnotou (po odpo čítaní splátok istiny
a amortizácie) a aktuálnou reálnou hodnotou zní ženou o stratu zo
zníženia hodnoty finan čného aktíva, ktorá sa u žpredtým vykázala
hospodárskom výsledku.
69. Straty zo zní ženia hodnoty vykázané v hospodárskom výsledku pri
investícii do nástroja vlastného imania, ktorá sa klasifikuje akofinan čné aktívum k dispozícii na predaj, nemo žno zru šiťcez hospo-
dársky výsledok.
70. Ak v nasledujúcom období dôjde k zvý šeniu reálnej hodnoty dlhového
nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj a toto zvý šenie
môže objektívne súvisie ťs udalos ťou, ku ktorej do šlo po vykázaní
straty zo zní
ženia hodnoty v hospodárskom výsledku, strata zo
zníženia hodnoty sa zru ší a zru šená suma sa vyká že
v hospodárskom výsledku.
ZABEZPE ČENIE
71. Ak je medzi zabezpe čovacím nástrojom a zabezpe čenou polo žkou
určený zabezpe čovací vz ťah v súlade s odsekmi 85 a ž88
a dodatkom A odsekmi AG102 a žAG104, ú čtovanie zisku alebo
straty zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej polo žky sa riadi
odsekmi 89 a ž102.
Zabezpe čovacie nástroje
Nástroje sp ĺňajúce kritériá
72. Týmto štandardom sa neobmedzujú okolnosti, v rámci ktorých mô že
byťderivát ur čený ako zabezpe čovací nástroj za predpokladu splnenia
podmienok pod ľa odseku 88, s výnimkou niektorých upísaných opcií
(pozri dodatok A odsek AG94). Nederivátové finan čné aktívum alebo
nederivátový finan čný záväzok sa v šak mô žeu rčiťako zabezpe čovací
nástroj len na ú čely zabezpe čenia kurzového rizika.
▼M8
73. Na ú čely ú čtovania zabezpe čenia sa ako zabezpe čovacie nástroje mô žu
určovaťlen nástroje zah ŕňajúce stranu, ktorá je externá vo vz ťahu
k vykazujúcej ú čtovnej jednotke (t. j. externú vo vz ťahu k skupine
alebo individuálnej ú čtovnej jednotke, o ktorej sa vykazuje). Hoci
jednotlivé ú čtovné jednotky v rámci konsolidovanej skupiny alebo
divízií v rámci ú čtovnej jednotky mô žu vstupova ťdo zabezpe čovacích
transakcií s ostatnými ú čtovnými jednotkami v rámci skupiny alebo
divíziami v rámci ú čtovnej jednotky, v šetky takéto vnútroskupinové
transakcie sa pri konsolidácii eliminujú. Z toho dôvodu takéto zabez-
pečovacie transakcie nesp ĺňajú podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia
v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny. Takéto transakcie
však mô žus pĺňaťpodmienky ú čtovania zabezpe čenia v rámci indivi-
duálnych alebo samostatných ú čtovných závierok jednotlivých ú čtov-
ných jednotiek v rámci skupiny za predpokladu, že sú v externom
vzťahu k vykazovanej individuálnej ú čtovnej jednotke.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —358
▼B
Určenie zabezpe čovacích nástrojov
74. Pre zabezpe čovací nástroj obvykle existuje jediné ocenenie reálnou
hodnotou ako celku a faktory, ktoré spôsobujú zmeny v reálnej
hodnote, sú vzájomne závislé. To znamená, žeúčtovná jednotka
určuje zabezpe čovací vz ťah pre zabezpe čovací nástroj ako celok. Jedi-
nými povolenými výnimkami sú:
a) oddelenie vnútornej hodnoty a časovej hodnoty op čnej zmluvy,
pričom ako zabezpe čovací nástroj sa ur čí iba zmena vnútornej
hodnoty opcie a zmena jej časovej hodnoty bude vylú čená, a
b) oddelenie úrokovej zlo žky a spotovej ceny forwardovej zmluvy.
Tieto výnimky sa povo ľujú, preto žev ov šeobecnosti je mo žné zisti ť
vnútornú hodnotu opcie a prémiu k forwardu oddelene. Dynamickázabezpe čovacia stratégia, ktorou sa hodnotí aj vnútorná aj časová
hodnota op čnej zmluvy, mô žes pĺňaťpožiadavky na ú čtovanie zabez-
pečenia.
75. Podiel celého zabezpe čovacieho nástroja, ako napríklad 50 %
z nominálnej sumy, je mo žné ur čiťako zabezpe čovací nástroj
v rámci zabezpe čovacieho vz ťahu. Zabezpe čovací vz ťah v šak
nemo žno ur
čiťiba na časťčasového obdobia, po čas ktorého nie je
zabezpe čovací nástroj vysporiadaný.
76. Jeden zabezpe čovací nástroj mo žno ur čiťako zabezpe čenie pre viac
ako jeden typ rizika za predpokladu, že a) zabezpe čené riziká sa
jednozna čne dajú identifikova ť;b )j em o žné preukáza ťefektívnos ť
zabezpe čenia; a c) je mo žnéšpecifické ur čenie zabezpe čovacieho
nástroja a rôznych rizikových pozícií.
77. Dva alebo viacero derivátov alebo ich podiel (alebo v prípade zabez-
pečenia menového rizika, dve alebo viacero nederivátových zmlúv
alebo ich podielov, alebo kombinácia derivátov a nederivátovýchzmlúv alebo ich podielov) mo žno posudzova ťv kombinácii
a spolo čne ich ur čiťako zabezpe čovací nástroj vrátane situácie, ke ď
sa rizikom (rizikami) niektorých derivátov kompenzujú riziká vyplý-vajúce z iných derivátov. Úrokový collar (opcia s minimálnoua maximálnou úrokovou mierou) alebo iný derivátový nástroj, ktorý
v sebe kombinuje upísanú opciu a nakúpenú opciu, v šak nesp ĺňa
podmienky zabezpe čovacieho nástroja v prípade, ak v skuto čnosti
predstavuje čistú upísanú opciu (za ktorú sa prijíma čistá prémia).
Podobne dva alebo viacero nástrojov (alebo ich podiely) mo žno
určiťza zabezpe čovací nástroj len v prípade, ak žiadny z nich nepred-
stavuje upísanú opciu alebo čistú upísanú opciu.
Zabezpe čené polo žky
Polo žky sp ĺňajúce kritériá
78. Zabezpe čenou polo žkou mô žeb yťvykázané aktívum alebo záväzok,
nevykázaná záväzná povinnos ť, vysoko pravdepodobná o čakávaná
transakcia alebo čistá investícia do zahrani čnej prevádzky. Zabezpe-
čenou polo žkou mô že teda by ťa) jednotlivé aktívum, záväzok,
záväzná povinnos ť, vysoko pravdepodobná o čakávaná transakcia
alebo čistá investícia do zahrani čnej prevádzky, b) skupina aktív,
záväzkov, záväzných povinností, vysoko pravdepodobných o čakáva-
ných transakcií alebo čistých investícií do zahrani čných prevádzok
s podobnými charakteristikami rizika, alebo c) v portfóliovom zabez-pečení iba úrokového rizika, podiel portfólia finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov, pre ktoré je spolo čné zabezpe čované riziko.
79. Na rozdiel od úverov a poh ľadávok nemô žub yťinvestície dr žané do
splatnosti zabezpe čenou polo žku na ú čely zabezpe čenia úrokového
rizika alebo rizika pred časného splatenia, preto žeu rčenie investície
ako dr žanej do splatnosti si vy žaduje zámer dr žaťinvestíciu a
ždo
splatnosti bez oh ľadu na zmeny v reálnej hodnote alebo zmeny pe ňaž-
ných tokov takejto investície, ktoré je mo žné priradi ťzmenám
v úrokových mierach. Investícia dr žaná do splatnosti v šak mô žeb yť
zabezpe čenou polo žkou, ak sa zabezpe čujú riziká zo zmien menových
kurzov a úverové riziko.
80. Na ú čely ú čtovania zabezpe čenia mo žno ako zabezpe čené polo žky
určiťlen aktíva, záväzky, záväzné povinnosti alebo vysoko pravdepo-
dobné o čakávané transakcie s externou stranou vo vz ťahu k ú čtovnej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —359
▼B
jednotke. Vyplýva z toho, žeúčtovanie zabezpe čenia mo žno uplat-
ňovaťna transakcie medzi ú čtovnými jednotkami alebo segmentmi
v tej istej skupine len v rámci individuálnych alebo samostatnýchúčtovných závierok týchto ú čtovných jednotiek alebo segmentov,
a nie v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny. Výnimkou
je kurzové riziko z vnútroskupinovej pe ňažnej polo žky (napríklad
záväzok/poh ľadávka medzi dvoma dcérskymi spolo čnosťami), ktorá
môžes p ĺňaťpodmienky na zaradenie do kategórie zabezpe čenej
položky v konsolidovanej ú čtovnej závierke v prípade, ak je jeho
výsledkom vznik kurzového zisku alebo straty, ktoré nie sú v rámci
konsolidácie úplne eliminované v súlade s IAS 21 Vplyvy zmien
kurzov cudzích mien . Pod ľa IAS 21 nie sú kurzové zisky a straty
z vnútroskupinových pe ňažných polo žiek v rámci konsolidácie plne
eliminované, ak vnútroskupinová pe ňažná polo žka vzniká medzi
dvoma ú čtovnými jednotkami skupiny, ktoré majú dve rozdielne
funkčné meny. Navy še kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej
očakávanej transakcie mô žes pĺňaťpodmienky na zaradenie do kate-
górie zabezpe čenej polo žky v konsolidovanej ú čtovnej závierke za
predpokladu, že transakcia je denominovaná v inej mene, ako je
funkč
ná mena ú čtovnej jednotky vstupujúcej do transakcie,
a kurzové riziko bude ma ťvplyv na konsolidovaný hospodársky
výsledok.
Určenie finan čných polo žiek ako zabezpe čených polo žiek
81. Ak je zabezpe čenou polo žkou finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok, mô žeb yťzabezpe čovanou polo žkou vo vz ťahu k rizikám
spojeným len s časťou jej pe ňažných tokov alebo reálnej hodnoty (ako
napríklad jeden alebo viacero zvolených zmluvných pe ňažných tokov
alebo ich podielov alebo percentuálny podiel z reálnej hodnoty) za
predpokladu, žej em o žné mera ťefektívnos ť. Napríklad identifikova-
teľný a samostatne merate ľný podiel úrokovej expozície úro čeného
aktíva alebo úro čeného záväzku mô žeb yťurčený ako zabezpe čené
riziko (ako napríklad bezriziková úroková miera alebo základná zlo žka
úrokovej miery z celkovej úrokovej expozície zabezpe čeného finan č-
ného nástroja).
81A. V rámci zabezpe čenia reálnej hodnoty úrokového rizika portfólia
finan čných aktív alebo finan čných záväzkov (a výlu čne iba pre takéto
zabezpe čenie) sa zabezpe čený podiel mô žeu rčiťsumou v ur čitej mene
(napríklad sumou v dolároch, eurách, librách alebo randoch) rad šej
ako individuálnymi aktívami (alebo záväzkami). Hoci na ú čely
riadenia rizika mô že portfólio zah ŕňaťaktíva a záväzky, ur čená
suma je ur čitá suma aktív alebo suma záväzkov. Ur čenie sumy na
netto báze zah ŕňajúcej aktíva a záväzky nie je povolené. Ú čtovná
jednotka mô že zabezpe čiťpodiel úrokového rizika súvisiaceho
s takto ur čenou sumou. Napríklad v prípade zabezpe čenia portfólia,
ktoré obsahuje aktíva s mo žnosťou pred časného splatenia, mô že
účtovná jednotka zabezpe čovaťzmenu v reálnej hodnote, ktorú je
možné priradi ťk zmene zabezpe čenej úrokovej miery skôr na základe
očakávaných ako zmluvných dátumov precenenia. [ …].
Určenie nefinan čných polo žiek ako zabezpe čených polo žiek
82. Ak je zabezpe čenou polo žkou nefinan čné aktívum alebo nefinan čný
záväzok, ur čí sa ako zabezpe čená polo žka bu ďa) pre kurzové riziká,
alebo b) ako celok pre v šetky riziká, preto že je zlo žité oddeli ť
a oceni ťpríslu šný podiel pe ňažných tokov alebo zmien reálnej
hodnoty priradite ľnýšpecifickým rizikám iným, ako sú kurzové riziká.
Určenie skupiny polo žiek ako zabezpe čených polo žiek
83. Podobné aktíva alebo podobné záväzky sa zoskupujú a zabezpe čujú
ako skupina len vtedy, ak sú individuálne aktíva alebo individuálnezáväzky v skupine vystavené rovnakému riziku, ktoré je ur čené ako
zabezpe čené. Okrem toho sa musí o čakáva ť,že zmena v reálnej
hodnote priradite ľná zabezpe čenému riziku ka ždej jednotlivej polo žky
v skupine bude pribli žne v pomere k celkovej zmene reálnej hodnoty
priradite ľnej k zabezpe čenému riziku skupiny polo žiek.
84. Preto žeúčtovná jednotka posudzuje efektívnos ťzabezpe čenia porov-
naním zmeny v reálnej hodnote alebo pe ňažného toku zabezpe čova-
cieho nástroja (alebo skupiny podobných zabezpe čovacích nástrojov)
a zabezpe čenej polo žky (alebo skupiny podobných zabezpe čených2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —360
▼B
položiek), porovnanie zabezpe čovacieho nástroja s celkovou čistou
pozíciou (napríklad čistou hodnotou v šetkých aktív s fixnou sadzbou
a záväzkov s fixnou sadzbou s podobnými dobami splatnosti) a nie sošpecifickou zabezpe čenou polo žkou, nesp ĺňa podmienky na ú čtovanie
zabezpe čenia.
Účtovanie zabezpe čenia
85. Ú čtovaním zabezpe čenia sa vykazujú vplyvy kompenzácie zo zmien
v reálnych hodnotách zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej
položky v hospodárskom výsledku.
86. Existujú tri typy zabezpe čovacieho vz ťahu:
a)zabezpe čenie reálnej hodnoty : zabezpe čenie vystavenia vo či zmenám
reálnej hodnoty vykazovaného aktíva alebo záväzku alebo nevyka-zovanej záväznej povinnosti alebo identifikovaného podielu takéhoto
aktíva, záväzku alebo záväznej povinnosti, ktoré je priradite ľné
konkrétnemu riziku a mô žem aťvplyv na hospodársky výsledok,
b)zabezpe čenie pe ňažných tokov : zabezpe čenie vystavenia vo či
premenlivosti v pe ňažných tokoch, ktorá i) je priradite ľná konkrét-
nemu riziku spojenému s vykazovaným aktívom alebo záväzkom
(napríklad v šetky alebo niektoré budúce splátky úrokov z úveru
s premenlivou úrokovou mierou) alebo s vysoko pravdepodobnouočakávanou transakciou a ii) mohla by ma ťvplyv na hospodársky
výsledok.
c)zabezpe čenie č
istej investície do zahrani čnej prevádzky v súlade
s IAS 21.
87. Zabezpe čenie kurzového rizika záväznej povinnosti sa mô žeúčtovaťako
zabezpe čenie reálnej hodnoty alebo ako zabezpe čenie pe ňažných tokov.
88. Zabezpe čovací vz ťah sp ĺňa podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia
podľa odsekov 89 a ž102 výlu čne vtedy, ak sú splnené v šetky tieto
podmienky:
a) na za čiatku zabezpe čenia sa vykoná formálne ur čenie
a zdokumentovanie zabezpe čovacieho vz ťahu a cie ľa pri riadení
rizika ú čtovnou jednotkou a jej stratégie na uskuto čňovanie zabezpe-
čenia. Táto dokumentácia obsahuje identifikáciu zabezpe čovacieho
nástroja, zabezpe čenej polo žky alebo transakcie, charakter zabezpe-
čovaného rizika, a to, ako bude ú čtovná jednotka posudzova ťefek-
tívnos ťzabezpe čovacieho nástroja pri kompenzácii vystavenia
zmenám v reálnej hodnote alebo pe ňažných tokoch zabezpe čenej
položky, ktoré sú priradite ľné zabezpe čovanému riziku;
b) očakáva sa, že zabezpe čenie bude vysoko efektívne (pozri dodatok
A odseky AG105 a žAG113) pri dosahovaní kompenza čných
zmien v reálnej hodnote alebo v pe ňažných tokoch priradite ľných
zabezpe čovanému riziku, v súlade s pôvodne zdokumentovanou
stratégiou riadenia rizika pre tento konkrétny zabezpe čovací vz ťah;
c) na zabezpe čenia pe ňažných tokov musí by ťočakávaná transakcia,
ktorá je predmetom zabezpe čenia, vysoko pravdepodobná a musí
predstavova ťvystavenie zmenám v pe ňažných tokoch, ktoré by
mohli v kone čnom dôsledku ovplyvni ťhospodársky výsledok;
d) efektívnos ťzabezpe čenia mo žno spo ľahlivo mera ť, t. j. reálna
hodnota alebo pe ňažné toky zabezpe čenej polo žky priradite ľné
zabezpe čovanému riziku a reálna hodnota zabezpe čovacieho
nástroja sa dajú spo ľahlivo oceni ť(pozri odseky 46 a 47
a dodatok A odseky AG80 a AG81, kde je uvedený návod na
stanovovanie reálnej hodnoty);
e) zabezpe čenie sa posudzuje na priebe žnom základe a aktuálne sa
stanovuje, že bolo vysoko efektívne pre v šetky obdobia finan čného
vykazovania, po čas ktorých bolo zabezpe čenie ur čené.
Zabezpe čenia reálnej hodnoty
89. Ak po čas obdobia zabezpe čenie reálnej hodnoty sp ĺňa podmienky
odseku 88, ú čtuje sa takto:
a) zisk alebo strata z precenenia zabezpe čovacieho nástroja v reálnej
hodnote (pre derivátový zabezpe čovací nástroj) alebo zlo žka cudzej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —361
▼B
meny jeho ú čtovnej hodnoty ocenená v súlade s IAS 21 (pre
nederivátový zabezpe čovací nástroj) sa vykazuje v hospodárskom
výsledku a
b) zisk alebo strata zo zabezpe čenej polo žky priradite ľná
k zabezpe čovanému riziku upravuje ú čtovnú hodnotu zabezpe čenej
položky a vykazuje sa v hospodárskom výsledku. Toto platí aj
vtedy, ak sa zabezpe čená polo žka inak oce ňuje v obstarávacej
hodnote. Vykázanie zisku alebo straty priradite ľné
k zabezpe čovanému riziku v hospodárskom výsledku sa uplat ňuje,
ak je zabezpe čená polo žka finan čným aktívom k dispozícii na
predaj.
89A. Pokia ľide o zabezpe čenie reálnej hodnoty expozície vo či úrokovej
sadzbe podielu portfólia finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
(a iba pre takéto zabezpe čenie), je mo žné splni ťpožiadavku odseku 89
písm. b) prezentáciou zisku alebo straty priradite ľnej k zabezpe čenej
položke bu ď:
a) na samostatnej riadkovej polo žke v rámci aktív pre tie časové
obdobia precenenia, pre ktoré je zabezpe čená polo žka aktívom,
alebo
b) na samostatnej riadkovej polo žke v rámci záväzkov pre tie časové
obdobia precenenia, po čas ktorých je zabezpe čená polo žka
záväzkom.
Samostatné riadkové polo žky uvedené v písmenách a) a b) sa prezen-
tujú pri finan čných aktívach alebo finan čných záväzkoch. Sumy
uvedené na týchto riadkových polo žkách sú zo súvahy vyradené
v prípade, ak sa ukon čí vykazovanie aktív alebo záväzkov, na ktoré
sa uvedené sumy vz ťahujú.
90. Ak sa zabezpe čujú iba ur čité riziká priradite ľné k zabezpe čenej
položke, vykázané zmeny v reálnej hodnote zabezpe čenej polo žky,
ktoré nesúvisia so zabezpe čovaným rizikom, sa vykazujú v súlade
s odsekom 55.
91. Ú čtovná jednotka prospektívne ukon číúčtovanie zabezpe čenia
uvedené v odseku 89, ak:
a) uplynie platnos ťzabezpe čovacieho nástroja alebo nástroj sa predá,
ukon čí alebo realizuje (na tento ú čel sa výmena alebo nahradenie
zabezpe čovacieho nástroja iným zabezpe čovacím nástrojom nepo-
važuje za uplynutie platnosti alebo ukon čenie, ak je takáto výmena
alebo nahradenie sú časťou zdokumentovanej stratégie zabezpe čo-
vania ú čtovnej jednotky);
b) zabezpe čenie u žďalej nesp ĺňa kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia
podľa odseku 88 alebo
c) účtovná jednotka zru ší príslu šné ur čenie.
92. Akáko ľvek úprava ú čtovnej hodnoty zabezpe čeného finan čného
nástroja vyplývajúca z odseku 89 písm. b), pre ktorý sa pou žíva
metóda efektívnej úrokovej miery (alebo v prípade zabezpe čenia
úrokového rizika portfólia úprava samostatnej riadkovej polo žky
v súvahe opísanej v odseku 89A), sa amortizuje do hospodárskeho
výsledku. Amortizácia mô žez ačaťihneďpo vzniku úpravy a nesmie
začaťneskôr, ako zabezpe čená polo žka prestane by ťupravovaná
o zmeny v jej reálnej hodnote priradite ľné k zabezpe čovanému riziku.
Úprava vychádza z prepo čítanej efektívnej úrokovej miery k dátumu
začatia amortizácie. Ak v šak v prípade zabezpe čenia reálnej hodnoty
expozície vo či úrokovej sadzbe portfólia finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov (a iba pre takéto zabezpe čenia) nie je mo žné
použiťna amortizáciu prepo čítanú efektívnu úrokovú mieru, úprava
sa amortizuje pomocou lineárnej metódy. Úprava sa amortizuje úplnedo splatnosti finan čného nástroja alebo, v prípade zabezpe čenia úroko-
vého rizika portfólia, do skon čenia príslu šného časového obdobia
precenenia.
93. Ak je nevykázaná záväzná povinnos ťurčená ako zabezpe čená
položka, následná kumulovaná zmena v reálnej hodnote záväznej
povinnosti priradite ľná zabezpe čenému riziku sa vykazuje ako
aktívum alebo záväzok spolu s príslu šným ziskom alebo stratou vyká-
zaným v hospodárskom výsledku [pozri odsek 89 písm. b)]. Zmeny2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —362
▼B
v reálnej hodnote zabezpe čovacieho nástroja sa takisto vykazujú
v hospodárskom výsledku.
94. Ak ú čtovnej jednotke vznikne záväzná povinnos ťobstara ťaktívum
alebo prevzia ťzáväzok, ktorá je zabezpe čenou polo žkou v rámci
zabezpe čenia reálnej hodnoty, po čiatočná ú čtovná hodnota aktíva
alebo záväzku vyplývajúca zo splnenia záväznej povinnosti ú čtovnou
jednotkou sa upravuje tak, aby zah ŕňala kumulovanú zmenu v reálnej
hodnote záväznej povinnosti priradite ľnú k zabezpe čovanému riziku,
vykázanú v súvahe.
Zabezpe čenia pe ňažných tokov
95. Ak po čas obdobia zabezpe čenie pe ňažných tokov sp ĺňa podmienky
odseku 88, ú čtuje sa takto:
a) podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja, ktorý bol
určený ako efektívne zabezpe čenie (pozri odsek 88), sa vykazuje
priamo vo vlastnom imaní prostredníctvom výkazu zmien vlast-ného imania (pozri IAS 1), a
b) neefektívny podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja
sa vykazuje v hospodárskom výsledku.
96. Konkrétnej šie, zabezpe čenie pe ňažných tokov sa ú čtuje takto:
a) samostatná zlo žka vlastného imania súvisiaca so zabezpe čenou
položkou sa upravuje na ni žšiu z týchto hodnôt (v absolútnych
hodnotách):
i) kumulovaný zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho nástroja od
začiatku zabezpe
čenia a
ii) kumulovaná zmena v reálnej hodnote (sú časnej hodnote) o čaká-
vaných budúcich pe ňažných tokov zabezpe čenej polo žky od
začiatku zabezpe čenia;
b) akýko ľvek zostávajúci zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho
nástroja alebo jeho zlo žky (ktorá nepredstavuje efektívne zabezpe-
čenie) sa vykazujú v hospodárskom výsledku a
c) ak zdokumentovaná stratégia riadenia rizika ú čtovnej jednotky pre
konkrétny zabezpe čovací vz ťah vylu čuje z posúdenia efektívnosti
zabezpe čeniašpecifickú zlo žku zisku alebo straty alebo súvisiacich
peňažných tokov zabezpe čovacieho nástroja [pozri odseky 74, 75
a odsek 88 písm. a)], táto vylú čená zlo žka zisku alebo straty sa
vykazuje v súlade s odsekom 55.
97. Ak zabezpe čenie o čakávanej transakcie následne vyústi do vykázania
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku, súvisiace zisky alebo
straty vykázané priamo vo vlastnom imaní v súlade s odsekom 95►
M5sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku
ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 (v znení revízie z roku
2007)]◄v tom istom období alebo obdobiach, po čas ktorých
nadobudnuté aktívum alebo prevzatý záväzok ovplyv ňuje hospodársky
výsledok (napríklad v obdobiach, v ktorých sa vykazuje úrokový
výnos alebo úrokový náklad). Ak v šak ú čtovná jednotka o čakáva,
že celá strata alebo jej časťvykázaná priamo vo vlastnom imaní sa
v priebehu jedného alebo viacerých období nezíska spä ť, reklasifikuje
sumu, ktorej získanie spä ťsa neo čakáva, do hospodárskeho výsledku.
98. Ak zabezpe čenie o čakávanej transakcie následne vyústi do vykázania
nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku, alebo sa o čakávaná
transakcia pre nefinan čné aktívum alebo nefinan čný záväzok stane
záväznou povinnos ťou, na ktorú sa uplat ňuje ú čtovanie zabezpe čenia
reálnej hodnoty, ú čtovná jednotka prijme a) alebo b):
►M5a) Reklasifikuje súvisiace zisky a straty, ktoré boli vykázané
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade s odsekom
95 do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri
IAS 1 (revidovaný v roku 2007)] v tom istom období alebo
obdobiach, po čas ktorých nadobudnuté aktívum alebo prevzatý
záväzok ovplyv ňujú hospodársky výsledok (napríklad
v obdobiach, v ktorých sa vykazujú náklady na odpisovaniealebo náklady na predaj). Ak v šak účtovná jednotka o čakáva, že
celá strata alebo jej časťvykázaná v ostatných sú častiach
komplexného výsledku nebude v priebehu jedného alebo viac-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —363
▼B
erých období vykompenzovaná, reklasifikuje sumu, ktorej
kompenzácia sa neo čakáva, z vlastného imania do hospodárskeho
výsledku ako reklasifika čnú úpravu.
b) Vyradí súvisiace zisky a straty, ktoré boli vykázané v ostatných
súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 95 ◄,
pričom ich zahrnie do prvotnej obstarávacej hodnoty alebo inej
účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku.
99. Ú čtovná jednotka prijme bu ďpísmeno a), alebo b) odseku 98 ako
svoju ú čtovnú politiku a uplatní ju konzistentným spôsobom na v šetky
zabezpe čenia, ktorých sa týka odsek 98.
▼M5
100. Pre v šetky zabezpe čenia pe ňažných tokov iné ako tie, na ktoré sa
vzťahujú odseky 97 a 98, sa sumy, ktoré boli vykázané v ostatných
súčastiach komplexného výsledku, reklasifikujú z vlastného imania do
hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 (revi-
dovaný v roku 2007)] v tom istom období alebo obdobiach, po čas
ktorých zabezpe čená o čakávaná transakcia ovplyv ňuje hospodársky
výsledok (ke ďsa napríklad uskuto ční predpokladaný predaj).
▼B
101. V prípade ka ždej z ďalej uvedených okolností ú čtovná jednotka
prospektívne ukon číúčtovanie zabezpe čenia uvedené v odsekoch 95
až100:
a) nástroju zabezpe čenia uplynie splatnos ťalebo sa predá, ukon čí
alebo realizuje (na tento ú čel sa výmena alebo nahradenie zabez-
pečovacieho nástroja iným zabezpe čovacím nástrojom nepova žujú
za zánik alebo ukon čenie, ak je takáto výmena alebo nahradenie
súčasťou zdokumentovanej stratégie zabezpe čenia ú čtovnej
jednotky). V takomto prípade kumulovaný zisk alebo strata zabez-
pečovacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom
imaní od obdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne [pozri odsek
95 písm. a)], ostanú vykázané oddelene vo vlastnom imaní a ždo
výskytu o čakávanej transakcie. Ke ďsa daná transakcia vyskytne,
uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100;
b) zabezpe čenie u žnespĺňa kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia
uvedené v odseku 88. V takomto prípade kumulovaný zisk alebostrata zabezpe čovacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo
vlastnom imaní od obdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne
[pozri odsek 95 písm. a)], ostanú vykázané oddelene vo vlastnomimaní a ždo výskytu o čakávanej transakcie. Ke ďsa daná transakcia
vyskytne, uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100;
c) vyskytnutie o čakávanej transakcie sa u žviac nepredpokladá.
V takomto prípade v šetky súvisiace kumulované zisky alebo straty
zo zabezpe č
ovacieho nástroja, ktoré sú vykázané priamo vo
vlastnom imaní od obdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne
[pozri odsek 95 písm. a)], sa vyká žu v hospodárskom výsledku.
Očakávaná transakcia, ktorá u žnie je vysoko pravdepodobná [pozri
odsek 88 písm. c)], sa napriek tomu mô že vyskytnú ť;
d) účtovná jednotka zru ší príslu šné ur čenie. Pre zabezpe čenia o čaká-
vanej transakcie zostanú kumulovaný zisk alebo strata zabezpe čo-
vacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom imaní odobdobia, ke ďbolo zabezpe čenie efektívne [pozri odsek 95
písm. a)], samostatne vykázané vo vlastnom imaní a ždovtedy,
kým sa o čakávaná transakcia nevyskytne, alebo sa u žneočakáva,
že sa transakcia vyskytne. Ke ďsa daná transakcia vyskytne,
uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100. Ak sa vyskytnutie transakcie
užneočakáva, vyká žu sa kumulovaný zisk alebo strata, ktoré sa
vykázali priamo vo vlastnom imaní, v hospodárskom výsledku.
Zabezpe čenia čistej investície
102. Zabezpe čeniačistej investície do zahrani čnej prevádzky vrátane zabez-
pečenia pe ňažnej polo žky, ktorá sa ú čtuje ako sú časťinvestície (pozri
IAS 21), sa ú čtujú podobne ako pri zabezpe čení pe ňažných tokov:
▼M5
a) podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja, ktorý je
určený ako efektívne zabezpe čenie (pozri odsek 88), sa vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —364
▼M5
b) neefektívny podiel sa vykazuje v hospodárskom výsledku.
▼M11
Zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho nástroja týkajúce sa ú činnej
časti zabezpe čenia, ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, sa reklasifikujú z vlastného imania do hospo-dárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 (revidovaný
v roku 2007)] v súlade s odsekmi 48 a ž49štandardu IAS 21
o vyradení alebo čiastočnom vyradení zahrani čnej prevádzky.
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
103. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard (vrátane zmien a doplnení
vydaných v marci 2004) na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára
2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia je povolená. Ú čtovná jednotka
uplatní tento štandard (vrátane zmien a doplnení vydaných v marci
2004) na ro čné obdobia za čínajúce sa pred 1. januárom 2005 len
v prípade, ak zárove ňuplatňuje štandard IAS 32 (vydaný
v decembri 2003). Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na
obdobie za čínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto č-
nosť.
103A. Ú čtovná jednotka uplatní zmenu a doplnenie v odseku 2 písm. j) na
ročné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IFRIC 5 Práva na podiely z fondov ur čených na
ukon čenie prevádzky, recykláciu a na obnovu životného prostredia
užpred týmto obdobím, táto zmena a doplnenie sa uplatní na toto
skoršie obdobie.
103B. Zmluvami o finan čnej záruke (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 4),
vydanými v auguste 2005, sa zmenil a doplnil odsek 2 písm. e) a h),odseky 4, 47 a AG4, pridal odsek AG4A, pridala nová definícia zmlúv
o finan čných zárukách v odseku 9 a zru šil odsek 3. Ú čtovná jednotka
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia za čínajúce sa
1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak
účtovná jednotka uplatní tieto zmeny na skor šie obdobie, zverejní
túto skuto čnosťa uplatní súvisiace zmeny a doplnenia IAS 32 (1)
a IFRS 4 k rovnakému času.
▼M5
103C. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 26, 27, 34,
54, 55, 57, 67, 68, 95 písm. a), 97, 98, 100, 102, 105, 108, AG4D,
AG4E písm. d) bod i), AG56, AG67, AG83 a AG99B. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené
zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M12
103D. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy v roku 2008) vypustil odsek 2 písm. f). Ú čtovná jednotka
uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi-
dovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedená zmena a doplnenie
sa takisto uplat ňuje na toto skor šie obdobie.
▼M11
103E. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 26
a 34C. Ú čtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ú čtovné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008) na skor šie
obdobie, zmena a doplnenie sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
▼M6
103F. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmenu a doplnenie uvedené v odseku 2 na
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje Finan čné nástroje obsahujúce právo
preda ťa povinnosti vznikajúce pri likvidácii (zmeny a doplnenia2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —365
(1)A kú čtovná jednotka uplat ňuje IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahrádzajú odkazmi na
IFRS 7.
▼M6
IAS 32 a IAS 1), vydané vo februári 2008, na skor šie obdobie, zmena
a doplnenie v odseku 2 sa uplat ňujú na toto skor šie obdobie.
▼M14__________
▼M15
103G. Ú čtovná jednotka uplatní odseky AG99BA, AG99E, AG99F,
AG110A a AG110B retrospektívne na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. júla 2009 alebo neskôr, v súlade so štandardom IAS 8 Účtovné
politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . Skor šie uplat ňovanie
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňujePolo žky, ktoré je mo žné
určiťna zabezpe čenie (zmena a doplnenie IAS 39) na obdobia, ktoré
sa za čínajú pred 1. júlom 2009, zverejní túto skuto čnosť.
▼M14
103H. Reklasifikáciou finan čných aktív (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS
7), vydanou v októbri 2008, sa zmenili a doplnili odseky 50 a AG8a vlo žili odseky 50B a ž50F. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny
a doplnenia k 1. júlu 2008 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka nereklasi-
fikuje finan čné aktívum v súlade s odsekom 50B, 50D alebo 50E pred
1. júlom 2008. Akáko ľvek reklasifikácia finan čného aktíva vykonaná
k 1. novembru 2008 alebo neskor šiemu dátumu nadobudne ú činnos ť
ažod dátumu, kedy sa reklasifikácia vykonala. Akáko ľvek reklasifi-
kácia finan čného aktíva v súlade s odsekom 50B, 50D alebo 50E sa
neuplat ňuje retrospektívne na obdobia pred 1. júlom 2008.
103I. Reklasifikáciou finan čných aktív –dátum ú činnosti a prechodné usta-
novenia (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 7), vydanou v novembri
2008, sa mení a dop ĺňa odsek 103H. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto
zmenu a doplnenie k 1. júlu 2008 alebo neskôr.
▼M20
103J. Ú čtovná jednotka uplatní odsek 12, ako bol zmenený a doplnený
Vloženými derivátmi (Zmeny a doplnenia IFRIC 9 a IAS 39) vyda-
nými v marci 2009, na ú čtovné obdobia kon čiace sa 30. júna 2009
alebo neskôr.
▼B
104. Tento štandard sa uplat ňuje retrospektívne s výnimkou ustanovení
v odsekoch 105 a ž108. Za čiatočný stav nerozdelených ziskov
najskor šieho predchádzajúceho prezentovaného obdobia a v šetky iné
porovnávacie sumy sa upravia tak, ako keby sa tento štandard v ždy
používal, s výnimkou situácie, ke ďby bolo prehodnotenie informácií
neuskuto čniteľné. Ak je prehodnotenie neuskuto čniteľné, ú čtovná
jednotka túto skuto čnosťzverejní a uvedie rozsah, v akom sa infor-
mácie zmenili.
105. Pri prvom uplatnení štandardu mô žeúčtovná jednotka ur čiť
v minulosti vykázané finan čné aktívum ako aktívum k dispozícii na
predaj.►M5Pri ktoromko ľvek takomto finan čné aktíve ú čtovná
jednotka vyká ževšetky kumulované zmeny v reálnej hodnote ako
samostatnú polo žku vlastného imania a žpo následné ukon čenie vyka-
zovania alebo zní ženie hodnoty, ke ďúčtovná jednotka reklasifikuje
takýto kumulovaný zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodár-
skeho výsledku ako reklasifika čnú úpravu [pozri IAS 1 (revidovaný
v roku 2007)]. ◄Účtovná jednotka tie ž:
a) v porovnávacej ú čtovnej závierke upraví finan čné aktívum
vzhľadom na jeho nové ur čenie a
b) zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív k dátumu ich ur čenia
a ich klasifikáciu a ú čtovnú hodnotu v predchádzajúcej ú čtovnej
závierke.
105A. Ú čtovná jednotka uplatní odseky 11A, 48A, AG4B a žAG4K, AG33A
a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005 v odsekoch 9, 12 a 13 na
ročné obdobia za čínajúce sa od 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šia
aplikácia sa odporú ča.
105B. Ú čtovná jednotka, ktorá prvýkrát uplat ňuje odseky 11A, 48A, AG4B
ažAG4K, AG33A a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005
v odsekoch 9, 12 a 13 na ro čné obdobia za čínajúce sa pred 1. januárom
2006:
a) mô že pri prvom uplatnení uvedených nových a zmenených
odsekov ur čiťakéko ľvek predtým vykazované finan čné aktívum2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —366
▼B
alebo finan čný záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok, ak potom sp ĺňajú podmienky na takéto
určenie. Ak sa ro čné obdobie za čína pred 1. septembrom 2005,
nemusia sa tieto ur čenia ukon čiťdo 1. septembra 2005 a mô žu
tiežzahŕňaťfinan čné aktíva a finan čné záväzky vykázané medzi
začiatkom toho ro čného obdobia a 1. septembrom 2005. Bez
ohľadu na odsek 91 sa pri akýchko ľvek finan čných aktívach
a finan čných záväzkoch ur čených ako oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok v súlade s týmto písmenom, ktoré boli
predtým v zabezpe čovacom vz ťahu ur čené ako zabezpe čená
položka v rámci zabezpe čenia reálnej hodnoty, tento zabezpe čovací
vzťah zru ší v tom istom čase, ako sa tieto finan čné aktíva
a finan čné záväzky ur čia ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok;
b) zverejní reálnu hodnotu akýchko ľvek finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov ur čených v súlade s písmenom a) k dátumu
ich ur čenia a ich klasifikáciu a ú čtovnú hodnotu v predchádzajúcej
účtovnej závierke;
c) ukon číu rčenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
predtým ur čeného ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok, ak nesp ĺňa podmienky na takéto ur čenie v súlade
s uvedenými novými a zmenenými a doplnenými odsekmi. Ak sa
finan čné aktívum alebo finan čný záväzok bude po ukon čení
určenia oce ňovaťv amortizovanej hodnote, dátum ukon čenia
určenia sa pova žuje za dátum jeho prvotného vykázania;
d) zverejní reálnu hodnotu akýchko ľvek finan čných aktív alebo
finan čných záväzkov, pri ktorých sa ukon čilo ur čenie v súlade
s písmenom c) k dátumu ukon čenia ur čenia a ich novú klasifikáciu.
105C. Ú čtovná jednotka, ktorá prvýkrát uplatní odseky 11A, 48A, AG4B a ž
AG4K, AG33A a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005
v odsekoch 9, 12 a 13 na ro čné obdobie za čínajúce sa 1. januára
2006 alebo neskôr:
a) ukon číu rčenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
predtým ur čeného ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok len vtedy, ak nesp ĺňa podmienky na takéto ur čenie
v súlade s uvedenými novými a zmenenými a doplnenýmiodsekmi. Ak sa finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňuje
v amortizovanej hodnote po ukon
čení ur čenia, dátum ukon čenia
určenia sa pova žuje za dátum jeho prvotného vykázania;
b) neur čí ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok
žiadne predtým vykázané finan čné aktívum alebo finan čný
záväzok;
c) zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív alebo finan čných
záväzkov, pri ktorých sa ukon čilo ur čenie v súlade s písmenom
a) k dátumu ukon čenia ur čenia a ich novú klasifikáciu.
105D. Ú čtovná jednotka upraví porovnávacie údaje v ú čtovnej závierke tým,
že pou žije nové ur čenia pod ľa odseku 105B alebo 105C za predpo-
kladu, že v prípade finan čného aktíva, finan čného záväzku, alebo
skupiny finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch ur čených
ako oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, by
tieto polo žky alebo skupiny boli sp ĺňali kritériá uvedené v odseku 9
písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii) alebo odseku 11A nazačiatku porovnávacieho obdobia, alebo ak boli nadobudnuté po
začiatku porovnávacieho obdobia a boli by sp ĺňali kritériá
v odseku 9 písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii) aleboodseku 11A k dátumu prvotného vykázania.
106. S výnimkou povolení uvedených v odseku 107 ú čtovná jednotka
uplatňuje po žiadavky na ukon čenie vykazovania uvedené
v odsekoch 15 a ž37 a v dodatku A v odsekoch AG36 a žAG52
prospektívne. V súlade s uvedeným, ak ú čtovná jednotka ukon č
ila
vykazovanie finan čných aktív pod ľa IAS 39 (revidovaného v roku
2000) v dôsledku transakcie, ktorá sa uskuto čnila pred 1. januárom
2004 a pre uvedené aktíva by sa v súlade s týmto štandardom neukon-
čilo vykazovanie, ú čtovná jednotka takéto aktíva nevyká že.
107. Bez oh ľadu na odsek 106 mô žeúčtovná jednotka uplat ňovaťpožia-
davky na ukon čenie vykazovania uvedené v odsekoch 15 a ž37
a v dodatku A v odsekoch AG36 a žAG52 retrospektívne od dátumu,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —367
▼B
keďsi tak ú čtovná jednotka zvolí za predpokladu, že informácie
potrebné na uplat ňovanie IAS 39 na aktíva a záväzky, ktorých vyka-
zovanie sa ukon čilo v dôsledku minulých transakcií, sa získali v čase
prvotného ú čtovania týchto transakcií.
107A. Bez oh ľadu na odsek 104 mô žeúčtovná jednotka uplat ňovaťpožia-
davky uvedené v poslednej vete odseku AG76 a odseku AG76A
jedným z týchto spôsobov:
a) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 25. októbri 2002 alebo
b) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 1. januári 2004.
▼M5
108. Ú čtovná jednotka neupraví ú čtovnú hodnotu nefinan čných aktív
a nefinan čných záväzkov na ú čely vylú čenia ziskov a strát súvisiacich
so zabezpe čením pe ňažných tokov, ktoré sa zahrnuli do ú čtovnej
hodnoty pred za čiatkom finan čného roka, v ktorom sa tento štandard
prvýkrát uplatnil. Na za čiatku finan čného obdobia, po čas ktorého sa
tento štandard prvýkrát uplat ňuje, sa akáko ľvek suma vykazovaná
mimo hospodárskeho výsledku (v ostatných sú častiach komplexného
výsledku alebo priamo vo vlastnom imaní) z titulu zabezpe čenia
záväznej povinnosti, ktoré sa pod ľa tohto štandardu ú čtuje ako zabez-
pečenie reálnej hodnoty, reklasifikuje na aktívum alebo záväzok,
s výnimkou zabezpe čenia menového rizika, ktoré sa aj na ďalej bude
považovaťza zabezpe čenie pe ňažných tokov.
▼B
108A. Ú čtovná jednotka uplatní poslednú vetu odseku 80 a odseky AG99A
a AG99B na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo
neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak ú čtovná jednotka ur čila
ako zabezpe čenú polo žku externú o čakávanú transakciu, ktorá:
a) je denominovaná vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, ktorá
uzatvára transakciu;
b) spôsobí vystavenie riziku, ktoré bude ma ťvplyv na konsolidovaný
hospodársky výsledok (t. j. je denominovaná v inej mene, ako jeprezenta čná mena skupiny), a
c) splnila by podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, ak by nebola
denominovaná vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, ktorá uzatvára
transakciu,
môže uplatni ťúčtovanie zabezpe čenia v konsolidovanej ú čtovnej
závierke v období (obdobiach) pred dátumom aplikácie poslednej
vety odseku 80 a odsekov AG99A a AG99B.
108B. Ú čtovná jednotka nemusí uplatni ťodsek AG99B pre porovnávacie
informácie, ktoré súvisia s obdobiami pred dátumom aplikácie
poslednej vety odseku 80 a odseku AG99A.
▼M8
108C. Odseky 9, 73 a AG8 boli zmenené a doplnené a odsek 50A bol
pridaný Vylep šeniami IFRS vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka
uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny
a doplnenia uvedené v odsekoch 9 a 50A k dátumu a spôsobom,
ako uplatnila zmeny a doplnenia z roku 2005 uvedené v odseku
105A. Skor šie uplatnenie v šetkých zmien a doplnení je povolené.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na skor šie obdobie,
zverejní túto skuto čnosť.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV
109. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 39 Finan čné nástroje: vykazo-
vanie a oce ňovanie , revidovaný v októbri 2000.
110. Týmto štandardom a k nemu pripojeným Návodom na implementáciu
sa nahrádza Návod na implementáciu vydaný Výborom pre návod na
implementáciu IAS 39, zalo ženým bývalým IASC.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —368
▼B
Dodatok A
Návod na aplikáciu
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.
ROZSAH PÔSOBNOSTI (odseky 2 a ž7)
AG1. Niektoré zmluvy po žadujú platbu, ktorá je zalo žená na klimatických,
geologických alebo iných fyzikálnych premenných. (Tie, ktoré sú
založené na klimatických premenných, sa niekedy nazývajú „deriváty
na po časie“.) Ak uvedené zmluvy nepatria do rozsahu pôsobnosti
štandardu IFRS 4, tak patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
AG2. Týmto štandardom sa nemenia po žiadavky týkajúce sa programov
zamestnaneckých po žitkov, ktoré sp ĺňajú ustanovenia IAS 26 Účto-
vanie a vykazovanie penzijných programov a ani po žiadavky týkajúce
sa zmlúv o tantiémach vychádzajúcich z objemu tr žieb z predajov
alebo slu žieb, ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 18.
AG3. Niekedy ú čtovná jednotka investuje do nástrojov vlastného imania
vydaných inou ú čtovnou jednotkou, ktoré vníma ako „strategickú
investíciu “, so zámerom vybudova ťalebo udr žiavaťsi dlhodobý
prevádzkový vz ťah s ú čtovnou jednotkou, do ktorej sa investuje. Či
je účtovanie metódou vlastného imania vhodné na takúto investíciu,
investujúca ú čtovná jednotka stanovuje na základe štandardu IAS 28.
Podobne, či je pre takúto investíciu vhodná podielová konsolidácia
alebo metóda vlastného imania, investujúca ú čtovná jednotka stano-
vuje na základe štandardu IAS 31. Ak nie je vhodná ani metóda
vlastného imania, ani podielová konsolidácia, ú čtovná jednotka uplat-
ňuje na danú strategickú investíciu tento štandard.
AG3A. Tento štandard sa vz ťahuje na finan čné aktíva a finan čné záväzky
poisťovate ľov iné ako práva a povinnosti, ktoré vylu čuje odsek 2
písm. e) z dôvodu, že vznikajú v rámci zmlúv patriacich do rozsahu
pôsobnosti IFRS 4.
AG4. Zmluvy o finan čnej záruke mô žum a ťrôzne právne formy, ako naprí-
klad záruka, niektoré druhy akreditívu, zmluva viazaná na zlyhanie
dlžníka alebo poistná zmluva. Ich spôsob ú čtovania nezávisí od ich
právnej formy. Ďalej sú uvedené príklady vhodného spôsobu ú čto-
vania [pozri odsek 2 písm. e)]:
a) hoci zmluva o finan čnej záruke sp ĺňa definíciu poistnej zmluvy
podľa IFRS 4, ak je prevádzané riziko významné, potom subjekt
poskytujúci finan čnú záruku uplat ňuje tento štandard. Ak v šak
subjekt, ktorý poskytuje finan čnú záruku, predtým vyslovene
určil,že takéto zmluvy pova žuje za poistné zmluvy a pou žil účto-
vanie aplikovate ľné pre poistné zmluvy, potom si mô že vybra ť,či
bude pri takýchto zmluvách o finan čnej záruke uplat ňovaťtento
štandard alebo IFRS 4. Ak subjekt poskytujúci finan čnú záruku
uplatňuje tento štandard, tak sa v odseku 43 po žaduje vykáza ť
zmluvu o finan čnej záruke prvotne v reálnej hodnote. Ak bola
zmluva o finan čnej záruke uzavretá s nespriaznenou osobou
v samostatnej nezávislej transakcii, tak jej reálna hodnota na
začiatku sa pravdepodobne rovná prijatému poplatku, ak neexistuje
dôkaz o opaku. Následne, ak nie je zmluva o finan čnej záruke
určená na za čiatku ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok alebo sa na ňu nevz ťahujú odseky 29 a ž37
a AG47 a žAG52 (ke ďprevod finan čného aktíva nesp ĺňa
podmienky na ukon čenie vykazovania alebo sa uplat ňuje princíp
pokra čujúcej zainteresovanosti), ocení subjekt, ktorý poskytuje
finan čnú záruku, takúto zmluvu vo vy ššej z týchto súm:
i) sumy stanovenej v súlade s IAS 37 a
ii) sumy prvotne vykázanej, zní ženej (ak je to potrebné)
o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlade s IAS 18 [pozriodsek 47 písm. c)];
b) niektoré záruky vz ťahujúce sa na úverové riziko ako podmienku
platby nepo žadujú, aby bol dr žiteľzáruky vystavený (a vznikla mu
z toho strata) zlyhaniu dl žníka realizova ťplatby za zaru čené
aktívum v čase, ke ďsú splatné. Príkladom takejto záruky je2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —369
▼B
záruka, ktorá po žaduje platby ako reakciu na zmeny v konkrétnom
úverovom ratingu alebo úverovom indexe. Takéto záruky nie sú
zmluvami o finan čnej záruke, ako je definované v tomto štandarde,
a nie sú poistnými zmluvami, ako je definované v IFRS 4. Takétozáruky sú deriváty a subjekt, ktorý poskytuje záruku, na ne uplat-
ňuje tento štandard;
c) ak bola zmluva o finan čnej záruke uzatvorená v súvislosti
s predajom tovaru, subjekt, ktorý poskytuje záruku, uplat ňuje
IAS 18 na stanovenie toho, kedy sa vykazujú výnosy zo záruky
a z predaja tovaru.
AG4A. Tvrdenia, že subjekt, ktorý poskytuje záruku, pova žuje zmluvy za
poistné zmluvy, sa spravidla nachádzajú na mnohých miestach komu-nikácie so zákazníkmi a regulátormi, v zmluvách, obchodnej doku-
mentácii a ú čtovných závierkach. Poistné zmluvy navy šečasto podlie-
hajú po žiadavkám ú čtovania, ktoré sa odli šujú od po žiadaviek na iné
typy transakcií, akými sú napríklad zmluvy vystavené bankami aleboobchodnými spolo čnosťami. V takýchto prípadoch ú čtovná závierka
subjektu, ktorý poskytuje záruku, spravidla obsahuje vyhlásenie, že
subjekt poskytujúci záruku pou žil dané po žiadavky ú čtovania.
DEFINÍCIE (odseky 8 a 9)
Určenie ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok
AG4B. Odsek 9 tohto štandardu povo ľuje ú čtovnej jednotke ur čiťfinan čné
aktívum, finan čný záväzok alebo skupinu finan čných nástrojov
(finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch) ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok za predpokladu, že
výsledkom takéhoto ur čenia sú relevantnej šie informácie.
AG4C. Rozhodnutie ú čtovnej jednotky ur čiťfinan čné aktívum alebo finan čný
záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok
je podobné ako vo ľba účtovnej politiky (hoci na rozdiel od vo ľby
účtovnej politiky toto rozhodnutie sa nemusí uplat ňovaťkonzistentne
na v šetky podobné transakcie). Ke ďmá ú čtovná jednotka takúto
možnosťvoľby, odsek 14 písm. b) štandardu IAS 8 Účtovné politiky,
zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby požaduje, aby zvolená politika
viedla v ú čtovnej závierke k poskytnutiu spo ľahlivých
a relevantnej ších informácií o ú činkoch transakcií, iných udalostí
a o podmienkach finan čnej pozície, finan čnej výkonnosti alebo pe ňaž-
ných tokoch ú čtovnej jednotky. V prípade ur čenia ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok stanovuje odsek 9, za
akých dvoch okolností bude po žiadavka na relevantnej šie informácie
splnená. Preto, aby si ú čtovná jednotka zvolila takéto ur čenie v súlade
s odsekom 9, musí preukáza ť,že nastala jedna alebo obe tieto okol-
nosti.
Odsek 9 písm. b) bod i): Ur čenie eliminuje alebo významne zni žuje
nekonzistentnos ťoceňovania alebo vykazovania, ktorá by inak nastala
AG4D. Pod ľa IAS 39 ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
a tiežklasifikácia vykázaných zmien v ich hodnote sa stanovuje na
základe klasifikácie polo žky a na základe toho, či je polo žka sú časťou
určeného zabezpe čovacieho vz ťahu. Uvedené po žiadavky mô žu spôso-
bovaťnekonzistentnos ťoceňovania alebo vykazovania (niekedy ozna-
čované ako „účtovný nesúlad “), ke ďnapríklad pri neexistencii
možnosti ur čenia ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok by sa finan čné aktívum klasifikovalo ako k dispozícii na
predaj (s vä čšinou zmien v reálnej hodnote vykázaných priamo vo
vlastnom imaní) a záväzok, ktorý ú čtovná jednotka posudzuje ako
súvisiaci, by ocenila v amortizovanej hodnote (so zmenami v reálnej
hodnote, ktoré sa nevykazujú). V takýchto prípadoch mô žeúčtovná
jednotka dospie ťk záveru, žeúčtovná závierka poskytne relevant-
nejšie informácie, ak by sa aktívum aj záväzok klasifikovali ako
oceňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
AG4E. Ďalej uvedené príklady znázor ňujú, kedy by sa mohla táto podmienka
splniť.V ov šetkých prípadoch ú čtovná jednotka mô že pou žiťtúto2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —370
▼B
podmienku na ur čenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
ako oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, iba
ak je splnená zásada uvedená v odseku 9 písm. b) bode i):
a) účtovná jednotka má záväzky, ktorých pe ňažné toky sú zmluvne
založené na výkonnosti aktív, ktoré by za iných okolností boli
klasifikované ako k dispozícii na predaj. Napríklad pois ťovate ľ
môžem a ťzáväzky obsahujúce prvok volite ľnosti plnenia,
z ktorých sa platia odmeny na základe realizovaných a/alebo nerea-
lizovaných výnosov z investícií zo špecifikovaného súboru aktív
poisťovate ľa. Ak ocenenie uvedených záväzkov odzrkad ľuje aktu-
álne trhové ceny, potom klasifikovanie aktív ako oce ňovaných
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok znamená, že zmeny
v reálnej hodnote finan čných aktív sú vykázané v hospodárskom
výsledku v rovnakom období ako súvisiace zmeny v hodnotezáväzkov;
b) účtovná jednotka má záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv,
ktorých ocenenie zah ŕňa aktuálne informácie (ako je to povolené
štandardom IFRS 4 odsekom 24), a finan čné aktíva, ktoré ú čtovná
jednotka pova žuje za súvisiace a ktoré by sa inak klasifikovali ako
k dispozícii na predaj alebo oce ňované v amortizovanej hodnote,;
c) účtovná jednotka má finan čné aktíva, finan čné záväzky alebo
oboje, ktoré zdie ľajú riziko, ako napríklad úrokové riziko, ktoré
zapríčiňuje opa čné zmeny v reálnej hodnote, ktoré vedú
k vzájomnej kompenzácii. Len niektoré nástroje by sa v šak oce ňo-
vali v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok (t. j. sú derivátmi
alebo sú klasifikované ako dr žané na obchodovanie). Sem mô že
patriť
aj prípad, ke ďnie sú splnené po žiadavky na ú čtovanie
zabezpe čenia, preto že nie sú napríklad splnené po žiadavky na efek-
tívnos ťuvedené v odseku 88;
d) účtovná jednotka má finan čné aktíva, finan čné záväzky alebo
oboje, ktoré zdie ľajú riziko, ako napríklad úrokové riziko, ktoré
zapríčiňuje opa čné zmeny v reálnej hodnote, ktoré vedú
k vzájomnej kompenzácii a ú čtovná jednotka nesp ĺňa podmienky
na ú čtovanie zabezpe čenia, preto žežiaden z nástrojov nie je
derivát. Navy še pri absencii ú čtovania zabezpe čenia existuje
významná nekonzistentnos ťvo vykazovaní ziskov a strát. Naprí-
klad:
i) účtovná jednotka financovala portfólio aktív s fixným úrokom,
ktoré by inak bolo klasifikované ako k dispozícii na predaj,
dlhopismi s fixným úrokom, pri čom ich zmeny v reálnej
hodnote vedú k vzájomnej kompenzácii. Vykazovaním ajaktív aj dlhopisov v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok
sa upravuje uvedená nekonzistentnos ť, ktorá by inak vznikla pri
oceňovaní aktív v reálnej hodnote so zmenami vykazovanými
vo vlastnom imaní a oce ňovaní dlhopisov v amortizovanej
hodnote;
ii) účtovná jednotka financovala vymedzenú skupinu úverov
prostredníctvom emisie obchodovaných dlhopisov, pri čom
zmeny v ich reálnej hodnote vedú k vzájomnej kompenzácii.
Ak okrem toho ú čtovná jednotka pravidelne nakupuje a predáva
dlhopisy, ale zriedkavo, ak vôbec, nakupuje a predáva úvery,vykazovaním aj úverov aj dlhopisov v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok sa eliminuje nekonzistentnos ť
včasovom rozvrhnutí vykazovania ziskov a strát, ktoré by
inak vznikli pri oce ňovaní oboch v amortizovanej hodnote
a vykazovaní zisku alebo straty v ždy, ke ďsa dlhopis spätne
odkúpi.
AG4F. V prípadoch, ako sú tie opísané v predchádzajúcom odseku, ur čením
pri prvotnom vykázaní finan čných aktív a finan čných záväzkov, ktoré
by inak neboli oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok, sa mô že eliminova ťalebo významne zní žiťnekonzistent-
nosťoceňovania alebo vykazovania a poskytnú ťrelevantnej šie infor-
mácie. Z praktických dôvodov ú čtovná jednotka nemusí nadobudnú ť
všetky aktíva a záväzky, ktoré zaprí čiňujú nekonzistentnos ťoceňo-
vania alebo vykazovania, v presne rovnakom čase. Opodstatnené
oneskorenie je povolené za predpokladu, žek aždá transakcia je pri
prvotnom vykázaní ur čená ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok a v tom čase sa predpokladá výskyt akých-
koľvek zvy šných transakcií.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —371
▼B
AG4G. Nebolo by akceptovate ľné ur čiťlen niektoré finan čné aktíva
a finan čné záväzky, ktoré zaprí čiňujú nekonzistentnos ť, ako oce ňo-
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, ak by takýmtourčením neeliminovala alebo významne nezní žila nekonzistentnos ť,
a teda by to neviedlo k relevantnej ším informáciám. Bolo by v šak
akceptovate ľné ur čiťlen niektoré z mno žstva podobných finan čných
aktív alebo podobných finan čných záväzkov, ak sa takýmto ur čením
zabezpe čí významné zní ženie nekonzistentnosti (a pravdepodobne
väčšie zní ženie ako pri iných povolených ur čeniach). Predpokladajme
napríklad, žeúčtovná jednotka má nieko ľko podobných finan čných
záväzkov v sume 100 CU (
1) a nieko ľko podobných finan čných
aktív v sume 50 CU, ale sú oce ňované na rozdielnom základe.
Účtovná jednotka mô že významne zní žiťnekonzistentnos ťoceňo-
vania, ke ďpri prvotnom vykázaní ur čívšetky aktíva, ale len niektoré
záväzky (napríklad individuálne záväzky s celkovým sú čtom 45 CU)
ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Preto že
určenie ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa
však mô že uplatni ťlen na celý finan čný nástroj, ú čtovná jednotka
v tomto prípade musí ur čiťjeden alebo viacero záväzkov ako celok.
Účtovná jednotka nemô žeu rčiťani zlo žku záväzku (napríklad zmeny
v hodnote priradite ľné len jednému riziku, ako napríklad zmeny
v referen čnej (benchmark) úrokovej miere) ani časť(napríklad
percento) záväzku.
Odsek 9 písm. b) bod ii): Skupina finan čných aktív, finan čných
záväzkov alebo oboch sa riadi a jej výkonnos ťhodnotí na základe
reálnej hodnoty, v súlade so zdokumentovaným riadením rizika aleboinvesti čnou stratégiou.
AG4H. Ú čtovná jednotka mô že riadi ťa hodnoti ťvýkonnos ťskupiny finan
č-
ných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch takým spôsobom, že
ocenenie uvedenej skupiny v reálnej hodnote cez hospodárskyvýsledok má za následok relevantnej šie informácie. V takomto prípade
ide o zameranie sa na spôsob, akým ú čtovná jednotka riadi
a posudzuje výkonnos ť, a nie o zameranie sa na podstatu jej finan č-
ných nástrojov.
AG4I. Ďalej uvedené príklady znázor ňujú, kedy by sa mohla táto podmienka
splniť.V ov šetkých prípadoch ú čtovná jednotka mô že pou žiťtúto
podmienku na ur čenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
ako oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok iba
vtedy, ak je splnená zásada uvedená v odseku 9 písm. b) bode ii):
a) účtovná jednotka je spolo čnosťou investujúcou do rizikového kapi-
tálu, podielovým fondom, investi čným fondom alebo podobnou
účtovnou jednotkou, ktorej podnikaním je investovanie do finan č-
ných aktív s cie ľom profitova ťna ich celkovom výnose vo forme
úroku alebo dividend alebo zmien reálnej hodnoty. IAS 28 a IAS31 povo ľujú vylú čiťtakéto investície z rozsahu svojej pôsobnosti
za predpokladu, že sú oce ňované v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok. Ú čtovná jednotka mô že aplikova ťrovnakú
účtovnú politiku na iné investície riadené na základe celkovej
výnosnosti, ale na ktoré nemá dostato čný vplyv, aby patrili do
rozsahu pôsobnosti IAS 28 a IAS 31;
b) účtovná jednotka má finan čné aktíva a finan čné záväzky, ktoré
zdieľajú jedno alebo viacero rizík a uvedené riziká sú riadené
a posudzované na základe reálnej hodnoty v súlade so zdokumen-tovanou politikou riadenia aktíva a záväzku. Príkladom by mohlabyťúčtovná jednotka, ktorá vydala „štruktúrované produkty “obsa-
hujúce viaceré vlo žené deriváty a spravuje výsledné riziká na
základe reálnej hodnoty pou žitím kombinácie derivátových
a nederivátových finan čných nástrojov. Podobným príkladom by
mohla by ťúčtovná jednotka, ktorá poskytla úvery s fixnou
úrokovou mierou a spravuje výsledné riziko referen čnej (bench-
mark) úrokovej miery pou žitím kombinácie derivátových
a nederivátových finan čných nástrojov;
c) účtovná jednotka je pois ťovate ľ, ktorý vlastní portfólio finan čných
aktív a riadi uvedené portfólio tak, aby maximalizoval jeho celkovúvýnosnos ť(t. j. úrok alebo dividendy a zmeny reálnej hodnoty)
a posudzuje jeho výkonnos ťna tomto základe. Portfólio mô žeb yť2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —372
(1) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
držané na krytie špecifických záväzkov, vlastného imania alebo
oboch. Ak je portfólio dr žané na krytie špecifických záväzkov,
môžeb yťpodmienka v odseku 9 písm. b) bode ii) splnená pre
aktíva bez oh ľadu na to, či pois ťovate ľtiežriadi a hodnotí záväzky
na základe reálnej hodnoty. Podmienka v odseku 9 písm. b) bode
ii) mô žeb yťsplnená vtedy, ke ďje cie ľom pois ťovate ľa maxima-
lizácia celkovej výnosnosti aktív po čas dlh šieho obdobia, aj ke ď
sumy platené dr žiteľom ú častníckych zmlúv závisia od iných
faktorov, ako je napríklad suma realizovaných ziskov po čas krat-
šieho obdobia (napríklad rok), alebo sú predmetom rozhodnutia
poisťovate ľa.
AG4J. Ako je uvedené vy ššie, táto podmienka závisí od spôsobu, akým
účtovná jednotka riadi a posudzuje výkonnos ťskupiny finan čných
nástrojov, ktoré sú predmetom týchto úvah. Následne (podliehajúc
požiadavke na ur čenie pri prvotnom vykázaní) ú čtovná jednotka,
ktorá ur čí finan čné nástroje ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok na základe tejto podmienky, takéto ur čenie
realizuje pre v šetky vhodné finan čné nástroje, ktoré sa riadia
a posudzujú spolo čne.
AG4K. Dokumentácia stratégie ú čtovnej jednotky nemusí by ťrozsiahla, ale
mala by by ťdostato čná, aby sa dokázal súlad s odsekom 9
písm. b) bodom ii). Takáto dokumentácia sa nepo žaduje pre ka ždú
individuálnu polo žku, ale mô že existova ťna portfóliovom základe. Ak
napríklad systém riadenia výkonnosti oddelenia –tak, ako ho schválili
kľúčové osoby mana žmentu ú čtovnej jednotky –jasne dokazuje, žes a
jeho výkonnos ťposudzuje na základe celkovej výnosnosti, na preuká-
zanie súladu s odsekom 9 písm. b) bodom ii) nie je potrebná žiadna
ďalšia dokumentácia.
Efektívna úroková miera
AG5. V niektorých prípadoch dochádza k nadobudnutiu finan čných aktív
s výrazným diskontom, ktorý odzrkad ľuje vzniknuté úverové straty.
Pri výpo čte efektívnej úrokovej miery zahrnú ú čtovnej jednotky takéto
vzniknuté úverové straty do odhadovaných pe ňažných tokov.
AG6. Pri pou žívaní metódy efektívnej úrokovej miery ú čtovná jednotka vo
všeobecnosti amortizuje v šetky poplatky, zaplatené alebo prijaté body,
transak čné náklady a iné prémie alebo diskonty obsiahnuté vo výpo čte
efektívnej úrokovej miery po čas očakávanej doby životnosti nástroja.
Ak je v šak obdobie, na ktoré sa vz ťahujú poplatky, zaplatené alebo
prijaté body, transak čné náklady, prémie alebo diskonty krat šie,
použije sa toto krat šie obdobie. Ide o situáciu, ke ďje premenná, na
ktorú sa vz ťahujú poplatky, zaplatené alebo prijaté body, transak čné
náklady, prémie alebo diskonty, precenená na trhové miery pred
očakávanou splatnos ťou nástroja. V takomto prípade je príslu šné
obdobie amortizácie obdobím do dátumu ďalšieho takéhoto prece-
nenia. Ak napríklad prémia alebo diskont nástroja s premenlivou
úrokovou mierou zoh ľadňuje úrok, ktorý sa akumuluje od poslednej
splátky úrokov, alebo odzrkad ľuje zmeny v trhových mierach od
doby, ke ďsa premenlivá úroková miera upravila na trhovú mieru,
prémia alebo diskont sa budú amortizova ťdoďalšieho dátumu, ku
ktorému sa znovu upraví premenlivá úroková miera na trhovú mieru.
Je tomu tak preto, lebo prémia alebo diskont sa týkajú obdobia doďalšieho dátumu úpravy úrokovej miery, preto že k tomuto dátumu je
premenná, ktorej sa prémia alebo diskont týka (t. j. úrokové miery),
znovu nastavená na trhové miery. Ak v šak prémia alebo diskont
vyplývajú zo zmeny kreditného rozpätia nad premenlivou úrokovoumierou stanovenou v nástroji alebo z iných premenných, ktoré nie súznovu nastavené na trhové miery, prémia alebo diskont sa amortizujú
počas očakávanej doby životnosti nástroja.
AG7. Pokia ľide o finan čné aktíva a finan čné záväzky s premenlivou
sadzbou, efektívnu úrokovú mieru mení pravidelné prehodnocovanieodhadov pe ňažných tokov realizované na ú čely zoh ľadňovania
pohybov trhových úrokových sadzieb. Ak sú finan čné aktívum
s premenlivou sadzbou alebo finan čný záväzok s premenlivou sadzbou
prvotne vykázané v sume rovnajúcej sa istine poh ľadávky alebo
záväzku k dátumu splatnosti, opätovný odhad budúcich platieb úrokov
obvykle nemá významný vplyv na ú čtovnú hodnotu aktíva alebo
záväzku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —373
▼M8
AG8. Ak ú čtovná jednotka zreviduje svoje odhady platieb alebo príjmov,
upraví ú čtovnú hodnotu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
(alebo skupiny finan čných nástrojov), aby sa zoh ľadnili skuto čné
a revidované odhadované pe ňažné toky. Ú čtovná jednotka prepo číta
účtovnú hodnotu vypo čítaním sú časnej hodnoty odhadovaných budú-
cich pe ňažných tokov pri pôvodnej efektívnej úrokovej miere finan č-
ného nástroja alebo prípadne pri revidovanej efektívnej úrokovej miere
vypo čítanej v súlade s odsekom 92. Úprava sa vyká že v zisku alebo
strate ako výnos alebo náklad. Ak sa finan čné aktívum reklasifikuje
v súlade s odsekom 50b, 50D alebo 50E a ú čtovná jednotka následne
zvýši svoje odhady budúcich pe ňažných príjmov ako výsledok
zvýšenej spätnej získate ľnosti uvedených pe ňažných príjmov, ú činok
tohto zvý šenia sa vyká že skôr ako úprava efektívnej úrokovej miery
odo d ňa zmeny v odhade, a nie ako úprava ú čtovnej hodnoty majetku
ku dňu zmeny v odhade.
▼B
Deriváty
AG9. Typickými príkladmi derivátov sú futures a forwardy, swapy a op čné
zmluvy. Derivát má zvy čajne nominálnu hodnotu, ktorá je sumou
meny, po čtu akcií, po čtu jednotiek váhy alebo objemu alebo iných
jednotiek špecifikovaných zmluvou. Derivátový nástroj v šak nevy ža-
duje od dr žiteľa alebo vypisovate ľa investova ťalebo prija ťtúto nomi-
nálnu hodnotu pri vzniku zmluvy, alebo si derivát mô žev yžadova ť
fixnú platbu alebo platbu sumy, ktorá sa mô že meni ť(nie v šak propor-
cionálne so zmenou v podkladovej premennej) ako dôsledok ur čitej
budúcej udalosti, ktorá sa netýka nominálnej hodnoty. Napríklad
zmluva mô žev yžadova ťfixnú platbu vo vý ške 1 000 CU (1)a k šesť-
mesa čný LIBOR vzrastie o 100 bázických bodov. Takáto zmluva sa
považuje za derivát aj napriek tomu, že nominálna hodnota nie je
špecifikovaná.
AG10. Definícia derivátu v tomto štandarde zah ŕňa zmluvy, ktoré sa vyspo-
riadajú v hrubom dodaním podkladovej polo žky (napríklad forwar-
dová zmluva na nákup dlhového nástroja s fixnou sadzbou). Ú čtovná
jednotka mô žem a ťzmluvu na nákup alebo predaj nefinan čnej
položky, ktorá sa mô že vysporiada ťvčistom formou pe ňažných
prostriedkov alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan č-
ných nástrojov (napríklad zmluva na nákup alebo predaj komodity
v pevnej cene k budúcemu dátumu). Takáto zmluva patrí do rozsahupôsobnosti tohto štandardu s výnimkou situácie, ak zmluva bola
uzatvorená a je v platnosti na ú čely dodania nefinan čnej polo žky
v súlade s o čakávanými po žiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup,
predaj alebo pou žitie (pozri odseky 5 a ž7).
AG11. Jednou z definujúcich vlastností derivátu je, žečistá po čiatočná inve-
stícia je ni žšia, ako by sa po žadovalo pre iné typy zmlúv, od ktorých
by sa o čakávala podobná reakcia na zmeny trhových faktorov. Op čná
zmluva sp ĺňa túto definíciu, preto že prémia je ni žšia ako investícia,
ktorá by bola po
žadovaná na získanie podkladového finan čného
nástroja, na ktorý je opcia naviazaná. Menový swap, ktorý vy žaduje
počiatočnú výmenu rôznych mien v rovnakej reálnej hodnote, sp ĺňa
túto definíciu, preto že má nulovú čistú po čiatočnú investíciu.
AG12. Be žný nákup alebo predaj má za následok vznik záväzku s pevnou
cenou medzi dátumom uskuto čnenia obchodu a dátumom vysporia-
dania, ktorý sp ĺňa definíciu derivátu. V dôsledku krátkeho trvania
záväzku sa v šak nevykazuje ako derivátový finan čný nástroj. Tento
štandard namiesto toho ustanovuje osobitné ú čtovanie takýchto
bežných zmlúv (pozri odseky 38 a AG53 a žAG56).
AG12A. V definícii derivátu sa hovorí o nefinan čných premenných, ktoré nie
súšpecifické pre zmluvnú stranu. Tieto zah ŕňajú index strát spôsobe-
ných zemetrasením v konkrétnych regiónoch a index teplôt
v konkrétnom meste. Nefinan čné premenné špecifické pre zmluvnú
stranu zah ŕňajú výskyt alebo nevyskytnutie sa po žiaru, ktorým sa
poškodí alebo zni čí majetok zmluvnej strany. Zmena reálnej hodnoty
nefinan čného aktíva je špecifická pre majite ľa vtedy, ak reálna
hodnota neodzrkad ľuje iba zmeny v trhových cenách takýchto aktív
(finan čná premenná), ale aj podmienky špecifického nefinan čného
aktíva v dr žbe (nefinan čná premenná). Napríklad ak je ru čiteľzárukou2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —374
(1) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
na zostatkovú hodnotu konkrétneho vozidla vystavený riziku zmeny
fyzického stavu vozidla, zmena uvedenej zostatkovej hodnoty je špeci-
fická pre majite ľa vozidla.
Transak čné náklady
AG13. Transak čné náklady zah ŕňajú poplatky a provízie platené sprostredko-
vateľom (vrátane zamestnancov vystupujúcich ako sprostredkovatelia
predaja), poradcom, burzovým maklérom a dílerom, odvody regu-lačným úradom a burzám cenných papierov a dane a clá. Transak čné
náklady nezah ŕňajú prémie alebo diskonty dlhových nástrojov,
náklady na financovanie alebo interné administratívne náklady alebonáklady na dr žbu.
Finan čné aktíva a finan čné záväzky dr žané na obchodovanie
AG14. Obchodovaním sa vo v šeobecnosti vyjadruje aktívne a časté nakupo-
vanie a predávanie, pri čom finan čné nástroje dr žané na obchodovanie
sa obvykle pou žívajú s cie ľom vytvára ťzisk z krátkodobých zmien
v cene alebo z mar že dílera.
AG15. Finan čné záväzky dr žané na obchodovanie zah ŕňajú:
a) derivátové záväzky, ktoré sa neú čtujú ako zabezpe čovacie nástroje;
b) záväzky doda ťfinan čné aktíva vypo žičané predajcom na krátko
(short seller) (t. j. ú čtovnou jednotkou, ktorá predáva finan čné
aktíva, ktoré si po žičala a zatia ľich nevlastní);
c) finan čné záväzky, ktoré vznikli so zámerom ich spätného nákupu
v krátkom čase (napríklad kótovaný dlhový nástroj, ktorý mô že
emitent spätne odkúpi ť
v krátkom čase v závislosti od zmien
v jeho reálnej hodnote), a
d) finan čné záväzky, ktoré sú sú časťou portfólia identifikovaných
finan čných nástrojov riadených spolu a pre ktoré je v poslednom
čase zjavné obchodovanie s krátkodobým generovaním zisku.
Skuto čnosť,že sa záväzok pou žíva na financovanie aktivít obchodo-
vania, sama osebe neznamená, že je tento záväzok dr žaný na obcho-
dovanie.
Investície dr žané do splatnosti
AG16. Ú čtovná jednotka nemá pozitívny zámer dr žaťdo splatnosti investíciu
do finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou, ak:
a) účtovná jednotka zamý šľad ržaťfinan čné aktívum po čas neur če-
ného obdobia;
b) účtovná jednotka je pripravená preda ťfinan čné aktívum
(s výnimkou situácie, ktorá sa neopakuje a ktorú nemohla ú čtovná
jednotka spo ľahlivo o čakáva ť) v reakcii na zmeny v trhových
úrokových mierach alebo v rizikách, v potrebách likvidity, nazmeny v dostupnosti a vo výnose z alternatívnych investícií, na
zmeny v zdrojoch a podmienkach financovania alebo na zmeny
v kurzových rizikách, alebo
c) emitent má právo vysporiada ťfinan čné aktívum v sume významne
nižšej, ako je jeho amortizovaná hodnota.
AG17. Dlhový nástroj s premenlivou úrokovou mierou mô že splni ťkritériá
na investíciu dr žanú do splatnosti. Nástroje vlastného imania nemô žu
by
ťinvestíciami dr žanými do splatnosti, a to bu ďpreto, že majú
neobmedzenú dobu životnosti (napríklad kme ňové akcie), alebo
preto, že sumy, ktoré dr žiteľmôže prija ť,s am ô žul íšiťspôsobom,
ktorý nie je vopred stanovený (ako sú opcie na akciu, warrantya podobné práva). S oh ľadom na definíciu investícií dr žaných do
splatnosti fixné alebo stanovite ľné platby a fixná doba splatnosti
znamenajú, že v zmluvnej dohode sa definujú sumy a dátumy platieb
držiteľovi, akými sú platby úrokov a istiny. Významným rizikom
nezaplatenia sa nevylu čuje mo žnosťklasifikova ťfinan čné aktívum
ako dr žané do splatnosti za predpokladu, že zmluvné platby sú
fixné alebo ich mo žno stanovi ťa sú splnené ostatné kritériá na takúto
klasifikáciu. Ak podmienky ve čného dlhového nástroja zabezpe čujú2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —375
▼B
platby úroku po čas neur čitej doby, uvedený nástroj nemo žno klasifi-
kovaťako dr žaný do splatnosti, preto že nemá dátum splatnosti.
AG18. Kritériá na klasifikáciu investície dr žanej do splatnosti sp ĺňa finan čné
aktívum s právom pred časného odkúpenia emitentom v prípade, ak má
držiteľúmysel a schopnos ťdržaťho do jeho pred časného odkúpenia
alebo do doby splatnosti a ak by dr žiteľzískal naspä ťv podstate celú
účtovnú hodnotu aktíva. Kúpnou opciou emitenta, ak sa uplatní, sa
jednoducho urých ľuje splatnos ťaktíva. Ak v šak finan čné aktívum
môže emitent odkúpi ťna takom základe, ktorý by mal za následok,
žeb yd r žiteľnezískal spä ťv podstate celú jeho ú čtovnú hodnotu,
nemo žno takéto finan čné aktívum klasifikova ťako investíciu dr žanú
do splatnosti. Pri posudzovaní toho, čib yú čtovná jednotka získala
naspä ťv podstate celú ú čtovnú hodnotu, posudzuje ú čtovná jednotka
zaplatenú prémiu a kapitalizované transak čné náklady.
AG19. Finan čné aktívum s právom preda ť(t. j. dr žiteľmá právo po žadova ť
od emitenta splatenie alebo spätné odkúpenie finan čného aktíva pred
jeho splatnos ťou) nemo žno klasifikova ťako investíciu dr žanú do
splatnosti, preto že zaplatenie za právo preda ťfinan čné aktívum nie
je v súlade s vyjadrením zámeru dr žaťfinan čné aktívum do splatnosti.
AG20. Pre vä čšinu finan čných aktív je reálna hodnota vhodnej ším spôsobom
oceňovania ako amortizovaná hodnota. Výnimkou je klasifikácia inve-
stícií dr žaných do splatnosti, av šak iba v prípade, ak má ú čtovná
jednotka pozitívny zámer a schopnos ťdržaťinvestíciu do splatnosti.
Ak konanie ú čtovnej jednotky vyvoláva pochybnosti o jej zámere
a schopnosti dr žaťdané investície do splatnosti, odsek 9 zabra ňuje
použitiu výnimky na primerané časové obdobie.
AG21. Katastrofický scenár, ktorý je len vzdialene pravdepodobný, akým je
náhly hromadný výber vkladov klientov z banky alebo podobnásituácia ovplyv ňujúca pois ťovate ľa, neberie ú čtovná jednotka do
úvahy pri stanovovaní toho, či má pozitívny zámer a schopnos ť
držaťinvestíciu do splatnosti.
AG22. Predaje pred splatnos ťou by mohli sp ĺňaťpodmienku v odseku 9 –
a tým nespochyb ňova
ťzámer ú čtovnej jednotky dr žaťostatné inve-
stície do splatnosti –v prípade, ak sú priradite ľné k niektorej z týchto
situácií:
a) významné zhor šenie úverovej spôsobilosti emitenta. Napríklad
predaj, ktorý sa uskuto ční po zhor šení úverového ratingu externou
ratingovou agentúrou, nemusí nutne vyvoláva ťpochybnosti
o zámere ú čtovnej jednotky dr žaťiné investície do splatnosti
v prípade, ak zhor šenie poskytuje dôkaz o významnom zhor šení
úverovej spôsobilosti emitenta oproti jeho úverovému hodnoteniupri prvotnom vykázaní. Podobne, ak ú čtovná jednotka pou žíva na
posúdenie, do akej miery je vystavená riziku interné ratingy,
zmeny v takýchto interných ratingoch mô žu pomôc ťpri identifi-
kácii emitentov, u ktorých do šlo k významnému zhor šeniu
úverovej spôsobilosti za predpokladu, že prístupom ú čtovnej
jednotky k prira ďovaniu interného ratingu a k zmenám
v takýchto ratingoch sa poskytuje konzistentné, spo ľahlivé
a objektívne ocenenie úverovej kvality emitentov. Ak existuje
dôkaz, žed o šlo k zní ženiu hodnoty finan čného aktíva (pozri
odseky 58 a 59), pova žuje sa často zhor šenie úverovej spôsobilosti
za významné;
b) zmena v da ňovom zákone, ktorou sa eliminuje alebo významne
znižuje oslobodenie od dane z úroku z investície dr žanej do splat-
nosti (nejde v šak o zmenu v da ňovom zákone, ktorou sa revidujú
hrani čné sadzby dane aplikovate ľné na úrokové výnosy);
c) významná podniková kombinácia alebo významný predaj (akým je
predaj segmentu), ktoré si vy žadujú predaj alebo prevod investícií
držaných do splatnosti s cie ľom zachovania pozície existujúceho
úrokového rizika ú čtovnej jednotky alebo politiky úverového rizika
(hoci je podniková kombinácia udalos ťou, nad ktorou má ú čtovná
jednotka kontrolu, mô žub y ťzmeny v jej investi čnom portfóliu
s cieľom zachovania pozície úrokového rizika alebo politiky úvero-
vého rizika skôr reakciou na situáciu ako o čakávanými zmenami);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —376
▼B
d) zmena v zákonných alebo regula čných po žiadavkách, ktorá
významne upravuje to, čo sa pova žuje za prípustnú investíciu
alebo maximálnu úrove ňurčitých typov investícií, čím spôsobuje,
žeúčtovná jednotka vyradí investíciu dr žanú do doby splatnosti;
e) významné zvý šenie regula čných kapitálových po žiadaviek v rámci
odvetvia, ktoré spôsobí, žeúčtovná jednotka zni žuje objem finan č-
ných nástrojov predajom investícií dr žaných do splatnosti;
f) významné zvý šenie rizikových váh investícií dr žaných do splat-
nosti pou žívaných na ú čely ur čenia regula čného kapitálu zalo že-
ného na rizikách.
AG23. Ú čtovná jednotka nemá preukázanú schopnos ťdržaťdo splatnosti
investíciu do finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou, ak:
a) nemá k dispozícii finan čné zdroje, aby pokra čovala vo financovaní
investície a ždo splatnosti, alebo
b) podlieha existujúcim právnym alebo iným obmedzeniam, ktorými
by sa mohol zmari ťjej zámer dr žaťfinan čné aktívum do splatnosti.
(Kúpna opcia emitenta v šak nevyhnutne nemarí zámer ú čtovnej
jednotky dr žaťfinan čné aktívum do splatnosti –pozri odsek
AG18.)
AG24. Okolnosti iné ako tie, ktoré sú tie opísané v odsekoch AG16 a žAG23,
môžu nazna čovať,žeúčtovná jednotka nemá pozitívny zámer alebo
schopnos ťdržaťinvestíciu do splatnosti.
AG25. Ú čtovná jednotka posudzuje svoj zámer a schopnos ťdržaťdo splat-
nosti svoje investície dr žané do splatnosti nielen pri prvotnom vyká-
zaní týchto finan čných aktív, ale tie žku ka ždému►M5koncu nasle-
dujúceho obdobia vykazovania ◄.
Úvery a poh ľadávky
AG26. Akéko ľvek nederivátové finan čné aktívum s fixnými alebo stanovite ľ-
nými platbami (vrátane úverových aktív, obchodných poh ľadávok,
investícií v dlhových nástrojoch a vkladov v bankách) mô že poten-
ciálne sp ĺňaťdefiníciu úverov a poh ľadávok. No finan čné aktívum,
ktoré je kótované na aktívnom trhu (akým je napríklad kótovaný
dlhový nástroj, pozri odsek AG71), nesp ĺňa podmienky klasifikácie
ako úver alebo poh ľadávka. Finan čné aktíva, ktoré nesp ĺňajú definíciu
úverov a poh ľadávok, mo žno klasifikova ťako investície dr žané do
splatnosti v prípade, ak sp ĺňajú podmienky takej klasifikácie (pozri
odseky 9 a AG16 a žAG25). Ú čtovná jednotka mô že pri prvotnom
vykázaní ur čiťfinan čné aktívum, ktoré by sa inak klasifikovalo ako
úver alebo poh ľadávka, ako finan čné aktívum oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok alebo ako k dispozícii na predaj.
VLO ŽENÉ DERIVÁTY (odseky 10 a ž13)
AG27. Ak hostite ľská zmluva nemá uvedenú alebo vopred stanovenú splat-
nosťa predstavuje zostatkový podiel na čistých aktívach ú čtovnej
jednotky, potom jej ekonomické vlastnosti a riziká sú vlastnos ťami
a rizikami nástroja vlastného imania a vlo žený derivát by musel
maťvlastnosti nástroja vlastného imania tej istej ú čtovnej jednotky,
aby sa pova žovali za úzko prepojené. Ak hostite ľská zmluva nie je
nástrojom vlastného imania a sp ĺňa definíciu finan čného nástroja,
potom jej ekonomické vlastnosti a riziká sú vlastnos ťami a rizikami
dlhového nástroja.
AG28. Vlo žený neop čný derivát (napríklad vlo žený forward alebo swap) sa
oddeľuje od svojej hostite ľskej zmluvy na základe v ňom uvedených
alebo odvodených zásadných podmienok tak, aby výsledkom bola
jeho nulová reálna hodnota pri prvotnom vykázaní. Vlo žený op čný
derivát (napríklad vlo žená predajná opcia, kúpna opcia, cap, floor
alebo swapcia) sa odde ľuje od svojej hostite ľskej zmluvy na základe
uvedených podmienok op čného prvku. Po čiatočná účtovná hodnota
hostite ľského nástroja je zostatkovou hodnotou po oddelení vlo ženého
derivátu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —377
▼B
AG29. Vo v šeobecnosti sa viaceré deriváty vlo žené do jedného nástroja pova-
žujú za jeden zlo žený vlo žený derivát. Pokia ľvšak ide o vlo žené
deriváty klasifikované ako vlastné imanie (pozri IAS 32), tieto saúčtujú oddelene od tých, ktoré sa klasifikujú ako aktíva alebo záväzky.
Okrem toho, ak nástroj disponuje viac ako jedným vlo ženým deri-
vátom a tieto deriváty sa vz ťahujú na rôzne riziká a dajú sa jedno-
ducho oddeli ťa sú navzájom nezávislé, ú čtuje sa ka ždý z nich odde-
lene.
AG30. Ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu nie sú v úzkom
vzťahu s hostite ľskou zmluvou [odsek 11 písm. a)] v ďalej uvedených
príkladoch. V týchto príkladoch, za predpokladu, že sú splnené
podmienky uvedené v odseku 11 písm. b) a c), ú čtuje ú čtovná
jednotka vlo žený derivát oddelene od hostite ľskej zmluvy:
a) predajná opcia vlo žená do nástroja, ktorá umo žňuje dr žiteľovi
požadova ťod emitenta spätný nákup nástroja za sumu pe ňažných
prostriedkov alebo iných aktív, ktorá sa mení na základe zmeny
ceny akcií alebo komodít, alebo na základe zmeny akciového alebo
komoditného indexu, nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľským
dlhovým nástrojom;
b) kúpna opcia vlo žená do nástroja vlastného imania, ktorá umo žňuje
emitentovi spätne odkúpi ťuvedený nástroj vlastného imania za
stanovenú cenu, nie je z poh ľadu dr žiteľa v úzkom vz ťahu
s hostite
ľským nástrojom vlastného imania (z poh ľadu emitenta
sa kúpna opcia pova žuje za nástroj vlastného imania za predpo-
kladu, žes pĺňa podmienky na takúto klasifikáciu pod ľa IAS 32,
pričom v takom prípade je vylú čená z rozsahu pôsobnosti tohto
štandardu);
c) opcia alebo automatické ustanovenie o pred ĺžení zostávajúcej doby
splatnosti dlhového nástroja nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľským
dlhovým nástrojom s výnimkou prípadu, ak sú časne dochádza
k úprave na pribli žne sú časnú trhovú úrokovú mieru v čase pred-
ĺženia. Ak ú čtovná jednotka emituje dlhový nástroj a dr žiteľtakého
dlhového nástroja vypí še kúpnu opciu na dlhový nástroj v prospech
tretej strany, pova žuje emitent kúpnu opciu za pred ĺženie doby
splatnosti dlhového nástroja za predpokladu, že od emitenta
možno v dôsledku uplatnenia kúpnej opcie po žadova ťúčasť
alebo pomoc pri opätovnom predaji dlhového nástroja na trhu;
d) splátky úrokov alebo splátky istiny naviazané na akciový index
(equity index) vlo žené do hostite ľského dlhového nástroja alebo
poistnej zmluvy –prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo
istiny prepo čítava indexom hodnoty nástrojov vlastného imania –
nie sú v úzkom vz ťahu s hostite ľským nástrojom, preto že riziká
prirodzene prítomné v hostite ľskom nástroji a vlo žený derivát sa
líšia;
e) splátky úrokov alebo splátky istiny naviazané na komoditný index
vložené do hostite ľského dlhového nástroja alebo poistnej zmluvy
–prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny prepo čítava
indexom ceny komodity (napríklad zlata) –nie sú v úzkom vz ťahu
s hostite ľským nástrojom, preto že riziká prirodzene prítomné
v hostite ľskom nástroji a vlo žený derivát sa lí šia;
f) prvok konverzie na vlastné imanie vlo žený do konvertibilného
dlhového nástroja nie je z poh ľadu dr žiteľa nástroja v úzkom
vzťahu s hostite ľským dlhovým nástrojom (z poh ľadu emitenta
predstavuje opcia na konverziu na vlastné imanie nástroj vlastnéhoimania a je vy ňatá z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu za pred-
pokladu, žes pĺňa podmienky na takúto klasifikáciu v rámci štan-
dardu IAS 32);
g) kúpna, predajná opcia alebo opcia na pred časné splatenie vlo žená
do hostite ľskej dlhovej zmluvy alebo hostite ľskej poistnej zmluvy
nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou s výnimkou
prípadu, ak realiza čná cena opcie je ku ka ždému dátumu uplatnenia
pribli žne rovnaká ako amortizovaná hodnota hostite ľského
dlhového nástroja alebo ú čtovná hodnota hostite ľskej poistnej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —378
▼B
zmluvy. Z poh ľadu emitenta konvertibilného dlhového nástroja
s vlo ženým prvkom kúpnej alebo predajnej opcie sa hodnotenie,
či je kúpna alebo predajná opcia v úzkom vz ťahu s hostite ľskou
dlhovou zmluvou, realizuje pred oddelením prvku vlastného imaniapodľa IAS 32;
h) úverové deriváty, ktoré sú vlo žené do hostite ľského dlhového
nástroja a ktoré umo žňujú jednej strane ( „príjemca ru čenia“)
previes ťúverové riziko ur čitého referen čného aktíva, ktoré nemusí
vlastni ť, na inú stranu ( „ručiteľ“), nie sú v úzkom vz ťahu
s hostite ľským dlhovým nástrojom. Takéto úverové deriváty umo ž-
ňujú ru čiteľovi prevzia ťúverové riziko spojené s referen čným
aktívom bez jeho priameho vlastníctva.
AG31. Príkladom hybridného nástroja je finan čný nástroj, ktorým sa dr žite-
ľovi ude ľuje právo na spätný predaj finan čného nástroja emitentovi
výmenou za sumu pe ňažných prostriedkov alebo iných finan čných
aktív, ktorá sa mení na základe zmeny akciového alebo komoditnéhoindexu, ktorý sa mô že zvy šovaťalebo zni žovať(„nástroj obsahujúci
právo preda ť“). Pokia ľemitent pri prvotnom vykázaní neur
čí nástroj
obsahujúci právo preda ťako finan čný záväzok oce ňovaný v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok, je potrebné oddeli ťvložený
derivát (t. j. indexovanú splátku istiny) v súlade s odsekom 11, preto že
hostite ľská zmluva sa v súlade s odsekom AG27 pova žuje za dlhový
nástroj a indexovaná splátka istiny nie je v úzkom vz ťahu
s hostite ľským dlhovým nástrojom pod ľa odseku AG30 písm. a).
Preto že splátka istiny sa mô že zvy šovaťalebo zni žovať, vlo žený
derivát je neop čným derivátom, ktorého hodnota je naviazaná na
index podkladovej premennej.
AG32. V prípade nástroja obsahujúceho právo preda ť, ktorý mo žno kedy-
koľvek preda ťspäťza pe ňažné prostriedky rovnajúce sa pomernému
podielu na hodnote čistých aktív ú čtovnej jednotky (ide napríklad
o jednotky otvoreného podielového fondu alebo niektoré investi čné
produkty naviazané na podielovú jednotku), je výsledkom oddeleniavloženého derivátu a ú čtovania ka ždej zlo žky ocenenie kombinova-
ného nástroja v sume spätného odkúpenia splatnej ►
M5ku koncu
obdobia vykazovania ◄v prípade, ak by dr žiteľuplatnil svoje právo
na spätný predaj nástroja emitentovi.
AG33. Ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu sú v úzkom vz ťahu
s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej zmluvy v ďalej
uvedených príkladoch. V týchto prípadoch ú čtovná jednotka neú čtuje
vložený derivát oddelene od hostite ľskej zmluvy:
a) vlo žený derivát, v ktorom je podkladovou premennou úroková
miera alebo index úrokovej miery, ktoré mô žu meni ťsumu
úroku, ktorá by bola inak splatná alebo by sa mala prija ť
z úro čenej hostite ľskej dlhovej zmluvy alebo poistnej zmluvy, je
v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou s výnimkou prípadu, ak
kombinovaný nástroj mo žno vysporiada ťtakým spôsobom, že
držiteľby nezískal naspä ťv podstate celú svoju vykázanú inve-
stíciu, alebo ak by vlo žený derivát mohol najmenej zdvojnásobi ť
počiatočnú mieru výnosnosti dr žiteľa z hostite ľskej zmluvy
a mohol by ma ťza následok mieru výnosnosti, ktorá je najmenej
dvojnásobná v porovnaní s trhovou výnosnos ťou, ktorú by mali
zmluvy s takými istými podmienkami ako hostite ľská zmluva;
b) vlo žený floor alebo cap úrokovej miery do dlhovej zmluvy alebo
poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou za
predpokladu, že cap je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo
nadňou a floor je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo pod
ňou v čase uzatvorenia zmluvy a cap alebo floor neobsahujú
pákový efekt vo vz ťahu k hostite ľskej zmluve. Podobne aj ustano-
venia zmluvy na nákup alebo predaj aktíva (napríklad komodity),
ktoré stanovujú maximum (cap) a minimum (floor) na cenu, ktorása zaplatí alebo príjme za aktívum, sú v úzkom vz ťahu
s hostite ľskou zmluvou v prípade, ak boli aj cap aj floor na
začiatku mimo pe ňazí (out of the money) a neobsahujú pákový
efekt;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —379
▼B
c) vlo žený derivát v cudzej mene, ktorý poskytuje tok splátok istiny
alebo úroku, ktoré sú denominované v cudzej mene, a ktorý je
vložený do hostite ľského dlhového nástroja (napríklad dlhopis
v dvoch menách), je v úzkom vz ťahu s hostite ľským dlhovým
nástrojom. Takýto derivát sa neodde ľuje od hostite ľského nástroja,
preto že v IAS 21 sa vy žaduje, aby sa kurzové zisky a straty
zp eňažných polo žiek vykazovali v hospodárskom výsledku;
d) derivát v cudzej mene vlo žený do hostite ľskej zmluvy, ktorý je
poistnou zmluvou alebo nie je finan čným nástrojom (napríklad
zmluva na nákup alebo predaj nefinan čnej polo žky, kde je cena
určená v cudzej mene) je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou
za predpokladu, že neobsahuje pákový efekt, neobsahuje op čný
prvok a vy žaduje platby denominované v jednej z týchto mien:
i) funk čná mena ktorejko ľvek z významných zmluvných strán;
ii) mena, v ktorej sa be žne ur čuje cena súvisiaceho nadobúdaného
alebo dodávaného tovaru alebo slu žby v rámci obchodných
transakcií vo svete (napríklad v prípade obchodu s ropu ideo americký dolár), alebo
iii) mena, ktorá sa be žne pou žíva v rámci zmlúv na nákup alebo
predaj nefinan čných polo žiek v ekonomickom prostredí,
v rámci ktorého sa transakcia uskuto čňuje (napríklad relatívne
stabilná a likvidná mena, ktorá sa be žne pou žíva v miestnych
obchodných transakciách alebo pri externom obchode);
e) opcia na pred časné splatenie vlo žená do série úrokových platieb
(interest-only strip) alebo série platieb istiny (principal-only strip)je v úzkom vz ťahu s hostite ľ
skou zmluvou za predpokladu, že
hostite ľská zmluva i) prvotne vznikla oddelením práva na prijí-
manie zmluvných pe ňažných tokov finan čného nástroja, ktorý
v sebe a sám osebe neobsahoval vlo žený derivát a ii) neobsahuje
žiadne podmienky, ktorá nie sú obsiahnuté v pôvodnej hostite ľskej
dlhovej zmluve;
f) derivát vlo žený do hostite ľskej lízingovej zmluvy je v úzkom
vzťahu s hostite ľskou zmluvou, ak vlo žený derivát predstavuje
i) index zoh ľadňujúci infláciu, akým je index lízingových splátok
k indexu spotrebite ľských cien (za predpokladu, že lízing neobsa-
huje pákový efekt a index súvisí s infláciou vo vlastnom ekono-mickom prostredí ú čtovnej jednotky), ii) podmienené prenájmy
založené na súvisiacich predajoch, alebo iii) podmienené prenájmy
založené na premenlivých úrokových mierach;
g) prvok viazanosti na podielovú jednotku (unit-linking feature)
vložený do hostite ľského finan čného nástroja alebo hostite ľskej
poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu s hostite ľským nástrojom
alebo hostite ľskou zmluvou, ak sa platby ur čené pod ľa podielovej
jednotky oce ňujú v sú časných jednotkových hodnotách, ktoré
zohľadňujú reálne hodnoty aktív fondu. Prvok viazanosti na podie-
lovú jednotku je zmluvnou podmienkou, ktorá vy žaduje platby
denominované v jednotkách interného alebo externého investi čného
fondu;
h) derivát vlo žený do poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu
s hostite ľskou poistnou zmluvou, ak sú vlo žený derivát
a hostite ľská poistná zmluva nato ľko vzájomne závislé, žeúčtovná
jednotka nemô že oceni ťuvedený vlo žený derivát oddelene
(t. j. bez oh ľadu na hostite ľskú zmluvu).
Nástroje obsahujúce vlo žené deriváty
AG33A. Ak sa ú čtovná jednotka stane jednou zo strán hybridného (kombino-
vaného) nástroja, ktorý obsahuje jeden alebo viacero vlo žených deri-
vátov, v odseku 11 sa po žaduje, aby ú čtovná jednotka identifikovala
každý takýto vlo žený derivát, posúdila, či je potrebné jeho oddelenie
od hostite ľskej zmluvy, a pre tie, ktoré je potrebné oddeli ť, ocenila2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —380
▼B
deriváty v reálnej hodnote pri prvotnom vykázaní, ako aj následne.
Tieto po žiadavky mô žub yťzložitejšie alebo mô žum a ťza následok
menej spo ľahlivé ocenenie, ako by bolo ocenenie celého nástroja
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Z toho dôvodu sav tomto štandarde povo ľuje ur čiťcelý nástroj ako oce ňovaný
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
AG33B. Takéto ur čenie sa mô že pou žiť,čiužsa v odseku 11 po žaduje oddeli ť
vložené deriváty od hostite ľskej zmluvy alebo sa takéto oddelenie
zakazuje. No v odseku 11A by sa neodôvod ňovalo ur čenie hybridného
(kombinovaného) nástroja ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok v prípadoch uvedených v odseku 11A
písm. a) a b), preto že takéto ur čenie by neviedlo k zredukovaniu
zložitosti alebo zvý šeniu spo ľahlivosti.
VYKAZOVANIE A UKON ČENIE VYKAZOVANIA (odseky 14 a ž42)
Prvotné vykázanie (odsek 14)
AG34. V dôsledku zásady uvedenej v odseku 14 vykazuje ú čtovná jednotka
všetky svoje zmluvné práva a povinnosti z derivátov vo svojej súvahe
ako aktíva, resp. záväzky, s výnimkou derivátov, ktoré zabra ňujú, aby
sa prevod finan čných aktív ú čtoval ako predaj (pozri odsek AG49).
Ak prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vyka-
zovania, nadobúdate
ľnevykazuje prevedené aktívum ako svoje
aktívum (pozri odsek AG50).
AG35. Ďalej sú uvedené príklady uplat ňovania zásady z odseku 14:
a) nepodmienené poh ľadávky a záväzky sa vykazujú ako aktíva alebo
záväzky vtedy, ke ďsa účtovná jednotka stáva zmluvnou stranou
zmluvy a následkom toho má zákonné právo prijíma ťalebo
zákonný záväzok plati ťpeňažné prostriedky,
b) aktíva, ktoré sa majú obstara ťa záväzky, ktoré majú vzniknú ť,
v dôsledku záväznej povinnosti kúpi ťalebo preda ťtovar alebo
služby sa vo v šeobecnosti nevykazujú dovtedy, kým aspo ňjedna
zo strán neuskuto čnila plnenie v rámci zmluvy. Napríklad ú čtovná
jednotka, ktorá prijíma záväznú objednávku, vo v šeobecnosti nevy-
kazuje aktívum (a ú čtovná jednotka, ktorá zadáva objednávku,
nevykazuje záväzok) v čase vzniku záväzku, ale rad šej odkladá
vykázanie dovtedy, pokým objednaný tovar alebo slu žby nie sú
zaslané, dodané alebo poskytnuté. Ak patrí záväzná povinnos ťna
nákup alebo predaj nefinan čných polo žiek do rozsahu pôsobnosti
odsekov 5 a ž7 tohto štandardu, vyká že sa jeho čistá reálna
hodnota ako aktívum alebo záväzok k dátumu vzniku povinnosti[pozri ďalej uvedené písmeno c)]. Okrem toho, ak sa predtým
nevykázaná záväzná povinnos ťurčí ako zabezpe čená polo žka pri
zabezpe čení reálnej hodnoty, vyká že sa akáko ľvek zmena v čistej
reálnej hodnote priradite
ľná k zabezpe čenému riziku ako aktívum
alebo záväzok po za čiatku zabezpe čenia (pozri odseky 93 a 94);
c) forwardová zmluva, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štan-
dardu (pozri odseky 2 a ž7) sa k dátumu vzniku povinnosti, a nie
k dátumu vysporiadania, vyká že ako aktívum alebo záväzok. Ke ď
sa účtovná jednotka stane zmluvnou stranou forwardovej zmluvy,
sú reálne hodnoty práva a povinnosti často rovnaké, a teda čistá
reálna hodnota forwardu je nulová. Ak čistá reálna hodnota práva
a povinnosti nie je nulová, zmluva sa vyká že ako aktívum alebo
záväzok;
d) op čné zmluvy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu
(pozri odseky 2 a ž7), sa vyká žu ako aktíva alebo záväzky vtedy,
keďsa dr žiteľalebo vypisovate ľstane zmluvnou stranou;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —381
▼B
e) plánované budúce transakcie, bez oh ľadu na ich pravdepodobnos ť,
sa nepova žujú za aktíva a záväzky, preto žes aú čtovná jednotka
nestala zmluvnou stranou.
Ukon čenie vykazovania finan čného aktíva (odseky 15 a ž37)
AG36. Ďalej uvedený diagram zobrazuje, ako sa postupuje pri posudzovaní
toho, či a do akej miery sa ukon čí vykazovanie finan čného aktíva.
Zmluvy, v rámci ktorých si ú čtovná jednotka ponechá zmluvné práva
na príjem pe ňažných tokov z finan čného aktíva, av šak prevezme
zmluvný záväzok plati ťpeňažné toky v prospech jedného alebo viac-
erých príjemcov [odsek 18 písm. b)]
AG37. K situácii uvedenej v odseku 18 písm. b) (ak si ú čtovná jednotka
ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného
aktíva, av šak prevezme zmluvný záväzok plati ťpeňažné toky
v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríkladvtedy, ak ide o subjekt špeciálneho ur čenia alebo trust, ktoré vydávajú
investorom podiely na ú žitkoch z podkladových finan čných aktív,
ktoré vlastnia, a poskytujú obsluhu pre tieto finan čné aktíva.
V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 19a 20, sp ĺňajú finan čné aktíva podmienky na ukon čenie vykazovania.
AG38. V rámci uplat ňovania odseku 19 by mohla ú čtovná jednotka napríklad
byťpôvodcom vzniku finan čného aktíva alebo by mohla by ť
skupinou, ktorá zah ŕňa konsolidovaný subjekt špeciálneho ur čenia,
ktorý nadobudol finan čné aktívum a prevádza pe ňažné toky na
nespriaznených investorov, ktorí sú tre ťou stranou.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —382
▼B
Posúdenie prevodu rizík a odmien z vlastníctva (odsek 20)
AG39. Príkladmi, ke ďúčtovná jednotka previedla v podstate v šetky riziká
a odmeny z vlastníctva, sú:
a) nepodmienený predaj finan čného aktíva;
b) predaj finan čného aktíva spolu s opciou na spätný nákup finan č-
ného aktíva za jeho reálnu hodnotu v času spätného nákupu a
c) predaj finan čného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou,
ktorá je hlboko mimo pe ňazí (deeply out of money) [t. j. opcia,
ktorá je do takej miery mimo pe ňazí,že je vysoko nepravdepo-
dobné, že pred skon čením jej platnosti bude v peniazoch (in the
money)].
AG40. Príkladmi, ke ďsi účtovná jednotka ponechala v podstate v šetky riziká
a odmeny z vlastníctva, sú:
a) transakcia predaja a spätného nákupu, kde cena za spätný nákup je
pevná cena alebo predajná cena plus výnos verite ľa;
b) zmluva o zapo žičaní cenných papierov;
c) predaj finan čného aktíva spolu so swapom celkovej výnosnosti,
ktorým sa presúva trhové riziko spä ťna účtovnú jednotku;
d) predaj finan čného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou,
ktoré sú hlboko v peniazoch (deep-in-the money) [t. j. opcia, ktorá
je uždo takej miery v peniazoch (in the money), že je vysoko
nepravdepodobné, že pred skon čením jej platnosti bude mimo
peňazí (out of the money)], a
e) predaj krátkodobých poh ľadávok, za ktoré ú čtovná jednotka ru čí
nadobúdate ľovi,že bude kompenzova ťúverové straty, ktoré prav-
depodobne vzniknú.
AG41. Ak ú čtovná jednotka ur čí,že v dôsledku prevodu previedla v podstate
všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, nevykazuje
opäťprevedené aktívum v budúcom období s výnimkou situácie, ak
takéto prevedené aktívum znovu nadobudne v rámci novej transakcie.
Posúdenie prevodu kontroly
AG42. Ú čtovná jednotka si neponechala kontrolu nad prevedeným aktívom,
ak má nadobúdate ľreálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum.
Účtovná jednotka si ponechala kontrolu nad prevedeným aktívom,
ak nadobúdate ľnemá reálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum.
Nadobúdate ľmá reálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum
v prípade, ak sa s takýmto aktívom obchoduje na aktívnom trhu,
preto že nadobúdate ľby v prípade, že by musel aktívum ú čtovnej
jednotke vráti ť, mohol prevedené aktívum znovu kúpi ťna trhu. Naprí-
klad nadobúdate ľmôžem a ťreálnu schopnos ťpreda ťprevedené
aktívum, ak sa na prevedené aktívum vz ťahuje opcia, ktorá umo žňuje
účtovnej jednotke jeho spätný nákup, ale nadobúdate ľmôže v prípade
uplatnenia si opcie ľahko získa ťprevedené aktívum na trhu. Nadobú-
dateľnemá reálnu schopnos ťou preda ťprevedené aktívum v prípade,
ak si ú čtovná jednotka takúto opciu ponechá a nadobúdate ľnemô že
ľahko získa ťprevedené aktívum na trhu v prípade, ak si ú čtovná
jednotka opciu uplatní.
AG43. Nadobúdate ľmá reálnu schopnos ťpreda ťprevedené aktívum len
vtedy, ak mô že prevedené aktívum preda ťako celok nespriaznenej
tretej osobe a je schopný zrealizova ťtúto mo žnosťjednostranne
a bez uvalenia ďalších obmedzení na prevod. Zásadnou otázkou
ostáva, čo je nadobúdate ľschopný realizova ťv skuto čnosti, nie aké
zmluvné práva má vo vz ťahu k tomu, čom ô že vykona ťs prevedeným
aktívom, alebo aké zmluvné obmedzenia existujú. Konkrétne:
a) zmluvné právo previes ťprevedené aktívum má len malý praktický
význam, ak pre prevedené aktívum neexistuje žiadny trh, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —383
▼B
b) schopnos ťprevies ťprevedené aktívum má len malý praktický
význam v prípade, ak sa takýto prevod nemô že uskuto čniťbez
obmedzení. Z toho dôvodu:
i) schopnos ťnadobúdate ľa previes ťprevedené aktívum nesmie
závisie ťodčinností iných (t. j. musí ís ťo jednostrannú schop-
nosť)a
ii) nadobúdate ľmusí by ťschopný previes ťprevedené aktívum bez
potreby prida ťk prevodu akéko ľvek re štriktívne podmienky
alebo obmedzenia (napríklad podmienky o tom, ako sa má
úverové aktívum spláca ťalebo opcia, ktorá dáva nadobúdate-
ľovi právo na spätné odkúpenie aktíva).
AG44. To, že je nepravdepodobné, že nadobúdate ľpredá prevedené aktívum,
neznamená samo osebe, že si nadobúdate ľponechal kontrolu nad
prevedeným aktívom. Ak sa v šak predajnou opciou alebo zárukou
obmedzuje mo žnosťnadobúdate ľa preda ťprevedené aktívum, potom
si nadobúdate ľponechal kontrolu nad prevedeným aktívom. Ak je
napríklad predajná opcia alebo záruka dostato čne hodnotná, obme-
dzuje sa ňou mo žnosťnadobúdate ľa preda ťprevedené aktívum,
preto že v praxi by nadobúdate ľnepredal tretej strane prevedené
aktívum bez pridania podobnej opcie alebo iných obmedzujúcich
podmienok. Namiesto toho by si nadobúdate ľponechal prevedené
aktívum, aby získal platby v rámci záruky alebo predajnej opcie. Za
týchto okolností si prevodca ponechal kontrolu nad prevedeným
aktívom.
Prevody, ktoré sp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania
AG45. Ú čtovná jednotka si mô že ponecha ťprávo na časťúrokových splátok
z prevedeného aktíva ako kompenzáciu za obsluhu takýchto aktív.
Časťúrokových splátok, ktorých by sa ú čtovná jednotka pri ukon čení
alebo prevode zmluvy na obsluhu vzdala, sa priradí aktívu z obsluhyalebo záväzku z obsluhy. Časťsplátok úrokov, ktorých by sa ú čtovná
jednotka nevzdala, predstavuje poh ľadávku zo série úrokových platieb
(interest-only strip). Ak by sa ú čtovná jednotka napríklad nevzdala
žiadneho úroku pri ukon čení alebo prevode zmluvy na obsluhu,
potom celé úrokové rozpätie je poh ľadávkou zo série úrokových
platieb. Na ú čely uplatnenia odseku 27 sa reálne hodnoty aktíva
z obsluhy a poh ľadávky zo série úrokových platieb (interest-only
strip) pou žívajú pri rozvrhnutí ú čtovnej hodnoty poh ľadávky medzi
časťaktíva, ktorej vykazovanie je ukon čené a časť, ktorej vykazovanie
aj naďalej pokra čuje. Ak poplatok z obsluhy nie je stanovený alebo sa
očakáva, že poplatok, ktorý sa prijme, nebude primerane kompenzova ť
účtovnej jednotke poskytovanie obsluhy, záväzok z obsluhy sa vyká že
v reálnej hodnote.
AG46. Pri odhadovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa aj na ďalej vykazuje
ačasti, ktorej vykazovanie sa ukon čí, na ú čely uplat ňovania odseku 27,
uplatní ú čtovná jednotka okrem odseku 28 aj po žiadavky na oce ňo-
vanie v reálnej hodnote uvedené v odsekoch 48 a ž49 a AG69 a ž
AG82.
Prevody, ktoré nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania
AG47. Ďalej sa uvádza pou žitie zásady uvedenej v odseku 29. Ak záruka
poskytnutá ú čtovnou jednotkou na straty z nesplatenia prevedeného
aktíva zabra ňuje ukon čeniu vykazovania prevedeného aktíva, preto že
účtovná jednotka si ponechala v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva prevedeného aktíva, prevedené aktívum sa aj na ďalej
vykazuje ako celok a prijaté plnenie sa vyká že ako záväzok.
Pokra čujúca zainteresovanos ťv prevedených aktívach
AG48. Ďalej sú uvedené príklady toho, ako ú čtovná jednotka oce ňuje preve-
dené aktívum a súvisiaci záväzok pod ľa odseku 30.
Všetky aktíva
a) Ak záruka poskytnutá ú čtovnou jednotkou zaplati ťza straty
z nesplatenia prevedeného aktíva zabra ňuje ukon čiťvykazovanie
prevedeného aktíva v rozsahu pokra čujúcej zainteresovanosti,
prevedené aktívum sa k dátumu prevodu ocení ni žšou z týchto
súm: i) ú čtovnej hodnoty aktíva, alebo ii) maximálnej hodnoty2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —384
▼B
prijatého plnenia v rámci prevodu, ktorej platba by sa od ú čtovnej
jednotky mohla po žadova ť(„záručná hodnota “). Súvisiaci záväzok
sa prvotne ocení v záru čnej hodnote zvý šenej o reálnu hodnotu
záruky (ktorá obvykle predstavuje prijatú odmenu za záruku).Následne sa po čiatočná reálna hodnota záruky vyká že
v hospodárskom výsledku postupne po čas obdobia (pozri IAS
18) a ú čtovná hodnota aktíva sa zní ži o straty zo zní ženia hodnoty.
Aktíva oce ňované v amortizovanej hodnote
b) Ak záväzok z predajnej opcie vypísanej ú čtovnou jednotkou alebo
právo z kúpnej opcie dr žanej ú čtovnou jednotkou zabra ňujú
ukon čiťvykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná jednotka
oceňuje prevedené aktívum v amortizovanej hodnote, súvisiaci
záväzok sa oce ňuje v jeho obstarávacej hodnote (t. j. vo vý ške
prijatého plnenia) upravenej o amortizáciu akýchko ľvek rozdielov
medzi obstarávacou hodnotou a amortizovanou hodnotou prevede-
ného aktíva k dátumu vypr šania opcie. Napríklad predpokladajme,
že amortizovaná hodnota a ú čtovná hodnota aktíva k dátumu
prevodu je 98 CU a vý ška prijatého plnenia je 95 CU. Amortizo-
vaná hodnota aktíva k dátumu uplatnenia opcie bude 100 CU.
Počiatočná ú čtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 95 CU
a rozdiel medzi 95 CU a 100 CU sa vykazuje v hospodárskom
výsledku pou žitím metódy efektívnej úrokovej miery. Ak dôjde
k uplatneniu opcie, rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou súvisiaceho
záväzku a realiza čnou cenou sa vyká že v hospodárskom výsledku.
Aktíva oce ňované v reálnej hodnote
c) Ak právo z kúpnej opcie, ktoré si ú čtovná jednotka ponechala,
zabra ňuje ukon čiťvykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná
jednotka oce ňuje prevedené aktívum v reálnej hodnote, aktívum
sa aj na ďalej oce ňuje v jeho reálnej hodnote. Súvisiaci záväzok
sa oce ňuje i) realiza čnou cenou opcie zní ženou o časovú hodnotu
opcie v prípade, ak je opcia v peniazoch (in the money) alebo na
peniazoch (at the money), alebo ii) reálnou hodnotou prevedenéhoaktíva zní ženou o časovú hodnotu opcie v prípade, ak je opcia
mimo pe ňazí (out of the money). Úpravou ocenenia súvisiaceho
záväzku sa zabezpe čí,žečistá ú čtovná hodnota aktíva
a súvisiaceho záväzku predstavuje reálnu hodnotu práva z kúpnejopcie. Ak je napríklad reálna hodnota podkladového aktíva 80 CU,
realiza čná cena opcie je 95 CU a časová hodnota opcie je 5 CU,
účtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 75 CU (80 CU –5 CU)
aúčtovná hodnota prevedeného aktíva je 80 CU (t. j. jeho reálna
hodnota).
d) Ak predajná opcia vypísaná ú čtovnou jednotkou zabra ňuje ukon čiť
vykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná jednotka oce ňuje preve-
dené aktívum v jeho reálnej hodnote, súvisiaci záväzok sa oce ňuje
realiza čnou cenou opcie zvý šenou o časovú hodnotu opcie.
Ocenenie aktíva v reálnej hodnote sa obmedzuje na ni žšiu hodnotu
spomedzi jeho reálnej hodnoty a realiza čnej ceny opcie, preto že
účtovná jednotka nemá nárok na nárast reálnej hodnoty prevede-
ného aktíva nad realiza čnú cenu opcie. Týmto sa zabezpe čí,
že
čistá ú čtovná hodnota aktíva a súvisiaceho záväzku predstavuje
reálnu hodnotu záväzku z predajnej opcie. Ak je napríklad reálnahodnota podkladového aktíva 120 CU, realiza čná cena opcie je 100
CU a časová hodnota opcie je 5 CU, ú čtovná hodnota súvisiaceho
záväzku je 105 CU (100 CU + 5 CU) a ú čtovná hodnota aktíva je
100 CU (v tomto prípade realiza čná cena opcie).
e) Ak collar vo forme nakúpenej kúpnej opcie a vypísanej predajnej
opcie zabra ňuje ukon čiťvykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná
jednotka oce ňuje aktívum v reálnej hodnote, potom aj na ďalej
oceňuje toto aktívum v reálnej hodnote. Súvisiaci záväzok sa
oceňuje i) s čítaním realiza čnej ceny kúpnej opcie a reálnej hodnoty
predajnej opcie a odpo čítaním časovej hodnoty kúpnej opcie, ak je
kúpna opcia v peniazoch (in the money) alebo na peniazoch (at the
money) alebo ii) s čítaním reálnej hodnoty aktíva a reálnej hodnoty
predajnej opcie a odpo čítaním časovej hodnoty kúpnej opcie, ak je
kúpna opcia mimo pe ňazí (out of the money). Úpravou súvisiaceho
záväzku sa zabezpe čí,žečistá ú čtovná hodnota aktíva
a súvisiaceho záväzku predstavuje reálnu hodnotu opcií dr žaných
a vypísaných ú čtovnou jednotkou. Predpokladajme napríklad, že2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —385
▼B
účtovná jednotka prevedie finan čné aktívum oce ňované v reálnej
hodnote a sú časne kúpi kúpnu opciu s realiza čnou cenou 120 CU
a vypí še predajnú opciu s realiza čnou cenou 80 CU. Takisto pred-
pokladajme, že reálna hodnota aktíva k dátumu prevodu je 100
CU. Časová hodnota predajnej opcie je 1 CU a kúpnej opcie 5
CU. V takomto prípade ú čtovná jednotka vyká že aktívum
v hodnote 100 CU (reálna hodnota aktíva) a záväzok v hodnote96 CU [(100 CU + 1 CU) –5 CU]. Týmto výpo čtom sa dosiahne
čistá hodnota aktíva vo vý ške 4 CU, ktorá predstavuje reálnu
hodnotu ú čtovnou jednotkou dr žaných a vypísaných opcií.
Všetky prevody
AG49. V rozsahu, v akom prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na
ukon čenie vykazovania, sa zmluvné práva alebo povinnosti prevodcu
týkajúce sa prevodu neú čtujú oddelene ako deriváty v prípade, ak by
vykazovanie derivátu a bu ďprevedeného aktíva alebo záväzku vyplý-
vajúceho z prevodu vyústilo do dvojnásobného vykázania tých istých
práv alebo povinností. Napríklad kúpna opcia, ktorú si prevodca pone-chal, mô že zabráni ťúčtovaniu prevodu finan čného aktíva ako predaja.
V takom prípade sa kúpna opcia nevykazuje oddelene ako derivátové
aktívum.
AG50. V rozsahu, v akom prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na
ukon čenie vykazovania, nadobúdate ľnevykazuje prevedené aktívum
ako svoje aktívum. Nadobúdate ľukon čí vykazovanie pe ňažných
prostriedkov alebo iných zaplatených plnení a vyká že poh ľadávku
voči prevodcovi. Ak má prevodca aj právo aj záväzok na opätovné
získanie kontroly nad celým prevedeným aktívom za fixnú sumu (ako
napríklad v rámci zmluvy o spätnom odkúpení), mô ž
e nadobúdate ľ
svoju poh ľadávku ú čtovaťako úver alebo poh ľadávku.
Príklady
AG51. Ďalej uvedené príklady sú ilustráciou uplat ňovania zásad ukon čenia
vykazovania uvedených v tomto štandarde:
a)zmluvy o spätnom odkúpení a zapo žičanie cenných papierov. Ak
dôjde k predaju finan čného aktíva na základe zmluvy o spätnom
odkúpení za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veri-teľa, alebo ak dôjde k jeho zapo žičaniu v rámci zmluvy o jeho
navrátení prevodcovi, vykazovanie aktíva sa neukon čí, preto že
prevodca si ponecháva v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva. Ak nadobúdate ľzíska právo aktívum preda ťalebo
ho zalo žiť, prevodca reklasifikuje aktívum vo svojej súvahe,
napríklad ako po žičané aktívum alebo poh ľadávku zo spätného
odkúpenia;
b)zmluvy o spätnom odkúpení a zapo žičanie cenných papierov –
aktíva, ktoré sú v podstate rovnaké. Ak dôjde k predaju finan č-
ného aktíva na základe zmluvy o spätnom odkúpení rovnakéhoalebo v podstate rovnakého aktíva za pevnú cenu alebo za pred-
ajnú cenu plus výnos verite ľa, alebo ak dôjde k po žičaniu alebo
zapožičaniu finan čného aktíva na základe zmluvy o navrátení
rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva prevodcovi, vyka-zovanie aktíva sa neukon čí, preto že prevodca si ponecháva
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva;
c)zmluvy o spätnom odkúpení a zapo
žičanie cenných papierov –
právo substitúcie. Ak zmluva o spätnom nákupe za pevnú cenu
spätného nákupu alebo za cenu rovnajúcu sa predajnej cene plusvýnos verite ľa alebo podobná transakcia týkajúca sa zapo žičania
cenných papierov dáva nadobúdate ľovi právo nahradi ťaktíva,
ktoré sú podobné a majú k dátumu spätného odkúpenia rovnakú
reálnu hodnotu ako prevedené aktívum, potom sa vykazovanieaktíva predaného alebo po žičaného v rámci spätného odkúpenia
alebo transakcie o zapo žičaní cenných papierov neukon čí, preto že
prevodca si ponecháva v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —386
▼B
d)právo prvého odmietnutia pri spätnom odkúpení za reálnu
hodnotu. Ak ú čtovná jednotka predá finan čné aktívum
a ponechá si len právo prvého odmietnutia spätného odkúpeniaprevedeného aktíva v reálnej hodnote, ak ho nadobúdate ľnásledne
predá, ú čtovná jednotka ukon čí vykazovanie aktíva, preto že
previedla v podstate v šetky práva a odmeny z vlastníctva;
e)transakcia fingovaného predaja. Spätný nákup finan čného aktíva
krátko po jeho predaji sa niekedy ozna čuje ako fingovaný predaj
(wash sale). Takýto spätný nákup nevylu čuje ukon čenie vykazo-
vania za predpokladu, že pôvodná transakcia splnila podmienky
na ukon čenie vykazovania. Ak je v šak zmluva o predaji finan č-
ného aktíva uzatvorená sú časne so zmluvou o spätnom odkúpení
toho istého aktíva za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus
výnos verite ľa, potom sa vykazovanie aktíva neukon čuje;
f)predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko v peniazoch
(deeply in the money). Ak prevodca mô že spätne odkúpi ťpreve-
dené finan čné aktívum a kúpna opcia je hlboko v peniazoch,
prevod nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, preto žes i
prevodca ponechal v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva. Podobne, ak nadobúdate ľmôže spätne preda ťpreve-
dené finan čné aktívum a predajná opcia je hlboko v peniazoch,
prevod nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, preto žes i
prevodca ponechal v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva;
g)predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko mimo pe ňazí
(deeply out of the money). Vykazovanie finan
čného aktíva, ktoré
sa prevádza a na prevod sa vz ťahuje iba predajná opcia hlboko
mimo pe ňazí dr žaná nadobúdate ľom alebo kúpna opcia hlboko
mimo pe ňazí dr žaná prevodcom, sa ukon čí. Je tomu tak preto,
lebo prevodca previedol v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva;
h)aktíva ľahko dostupné, ktoré sú predmetom kúpnej opcie, ktorá
nie je ani hlboko v peniazoch (deeply in the money) a ani hlboko
mimo pe ňazí (deeply out of the money). Ak ú čtovná jednotka
vlastní kúpnu opciu na aktívum, ktoré je na trhu ľahko dostupné
a opcia nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo pe ňazí,
vykazovanie aktíva sa ukon čí. Dôvodom je skuto čnosť,že
účtovná jednotka i) si neponechala a ani nepreviedla v podstate
všetky riziká a odmeny z vlastníctva a ii) neponechala si kontrolu.
Ak v šak nie je aktívum na trhu ľahko dostupné, ukon čenie vyka-
zovania je vylú čené v rozsahu hodnoty aktíva, ktorá je predmetom
kúpnej opcie, preto žeúčtovná jednotka si ponechala kontrolu nad
aktívom;
i)aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a je predmetom
predajnej opcie vypísanej ú čtovnou jednotkou, ktorá nie je ani
hlboko v peniazoch (deeply in the money) a ani hlboko mimo
peňazí (deeply out of the money). Ak ú čtovná jednotka prevedie
finan čné aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a vypí še
predajnú opciu, ktorá nie je hlboko mimo pe ňazí, znamená to, že
účtovná jednotka si v dôsledku vypísanej predajnej opcie ani
neponechá a ani neprevedie v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva. Ú čtovná jednotka si ponechá kontrolu nad aktívom
v prípade, ak je predajná opcia dostato čne hodnotná na to, aby
zabránila nadobúdate ľovi preda ťaktívum, pri čom v takomto
prípade sa vo vykazovaní aktíva pokra čuje v rozsahu pokra čujúcej
zainteresovanosti prevodcu (pozri odsek AG44). Ú čtovná jednotka
prevedie kontrolu nad aktívom v prípade, ak predajná opcia nie jedostato čne hodnotná na to, aby zabránila nadobúdate ľovi preda ť
aktívum. V takomto prípade sa vykazovanie aktíva ukon čuje;
j)aktíva, ktoré sú predmetom predajnej alebo kúpnej opcie v reálnej
hodnote alebo forwardovej zmluvy o spätnom nákupe . Prevod
finan čného aktíva, na ktorý sa vz ťahuje len predajná alebo
kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe, pri čom
realiza čná cena alebo cena spätného odkúpenia sa rovná reálnej
hodnote finan čného aktíva v čase spätného odkúpenia, má za
následok ukon čenie vykazovania, preto žed o šlo k prevodu
v podstate v šetkých rizík a odmien z vlastníctva;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —387
▼B
k)kúpne alebo predajné opcie vysporiadané v pe ňažných prostried-
koch. Účtovná jednotka posúdi prevod finan čného aktíva, na ktorý
sa vz ťahuje predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva
o spätnom nákupe, ktoré budú vysporiadané v čistom formou
peňažných prostriedkov, aby stanovila, či si ponechala alebo
previedla v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak si
účtovná jednotka neponechala v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva prevedeného aktíva, stanoví, či si ponechala kontrolu
nad prevedeným aktívom. To, že sa predajná alebo kúpna opcia
alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe vysporadúva
včistom formou pe ňažných prostriedkov, automaticky nezna-
mená, žeúčtovná jednotka previedla kontrolu [pozri odseky
AG44 a písmená g), h) a i)];
l)právo spätnej kúpy (removal of accounts provisions). Právo
spätnej kúpy predstavuje opciu na nepodmienené spätné odkú-
penie (kúpna opcia), ktorá dáva ú čtovnej jednotke právo po ža-
dovaťvrátenie prevedeného aktíva, na ktoré sa vz ťahujú ur čité
obmedzenia. Za predpokladu, že takáto opcia vyús ťuje do situácie,
keďsi ú čtovná jednotka ani neponechá a ani neprevedie
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva, vylu čuje ukon-
čenie vykazovania len do vý šky hodnoty, ktorá je predmetom
spätného odkúpenia (za predpokladu, že nadobúdate ľnemô že
aktíva preda ť). Ak je napríklad ú čtovná hodnota a príjmy
z prevodu úverových aktív 100 000 CU a jednotlivé úvery by
mohli by ťspätne odkúpené, av šak celková suma úverov, ktoré
by mohli by ťspätne odkúpené, by nemohla presiahnu ť10 000
CU, potom objem úverov vo vý ške 90 000 CU by sp ĺňal po žia-
davky na ukon čenie vykazovania;
m)clean-up kúpne opcie (clean-up calls). Účtovná jednotka, ktorá
môžeb y ťprevodcom, ktorá poskytuje obsluhu prevedených
aktív, mô žem a ťvd ržbe clean-up kúpnu opciu na nákup zvy š-
ných prevedených aktív v prípade, ak suma nesplatených aktívklesne na ur čitú úrove ň, pri ktorej sú náklady na obsluhu pre
tieto aktíva vy ššie v porovnaní s ú žitkami plynúcimi z obsluhy.
Za predpokladu, že takáto clean-up kúpna opcia spôsobí, že
účtovná jednotka si neponechá a ani neprevedie v podstate v šetky
riziká a odmeny z vlastníctva a nadobúdate ľnemô že aktíva
preda ť, zabra ňuje táto opcia ukon čeniu vykazovania len do tej
výšky hodnoty aktív, na ktorú sa vz ťahuje táto kúpna opcia;
n)podriadené ponechané podiely a úverové záruky. Účtovná
jednotka mô že nadobúdate ľovi poskytnú ťúverové zlep šenie
(credit enhancement) prostredníctvom podriadenia časti alebo
celého podielu, ktorý si ponechala na prevedenom aktíve.
Podobne mô žeúčtovná jednotka poskytnú ťnadobúdate
ľovi
úverové zlep šenie formou úverovej záruky, ktorá mô žeb yťneob-
medzená alebo obmedzená na ur čitú hodnotu. Ak si ú čtovná
jednotka ponechá v podstate v šetky riziká a odmeny
z vlastníctva prevedeného aktíva, pokra čuje vo vykazovaní aktíva
v celom rozsahu. Ak si ú čtovná jednotka ponechá niektoré, ale nie
v podstate v šetky riziká a odmeny z vlastníctva a ponechá si
kontrolu, ukon čenie vykazovania je vylú čené vo vý ške sumy
peňažných prostriedkov alebo iných aktív, ktorých platba by sa
od účtovnej jednotky mohla vy žadova ť;
o)swapy celkovej výnosnosti (total return swaps). Účtovná jednotka
môže preda ťfinan čné aktívum nadobúdate ľovi a uzatvori ťs ním
swap celkovej výnosnosti, prostredníctvom čoho sa v šetky
peňažné toky platieb úrokov z podkladového aktíva postupujú
účtovnej jednotke výmenou za fixnú platbu alebo platbu
s premenlivou sadzbou a ú čtovná jednotka zárove ňznášavšetky
zvýšenia alebo zní ženia reálnej hodnoty podkladového aktíva.
V takomto prípade je ukon čenie vykazovania aktív zakázané;
p)úrokové swapy (interest rate swaps). Účtovná jednotka mô že
previes ťna nadobúdate ľa finan čné aktívum s fixnou sadzbou
a uzatvori ťs ním úrokový swap na ú čely prijatia fixnej úrokovej
sadzby a platenia premenlivej úrokovej sadzby vychádzajúcej
z nominálnej hodnoty, ktorá sa rovná sume istiny prevedeného2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —388
▼B
finan čného aktíva. Úrokový swap nezabra ňuje ukon čeniu vykazo-
vania prevedeného aktíva pod podmienkou, že platby v rámci
swapu nie sú podmienené platbami realizovanými v súvislostis prevedeným aktívom;
q)amortizované úrokové swapy. Účtovná jednotka mô že previes ťna
nadobúdate ľa finan čné aktívum s fixnou sadzbou, ktoré sa spláca
v priebehu času, a uzatvori ťs ním amortizovaný úrokový swap
s cie ľom prijatia fixnej úrokovej sadzby a platenia premenlivej
úrokovej sadzby na základe nominálnej hodnoty. Ak sa nominálna
hodnota swapu amortizuje tak, že sa v akomko ľvek časovom
okamihu rovná sume istiny nesplateného prevedeného aktíva,takýto swap by obvykle vyústil do situácie, ke ďsi účtovná
jednotka ponecháva podstatné riziko pred časného splatenia.
V takomto prípade ú čtovná jednotka bu ďpokra čuje vo vykazo-
vaní celého prevedeného aktíva, alebo pokra čuje vo vykazovaní
prevedeného aktíva v rozsahu jej pokra čujúcej zainteresovanosti.
Naopak, ak amortizácia nominálnej hodnoty swapu nesúvisí
s nesplatenou sumou istiny prevedeného aktíva, takýto swapnevyústi do situácie, ke ďsi účtovná jednotka ponechá riziko pred-
časného splatenia aktíva. Teda takáto situácia by nevylu čovala
ukon čenie vykazovania prevedeného aktíva za predpokladu, že
platby zo swapu nie sú podmienené úrokovými platbamiz prevedeného aktíva a že swap nevyús ťuje do situácie, ke ďsi
účtovná jednotka ponecháva akéko ľvek iné významné riziká
a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva.
AG52. Tento odsek ilustruje uplat ňovanie prístupu pokra čujúcej zainteresova-
nosti v prípade, ak má ú čtovná jednotka pokra čujúcu zainteresovanos ť
včasti finan čného aktíva.
Predpokladajme, žeúčtovná jednotka má portfólio úverov
sm o žnosťou pred časného splatenia, ktorých kupón a efektívna
úroková miera je 10 percent a ktorých suma istiny
a amortizovaná hodnota je 10 000 CU. Ú čtovná jednotka uzavrie
transakciu, v ktorej nadobúdate ľzíska výmenou za platbu vo
výške 9 115 CU právo na 9 000 CU zo v šetkých inkás istiny
plus úroky vo vý ške 9,5 percenta. Ú čtovná jednotka si ponechá
práva na 1 000 CU v šetkých inkás istiny plus na súvisiaci úrok
vo vý ške 10 percent, ako aj na zostávajúce rozpätie vo vý ške 0,5
percenta zo zvy šnej istiny v hodnote 9 000 CU. Inkasá
z pred časných splátok sa proporcionálne rozde ľujú medzi
účtovnú jednotku a nadobúdate ľa v pomere 1:9, av šak všetky
nezaplatené splátky sa odpo čítavajú z podielu ú čtovnej jednotky
vo vý ške 1 000 CU a ždovtedy, kým sa tento podiel nevy čerpá.
Reálna hodnota úverov k dátumu transakcie predstavuje sumu
10 100 CU a odhadovaná reálna hodnota zostávajúceho rozpätia
vo vý ške 0,5 percenta je 40 CU.
Účtovná jednotka ur čí,že previedla niektoré významné riziká
a odmeny z vlastníctva (napríklad významné riziko pred časného
splatenia), av šak takisto si ponechala niektoré významné riziká
a odmeny z vlastníctva (z dôvodu podriadeného ponechaného
podielu) a ponechala si aj kontrolu. Preto ú čtovná jednotka
uplatňuje prístup pokra čujúcej zainteresovanosti.
Na ú čely uplatnenia tohto štandardu ú čtovná jednotka analyzuje
transakciu ako a) ponechanie si pomerného ponechaného podielu
vo vý ške 1 000 CU, plus b) podriadenie takéhoto ponechaného
podielu s cie ľom poskytnutia úverového zlep šenia (credit enhan-
cement) nadobúdate ľovi z úverových strát.
Účtovná jednotka vypo číta,že suma 9 090 CU (90 percent
z 10 100 CU) z prijatého plnenia vo vý ške 9 115 CU predstavuje
plnenie za pomerný 90-percentný podiel. Zvy šok prijatého
plnenia (25 CU) predstavuje prijaté plnenie za podriadenie jej
ponechaného podielu poskytnutím úverového zlep šenia nadobú-
dateľovi z úverových strát. Okrem toho zostávajúce rozpätie vo
výške 0,5 percenta predstavuje prijaté plnenie za úverové zlep-
šenie. Teda celková suma prijatého plnenia za úverové zlep šenie
je 65 CU (25 CU + 40 CU).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —389
▼B
Účtovná jednotka vypo číta zisk alebo stratu z predaja 90-
percentného podielu pe ňažných tokov. Za predpokladu, že
k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty
prevedenej 90-percentnej časti a zostávajúcej 10-percentnej časti,
účtovná jednotka alokuje ú čtovnú hodnotu aktíva v súlade
s odsekom 28 takto:
Odhadovaná
reálna
hodnotaPercen-
tuálny
podielAlokovaná
účtovná
hodnota
Prevedená časť 9 090 90 % 9 000
Ponechaná časť 1 010 10 % 1 000
Spolu 10 100 10 000
Účtovná jednotka vypo číta svoj zisk alebo stratu z predaja 90-
percentného podielu pe ňažných tokov odpo čítaním alokovanej
účtovnej hodnoty prevedenej časti od prijatého plnenia, t. j. 90
CU (9 090 CU –9 000 CU). Ú čtovná hodnota časti, ktorú si
účtovná jednotka ponechala, predstavuje 1 000 CU.
Navy šeúčtovná jednotka vykazuje pokra čujúcu zainteresovanos ť,
ktorá vyplýva z podriadenia jej ponechaného podielu na úverovýchstratách. Tak žeúčtovná jednotka vykazuje aktívum v hodnote
1 000 CU (maximálna suma pe ňažných tokov, ktorú by ú čtovná
jednotka v rámci podriadenosti nezískala) a súvisiaci záväzokv hodnote 1 065 CU (ktorý predstavuje maximálnu hodnotu pe ňaž-
ných tokov, ktorú by ú čtovná jednotka nezískala v rámci podriade-
nosti, t. j. 1 000 CU plus reálna hodnota podriadenia 65 CU).
Všetky uvedené informácie pou žije účtovná jednotka na ú čto-
vanie transakcie takto:
Má da ť Dal
Pôvodné aktívum — 9 000
Aktívum vykázané
z titulu podriadeniazostatkovéhopodielu 1 000 —
Aktívum za prijaté
plnenie vo formezostávajúcehorozpätia 40 —
Zisk alebo strata
(zisk z prevodu) — 90
Záväzok — 1 065
Prijaté pe ňažné
prostriedky 9 115 —
Spolu 10 155 10 155
Ihneďpo uskuto čnení transakcie predstavuje ú čtovná hodnota
aktíva sumu 2 040 CU, pozostávajúcu z 1 000 CU, čo predsta-
vuje alokovanú obstarávaciu hodnotu ponechaného podielua 1 040 CU, čo predstavuje dodato čnú pokra čujúcu zainteresova-
nosťúčtovnej jednotky vyplývajúcu z podriadenia ponechaného
podielu na úverových stratách ( čo zah ŕňa zostávajúce rozpätie vo
výške 40 CU).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —390
▼B
V nasledujúcich obdobiach ú čtovná jednotka vykazuje prijaté
plnenie za úverové zlep šenie (65 CU) postupne po čas obdobia,
časovo rozli šuje úrok z vykázaného aktíva pri pou žití metódy
efektívnej úrokovej miery a vykazuje akéko ľvek zní ženie
hodnoty vykazovaných úverových aktív. Ako príklad zní ženia
hodnoty predpokladajme, že v priebehu budúceho roka dôjde
k strate zo zní ženia hodnoty podkladových úverov vo vý ške
300 CU. Ú čtovná jednotka zní ži sumu vykazovaného aktíva
o 600 CU (300 CU sa týka ponechaného podielu a 300 CU sa
týka dodato čnej pokra čujúcej zainteresovanosti, ktorá vyplýva
z podriadenia ponechaného podielu vo vz ťahu k úverovým
stratám) a zní ži svoj vykazovaný záväzok o 300 CU. Čistým
výsledkom je ú čtovanie zní ženia hodnoty úverov vo vý ške 300
CU v hospodárskom výsledku.
Bežný nákup alebo predaj finan čného aktíva (odsek 38)
AG53. Be žný nákup alebo predaj finan čných aktív sa vykazuje bu ďpoužitím
účtovania dátumom uskuto čnenia obchodu, alebo ú čtovania dátumom
vysporiadania v súlade s ustanoveniami odsekov AG55 a AG56.
Použitá metóda sa konzistentne uplat ňuje na v šetky nákupy
a predaje finan čných aktív, ktoré patria do rovnakej kategórie finan č-
ných aktív, ako sú definované v odseku 9. Na tento ú čel aktíva, ktoré
sú dr žané na obchodovanie, tvoria samostatnú kategóriu odli šnú od
kategórie aktív ur čených ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospo-
dársky výsledok.
AG54. Zmluva, ktorá po žaduje alebo povo ľuječisté vysporiadanie zmeny
v hodnote zmluvy, sa nepova žuje za be žnú zmluvu. Namiesto toho
sa takáto zmluva ú čtuje ako derivát v období medzi dátumom usku-
točnenia obchodu a dátumom vysporiadania.
AG55. Dátum uskuto čnenia obchodu je dátumom, ku ktorému sa ú čtovná
jednotka zaväzuje kúpi ťalebo preda ťaktívum. Ú čtovanie dátumom
uskuto čnenia obchodu znamená a) vykázanie aktíva, ktoré sa má
prijať, a záväzku, ktorým sa má za ňzaplati ť, k dátumu uskuto čnenia
obchodu a b) ukon čenie vykazovania aktíva, ktoré bolo predané,
vykázanie akéhoko ľvek zisku alebo straty z vyradenia a vykázanie
pohľadávky vo či kupujúcemu za platbu k dátumu uskuto čnenia
obchodu. Vo v šeobecnosti sa úrok z aktíva a zodpovedajúceho
záväzku neza čínačasovo rozli šovaťaždo dátumu vysporiadania,
keďdôjde k zmene vlastníctva.
AG56. Dátum vysporiadania je dátumom, ku ktorému sa aktívum dodá
účtovnej jednotke, alebo ku ktorému je aktívum dodané ú čtovnou
jednotkou. Ú čtovanie dátumom vysporiadania znamená a) vykázanie
aktíva k dátumu jeho prijatia ú čtovnou jednotkou a b) ukon čenie
vykazovania aktíva a vykázanie akéhoko ľvek zisku alebo straty
z vyradenia ku d ňu, ke ďdošlo k jeho dodaniu ú čtovnou jednotkou.
Ak sa pou žíva ú čtovanie dátumom vysporiadania, ú čtovná jednotka
účtuje akúko ľvek zmenu reálnej hodnoty aktíva, ktoré sa má prija ť,
v období od dátumu uskuto čnenia obchodu do dátumu vysporiadania
rovnakým spôsobom, ako sa ú čtuje pri nadobudnutom aktíve. Inými
slovami, zmena hodnoty sa nevykazuje pri aktívach ú čtovaných
v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote; pri aktívachklasifikovaných ako finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok sa zmena hodnoty vykazuje
v hospodárskom výsledku; a pokia ľide o aktíva klasifikované ako
k dispozícii na predaj, zmena hodnoty sa vykazuje vo vlastnom imaní.
Ukon čenie vykazovania finan čného záväzku (odseky 39 a ž42)
AG57. Finan čný záväzok (alebo jeho časť) zaniká, ak dl žník bu ď:
a) vyrovná záväzok (alebo jeho časť) zaplatením verite ľovi, obvykle
peňažnými prostriedkami, inými finan čnými aktívami, tovarom
alebo slu žbami, alebo
b) je právne zbavený primárnej zodpovednosti za záväzok (alebo jeho
časť), a to bu ďprávnym procesom alebo verite ľom (táto
podmienka mô žeb yťsplnená, aj ke ďdlžník poskytne záruku).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —391
▼B
AG58. Ak emitent dlhového nástroja spätne odkúpi tento nástroj, dlh zaniká,
aj keďje emitent tvorcom trhu (market maker) pre daný nástroj alebo
ho mieni v krátkom čase opätovne preda ť.
AG59. V prípade, žed lžník nebol právne zbavený svojho záväzku, platba
tretej strane, vrátane trustu (niekedy nazývaná „in-substance defea-
sance“), sama osebe nezbavuje dl žníka jeho primárneho záväzku
voči verite ľovi.
AG60. Ak dl žník zaplatí tretej strane, aby prevzala záväzok a oznámi veri-
teľovi,že jeho dlhový záväzok prevzala tretia strana, dl žník neukon čí
vykazovanie dlhového záväzku. Vykazovanie ukon čí iba vtedy, ak sa
splní podmienka uvedená v odseku AG57 písm. b). Ak dl žník zaplatí
tretej strane, aby prevzala záväzok, a je verite ľom právne zbavený
svojho záväzku, potom mu tento dlh zanikol. Ak v šak dl žník súhlasí,
že bude spláca ťdlh tretej strane alebo priamo pôvodnému verite ľovi,
vykazuje dl žník nový dlhový záväzok vo či tretej strane.
AG61. Hoci právne zbavenie záväzku, čiužsúdom alebo verite ľom, vedie
k ukon čeniu vykazovania záväzku, ú čtovná jednotka mô že vykáza ť
nový záväzok, ak nie sú splnené podmienky v odsekoch 15 a ž37 na
ukon čenie vykazovania prevedených finan čných aktív. Ak tieto
kritériá splnené nie sú, vykazovanie prevedených aktív sa neukon čí
aúčtovná jednotka vykazuje nový záväzok súvisiaci s prevedenými
aktívami.
AG62. Na ú čely odseku 40 sú podmienky podstatne odli šné, ak je diskonto-
vaná sú časná hodnota pe ňažných tokov pod ľa nových podmienok,
vrátane v šetkých platených poplatkov po odpo čítaní akýchko ľvek
prijatých poplatkov, diskontovaná pri pou žití pôvodnej efektívnej
úrokovej miery, minimálne o 10 % odli šná od diskontovanej sú časnej
hodnoty zostávajúcich pe ňažných tokov pôvodného finan čného
záväzku. Ak sa výmena dlhových nástrojov alebo zmena podmienokúčtuje ako zánik záväzku, v šetky vzniknuté náklady alebo poplatky sa
vykazujú ako sú časťzisku alebo straty súvisiacej so zánikom. Ak sa
takáto výmena alebo zmena neú čtuje ako zánik záväzku, potom
všetky vzniknuté náklady alebo poplatky upravujú ú čtovnú hodnotu
záväzku a amortizujú sa po čas zostávajúceho obdobia modifikovaného
záväzku.
AG63. V niektorých prípadoch verite ľzbaví dl žníka jeho sú časného záväzku
realizova ťplatby, av šak dl žník na seba preberá ru čiteľskú povinnos ť
zaplati ťv prípade, ak dôjde k zlyhaniu strany, ktorá na seba prevzala
primárnu zodpovednos ť. Za takýchto okolností dl žník:
a) vykazuje nový finan čný záväzok zalo žený na reálnej hodnote jeho
záväzku zo záruky a
b) vykazuje zisk alebo stratu na základe rozdielu medzi i) v šetkými
príjmami a ii) ú čtovnou hodnotou pôvodného finan čného záväzku
zníženou o reálnu hodnotu nového finan čného záväzku.
OCEŇOVANIE (odseky 43 a ž
70)
Prvotné ocenenie finan čných aktív a finan čných záväzkov (odsek
43)
AG64. Reálnou hodnotou finan čného nástroja pri prvotnom vykázaní je
obvykle transak čná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prija-
tého plnenia, pozri takisto odsek AG76). Ak v šak je časťzaplateného
alebo prijatého plnenia plnením za nie čo iné ako za finan čný nástroj,
odhaduje sa reálna hodnota finan čného nástroja pomocou techniky
oceňovania (pozri odseky AG74 a žAG79). Napríklad reálnu hodnotu
dlhodobého úveru alebo poh ľadávky, ktoré nenesú úrok, mo žno
odhadnú ťako sú časnú hodnotu v šetkých budúcich pe ňažných príjmov
diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby
(sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z h ľadiska meny, podmienok,
typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovýmratingom. Akáko ľvek dodato čná po žičaná suma predstavuje náklad
alebo zní ženie výnosu, pokia ľnesplní podmienky na jej vykázanie
ako iného typu aktíva.
AG65. Ak ú čtovná jednotka poskytne úver s netrhovou úrokovou sadzbou
(napríklad vo vý ške 5 percent v prípade, ak je trhová sadzba pre
podobné úvery 8 percent) a ako kompenzáciu prijme vopred poplatok,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —392
▼B
účtovná jednotka vykazuje úver v jeho reálnej hodnote, t. j. bez prija-
tého poplatku. Ú čtovná jednotka akumuluje diskont do hospodárskeho
výsledku pomocou metódy efektívnej úrokovej miery.
Následné oce ňovanie finan čných aktív (odseky 45 a 46)
AG66. Ak sa finan čný nástroj, ktorý sa predtým vykazoval ako finan čné
aktívum, oce ňuje v reálnej hodnote a jeho reálna hodnota klesne
pod nulu, tak ide o finan čný záväzok oce ňovaný v súlade
s odsekom 47.
AG67. Ďalej uvedený príklad je ilustráciou ú čtovania transak čných nákladov
pri prvotnom a následnom oce ňovaní finan čného aktíva k dispozícii
na predaj. Aktívum bolo nadobudnuté za hodnotu 100 CU plus
nákupná provízia vo vý ške 2 CU. Prvotne sa aktívum vyká že
v hodnote 102 CU. Ďalší dátum finan čného vykazovania nastane
o jeden de ňneskôr, ke ďje kótovaná trhová cena aktíva 100 CU.
Ak by do šlo k predaju aktíva, zaplatila by sa provízia vo vý ške 3
CU. K uvedenému dátumu sa aktívum ocení vo vý ške 100 CU (bez
ohľadu na mo žnú províziu z predaja) a strata vo vý ške 2 CU sa
vykáže vo vlastnom imaní. Ak má finan čné aktívum k dispozícii na
predaj fixné alebo stanovite ľné platby, transak čné náklady sa
pomocou metódy efektívnej úrokovej miery amortizujú do hospodár-skeho výsledku. Ak finan čné aktívum k dispozícii na predaj nemá
fixné alebo stanovite ľné platby, transak čné náklady sa vyká žu
v hospodárskom výsledku v prípade, ke ďsa ukon čí vykazovanie
alebo sa zní ži hodnota tohto aktíva.
AG68. Nástroje klasifikované ako úvery a poh ľ
adávky sa oce ňujú
v amortizovanej hodnote bez oh ľadu na zámer ú čtovnej jednotky
držaťich do splatnosti.
Stanoviská k oce ňovaniu reálnou hodnotou (odseky 48 a ž49)
AG69. Podstatou definície reálnej hodnoty je predpoklad, žeúčtovná
jednotka predpokladá nepretr žitosťčinnosti bez zámeru alebo potreby
ukon čiťsvoju činnos ť, významne zmen šiťrozsah svojich činností
alebo uskuto čniťtransakciu za nepriaznivých podmienok. Reálna
hodnota z tohto dôvodu nepredstavuje sumu, ktorú by ú čtovná
jednotka prijala alebo platila v rámci vynútenej transakcie, pri nedo-
brovo ľnej likvidácii alebo pri exeku čnom predaji. Reálna hodnota
však odzrkad ľuje úverovú kvalitu nástroja.
AG70. V tomto štandarde sa pou žívajú pojmy „cena ponuky “(bid price)
a„cena dopytu “(asking price) [niekedy ozna čovaná aj ako „súčasná
ponuková cena “(current offer price)] v kontexte kótovaných trhových
cien a pojem „pásmo ponuka –dopyt“pre zahrnutie iba transak čných
nákladov. Do pojmu „pásmo ponuka –dopyt“sa iné úpravy,
pomocou ktorých mo žno dospie ťk reálnej hodnote (napríklad úverové
riziko protistrany), nezah ŕňajú.
Aktívny trh: kótovaná cena
AG71. Finan čný nástroj sa pova žuje za nástroj kótovaný na aktívnom trhu,
ak sú kótované ceny ľahko a pravidelne dostupné z burzy, od dílera,
burzového makléra, priemyselného zdru ženia, oce ňovacej slu žby
alebo regula čnej agentúry a uvedené ceny predstavujú aktuálne
a pravidelne sa opakujúce trhové transakcie na nezávislom základe.
Reálna hodnota sa definuje ako cena dohodnutá medzi ochotným
kupujúcim a ochotným predávajúcim v nezávislej transakcii. Cie ľom
stanovenia reálnej hodnoty finan čného nástroja, s ktorým sa obcho-
duje na aktívnom trhu, je dospie ťk cene, v ktorej by sa uskuto čnila
►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄transakcia s týmto
nástrojom (t. j. bez modifikácie alebo opätovného re štrukturovania
nástroja) na najvýhodnej šom aktívnom trhu, na ktorý má ú čtovná
jednotka okam žitý prístup. Ú čtovná jednotka v šak upravuje cenu na
najvýhodnej šom trhu, aby odzrkad ľovala akéko ľvek rozdiely
v úverovom riziku protistrany, ktoré sú medzi nástrojmi obchodova-nými na tomto trhu a nástrojmi, ktoré sa práve oce ňujú. Najlep ší
dôkaz o reálnej hodnote predstavuje existencia zverej ňovaných ceno-
vých kotácií na aktívnom trhu a ak takéto kotácie existujú, pou žijú sa
na ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
AG72. Vhodnou kótovanou trhovou cenou pre dr žané aktívum alebo emito-
vaný záväzok je zvy čajne aktuálna cena ponuky (bid price) a pre2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —393
▼B
nadobúdané aktívum alebo dr žaný záväzok cena dopytu (asking
price). Ak má ú čtovná jednotka aktíva a záväzky so vzájomne
kompenzovanými trhovými rizikami, mô že pou žiťstredové trhové
ceny ako základ na stanovenie reálnych hodnôt vzájomne kompenzo-vaných rizikových pozícií a pod ľa potreby pou žiťcenu ponuky alebo
cenu dopytu na čistú otvorenú pozíciu. Ak nie sú k dispozícii aktuálne
ceny ponuky ani ceny dopytu, cena poslednej transakcie poskytujedôkaz o aktuálnej reálnej hodnote za predpokladu, že sa od dátumu
transakcie nevyskytla významná zmena v ekonomických okolnostiach.
Ak sa od dátumu transakcie zmenili podmienky (napríklad zmena
bezrizikovej úrokovej miery po poslednej cenovej kotácii dlhopisuspolo čnosti), reálna hodnota odzrkad ľuje zmenu v podmienkach so
zohľadnením aktuálnych cien alebo sadzieb pre podobné finan čné
nástroje, pod ľa vhodnosti. Podobne, ak ú čtovná jednotka mô že
preukáza ť,že cena poslednej transakcie nie je reálnou hodnotou
(napríklad preto že odzrkad ľovala sumu, ktorú by ú čtovná jednotka
prijala alebo zaplatila v rámci vynútenej transakcie, pri nedobrovo ľnej
likvidácii alebo pri exeku čnom predaji), táto cena sa upraví. Reálna
hodnota portfólia finan čných nástrojov je sú činom ur čitého po čtu
jednotiek nástroja a jeho kótovanej trhovej ceny. Ak na aktívnomtrhu neexistuje zverejnená cenová kotácia pre finan čný nástroj ako
celok, av šak existujú aktívne trhy pre jeho zlo žkové časti, reálna
hodnota sa stanovuje na základe relevantných trhových cien zlo žko-
vých častí.
AG73. Ak sa na aktívnom trhu kótuje sadzba (a nie cena), ú čtovná jednotka
takúto kótovanú trhovú sadzbu pou žije ako vstupnú veli činu pri tech-
nike oce ňovania na ú čely stanovenia reálnej hodnoty. Ak kótovaná
trhová sadzba nezah ŕňa úverové riziko alebo iné faktory, ktoré by
účastníci trhu zahrnuli do ocenenia nástroja, upraví ú čtovná jednotka
sadzby o tieto faktory.
Neaktívny trh: technika oce ňovania
AG74. Ak trh pre finan čný nástroj nie je aktívnym trhom, ú čtovná jednotka
stanoví reálnu hodnotu pou žitím techniky oce ňovania. Techniky
oceňovania zah ŕňajú pou žitie posledných známych nezávislých trho-
vých transakcií medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stra-
nami, ak sú k dispozícii, zoh ľadnenie aktuálnych reálnych hodnôt
iného nástroja, ktorý je v podstate rovnaký, ďalej pou žitie analýzy
diskontovaných pe ňažných tokov a pou žitie op čných oce ňovacích
modelov. Ak existuje technika oce ňovania, ktorú be žne pou žívajú
účastníci trhu na ocenenie nástroja, a táto technika preukázate ľne
poskytuje spo ľahlivé odhady cien získaných v rámci skuto čných trho-
vých transakcií, pou žije účtovná jednotka takúto techniku.
AG75. Cie ľom pou žitia techniky oce ňovania je ur čiť, aká by bola transak čná
cena v rámci nezávislej výmeny k dátumu ocenenia, na ktorú by savzťahovali be žné obchodné kritériá. Reálna hodnota sa odhaduje na
základe výsledkov techniky oce ňovania, ktorá v maximálnej miere
využíva trhové vstupy a v čo najmen šej mo
žnej miere sa spolieha
našpecifické vstupy ú čtovnej jednotky. Od techniky oce ňovania sa
očakáva, že vedie k realistickému odhadu reálnej hodnoty, ak
a) primerane zoh ľadňuje to, ako by sa mohlo o čakáva ťod trhu, že
ocení daný nástroj, a b) vstupné veli činy pou žité v technike oce ňo-
vania primerane reprezentujú trhové o čakávania a ocenenia faktorov
rizikovej výnosnosti obsiahnutých vo finan čnom nástroji.
AG76. Preto technika oce ňovania a) zah ŕňavšetky faktory, ktoré by pri
stanovovaní ceny brali ú častníci trhu do úvahy a b) je konzistentná
s akceptovanými ekonomickými metodikami na oce ňovanie finan č-
ných nástrojov. Ú čtovná jednotka periodicky prehodnocuje techniku
oceňovania a vykonáva testovanie jej opodstatnenosti pou žitím cien
z aktuálnych pozorovate ľných trhových transakcií toho istého nástroja
(t. j. bez modifikácie alebo opätovného re štrukturovania) alebo na
základe dostupných pozorovate ľných údajov trhu. Ú čtovná jednotka
získava trhové údaje konzistentne z toho istého trhu, na ktorom
nástroj vznikol, alebo na ktorom do šlo ku kúpe nástroja. Najlep ším
dôkazom reálnej hodnoty finan čného nástroja pri prvotnom vykázaní
je transak čná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého
plnenia), pokia ľnie je mo žné reálnu hodnotu tohto nástroja dokáza ť
porovnaním s inými pozorovate ľnými aktuálnymi trhovými transak-
ciami s tým istým nástrojom (t. j. bez modifikácie alebo opätovného2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —394
▼B
reštrukturovania) alebo na základe techniky oce ňovania, ktorej
premenné zah ŕňajú výlu čne údaje z pozorovate ľných trhov.
AG76A. Následné ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
a následné vykazovanie ziskov alebo strát musí by ťkonzistentné
sp ožiadavkami tohto štandardu. Uplatnením odseku AG76 sa nesmie
spôsobi ť,že by sa pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku vykázal zisk alebo strata. V takom prípade sa
v IAS 39 po žaduje, aby sa po prvotnom vykázaní zisky alebo straty
vykazovali len do tej miery, ktorá vyplýva zo zmeny faktora (vrátanečasu), ktorý by ú častníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny.
AG77. Prvotné nadobudnutie alebo vznik finan čného aktíva alebo vznik
finan čného záväzku predstavuje trhovú transakciu, ktorá tvorí základ
na odhadovanie reálnej hodnoty finan čného nástroja. Najmä ak je
finan čný nástroj dlhovým nástrojom (ako napríklad úver), jeho reálnu
hodnotu mo žno stanovi ťzohľadnením trhových podmienok, ktoré
existovali k dátumu jeho nadobudnutia, resp. vzniku, a zoh ľadnením
aktuálnych trhových podmienok alebo úrokových mier, ktoré ú čtovná
jednotka alebo iné subjekty aktuálne pou žívajú pri podobných dlho-
vých nástrojoch (t. j. s podobnou zostávajúcou splatnos ťou, charak-
terom pe ňažných tokov, menou, úverovým rizikom, zabezpe čením
a úrokovou základ ňou). Alternatívnym rie šením za predpokladu, že
následne po vzniku dlhového nástroja nedo šlo k žiadnej zmene
v úverovom riziku dl žníka a uplatnených úverových rozpätiach, je
odvodi ťodhad sú časnej trhovej úrokovej miery pou ž
itím referen čnej
(benchmark) úrokovej miery, ktorá odzrkad ľuje vy ššiu úverovú
kvalitu ako podkladový dlhový nástroj, pri čom úverové rozpätie
zostane kon štantné a ú čtovná jednotka vykoná úpravu o zmenu refe-
renčnej úrokovej miery odo d ňa vzniku. Ak sa od poslednej trhovej
transakcie podmienky zmenili, zodpovedajúca zmena reálnej hodnotyfinan čného nástroja, ktorý sa oce ňuje, sa stanovuje so zoh ľadnením
aktuálnych cien alebo sadzieb podobných finan čných nástrojov, ktoré
sa pod ľa potreby upravia o v šetky rozdiely oproti oce ňovanému
nástroju.
AG78. Rovnaké informácie nemusia by ťk dispozícii ku ka ždému dátumu
ocenenia. Napríklad k dátumu, ku ktorému ú čtovná jednotka poskytne
úver alebo nadobudne dlhový nástroj, s ktorým sa aktívne neobcho-duje, má ú čtovná jednotka transak čnú cenu, ktorá je aj trhovou cenou.
Avšak k dátumu ďalšieho ocenenia nemusia by ťdostupné žiadne
nové informácie o transakcii a hoci ú čtovná jednotka mô že zisti ť
všeobecnú úrove ňtrhových úrokových sadzieb, nemusí vedie ť, akú
úrove ňúverového alebo iného rizika by pri oce ňovaní nástroja
k takémuto dátumu brali do úvahy ú častníci trhu. Ú čtovná jednotka
nemusí ma ťinformácie o posledných transakciách, aby stanovila
vhodné úverové rozpätie nad základnú úrokovú sadzbu, ktoré pou žije
pri stanovovaní diskontnej sadzby na výpo čet sú časnej hodnoty. Pri
absencii dôkazov o opaku by bolo vhodné predpoklada ť,ž
e v rozpätí,
ktoré existovalo k dátumu poskytnutia úveru, nedo šlo k žiadnym
zmenám. Od ú čtovnej jednotky by sa v šak o čakávala primeraná
snaha, aby zistila, či existuje dôkaz o zmene týchto faktorov. Ak
existuje dôkaz o zmene, ú čtovná jednotka zoh ľadňuje vplyvy zmeny
pri ur čovaní reálnej hodnoty finan čného nástroja.
AG79. Pri pou žití analýzy diskontovaných pe ňažných tokov pou žíva ú čtovná
jednotka jednu alebo viacero diskontných sadzieb rovnajúcich saprevládajúcim mieram návratnosti finan čných nástrojov, ktoré majú
v podstate rovnaké podmienky a vlastnosti, vrátane úverovej kvality
nástroja, zostávajúceho obdobia, po čas ktorého je zmluvná úroková
sadzba fixná, zostávajúceho obdobia splátok istiny a meny, v ktorej samajú splátky realizova ť. Krátkodobé poh ľadávky a záväzky bez stano-
venej úrokovej miery mo žno oceni ťv pôvodnej fakturovanej hodnote
za predpokladu, že vplyv diskontovania nie je významný.
Neaktívny trh: nástroje vlastného imania
AG80. Reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú
kótovanú trhovú cenu na aktívnom trhu, a derivátov, ktoré sú na ne
naviazané a musia by ťvysporiadané dodaním takéhoto nekótovaného
nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], jemožné spo ľahlivo ur čiť, ak a) premenlivos ťv rozpätí racionálnych
odhadov reálnej hodnoty nie je pre uvedený nástroj významná,
alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozpätia
možno primerane posúdi ťa pou žiťpri odhadovaní reálnej hodnoty.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —395
▼B
AG81. Existuje mnoho situácií, v rámci ktorých premenlivos ťv rozpätí racio-
nálnych odhadov reálnej hodnoty investícií do nástrojov vlastného
imania, ktoré nemajú kótovanú trhovú cenu, a na ne naviazanýchderivátov, ktorých vysporiadanie musí prebehnú ťformou dodania
takéhoto nekótovaného nástroja vlastného imania [pozri odsek 46
písm. c) a odsek 47], pravdepodobne nebude významná. Be žne je
možné odhadnú ťreálnu hodnotu finan čného aktíva, ktoré ú čtovná
jednotka nadobudla od externej strany. Ak je v šak rozpätie racionál-
nych odhadov reálnej hodnoty významné a pravdepodobnosti rôznych
odhadov nemo žno spo ľahlivo zhodnoti ť,účtovná jednotka neoce ňuje
nástroj v reálnej hodnote.
Vstupy k technikám oce ňovania
AG82. Vhodná technika na odhadnutie reálnej hodnoty konkrétneho finan č-
ného nástroja by mala zah ŕňaťpozorovate ľné trhové údaje o trhových
podmienkach a iných faktoroch, ktoré mô žu pravdepodobne ovplyvni ť
reálnu hodnotu nástroja. Reálna hodnota finan čného nástroja bude
vychádza ťz jedného alebo z viacerých týchto faktorov (a mo žno aj
z iných faktorov):
a)časová hodnota pe ňazí (t. j. úrok v základnej alebo bezrizikovej
sadzbe). Základné úrokové sadzby mo žno obvykle odvodi ť
z pozorovate ľných cien štátnych dlhopisov a sú často kótované
vo finan čných oznámeniach. Takéto sadzby sa obvykle menia
sočakávanými dátumami o čakávaných pe ňažných tokov pozd ĺž
výnosovej krivky úrokových sadzieb na rôzne časové obdobia.
Z praktických dôvodov mô žeúčtovná jednotka ako referen č
nú
(benchmark) sadzbu pou žiťvšeobecne uznávanú a ľahko pozoro-
vateľnú v šeobecnú sadzbu, akou je napríklad LIBOR alebo
swapová sadzba. (Ke ďže sadzba ako LIBOR nie je bezrizikovou
úrokovou mierou, úprava úverového rizika prislúchajúca konkrét-nemu finan čnému nástroju sa stanovuje na základe jeho úverového
rizika vo vz ťahu k úverovému riziku tejto referen čnej sadzby.)
V niektorých krajinách mô žuštátne dlhopisy so sebou nies ť
významné úverové riziko a nemusia poskytova ťstabilnú refe-
renčnú základnú úrokovú mieru pre nástroje denominované
v tejto mene. Niektoré ú čtovné jednotky v týchto krajinách mô žu
maťlepšie úverové postavenie a ni žšiu sadzbu na vypo žičiavanie
si ako vláda. V takom prípade sa mô žu základné úrokové miery
vhodnej šie stanovova ťzohľadnením úrokovej miery pre najvy ššie
hodnotené podnikové dlhopisy emitované v mene takej jurisdikcie;
b)úverové riziko. Vplyv úverového rizika na reálnu hodnotu
(t. j. prémia nad základnú úrokovú mieru z dôvodu úverovéhorizika) mo žno odvodi ťz pozorovate ľných trhových cien obchodo-
vaných nástrojov rôznej úverovej kvality alebo z pozorovate ľných
úrokových mier uplat ňovaných verite ľmi na úvery s rôznymi
úverovými ratingmi;
c)ceny za výmenu cudzích mien. Aktívne trhy, na ktorých sa usku-
točňuje výmena cudzích mien, existujú pre vä čšinu významných
mien a ceny sú kótované denne vo finan čných oznámeniach;
d)ceny komodít . Pre mnoho komodít existujú pozorovate ľ
né trhové
ceny;
e)ceny akcií. Ceny (a cenové indexy) obchodovaných nástrojov
vlastného imania sú na niektorých trhoch ľahko dostupné. Na
odhadnutie sú časnej trhovej ceny nástrojov vlastného imania, pre
ktoré nie sú ceny dostupné, sa mô žu pou žiťtechniky zalo žené na
súčasnej hodnote;
f)volatilita (t. j. ve ľkosťbudúcich zmien v cene finan čného nástroja
alebo inej polo žky). Úrovne volatility aktívne obchodovaných
položiek mo žno primerane odhadnú ťna základe historických trho-
vých údajov alebo pomocou volatilít, ktoré sú zahrnutévs účasných trhových cenách;
g)riziko pred časného splatenia a riziko odstúpenia. Očakávané
prípady pred časného splácania finan čných aktív a odstupovania
od finan čných záväzkov je mo žné odhadnú ťna základe historic-
kých údajov. (Reálna hodnota finan čného záväzku, od ktorého
môže protistrana odstúpi ť, nemô žeb yťnižšia ako sú časná hodnota
sumy odstúpenia –pozri odsek 49.);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —396
▼B
h)náklady na obsluhu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
Náklady na obsluhu mo žno odhadnú ťpomocou porovnaní
s aktuálnymi poplatkami uplat ňovanými inými ú častníkmi trhu.
Ak sú náklady na obsluhu finan čného aktíva alebo finan čného
záväzku významné a iní ú častníci trhu by zná šali porovnate ľné
náklady, emitent ich pri stanovení reálnej hodnoty takéhoto finan č-
ného aktíva alebo finan čného záväzku berie do úvahy. Je pravde-
podobné, že sa reálna hodnota pri vzniku zmluvného práva na
budúce poplatky rovná poplatkom zaplateným za ne pri prvotnom
obstaraní aktíva s výnimkou situácie, ak budúce poplatky
a súvisiace náklady nie sú v súlade s trhovými poplatkamia nákladmi.
Zisky a straty (odseky 55 a ž57)
AG83. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 21 na finan čné aktíva a finan čné
záväzky, ktoré pod ľa IAS 21 predstavujú pe ňažné polo žky a sú deno-
minované v cudzej mene. Pod ľa IAS 21 sa v šetky kurzové zisky
a kurzové straty z pe ňažného majetku a pe ňažných záväzkov vykazujú
v hospodárskom výsledku. Výnimkou je pe ňažná polo žka, ktorá je
určená ako zabezpe čovací nástroj bu ďv rámci zabezpe čenia pe ňaž-
ných tokov (pozri odseky 95 a ž101), alebo zabezpe čenia č
istej inve-
stície (pozri odsek 102). Na ú čely vykazovania kurzových ziskov
a kurzových strát v súlade s IAS 21 sa pe ňažné aktívum
k dispozícii na predaj posudzuje tak, ako keby sa ú čtovalo
v amortizovanej hodnote v cudzej mene. Preto sa pre takéto finan čné
aktívum kurzové rozdiely vyplývajúce zo zmien v amortizovanejhodnote vykazujú v hospodárskom výsledku a iné zmenyvúčtovnej hodnote sa vykazujú v súlade s odsekom 55 písm. b).
Pre finan čné aktíva k dispozícii na predaj, ktoré pod ľa IAS 21 nepred-
stavujú pe ňažné polo žky (napríklad nástroje vlastného imania), zisk
alebo strata, ktorá sa vykazuje priamo vo vlastnom imaní pod ľa
odseku 55 písm. b), zah ŕňavšetky súvisiace kurzové zlo žky. Ak je
medzi nederivátovým pe ňažným aktívom a nederivátovým pe ňažným
záväzkom zabezpe čovací vz ťah, zmeny v kurzovej zlo žke takýchto
finan čných nástrojov sa vykazujú v hospodárskom výsledku.
Zníženie hodnoty a nevymo žiteľnosťfinan čných aktív (odseky 58
až70)
Finan čné aktíva ú čtované v amortizovanej hodnote (odseky 63 a ž65)
AG84. Zní ženie hodnoty finan čného aktíva ú čtovaného v amortizovanej
hodnote sa ur čuje pou žitím pôvodnej efektívnej úrokovej miery
finan čného nástroja, preto že diskontovaním aktuálnou trhovou
úrokovou sadzbou by sa zavádzali ú činky oce ň
ovania reálnou
hodnotou pre finan čné aktíva, ktoré sa inak oce ňujú
v amortizovanej hodnote. Ak sa v dôsledku finan čných problémov
dlžníka alebo emitenta opätovne prerokujú alebo inak modifikujú
podmienky úveru, poh ľadávky alebo investície dr žanej do splatnosti,
zníženie hodnoty sa oce ňuje pomocou pôvodnej efektívnej úrokovej
miery pred zmenou podmienok. Pe ňažné toky súvisiace
s krátkodobými poh ľadávkami sa nediskontujú, ak je efekt diskonto-
vania nevýznamný. Ak má úver, poh ľadávka alebo investícia dr žaná
do splatnosti premenlivú úrokovú mieru, diskontnou sadzbou na
oceňovanie akejko ľvek straty zo zní ženia hodnoty v súlade
s odsekom 63 je sú časná efektívna úroková miera (miery) stanovená
podľa zmluvy. Ako praktickú pomôcku mô že verite ľoceňovať
zníženie hodnoty finan čného aktíva ú čtovaného v amortizovanej
hodnote na základe reálnej hodnoty nástroja pri pou žití pozorovate ľnej
trhovej ceny. Výpo čet súčasnej hodnoty o čakávaných budúcich pe ňaž-
ných tokov zabezpe čeného finan čného aktíva odzrkad ľuje pe ňažné
toky, ktoré mô žu vzniknú ťrealizáciou zálo žného práva mínus náklady
na získanie a predaj zabezpe čenia, a to bez oh ľadu na pravdepodob-
nosťrealizácie.
AG85. V procese odhadovania zní ženia hodnoty sa zoh ľadňujú v šetky
úverové expozície, nielen tie s nízkou úverovou kvalitou. Ak ú čtovná
jednotka napríklad pou žíva interný úverový hodnotiaci systém, posu-
dzuje v šetky úverové stupne a nielen tie, ktoré odzrkad ľujú záva žné
úverové zhor šenie.
AG86. Výsledkom procesu odhadovania sumy straty zo zní ženia hodnoty
môžeb y ťjedna suma alebo škála mo žných súm. V druhom2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —397
▼B
z uvedených prípadov ú čtovná jednotka vyká že stratu zo zní ženia
hodnoty rovnajúcu sa najlep šiemu odhadu v rámci škály (1), pri čom
berie do úvahy v šetky relevantné informácie dostupné pred zverej-
nením ú čtovnej závierky o podmienkach existujúcich ►M5na
konci obdobia vykazovania ◄.
AG87. Na ú čely skupinového posudzovania zní ženia hodnoty sa finan čné
aktíva zoskupujú na základe podobných charakteristík úverového
rizika, ktoré poukazujú na schopnos ťdlžníkov zaplati ťvšetky splatné
sumy v súlade so zmluvnými podmienkami (napríklad na základehodnotenia úverového rizika alebo hodnotiaceho procesu, ktorým sa
zohľadňuje druh aktíva, priemyselné odvetvie, geografické umiest-
nenie, typ zabezpe čenia, dobu po splatnosti a iné dôle žité faktory).
Zvolené charakteristiky sú dôle žité pri odhadovaní budúcich pe ňaž-
ných tokov pre skupiny takýchto aktív tým, že nazna čujú schopnos ť
dlžníkov splati ťvšetky splatné sumy v súlade so zmluvnými
podmienkami posudzovaného aktíva. No pravdepodobnosti stráta iné štatistiky týkajúce sa strát sa lí šia na skupinovej úrovni medzi
a) aktívami, ktoré sa individuálne posudzovali z h ľadiska zní ženia
hodnoty, a zistilo sa, že nedo šlo k zní ženiu hodnoty a b) aktívami,
ktoré neboli individuálne posudzované z h ľadiska zní ženia hodnoty,
s tým výsledkom, žem ô žeb yťnutná rôzna suma zní ženia hodnoty.
Ak ú čtovná jednotka nemá skupinu aktív s podobnými rizikovými
vlastnos ťami, nevykonáva dodato čné hodnotenie.
AG88. Vykázanie strát zo zní ženia hodnoty na skupinovej úrovni predstavuje
medzikrok pred identifikáciou strát zo zní ženia hodnoty individuál-
nych aktív v rámci skupiny finan čných aktív, ktoré sa posudzujú
zhľadiska zní ženia hodnoty na skupinovom základe. Hne ď, ako sú
k dispozícii informácie, ktorými sa špecificky identifikujú straty zo
zníženia hodnoty individuálnych aktív v rámci skupiny, sa tieto aktíva
vylúčia zo skupiny.
AG89. Budúce pe ňažné toky v skupine finan čných aktív, ktoré sa posudzujú
zhľadiska zní ženia hodnoty na skupinovom základe, sa odhadujú na
základe skúsenosti s historickými stratami z aktív, ktoré majú podobnécharakteristiky úverového rizika ako tie, ktoré sú v rámci skupiny.Účtovné jednotky, ktoré nemajú vlastné špecifické skúsenosti so stra-
tami alebo ich skúsenosti sú nedostato čné, pou žijú skúsenosti získané
z porovnate ľných skupín finan čných aktív. Skúsenos ťs historickými
stratami sa upravuje na základe sú časných dostupných údajov
s cie ľom zoh ľadnenia ú činkov sú časných podmienok, ktoré nemali
vplyv na obdobie, z ktorého vychádza skúsenos ťs historickými stra-
tami, ako aj s cie ľom odstránenia ú činkov podmienok v historickom
období, ktoré v sú časnosti neexistujú. Odhady zmien v budúcich
peňažných tokoch odzrkad ľujú a sú v priamom súlade so zmenami
v súvisiacich dostupných údajoch z obdobia na obdobie (akými sú
zmeny v miere nezamestnanosti, v cenách nehnute ľností, cenách
komodít, v platobnej situácii alebo v iných faktoroch, ktoré nazna čujú
vznik strát v skupine a ich záva žnosť). Metodika a predpoklady
použité na odhadovanie budúcich pe ňažných tokov sa pravidelne
prehodnocujú, aby sa zabránilo vzniku akýchko ľvek rozdielov
medzi odhadmi strát a skúsenos ťami so sú č
asnými stratami.
AG90. Ako príklad uplat ňovania odseku AG89 mô žeúčtovná jednotka ur čiť
na základe historickej skúsenosti, že jednou z hlavných prí čin nespla-
tenia úverov vyplývajúcich z kreditných kariet je úmrtie dl žníka.
Účtovná jednotka si mô ževšimnú ť,že miera úmrtnosti sa z jedného
roku na druhý nemení. Napriek tomu v šak niektorí dl žníci v rámci
skupiny úverov vyplývajúcich z kreditných kariet ú čtovnej jednotky
mohli v priebehu roka zomrie ť,čo nazna čuje,žed ošlo k strate zo
zníženia hodnoty takýchto úverov, a to aj napriek tomu, žeúčtovná
jednotka ku koncu roka e šte nemá informácie o tom, ktorí konkrétni
dlžníci zomreli. Vzh ľadom na takéto „vzniknuté, ale nevykázané “
straty by bolo vhodné vykáza ťstratu zo zní ženia hodnoty. Nie je
však vhodné vykazova ťstratu zo zní ženia hodnoty súvisiacu
s úmrtiami, ktoré sa o čakávajú v budúcom období, preto že
k výskytu nevyhnutnej stratovej udalosti (smr ťdlžníka) zatia ľ
nedošlo.
AG91. Ak sa pri odhade budúcich pe ňažných tokov pou žijú miery historickej
stratovosti, je dôle žité, aby sa informácie o mierach historickej stra-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —398
(1) IAS 37 odsek 39 obsahuje návod na stanovovanie najlep šieho odhadu v rámci škály
možných výstupov.
▼B
tovosti aplikovali na skupiny, ktoré sú definované spôsobom konzi-
stentným so skupinami, v rámci ktorých boli tieto miery historickej
stratovosti pozorované. Preto by pou žitá metóda mala umo žňovať
priradenie ka ždej skupiny k informáciám o skúsenostiach
s minulými stratami v skupinách aktív s podobnými charakteristikami
úverového rizika a k relevantným dostupným údajom, ktoré zoh ľad-
ňujú aktuálne podmienky.
AG92. Prístupy zalo žené na vzorcoch alebo štatistické metódy mo žno pou žiť
na stanovenie strát zo zní ženia hodnoty v rámci skupiny finan čných
aktív (napríklad pre úvery s ni žším zostatkom) za predpokladu, žes ú
konzistentné s po žiadavkami uvedenými v odsekoch 63 a ž65 a AG87
ažAG91. Akýko ľvek pou žitý model by mal zah ŕňaťvplyv časovej
hodnoty pe ňazí, bra ťdo úvahy pe ňažné toky po čas celej zostávajúcej
doby životnosti aktíva (nielen nasledujúci rok), zva žovaťvek úverov
v rámci portfólia a nesmie ma ťza následok stratu zo zní ženia hodnoty
pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva.
Úrokové výnosy po vykázaní zní ženia hodnoty
AG93. Ak v dôsledku straty zo zní ženia hodnoty do šlo k zní ženiu hodnoty
finan čného aktíva alebo skupiny podobných finan čných aktív,
úrokové výnosy sa potom vykazujú pou žitím úrokovej sadzby, ktorá
sa pou žíva na diskontovanie budúcich pe ňažných tokov na ú čely
určenia straty zo zní ženia hodnoty.
ZABEZPE ČENIE (odseky 71 a ž102)
Zabezpe čovacie nástroje (odseky 72 a ž77)
Nástroje sp ĺňajúce kritériá (odseky 72 a 73)
AG94. Potenciálna strata z opcie, ktorú ú čtovná jednotka vypí še, by mohla
byťpodstatne vä čšia ako potenciálny zisk z hodnoty súvisiacej zabez-
pečenej polo žky. Inými slovami, upísaná opcia nie je efektívnym
prostriedkom na zní ženie rizika zmien zisku alebo straty, ktorému je
zabezpe čená polo žka vystavená. Z tohto dôvodu upísaná opcia
nespĺňa podmienky zabezpe čovacieho nástroja s výnimkou prípadu,
keďje určená ako kompenzácia nakúpenej opcie vrátane tej, ktorá je
vložená do iného finan čného nástroja (napríklad upísaná kúpna opcia
použitá na zabezpe čenie záväzku s kúpnou opciou emitenta). Naproti
tomu má nakúpená opcia potenciálne zisky rovnaké alebo vä čšie ako
straty, a preto má potenciál zní žiťriziko zmien zisku alebo riziko
straty vyplývajúcich zo zmien reálnej hodnoty alebo pe ňažných
tokov. V dôsledku toho sa mô že kvalifikova ťako zabezpe čovací
nástroj.
AG95. Investíciu dr žanú do splatnosti, ktorá sa ú čtuje v amortizovanej
hodnote, mo žno ur čiťako zabezpe čovací nástroj pri zabezpe čení
kurzového rizika.
AG96. Investícia do nekótovaného nástroja vlastného imania, ktorý sa neú č-
tuje v reálnej hodnote, preto že jeho reálnu hodnotu nemo žno spo ľa-
hlivo ur čiť, alebo derivát naviazaný na takýto nekótovaný nástroj
vlastného imania, ktorý sa musí vysporiada ťdodaním takéhoto nekó-
tovaného nástroja vlastného imania (pozri odsek 46 písm. c) a odsek47), nemô žub yťurčené ako zabezpe čovacie nástroje.
AG97. Vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky nie sú finan č-
nými aktívami alebo finan čnými záväzkami ú čtovnej jednotky,
a preto ich nemo žno ur čiťako zabezpe čovacie nástroje.
Zabezpe čené polo žky (odseky 78 a ž84)
Polo žky sp ĺňajúce kritériá (odseky 78 a ž80)
AG98. Záväzná povinnos ťtýkajúca sa nadobudnutia podniku v rámci podni-
kovej kombinácie nemô žeb yťzabezpe čenou polo žkou s výnimkou
kurzového rizika, preto že ostatné zabezpe čované riziká sa nemô žu
špecificky identifikova ťa oceni ť. Takéto ostatné riziká sú v šeobec-
nými obchodnými rizikami.
AG99. Investícia vykazovaná metódou vlastného imania nemô žeb yťzabez-
pečenou polo
žkou pri zabezpe čení reálnej hodnoty, preto že metódou2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —399
▼B
vlastného imania sa v hospodárskom výsledku vykazuje podiel inve-
stora na zisku alebo strate pridru ženého podniku a nie zmeny reálnej
hodnoty investície. Z podobných dôvodov nemô žeb yťinvestícia do
konsolidovanej dcérskej spolo čnosti zabezpe čenou polo žkou pri
zabezpe čení reálnej hodnoty, preto že v rámci konsolidácie sa
v hospodárskom výsledku vykazuje zisk alebo strata dcérskej spolo č-
nosti a nie zmeny reálnej hodnoty investície. Zabezpe čenie čistej
investície do zahrani čnej prevádzky je odli šné, preto že ide
o zabezpe čenie kurzového rizika a nie o zabezpe čenie reálnej hodnoty
súvisiacej so zmenou v hodnote investície.
AG99A. V odseku sa 80 uvádza, že v konsolidovanej ú čtovnej závierke
kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej o čakávanej vnútroskupinovej
transakcie mô žes pĺňaťpodmienky na zaradenie do kategórie zabez-
pečenej polo žky na zabezpe čenie pe ňažných tokov za predpokladu, že
transakcia je denominovaná v inej mene, ako je funk čná mena
účtovnej jednotky vstupujúcej do transakcie a kurzové riziko bude
maťvplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok. Na tento ú čel
môžeb yťúčtovná jednotka materskou spolo čnosťou, dcérskou spolo č-
nosťou, pridru ženým podnikom, spolo čným podnikom alebo
pobo čkou. Ak kurzové riziko o čakávanej vnútroskupinovej transakcie
nemá vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok, potom vnútro-
skupinová transakcia nemô žes pĺňaťpodmienky na ur čenie ako zabez-
pečenej polo žky. Takáto situácia zvy čajne nastane pri platbách
tantiém, platbách úrokov alebo mana žérskych poplatkoch medzi
členmi jednej a tej istej skupiny, pokia ľneexistuje súvisiaca externá
transakcia. Ak v šak kurzové riziko o čakávanej vnútroskupinovej
transakcie má vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok, potomvnútroskupinová transakcia mô žes pĺňaťpodmienky na ur čenie ako
zabezpe čená polo žka. Príkladom sú o čakávané predaje alebo nákupy
zásob medzi členmi jednej a tej istej skupiny, ak sa zárove ňrealizuje
následný predaj týchto zásob externej strane mimo skupinu. Podobne,očakávaný vnútroskupinový predaj strojov a zariadení z ú čtovnej
jednotky v skupine, ktorá ich vyrobila, ú čtovnej jednotke v skupine,
ktorá bude stroje a zariadenia pou žívaťpri svojej činnosti, mô žem a ť
vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok. Toto by mohlo naprí-klad nasta ť, preto že stroje a zariadenia budú odpisované nakupujúcou
účtovnou jednotkou a suma prvotne vykázaná pre stroje a zariadenia
sa mô že zmeni ť,a kj eo čakávaná vnútroskupinová transakcia deno-
minovaná v mene inej, ako je funk čná mena nakupujúcej ú čtovnej
jednotky.
▼M5
AG99B. Ak zabezpe čenie o čakávanej vnútroskupinovej transakcie sp ĺňa
podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, akýko ľvek zisk alebo strata,
ktoré sú vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku
v súlade s odsekom 95 písm. a), sa reklasifikuje z vlastného imaniado hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava v rovnakom
období alebo obdobiach, po čas ktorých menové riziko zabezpe čenej
transakcie má vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok.
▼M15
AG99BA. Ú čtovná jednotka mô žeu rčiťvšetky zmeny v pe ňažných tokoch alebo
v reálnej hodnote zabezpe čenej polo žky v zabezpe čovacom vz ťahu.
Účtovná jednotka mô že takisto ur čiťlen zmeny v pe ňažných tokoch
alebo v reálnej hodnote zabezpe čenej polo žky nad alebo pod špecifi-
kovanú cenu alebo inú premennú (jednostranné riziko). Vnútornáhodnota nakúpenej opcie v pozícii zabezpe čovacieho nástroja (za
predpokladu, že má rovnaké základné podmienky ako ur čené riziko),
ale nie jej časová hodnota, predstavuje jednostranné riziko
v zabezpe čenej polo žke. Napríklad ú čtovná jednotka mô žeu rčiť
premenlivos ťbudúcich výsledkov pe ňažných tokov, ktoré vyplývajú
z nárastu ceny o čakávaného nákupu komodity. V takejto situácii sú
určené len straty pe ňažných tokov, ktoré sú výsledkom rastu ceny nad
špecifikovanú úrove ň. Zabezpe čené riziko nezah ŕňačasovú hodnotu
nakúpenej opcie, preto žečasová hodnota nepredstavuje zlo žku o
čaká-
vanej transakcie, ktorá má vplyv na hospodársky výsledok [odsek 86
písm. b)].2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —400
▼B
Určenie finan čných polo žiek ako zabezpe čené polo žky (odseky 81
a 81A)
AG99C. [ …]Účtovná jednotka v šak mô že ako zabezpe čenú polo žku ur čiť
všetky pe ňažné toky celého finan čného aktíva alebo finan čného
záväzku a zabezpe čovaťich len vo či jednému konkrétnemu riziku
(napríklad len vo či zmenám, ktoré súvisia so zmenami sadzby
LIBOR). Napríklad v prípade finan čného záväzku, ktorého efektívna
úroková miera je 100 bázických bodov pod sadzbou LIBOR, mô že
účtovná jednotka ur čiťako zabezpe čenú polo žku celý záväzok
(t. j. istina plus úrok na úrovni LIBOR mínus 100 bázickýchbodov) a zabezpe čiťzmenu reálnej hodnoty alebo pe ňažných tokov
celého záväzku, ktorá súvisí so zmenami sadzby LIBOR. Ú čtovná
jednotka si takisto mô že zvoli ťzabezpe čovací pomer, ktorý je iný
ako 1: 1, aby sa zlep šila efektívnos ťzabezpe čenia tak, ako sa uvádza
v odseku AG100.
AG99D. Okrem toho, ak sa finan čný nástroj s fixnou sadzbou zabezpe čuje a ž
po uplynutí ur č
itého času od jeho vzniku a medzi časom do šlo
k zmene úrokových sadzieb, mô žeúčtovná jednotka ur čiťako zabez-
pečenú polo žku podiel rovný referen čnej (benchmark) sadzbe [ …].
Predpokladajme napríklad, žeúčtovná jednotka emituje finan čné
aktívum s fixnou sadzbou v hodnote 100 CU, ktoré má efektívnuúrokovú mieru 6 percent v čase, ke ďsa sadzba LIBOR nachádza
na úrovni 4 percentá. Ú čtovná jednotka za čne zabezpe čovaťuvedené
aktívum neskôr, ke ďsa sadzba LIBOR zvý ši na 8 percent a reálna
hodnota aktíva sa zní ži na 90 CU. Ú čtovná jednotka vypo číta,žea k
by kúpila aktívum v de ň,k eďho prvýkrát ur čila ako zabezpe čenú
položku v jeho vtedaj šej reálnej hodnote 90 CU, efektívny výnos by
predstavoval 9,5 percenta. [ …]. Účtovná jednotka mô žeu rčiťpodiel
sadzby LIBOR vo vý ške 8 percent, ktorý pozostáva čiastočne zo
zmluvných úrokových pe ňažných tokov a čiastočne z rozdielu
medzi sú časnou reálnou hodnotou (t. j. 90 CU) a sumou splatnou
k dátumu splatnosti (t. j. 100 CU).
▼M15
AG99E. Odsek 81 umo žňuje ú čtovnej jednotke ur čiťako zabezpe čenú polo žku
niečo iné ne žcelkovú zmenu reálnej hodnoty alebo premenlivos ť
peňažných tokov finan čného nástroja. Napríklad:
a) všetky pe ňažné toky finan čného nástroja je mo žné ur čiťvo vz ťahu
kp eňažným tokom alebo zmenám reálnej hodnoty priradite ľným
niektorým (ale nie v šetkým) rizikám, alebo
b) niektoré (ale nie v šetky) pe ňažné toky finan čného nástroja je
možné ur čiťvo vz ťahu k pe ňažným tokom alebo zmenám reálnej
hodnoty priradite ľným v šetkým alebo len niektorým rizikám (t. j.
„podiel“peňažných tokov finan čného nástroja je mo žné ur čiťvo
vzťahu k zmenám priradite ľným v šetkým alebo len niektorým
rizikám).
AG99F. Aby ur čené riziká a podiely bolo prípustné ur čiťpre ú čtovanie zabez-
pečenia, musia by ťsamostatne identifikovate ľnými zlo žkami finan č-
ného nástroja, a zmeny v pe ňažných tokoch alebo v reálnej hodnote
celkového finan čného nástroja, ktoré vyplývajú zo zmien v ur čených
rizikách a podieloch, musí by ťmožné spo ľahlivo oceni ť. Napríklad:
a) v prípade finan čného nástroja s pevnou sadzbou zabezpe čeného
proti zmenám reálnej hodnoty priradite ľným zmenám bezrizikovej
alebo základnej úrokovej miery sa bezriziková alebo základná
miera zvy čajne pova žuje za samostatne identifikovate ľnú zlo žku
finan čného nástroja, ktorý je zárove ňspoľahlivo ocenite ľný,
b) inflácia nie je samostatne identifikovate ľná a spo ľahlivo ocenite ľná
a nemô žeb yťurčená ako riziko alebo podiel finan čného nástroja,
pokia ľnie sú splnené po žiadavky uvedené v písmene c),
c) zmluvne stanovený infla čný podiel pe ňažných tokov vykázaného
dlhopisu viazaného na infláciu (za predpokladu, že sa nepo žaduje
účtovaťvložený derivát samostatne) je samostatne identifikova-
teľný a spo ľahlivo ocenite ľný, pokia ľna iné pe ňažné toky nástroja
nemá vplyv infla čný podiel.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —401
▼B
Určenie nefinan čných polo žiek ako zabezpe čené polo žky (odsek 82)
AG100. Zmeny v cene zlo žky alebo komponentu nefinan čného aktíva alebo
nefinan čného záväzku vo v šeobecnosti nemajú predvídate ľný, samo-
statne merate ľný vplyv na cenu polo žky, ktorý je porovnate ľný
s vplyvom, aký majú napríklad zmeny v trhových úrokových sadz-bách na ceny dlhopisu. Preto je nefinan čné aktívum alebo nefinan čný
záväzok zabezpe čenou polo žkou len ako celok alebo vo vz ťahu ku
kurzovému riziku. Ak existuje rozdiel medzi podmienkami zabezpe-
čovacieho nástroja a zabezpe čenou polo žkou (ako napríklad pri zabez-
pečení predpokladaného nákupu brazílskej kávy pou žitím forwardovej
zmluvy na nákup kolumbijskej kávy za inak podobných podmienok),
môže zabezpe čovací vz ťah aj tak sp ĺňaťpodmienky klasifikácie
zabezpe čovacieho vz ťahu za predpokladu, že boli splnené v šetky
podmienky uvedené v odseku 88 vrátane toho, žes ao čakáva vysoká
efektívnos ťzabezpe čenia. Na tento ú čel mô žeb yťsuma zabezpe čo-
vacieho nástroja vy ššia alebo ni žšia ako suma zabezpe čenej polo ž
ky,
ak sa tým zlep šuje efektívnos ťzabezpe čovacieho vz ťahu. Je napríklad
možné vykona ťregresnú analýzu, aby sa stanovil štatistický vz ťah
medzi zabezpe čenou polo žkou (napríklad transakcia s brazílskou
kávou) a zabezpe čovacím nástrojom (napríklad transakcia
s kolumbijskou kávou). Ak medzi dvoma premennými existuje reálnyštatistický vz ťah (t. j. medzi jednotkovými cenami brazílskej
a kolumbijskej kávy), sklon regresnej krivky mo žno pou žiťpri stano-
vovaní zabezpe čovacieho pomeru, ktorým sa maximalizuje o čakávaná
efektívnos ť. Ak je sklon regresnej krivky napríklad 1,02, zabezpe čo-
vacím pomerom zalo ženým na 0,98 mno žstvových jednotiek zabezpe-
čených polo žiek k 1,00 mno žstvových jednotiek zabezpe čovacieho
nástroja sa maximalizuje o čakávaná efektívnos ť. Zabezpe čovací
vzťah však mô že vies ťk neefektívnosti, ktorá sa po čas trvania zabez-
pečovacieho vz ťahu vykazuje v hospodárskom výsledku.
Určenie skupín polo žiek ako zabezpe čené polo žky (odseky 83 a 84)
AG101. Zabezpe čenie celkovej čistej pozície (napríklad výsledná čistá suma
v
šetkých aktív s fixnou sadzbou a záväzkov s fixnou sadzbou
s podobnou splatnos ťou), a nie špecifickej zabezpe čenej polo žky,
nespĺňa podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, av šak takmer taký
istý vplyv na hospodársky výsledok pri ú čtovaní zabezpe čenia tohto
typu zabezpe čovacieho vz ťahu mo žno dosiahnu ť,k eďsa ako zabez-
pečená polo žka ur číčasťpodkladových polo žiek. Ak má banka naprí-
klad aktíva vo vý ške 100 CU a záväzky vo vý ške 90 CU s rizikami
a podmienkami podobného charakteru a zabezpe čuječistú expozíciu
10 CU, mô žeu rčiťako zabezpe čenú polo žku 10 CU z týchto aktív.
Toto ur čenie je mo žné pou žiť, ak sú takéto aktíva a záväzky nástrojmi
s fixnou sadzbou, vtedy ide o zabezpe čenie reálnej hodnoty, alebo ak
sú nástrojmi s premenlivou sadzbou, vtedy ide o zabezpe čenie pe ňaž-
ných tokov. Podobne, ak má ú čtovná jednotka záväznú povinnos ť
uskuto čniťnákup v cudzej mene v hodnote 100 CU a záväznú povin-
nosťuskuto čniťpredaj v cudzej mene v hodnote 90 CU, mô že zabez-
pečiťčistú sumu vo vý ške 10 CU nadobudnutím derivátu a jeho
určením ako zabezpe čovacieho nástroja na sumu 10 CU zo záväznej
nákupnej povinnosti v hodnote 100 CU.
Účtovanie zabezpe čenia (odseky 85 a ž102)
AG102. Príkladom zabezpe čenia reálnej hodnoty je zabezpe čenie vo či riziku
zmien reálnej hodnoty dlhových nástrojov s fixnou sadzbou ako
dôsledku zmien v úrokových sadzbách. Do takéhoto zabezpe čenia
by mohol vstúpi ťbuďemitent alebo dr žiteľ.
AG103. Príkladom zabezpe čenia pe ňažných tokov je pou žitie swapu, aby sa
zmenil dlh s premenlivou sadzbou na dlh s fixnou sadzbou
(t. j. zabezpe čenie budúcej transakcie, v rámci ktorej budúce úrokové
platby predstavujú zabezpe čené budúce pe ňažné toky).
AG104. Zabezpe čenie záväznej povinnosti (napríklad zabezpe čenie vo či zmene
v cene paliva, ktoré sa týka nevykázaného zmluvného záväzku elek-
trárni nakúpi ťpalivo za pevnú cenu) je zabezpe čením vo či riziku
zmeny reálnej hodnoty. Preto je takéto zabezpe čenie zabezpe čením
reálnej hodnoty, av šak v súlade s odsekom 87 by sa zabezpe čenie
voči kurzovému riziku vyplývajúce zo záväznej povinnosti mohlo
alternatívne ú čtovaťaj ako zabezpe čenie pe ňažných tokov.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —402
▼B
Posúdenie efektívnosti zabezpe čenia
AG105. Zabezpe čenie sa pova žuje za vysoko efektívne len v prípade, ak sú
splnené obidve tieto podmienky:
a) na za čiatku zabezpe čenia a v nasledujúcich obdobiach sa o čakáva
vysoká efektívnos ťzabezpe čenia dosahovaním kompenzácie
v zmenách reálnej hodnoty alebo pe ňažných tokov priradite ľných
zabezpe čovanému riziku po čas obdobia, na ktoré bolo zabezpe-
čenie ur čené. Takéto o čakávanie mo žno preukáza ťviacerými
spôsobmi, vrátane porovnania minulých zmien reálnej hodnotyalebo pe ňažných tokov zabezpe čenej polo žky, ktoré súvisia so
zabezpe čeným rizikom, s minulými zmenami reálnej hodnoty
alebo pe ňažných tokov zabezpe čovacieho nástroja, alebo preuká-
zaním významnej štatistickej korelácie medzi reálnou hodnotou
alebo pe ňažnými tokmi zabezpe čenej polo žky
a zabezpe čovacieho nástroja. Ú čtovná jednotka si mô že zvoli ť
zabezpe čovací pomer, ktorý je iný ako 1: 1, aby zlep šila efektív-
nosťzabezpe čenia pod ľa ustanovenia odseku AG100;
b) aktuálne výsledky zabezpe čenia sú v rozpätí 80 a ž125 percent. Ak
sú aktuálne výsledky napríklad také, ž
e strata zo zabezpe čovacieho
nástroja je vo vý ške 120 CU a zisk z pe ňažného nástroja je vo
výške 100 CU, kompenzáciu mo žno mera ťako 120/100, čo je 120
percent, alebo ako 100/120, čo je 83 percent. V tomto príklade, za
predpokladu, že zabezpe čenie sp ĺňa podmienku uvedenú
v písmene a), by ú čtovná jednotka kon štatovala, že zabezpe čenie
bolo vysoko efektívne.
AG106. Efektívnos ťsa posudzuje minimálne v čase, ke ďúčtovná jednotka
zostavuje svoju ro čnú ú čtovnú závierku alebo ú čtovnú závierku
v priebehu ú čtovného roka.
AG107. V tomto štandarde sa ne špecifikuje jediná metóda na posúdenie efek-
tívnosti zabezpe čenia. Metóda, ktorú ú čtovná jednotka uplat ňuje pri
posudzovaní efektívnosti zabezpe čenia, závisí od jej stratégie riadenia
rizika. Ak sa stratégia riadenia rizika ú čtovnej jednotky zameriava
napríklad na periodickú úpravu sumy zabezpe čovacieho nástroja na
účely zoh ľadnenia zmien v zabezpe čovanej pozícii, musí ú čtovná
jednotka preukáza ť,žeočakáva vysokú efektívnos ťzabezpe čenia len
do doby, kým nedôjde k ďalšej úprave sumy nástroja zabezpe čenia.
V niektorých prípadoch aplikuje ú čtovná jednotka rôzne metódy na
rôzne typy zabezpe čenia. Dokumentácia ú čtovnej jednotky o jej stra-
tégii zabezpe čenia zah ŕňa postupy na posudzovanie efektívnosti.
V týchto postupoch sa ur čuje,či posudzovanie zah ŕňavšetky zisky
alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja alebo či sa vylu čuječasová
hodnota nástroja.
AG107A. [ …].
AG108. Ak sú základné podmienky zabezpe čovacieho nástroja
a zabezpe čeného aktíva, záväzku, záväznej povinnosti alebo vysoko
pravdepodobnej o čakávanej transakcie rovnaké, zmeny v reálnej
hodnote a v pe ňažných tokoch priradite ľné k zabezpe čenému riziku
sa pravdepodobne budú vzájomne úplne kompenzova ťpri vstupe do
zabezpe čenia, ako aj neskôr. Napríklad úrokový swap je pravdepo-
dobne efektívnym zabezpe čením, ak nominálna hodnota, suma istiny,
podmienky, dátumy precenenia, dátumy prijatia a platieb úrokov
a istiny a základ ňa na stanovenie úrokových sadzieb sú rovnaké pre
zabezpe čovací nástroj aj pre zabezpe čenú polo žku. Okrem uvedeného
je zabezpe čenie vysoko pravdepodobného o čakávaného nákupu komo-
dity forwardovou zmluvou pravdepodobne vysoko efektívne, ak:
a) sa forwardová zmluva uzatvorila na nákup rovnakého mno žstva
rovnakej komodity v rovnakom čase a oblasti ako zabezpe čený
očakávaný nákup;
b) reálna hodnota forwardovej zmluvy na za čiatku je nulová a
c) bu ďzmena v diskonte, alebo prémii k forwardovej zmluve je
vylúčená z posúdenia efektívnosti a vykázaná v hospodárskom
výsledku alebo je zmena v o čakávaných pe ňažných tokoch vysoko
pravdepodobnej o čakávanej transakcie zalo žená na forwardovej
cene komodity.
AG109. Zabezpe čovacím nástrojom sa niekedy kompenzuje len časťzabezpe-
čeného rizika. Napríklad zabezpe čenie by nebolo úplne efektívne, ak2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —403
▼B
sú zabezpe čovací nástroj a zabezpe čená polo žka denominované
v odli šných menách a tieto by sa nepohybovali spolo čne. Takisto
zabezpe čenie úrokového rizika pou žitím derivátu by nebolo úplne
efektívne, ak je časťzmeny v reálnej hodnote derivátu zaprí činená
úverovým rizikom protistrany.
AG110. Aby sa splnili podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, musí zabezpe-
čenie súvisie ťsošpecificky identifikovaným a ur čeným rizikom
a nielen so v šeobecnými podnikate ľskými rizikami ú čtovnej jednotky
a musí v kone čnom dôsledku ovplyvni ťhospodársky výsledok
účtovnej jednotky. Zabezpe čenie rizika zastarania fyzického majetku
alebo rizika vyvlastnenia majetku štátom nevyhovuje podmienkam na
účtovanie zabezpe čenia; efektivitu nemo žno mera ť,k eďže tieto riziká
nie sú spo ľahlivo zmerate ľné.
▼M15
AG110A. Odsek 74 písm. a) povo ľuje ú čtovnej jednotke oddeli ťvnútornú
hodnotu a časovú hodnotu op čnej zmluvy a ur čiťako zabezpe čovací
nástroj len zmenu vnútornej hodnoty op čnej zmluvy. Výsledkom také-
hoto ur čenia mô žeb yťzabezpe čovací vz ťah, ktorý je dokonale ú činný
pri dosahovaní kompenzácie v zmenách pe ňažných tokov priradite ľ-
ných zabezpe čenému jednostrannému riziku o čakávanej transakcie, ak
sú základné podmienky o čakávanej transakcie a zabezpe čovacieho
nástroja rovnaké.
AG110B. Ak ú čtovná jednotka ur čí nakúpenú opciu ako celok ako zabezpe čo-
vací nástroj jednostranného rizika vychádzajúceho z o čakávanej trans-
akcie, zabezpe čovací vz ťah nebude dokonale ú činný. Je to tak preto,
že zaplatená prémia za opciu zah ŕňačasovú hodnotu a, ako sa uvádza
v odseku AG99BA, ur čené jednostranné riziko nezah ŕňačasovú
hodnotu opcie. Preto v tejto situácii nenastane kompenzácia medzipeňažnými tokmi, ktoré súvisia s časovou hodnotou zaplatenej op čnej
prémie a ur čeným zabezpe čeným rizikom.
▼B
AG111. V prípade úrokového rizika sa efektívnos ťzabezpe čenia mô že posúdi ť
zostavením harmonogramu splatností finan čných aktív a finan čných
záväzkov, ktorý zobrazuje čisté úrokové riziko pre ka ždéčasové
obdobie, za predpokladu, žečistá expozícia súvisí so špecifickým
aktívom alebo záväzkom (alebo špecifickou skupinou aktív alebo
záväzkov alebo špecifickým podielom z nich) a spôsobuje tak čistú
expozíciu, pri čom efektívnos ťzabezpe čenia sa hodnotí vo vz ťahu
k takémuto aktívu alebo záväzku.
AG112. Pri posudzovaní efektívnosti zabezpe čenia berie ú čtovná jednotka
zvyčajne do úvahy časovú hodnotu pe ňazí. Fixná úroková sadzba
zabezpe čenej polo žky nemusí presne zodpoveda ťfixnej úrokovej
sadzbe swapu ur čeného ako zabezpe čenie reálnej hodnoty. Premenlivá
úroková sadzba úro čeného aktíva alebo záväzku takisto nemusí by ť
rovnaká ako premenlivá úroková sadzba swapu ur čeného ako zabez-
pečenie pe ňažných tokov. Reálna hodnota swapu vychádza z jeho
čistých vysporiadaní. Fixné a variabilné sadzby swapu mo žno meni ť
bez vplyvu na čisté vysporiadanie, ak sú obe sadzby zmenené o tú
istú sumu.
AG113. Ak ú čtovná jednotka nesp ĺňa kritériá efektívnosti zabezpe čenia,
ukon číúčtovanie zabezpe čenia od posledného dátumu, ku ktorému
bolo preukázané splnenie podmienok na efektívnos ťzabezpe čenia.
Ak v šak ú čtovná jednotka identifikuje udalos ťalebo zmenu
v okolnostiach, ktoré spôsobili, že zabezpe čovací vz ťah prestal sp ĺňať
kritéria efektívnosti a sú časne preuká že,že pred výskytom takejto
udalosti alebo zmeny v okolnostiach bolo zabezpe čenie efektívne,
účtovná jednotka ukon číúčtovanie zabezpe čenia od dátumu uvedenej
udalosti alebo zmeny v okolnostiach.
Účtovanie zabezpe čenia reálnej hodnoty na zabezpe čenie úrokového
rizika portfólia
AG114. Pokia ľide o zabezpe čenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvisia-
ceho s portfóliom finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, sp ĺňa
účtovná jednotka po žiadavky tohto štandardu, ak je v súlade
s postupmi uvedenými v písmenách a) a ži) a v ďalej uvedených
odsekoch AG115 a žAG132:
a) ako sú časťprocesu riadenia rizika identifikuje ú čtovná jednotka
portfólio polo žiek, ktorého úrokové riziko chce zabezpe čiť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —404
▼B
Portfólio mô že obsahova ťlen aktíva, len záväzky alebo aj aktíva aj
záväzky. Ú čtovná jednotka mô že identifikova ťdve alebo viacero
portfólií (napríklad ú čtovná jednotka mô že zoskupi ťsvoje aktíva
k dispozícii na predaj do oddeleného portfólia), pri čom v takom
prípade uplat ňuje ďalej uvedený postup osobitne na ka ždé
portfólio;
b) účtovná jednotka analyzuje portfólio rozdelením do časových
období precenenia, ktoré vychádzajú skôr z o čakávaných ako
zmluvných dátumov precenenia. Analýzu časových období prece-
nenia mo žno vykona ťrôznymi spôsobmi, vrátane rozvrhnutia
peňažných tokov do období, v ktorých sa o čakáva ich výskyt,
alebo rozvrhnutím nominálnych súm istiny do v šetkých období
aždo očakávaného dátumu precenenia;
c) na základe tejto analýzy sa ú čtovná jednotka rozhodne, akú sumu
chce zabezpe čiť.Účtovná jednotka ur čí za zabezpe čenú polo žku
sumu aktív alebo záväzkov (ale nie čistú sumu) z identifikovaného
portfólia rovnajúcu sa sume, ktorú chce ur čiťako zabezpe čenú
sumu [ …];
d) účtovná jednotka ur čí úrokové riziko, ktoré zabezpe čuje. Týmto
rizikom mô žeb yťpodiel úrokového rizika v ka ždej z polo žiek
v zabezpe čenej pozícii, akým je napríklad referen čná (benchmark)
úroková sadzba (napríklad LIBOR);
e) účtovná jednotka ur čí jeden alebo viacero zabezpe čovacích
nástrojov pre ka ždé obdobie precenenia;
f) prostredníctvom ur čení uvedených v písmenách c) a že) účtovná
jednotka posudzuje na za čiatku a v nasledujúcich obdobiach, či
očakáva vysokú efektívnos ťzabezpe čenia po čas obdobia, na
ktoré je zabezpe čenie ur čené;
g) účtovná jednotka pravidelne zis ťuje zmenu reálnej hodnoty zabez-
pečenej polo žky [ako je ur čená v písmene c)], ktorá je priradite ľná
zabezpe čovanému riziku [ako je ur čené v písmene d)] [ …]. Za
predpokladu, že zabezpe čenie sa aktuálne ur čilo za vysoko efek-
tívne pri posudzovaní pod ľa zdokumentovanej metódy ú čtovnej
jednotky pre hodnotenie efektívnosti, ú čtovná jednotka vyká že
zmenu reálnej hodnoty zabezpe čenej polo žky ako zisk alebo stratu
v hospodárskom výsledku a v jednej z dvoch riadkových polo žiek
súvahy v súlade s odsekom 89A. Zmenu reálnej hodnoty nie je
potrebné rozvrhnú ťna jednotlivé aktíva alebo záväzky;
h) účtovná jednotka zis ťuje zmenu reálnej hodnoty zabezpe čovacieho
nástroja (nástrojov) [ako je ur čené v písmene e)] a vykazuje ju ako
zisk alebo stratu v hospodárskom výsledku. Reálna hodnota zabez-pečovacieho nástroja (nástrojov) sa vykazuje v súvahe ako aktívum
alebo záväzok;
i) akáko ľvek neefektívnos ť(
1) sa vyká že v hospodárskom výsledku
ako rozdiel medzi zmenou reálnej hodnoty uvedenouv písmene g) a zmenou reálnej hodnoty uvedenou v písmene h).
AG115. Podrobnosti o tomto prístupe sú uvedené ďalej. Tento prístup sa
uplatňuje len na zabezpe čenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvi-
siaceho s portfóliom finan čných aktív alebo finan čných záväzkov.
AG116. Portfólio uvedené v odseku AG114 písm. a) mô že obsahova ťaktíva
a záväzky, alebo portfólio mô že obsahova ťlen aktíva alebo len
záväzky. Portfólio sa pou žije na stanovenie sumy aktív alebo
záväzkov, ktoré chce ú čtovná jednotka zabezpe čiť. Portfólio v šak
samo osebe nie je ur čené ako zabezpe čená polo žka.
AG117. Pri uplat ňovaní odseku AG114 písm. b) si ú čtovná jednotka stanovuje
očakávaný dátum precenenia polo žky ako skor ší spomedzi dátumov
očakávanej splatnosti polo žky alebo precenenia na trhové sadzby.
Očakávané dátumy precenenia sa odhadujú na za čiatku zabezpe čenia
ap očas celého trvania zabezpe čenia na základe historických skúse-
ností a iných dostupných informácií, vrátane informácií a o čakávaní
o mierach pred časných splácaní, o úrokových sadzbách a ich
vzájomnom pôsobení. Ú čtovné jednotky, ktoré nemajú vlastné špeci-
fické skúsenosti alebo sú ich skúsenosti nedostato čné, pou žijú skúse-
nosti porovnate ľných ú čtovných jednotiek s porovnate ľnými finan č-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —405
(1) V tomto kontexte sa uplat ňujú rovnaké úvahy o významnosti ako v rámci IFRS.
▼B
nými nástrojmi. Tieto odhady sa pravidelne prehodnocujú
a aktualizujú na základe skúseností. V prípade polo žky s fixnou
sadzbou, ktorú je mo žné pred časne splati ť,j eo čakávaným dátumom
precenenia dátum, ku ktorému sa o čakáva pred časné splatenie, pokia ľ
nedochádza k preceneniu na trhové sadzby k skor šiemu dátumu.
Pokia ľide o skupinu podobných polo žiek, analýza do časových
období, ktorá vychádza z o čakávaných dátumov precenenia, mô že
maťformu alokovania percentuálneho podielu skupiny, nie jednotli-
vých polo žiek, do ka ždého časového obdobia. Na takéto ú čely aloko-
vania mô žeúčtovná jednotka pou žiťaj iné metodiky. Ú čtovná
jednotka mô že pou žiťnapríklad multiplikátor mier pred časných splá-
caní na alokovanie amortizovaných úverov do časových úsekov, ktoré
vychádzajú z o čakávaných dátumov precenenia. Metodika takéhoto
alokovania v šak musí by ťv súlade s cie ľmi a postupmi pre riadenie
rizika ú čtovnej jednotky.
AG118. Príkladom ur čenia uvedeného v odseku AG114 písm. c) je prípad, ak
v konkrétnom časovom období precenenia ú čtovná jednotka odhaduje,
že disponuje aktívami s fixnou sadzbou v hodnote 100 CU
a záväzkami s fixnou sadzbou v hodnote 80 CU, a rozhodne sa
zabezpe čiťcelú čistú pozíciu v hodnote 20 CU, potom ur čí ako
zabezpe čenú polo žku aktíva v hodnote 20 CU ( časťaktív) (1). Určenie
sa vyjadrí ako „suma meny “(napríklad suma dolárov, EUR, libier
alebo randov), a nie ako jednotlivé aktíva. Z toho vyplýva, ževšetky
aktíva (alebo záväzky), z ktorých sa zabezpe čená suma čerpá–
t. j. celých 100 CU aktív vo vy ššie uvedenom príklade –musí by ť
položkami, ktorých reálna hodnota sa mení v závislosti od zmien
zabezpe čovanej úrokovej miery [ …].
AG119. Ú čtovná jednotka tie žplní iné po žiadavky na ur čenie a dokumentáciu
uvedené v odseku 88 písm. a). Pokia ľide o zabezpe čenie úrokového
rizika portfólia, v tomto ur čení a dokumentácii sa špecifikuje postoj
účtovnej jednotky k v šetkým premenným, ktoré sa pou žívajú pri iden-
tifikácii zabezpe čenej sumy, a k spôsobu merania efektívnosti, vrátane
týchto údajov:
a) ktoré aktíva a záväzky sa majú zahrnú ťdo zabezpe čenia portfólia
a na akom základe sa vyradia z portfólia;
b) ako ú čtovná jednotka odhaduje dátumy precenenia, vrátane toho,
aké predpoklady úrokovej miery predstavujú základ odhadov mier
predčasných splácaní a základ na zmenu týchto odhadov. Rovnaká
metóda sa pou žíva aj pre prvotné odhady realizované v čase
zahrnutia aktíva alebo záväzku do zabezpe čeného portfólia, ako
aj pre neskor šie revízie uvedených odhadov;
c) po čet a trvanie časových období precenenia;
d) ako často ú čtovná jednotka testuje efektívnos ť[…];
e) metodika, ktorú pou žíva ú čtovná jednotka na stanovenie sumy
aktív alebo záväzkov ur čenej ako zabezpe čená polo žka […];
f) […]čiúčtovná jednotka bude testova ťefektívnos ťpre ka ždé
časové obdobie precenenia jednotlivo alebo pre v šetky časové
obdobia spolo čne, alebo bude pou žívaťurčitú kombináciu týchto
dvoch spôsobov.
Politika uvedená v rámci ur čovania a dokumentovania zabezpe čova-
cieho vz ťahu musí by ťv súlade s cie ľmi a postupmi pre riadenie
rizika ú čtovnej jednotky. Zmeny v politike sa nesmú vykonáva ťľubo-
voľne. Zmeny musia by ťopodstatnené na základe zmien trhových
podmienok a iných faktorov a zalo žené na cie ľoch a postupoch
riadenia rizika ú čtovnej jednotky a konzistentné s nimi.
AG120. Zabezpe čovací nástroj uvedený v odseku AG114 písm. e) mô žeb yť
jednotlivým derivátom alebo portfóliom derivátov, z ktorých v šetky sú
vystavené zabezpe čenému úrokovému riziku pod ľau rčenia v odseku
AG114 písm. d) (napríklad portfólio úrokových swapov, z ktorýchvšetky sú vystavené sadzbe LIBOR). Takéto portfólio derivátov
môže obsahova ťvzájomne sa kompenzujúce rizikové pozície.
Nemô ževš
ak obsahova ťupísané opcie alebo čisté upísané opcie,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —406
(1) Tento štandard umo žňuje ú čtovnej jednotke ozna čiťakúko ľvek sumu dostupných
podmienky sp ĺňajúcich aktív alebo záväzkov, t. j. v tomto prípade akúko ľvek sumu
aktív medzi 0 CU a 100 CU.
▼B
preto že tento štandard (1) neumo žňuje ur čiťtakéto opcie ako zabezpe-
čovacie nástroje (s výnimkou situácie, ke ďsa upísaná opcia ur čí ako
kompenzácia k nakúpenej opcii). Ak sa zabezpe čovacím nástrojom
zabezpe čuje suma ur čená v odseku AG114 písm. c) dlh šie ako
jedno časové obdobie precenenia, je táto suma rozvrhnutá na v šetky
časové obdobia, ktoré sa nástrojom zabezpe čujú. Je v šak nutné rozvr-
hnúťcelý zabezpe čovací nástroj na tieto časové obdobia precenenia,
preto žeštandard (2) neumo žňuje ur čiťzabezpe čovací vz ťah len na
časťčasového obdobia, po čas ktorého zabezpe čovací nástroj ostáva
nesplatený.
AG121. Ak ú čtovná jednotka ur čuje zmenu reálnej hodnoty polo žky
sm o žnosťou pred časného splatenia v súlade s odsekom AG114
písm. g), zmena úrokových sadzieb ovplyv ňuje reálnu hodnotu
položky s mo žnosťou pred časného splatenia dvoma spôsobmi:
ovplyv ňuje reálnu hodnotu zmluvných pe ňažných tokov a reálnu
hodnotu opcie na pred časné splatenie, ktorá je obsiahnutá v polo žke
sm o žnosťou pred časného splatenia. V odseku 81 tohto štandardu sa
účtovnej jednotke umo žňuje ur čiťpodiel finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku, ktorý má spolo čnú expozíciu vo či riziku, ako
zabezpe čenú polo žku za predpokladu, že sa dá efektívnos ťmerať.
[…].
AG122. V štandarde sa nekonkretizujú techniky pou žívané na stanovenie sumy
uvedenej v odseku AG114 písm. g), a to zmeny reálnej hodnoty
zabezpe čenej polo žky, ktorú mo žno priradi ťzabezpe čenému riziku.
[…]. Nie je vhodné predpoklada ť,že sa zmeny reálnej hodnoty zabez-
pečenej polo žky rovnajú zmenám hodnoty zabezpe čovacieho nástroja.
AG123. V odseku 89A sa po žaduje, aby sa v prípade, ke ďzabezpe čená
položka pre konkrétne časové obdobie precenenia predstavuje
aktívum, zmena jeho hodnoty vykazovala na samostatnej riadkovej
položke v rámci aktív. Opa čne v prípade, ke ďzabezpe čená polo žka
pre konkrétne časové obdobie precenenia predstavuje záväzok, zmena
jeho hodnoty sa vykazuje na samostatnej riadkovej polo žke v rámci
záväzkov. Ide o samostatné riadkové polo žky uvedené v odseku
AG114 písm. g). Špecifická alokácia na jednotlivé aktíva (alebo
záväzky) sa nevy žaduje.
AG124. V odseku AG114 písm. i) sa uvádza, že k neefektívnosti dochádza do
tej miery, do akej sa zmena reálnej hodnoty zabezpe čenej polo žky,
ktorá je priradite ľná k zabezpe čenému riziku, odli šuje od zmeny
reálnej hodnoty zabezpe čovacieho derivátu. Takýto rozdiel mô že
vzniknú ťv dôsledku mno žstva prí čin, vrátane:
a) […];
b) dochádza k zní ženiu hodnoty polo žiek v zabezpe čenom portfóliu
alebo k ukon čeniu ich vykazovania;
c) dátumy platieb zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej polo žky
sú odli šné a
d) iné prí činy […].
Takáto neefektívnos ť(3) sa identifikuje a vykazuje v hospodárskom
výsledku.
AG125. Efektívnos ťzabezpe čenia sa vo v šeobecnosti zlep ší:
a) ak ú čtovná jednotka rozvrhne polo žky s rôznymi charakteristikami
predčasného splatenia spôsobom, ktorým sa zoh ľadňujú rozdiely
v správaní sa pri pred časnom splácaní;
b) ak sa v portfóliu nachádza vä čšie mno žstvo polo žiek. Ak portfólio
obsahuje len nieko ľko polo žiek, je pravdepodobná relatívne
vysoká neefektívnos ť, ak dôjde k skor šiemu alebo neskor šiemu
splateniu jednej z polo žiek, ako sa o čakáva. Naopak, ak portfólio
obsahuje mnoho polo žiek, správanie sa v pred časnom splácaní
možno predvída ťomnoho presnej šie;
c) ak sú pou žívané časové obdobia precenenia krat šie (napríklad 1-
mesa čné obdobie precenenia na rozdiel od 3-mesa čného). Krat šími
časovými obdobiami precenenia sa zmier ňuje vplyv akéhoko ľvek2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —407
(1) Pozri odseky 77 a AG94.
(2) Pozri odsek 75.
(3) V tomto kontexte sa uplat ňujú rovnaké úvahy o významnosti ako v rámci IFRS.
▼B
nesúladu medzi dátumami precenenia a splátok (v rámci časového
obdobia precenenia) zabezpe čenej polo žky a zabezpe čovacieho
nástroja;
d) vä čšou frekvenciou, úprav sumy zabezpe čovacieho nástroj, aby
odzrkad ľovala zmeny v zabezpe čenej polo žke (napríklad
z dôvodu zmien v o čakávaniach pred časného splatenia).
AG126. Ú čtovná jednotka pravidelne testuje efektívnos ť.[…].
AG127. Pri meraní efektívnosti rozli šuje ú čtovná jednotka revízie odhadova-
ných dátumov precenenia existujúcich aktív (alebo záväzkov) odvzniku nových aktív (alebo záväzkov), pri čom len prvá uvedená
skupina zaprí čiňuje neefektívnos ť.[…]. Po vykázaní neefektívnosti
v súlade s uvedeným postupom stanoví ú čtovná jednotka nový
odhad celkových aktív (alebo záväzkov) v ka ždom období precenenia
vrátane nových aktív (alebo záväzkov), ktoré vznikli od dátumu, ke ď
účtovná jednotka poslednýkrát testovala efektívnos ť,as ú časne
účtovná jednotka ur čí novú sumu ako zabezpe čenú polo žku a nový
percentuálny podiel ako zabezpe čený percentuálny podiel. [ …].
AG128. Vykazovanie polo žiek, ktoré boli pôvodne zahrnuté do obdobia prece-
nenia, sa mô že ukon čiťz dôvodu skor šieho ako o čakávaného pred-
časného splatenia alebo odpísania v dôsledku zní ženia hodnoty alebo
predaja. Ke ď
dôjde k takejto situácii, vý ška zmeny reálnej hodnoty
zahrnutá na samostatnej riadkovej polo žke tak, ako je uvedené
v odseku AG114 písm. g), ktorá súvisí s polo žkou, ktorej vykazovanie
sa ukon čilo, sa vyradí zo súvahy a zahrnie sa do zisku alebo straty,
ktorá vyplýva z ukon čenia vykazovania tejto polo žky. Na tento ú čel je
potrebné pozna ťčasové obdobie (obdobia) precenenia, do ktorého
bola zahrnutá polo žka, ktorej vykazovanie sa ukon čilo, preto že
týmto sa ur čuječasové obdobie (obdobia) precenenia, z ktorého sa
položka vyradí, a teda aj suma, ktorá sa musí vyradi ťzo samostatnej
riadkovej polo žky, na ktorú odkazuje odsek AG114 písm. g). Ke ďsa
ukon čí vykazovanie polo žky a ak je mo žné stanovi ť, do akého časo-
vého obdobia bola táto polo žka zahrnutá, z takéhoto obdobia sa táto
položka vyradí. Ak nie, polo žka sa vyradí z najskor šieho obdobia, ak
k ukon čeniu vykazovania do šlo z dôvodu vy šších ne žočakávaných
predčasných splátok, alebo v prípade, ak do šlo k predaju alebo
zníženiu hodnoty polo žky, je vyradenie rozvrhnuté na v šetky obdobia
obsahujúce polo žku, ktorej vykazovanie sa ukon čilo, a to na systema-
tickom a logickom základe.
AG129. Okrem toho akáko ľvek suma týkajúca sa konkrétneho obdobia, ktorej
vykazovanie sa neukon čilo po uplynutí tohto obdobia, sa vykazuje
k danému dátumu v hospodárskom výsledku (pozri odsek 89A). [ …]..
AG130. [ …].
AG131. Ak sa zabezpe čená suma pripadajúca na obdobie precenenia zní ži bez
toho, aby do šlo k ukon čeniu vykazovania súvisiacich aktív (alebo
záväzkov), suma na samostatnej riadkovej polo žke, na ktorú odkazuje
odsek AG114 písm. g), ktorá sa týka zní ženia, sa amortizuje v súlade
s odsekom 92.
AG132. Ú čtovná jednotka mô že chcie ťuplatňovaťprístup uvedený
v odsekoch AG114 a žAG131 v rámci zabezpe čenia portfólia, ktoré
sa predtým ú čtovalo ako zabezpe čenie pe ňažných tokov v súlade
s IAS 39. Takáto ú čtovná jednotka zru ší predchádzajúce ur čenie
ako zabezpe čenie pe ňažných tokov v súlade s odsekom 101
písm. d) a uplatní po žiadavky ustanovené v tomto odseku. Ú čtovná
jednotka takisto zmení ur čenie zabezpe čenia na zabezpe čenie reálnej
hodnoty a uplatní prístup uvedený v odsekoch AG114 a žAG131
prospektívne na nasledujúce ú čtovné obdobia.
PRECHODNÉ USTANOVENIA (odseky 103 a ž108b)
AG133. Ú čtovná jednotka mohla ur čiťočakávanú vnútroskupinovú transakciu
ako zabezpe čenú polo žku na za čiatku ro čného obdobia za čínajúceho
sa 1. januára 2005 alebo neskôr (alebo, na ú čely úpravy porovnáva-
cích informácií, za čiatok skor šieho porovnávacieho obdobia) v rámci
zabezpe čenia, ktoré by sp ĺňalo podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia
v súlade s týmto štandardom (v znení zmeny a doplnenia poslednej
vety odseku 80). Takáto ú čtovná jednotka mô že pou žiťtakéto ur čenie
pri uplat ňovaní ú čtovania zabezpe čenia v konsolidovanej ú čtovnej
závierke od za čiatku ro čného obdobia za čínajúceho sa 1. januára2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —408
▼B
2005 alebo neskôr (alebo od za čiatku skor šieho porovnávacieho
obdobia). Takáto ú čtovná jednotka tie župlatní odseky AG99A
a AG99B od za čiatku ro čného obdobia za čínajúceho sa 1. januára
2005 alebo neskôr. V súlade s odsekom 108B v šak nie je potrebné
uplatňovaťodsek AG99B na porovnávacie informácie skor ších
období.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —409
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 40
Investi čný nehnute ľný majetok
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ťpostup ú čtovania investi čného
nehnute ľného majetku a súvisiacich po žiadaviek na zverejnenie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri vykazovaní, oce ňovaní a zverej ňovaní
investi čného nehnute ľného majetku.
3. Tento štandard sa okrem iného vz ťahuje na oce ňovanie podielov na
investi čnom nehnute ľnom majetku, dr žaných nájomcom na základe
lízingu ú čtovaného ako finan čný lízing, v ú čtovnej závierke nájomcu,
a na oce ňovanie investi čného nehnute ľného majetku poskytovaného
nájomcovi na základe operatívneho lízingu, v ú čtovnej závierke prena-
jímate ľa. Tento štandard sa nezaoberá otázkami upravenými v IAS 17
Lízingy , a to ani:
a) klasifikáciami lízingov ako finan čných lízingov alebo operatívnych
lízingov;
b) vykazovaniami výnosov z lízingu investi čného nehnute ľného
majetku (pozri aj IAS 18 Výnosy );
c) oce ňovaniami podielov na nehnute ľnosti, dr žanej v rámci lízingu
účtovaného ako operatívny lízing, v ú čtovných závierkach
nájomcu;
d) oce ňovaniami čistej investície do finan čného lízingu v ú čtovných
závierkach prenajímate ľa;
e) účtovaniami transakcií predaja a spätného lízingu a
f) zverej ňovaniami, vz ťahujúcimi sa na finan čný a operatívny lízing.
4. Tento štandard sa nevz ťahuje ani na:
a) biologické aktíva týkajúce sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri
IAS 41 Poľnohospodárstvo )a
b)ťažobné práva a zdroje nerastných surovín, ako napríklad ropa,
zemný plyn a podobné neobnovite ľné zdroje.
DEFINÍCIE
5. Ďalej uvedené termíny sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto
významoch:
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe.
Obstarávacia cena je suma uhradená v pe ňažnej hotovosti alebo
vp eňažných ekvivalentoch alebo reálna hodnota inej protihodnoty
vynalo ženej s cie ľom nadobudnú ťmajetok v čase jeho akvizície
alebo zhotovenia, alebo prípadne suma priradená tomuto majetku priprvotnom vykázaní v súlade s konkrétnymi po žiadavkami iných IFRS,
napríklad IFRS 2 Platby na základe podielov .
Reálna hodnota je suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi
stranami.
Investi čný nehnute ľ
ný majetok je nehnute ľnosť(pozemky alebo
budovy –alebo časti budov –alebo oboje) dr žaná (vlastníkom
alebo nájomcom v rámci finan čného lízingu) skôr s cie ľom získa ť
nájomné alebo kapitálové ocenenie alebo oboje, ako na ú čely:
a) pou žitia pri výrobe alebo dodávkach tovaru alebo slu žieb, prípadne
na administratívne ú čely, alebo
b) predaja v rámci be žného podnikania.
Nehnute ľnosťužívaná vlastníkom je nehnute ľnosťdržaná (vlastníkom
alebo nájomcom v rámci finan čného lízingu) na ú čely pou žitia pri2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —410
▼B
výrobe alebo dodávkach tovaru alebo slu žieb, prípadne na adminis-
tratívne ú čely.
6. Podiel na nehnute ľnosti dr žaný nájomcom na základe operatívneho
lízingu sa mô že klasifikova ťaúčtovaťako investi čný nehnute ľný
majetok vtedy a len vtedy, ak by nehnute ľnosťinak vyhovovala defi-
nícii investi čného nehnute ľného majetku a nájomca by pre vykazo-
vaný majetok pou žíval model ocenenia reálnou hodnotou uvedený
v odsekoch 33 a ž55. Túto alternatívu klasifikácie mo žno pou žiť
podľa charakteru nehnute ľností posudzovaných od prípadu
k prípadu. Ak sa v šak takáto alternatíva klasifikácie zvolí pre jeden
takýto podiel na nehnute ľnosti dr žaný v rámci operatívneho lízingu,
všetky nehnute ľnosti klasifikované ako investi čný nehnute ľný majetok
sa účtujú s pou žitím modelu ocenenia reálnou hodnotou. Ak sa zvolí
táto alternatíva klasifikácie, ka ždý takto klasifikovaný podiel sa
zahrnie do zverejnení po žadovaných odsekmi 74 a ž78.
7. Ú čelom dr žby investi čného nehnute ľného majetku je získa ťnájomné
alebo kapitálové zhodnotenie, alebo oboje. Preto investi čný nehnu-
teľný majetok vytvára pe ňažné toky zna čne nezávisle od ostatného
majetku dr žaného ú čtovnou jednotkou. Toto odli šuje investi čný
nehnute ľný majetok od nehnute ľností u žívaných vlastníkom. Výroba
alebo dodávanie tovarov alebo slu žieb (alebo pou žívanie nehnute ľ-
nosti na administratívne ú čely) vytvára pe ňažné toky, ktoré sú prira-
diteľné nielen k nehnute ľnosti, ale takisto k ostatnému majetku pou ží-
vanému vo výrobnom alebo v dodávate ľskom procese. IAS 16 Nehnu-
teľnosti, stroje a zariadenia sa uplat ňuje na nehnute ľnosti u žívané
vlastníkom.
8. Investi čným nehnute ľným majetkom sú napríklad:
a) pozemok dr žaný skôr na dlhodobé kapitálové zhodnotenie, ako na
krátkodobý predaj v rámci be žného podnikania;
b) pozemok dr žaný na zatia ľneurčené budúce pou žitie (pokia ľ
účtovná jednotka neur čila,či sa pozemok pou žije ako nehnute ľ-
nosťužívaná vlastníkom alebo na krátkodobý predaj v rámci
bežného podnikania, pozemok sa pova žuje za dr žaný na ú čel kapi-
tálového zhodnotenia);
c) budova vlastnená ú čtovnou jednotkou (alebo dr žaná ú čtovnou
jednotkou na základe finan čného lízingu) a prenajímaná na základe
jedného alebo viacerých operatívnych lízingov;
d) budova, ktorá je neobsadená, ale je dr žaná na ú čely prenájmu na
základe jedného alebo viacerých operatívnych lízingov ;
▼M8
e) nehnute ľnosť, ktorá sa práve zhotovuje alebo projektuje a stavia na
budúce vyu žitie ako investi čný nehnute ľný majetok.
▼B
9. Polo žkami, ktoré nie sú investi čným nehnute ľným majetkom, a preto
nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, sú napríklad tieto:
a) nehnute ľnosťurčená na predaj v rámci be žného podnikania alebo
v procese zhotovenia alebo projektovania a výstavby na ú čely
takého predaja (pozri IAS 2 Zásoby ), napríklad nehnute ľnosť,
ktorá bola nadobudnutá výlu čne s úmyslom následného scudzenia
v blízkej budúcnosti alebo na naprojektovanie a výstavbu
a opätovný predaj;
b) nehnute ľnosť, ktorá sa zhotovuje alebo projektuje a stavia
v prospech tretej strany (pozri IAS 11 Zmluvy o zhotovení );
c) nehnute ľnosťužívaná vlastníkom (pozri IAS 16) vrátane (okrem
iného) nehnute ľnosti dr žanej na ú čely budúceho pou žívania ako
nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom, nehnute ľnosti dr žanej na
účely budúceho projektovania a výstavby a následného pou žívania
ako nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom, nehnute ľnosti u žívanej
zamestnancami (bez oh ľadu na to, či zamestnanci platia nájomné
v trhových sadzbách) a nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom, pri
ktorej sa o čakáva vyradenie;
▼M8__________2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —411
▼B
e) nehnute ľnosť, ktorá sa v rámci finan čného lízingu prenajíma inej
účtovnej jednotke.
10. Niektoré nehnute ľnosti v sebe zah ŕňajúčasť, ktorá je dr žaná s cie ľom
dosiahnu ťvýnosy z prenájmu alebo kapitálového zhodnotenia,
aďalšiučasť, ktorá je dr žaná na ú čely vyu žitia pri výrobe alebo
dodávkach tovaru alebo slu žieb, prípadne na administratívne ú čely.
Ak by bolo mo žné tieto časti samostatne preda ť(alebo samostatne
prenaja ťv rámci finan čného lízingu), ú čtovná jednotka ú čtuje tieto
časti samostatne. Ak by nebolo mo žné tieto časti samostatne preda ť,
nehnute ľnosťje investi čným nehnute ľným majetkom len vtedy, ak na
účely vyu žitia pri výrobe alebo dodávkach tovaru alebo slu žieb,
prípadne na administratívne ú čely, je dr žaná iba jej nevýznamná časť.
11. V niektorých prípadoch poskytuje ú čtovná jednotka u žívateľom
nehnute ľnosti, ktorú má vo svojej dr žbe, ved ľajšie slu žby. Ú čtovná
jednotka pristupuje k takejto nehnute ľnosti ako k investi čnému nehnu-
teľnému majetku, ak tieto slu žby sú pre celkovú dohodu nevýznamné.
Príkladom je situácia, ke ďvlastník kancelárskej budovy poskytuje
bezpe čnostné a údr žbárske slu žby nájomcom, ktorí budovu u žívajú.
12. V iných prípadoch sa poskytované slu žby pova žujú za významné. Ak
účtovná jednotka napríklad vlastní a riadi hotel, slu žby poskytované
hosťom sú významnou sú časťou celkovej dohody. Preto sa hotel
riadený vlastníkom pova žuje za nehnute ľnosťužívanú vlastníkom,
a nie za investi čný nehnute ľný majetok.
13. Ur čiť,či ved ľajšie slu žby sú také významné, že nehnute ľnosťnespĺňa
kritériá týkajúce sa investi čného nehnute ľného majetku, mô žeb y ť
náročné. Napríklad vlastník hotela niekedy prevedie ur čité zodpoved-
nosti na tretie osoby na základe zmluvy o správe. Podmienky takýchto
zmlúv o správe sú ve ľmi rôznorodé. Na jednej strane spektra mô že
maťmajite ľv podstate pozíciu pasívneho investora. Na druhej strane
spektra mô že vlastník obstaráva ťkaždodenné funkcie jednoducho
externe, ale zostáva významne vystavený odchýlkam v pe ňažných
tokoch vytváraných činnos ťami hotela.
14. Na ur čenie, či nehnute ľnosťspĺňa kritériá týkajúce sa investi čného
nehnute ľného majetku, je potrebný úsudok. Ú čtovná jednotka si
vytvára kritériá tak, aby mohla urobi ťtento úsudok konzistentne
a v súlade s definíciou investi čného nehnute ľného majetku a so súvi-
siacim návodom v odsekoch 7 a ž13. V odseku 75 písm. c) sa po ža-
duje, aby ú čtovná jednotka v prípade náro čnej klasifikácie tieto
kritériá zverejnila.
15. Ú čtovná jednotka v niektorých prípadoch vlastní nehnute ľnosť, ktorú
prenajíma, alebo ktorú u žíva jej materská spolo čnosťalebo iná
dcérska spolo čnosť. Táto nehnute ľnosťnespĺňa kritériá týkajúce sa
investi čného nehnute ľného majetku v konsolidovanej ú čtovnej
závierke, preto že z poh ľadu skupiny ide o nehnute ľnosťužívanú
vlastníkom. Z poh ľadu ú čtovnej jednotky vlastniacej nehnute ľnosť
je v šak nehnute ľnosťinvesti čným nehnute ľným majetkom
v prípade, ke ďvyhovuje definícii uvedenej v odseku 5. Preto prena-
jímate ľvo svojej individuálnej ú čtovnej závierke pristupuje
k nehnute ľnosti ako k investi čnému nehnute ľnému majetku.
VYKAZOVANIE
16. Investi čný nehnute ľný majetok sa vykazuje ako majetok iba vtedy, ak:
a) je pravdepodobné, že budúce ekonomické ú žitky, ktoré sú spojené
s investi čným nehnute ľným majetkom, budú plynú ťdo účtovnej
jednotky, a
b) obstarávaciu cenu investi čného nehnute ľného majetku je mo žné
spoľahlivo stanovi ť.
17. Ú čtovná jednotka v súlade s uvedenou zásadou vykazovania vyhod-
notí v šetky náklady na investi čný nehnute ľný majetok v čase ich
vzniku. Medzi takéto náklady patria náklady, ktoré boli pôvodnevynalo žené v súvislosti s nadobudnutím investi čného nehnute ľného
majetku a náklady vynalo žené následne na roz šírenie, výmenu časti
alebo údr
žbu nehnute ľného majetku.
18. V súlade so zásadou vykazovania v odseku 16 ú čtovná jednotka
nevykazuje v rámci ú čtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —412
▼B
majetku náklady súvisiace s ka ždodennou údr žbou tejto nehnute ľnosti.
Namiesto toho sa takéto náklady vykazujú vo výsledku hospodárenia
včase ich vzniku. Náklady na ka ždodennú údr žbu sú najmä mzdové
náklady a náklady na výkonovú spotrebu a mô žu takisto zah ŕňať
náklady na men šiečasti. Ú čel týchto výdavkov sa často opisuje ako
„opravy a údr žba“nehnute ľnosti.
19. Časti investi čného nehnute ľného majetku mohli by ťobstarané
prostredníctvom náhrady. Napríklad vnútorné steny mô žub y ť
náhradou pôvodných stien. V súlade s touto zásadou vykazovania
účtovná jednotka v ú čtovnej hodnote investi čného nehnute ľného
majetku vykazuje náklady na náhradu časti existujúceho investi čného
nehnute ľného majetku v čase ich vzniku v prípade, ke ďsú splnené
kritériá vykazovania. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto vymene-
ných častí sa dokon čí v súlade s ustanoveniami o ukon čení vykazo-
vania uvedenými v tomto štandarde.
OCENENIE PRI VYKÁZANÍ
20. Investi čný nehnute ľný majetok sa prvotne oce ňuje v jeho obstarávacej
cene. Transak čné náklady sa zahrnú do prvotného ocenenia.
21. Obstarávacia cena nakúpeného investi čného nehnute ľného majetku
pozostáva z jeho nákupnej ceny a ostatných priamo priradite ľných
výdavkov. Medzi priamo priradite ľné výdavky patria napríklad
poplatky za odborné právne slu žby, dane z prevodu nehnute ľností
a iné transak čné náklady.
▼M8__________
▼B
23. Obstarávaciu cenu investi čného nehnute ľného majetku nezvy šujú:
a) zria ďovacie náklady (ak takéto náklady nie sú nevyhnutné na
uvedenie nehnute ľnosti do stavu, v ktorom je schopná prevádzky,
ktorej spôsob ur čil mana žment);
b) prevádzkové straty, k vzniku ktorých do šlo pred tým, ako inve-
stičný nehnute ľný majetok dosiahne plánovanú úrove ňpoužitia,
alebo
c) nadmerná hodnota odpadového materiálu, mzdových nákladov
a iných zdrojov vzniknutých pri zhotovení alebo projektovanía výstavbe nehnute ľnosti.
24. Ak je platba za investi čný nehnute ľný majetok odlo žená, jeho obsta-
rávacia cena je ekvivalentom ceny v hotovosti. Rozdiel medzi toutosumou a celkovými platbami sa vykazuje ako úrokový náklad po čas
obdobia úveru.
25. Prvotné náklady podielu na nehnute ľnosti dr žaného v rámci lízingu
a klasifikovaného ako investi čný nehnute ľný majetok budú tie, ktoré
sú predpísané pre finan čný lízing v odseku 20 IAS 17, t. j. majetok sa
vykazuje v reálnej hodnote nehnute ľnosti alebo v sú časnej hodnote
minimálnych lízingových splátok, ak je ni žšia. Ekvivalentná suma sa
vykazuje v súlade s uvedeným odsekom ako záväzok.
26. V šetky prémie zaplatené za lízing sa na tieto ú čely pova žujú za
súčasťminimálnych lízingových splátok a preto sa zah ŕňajú do obsta-
rávacej ceny majetku, ale sú vylú čené zo záväzkov. Ak sa podiel na
nehnute ľnosti dr žanej v rámci lízingu klasifikuje ako investi čný
nehnute ľný majetok, polo žkou, ktorá sa ú čtuje v reálnej hodnote, je
tento podiel a nie súvisiaca nehnute ľ
nosť. Návod na ur čovanie reálnej
hodnoty podielu na nehnute ľnosti je na ú čel modelu ocenenia reálnou
hodnotou uvedený v odsekoch 33 a ž52. Tento návod je takisto
vhodný na ur čovanie reálnej hodnoty v prípade, ke ďsa reálna
hodnota pou žíva ako obstarávacia cena na ú čely prvotného vykázania.
27. Jeden investi čný nehnute ľný majetok alebo viacero investi čných
nehnute ľných majetkov mo žno obstara ťvýmenou za nepe ňažné
aktívum alebo aktíva, alebo kombináciu pe ňažných a nepe ňažných
aktív. Ďalší text sa týka výmeny jedného nepe ňažného aktíva za
iné, av šak uplat ňuje sa aj na v šetky výmeny uvedené
v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takéhoto investi čného
nehnute ľného majetku sa oce ňuje v reálnej hodnote okrem prípadov,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —413
▼B
ak a) výmennej transakcii chýba obchodná podstata alebo b) nemo žno
spoľahlivo ur čiťreálnu hodnotu tak prijatého, ale ani odovzdaného
majetku. Obstaraný majetok sa oce ňuje týmto spôsobom aj v prípade,
keďúčtovná jednotka nemô že okam žite ukon čiťvykazovanie
odovzdaného majetku. Ak sa získaný majetok neoce ňuje v reálnej
hodnote, jeho obstarávacia cena sa stanoví v ú čtovnej hodnote
odovzdaného majetku.
28. Ú čtovná jednotka ur čí,či má výmenná transakcia obchodnú podstatu
so zrete ľom na rozsah, do akého sa v dôsledku transakcie o čakáva
výskyt zmien budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má
obchodnú podstatu, ak:
a)štruktúra pe ňažných tokov (riziko, časový priebeh a sumy) prija-
tého majetku sa lí šio d štruktúry pe ňažných tokov prevedeného
majetku alebo
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty časti
činností ú čtovnej jednotky ovplyvnených transakciou a
c) rozdiel uvedený v písmenách a) alebo b) je významný vzh ľadom
na reálnu hodnotu vymenených aktív.
Na ur čenie toho, či má výmenná transakcia obchodnú podstatu, špeci-
fická hodnota časti aktivít ú čtovnej jednotky ovplyvnených transak-
ciou odzrkad ľuje pe ňažné toky po zdanení. Výsledok týchto analýz
môžeb y ťjednozna čný bez toho, aby ú čtovná jednotka musela
vykona ťpodrobné výpo čty.
29. Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú porovnate ľné trhové
transakcie, je mo žné spo ľahlivo ur čiť, ak a) variabilita v rozsahu
vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tento
majetok alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahusa mô žu spo ľahlivo posúdi ťa pou žívaťpri odhadovaní reálnej
hodnoty. Ak ú čtovná jednotka mô že spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu
čiužprijatého alebo odovzdaného majetku, pou žije sa na stanovenie
obstarávacej ceny prijatého majetku reálna hodnota odovzdanéhomajetku, pokia ľnie je reálna hodnota prijatého majetku zrete ľnejšie
preukázate ľná.
OCEŇOVANIE PO VYKÁZANÍ
Účtovná politika
30. Ú čtovná jednotka si okrem výnimiek uvedených v odsekoch 32A a 34
za svoju ú čtovnú politiku vyberie bu ďmodel ocenenia reálnou
hodnotou pod ľa odsekov 33 a ž55, alebo model ocenenia obstará-
vacou cenou pod ľa odseku 56 a túto politiku uplatní na v šetok svoj
investi čný nehnute ľný majetok.
▼M8
31. V IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby sa
uvádza, že dobrovo ľnú zmenu ú čtovnej politiky mo žno uskuto čniťlen
v prípade, ak výsledkom tejto zmeny bude ú čtovná závierka, ktorá
poskytuje spo ľahlivé a relevantnej šie informácie o ú činkoch trans-
akcií, iných udalostí alebo podmienok na finan čnú pozíciu, finan čnú
výkonnos ťalebo pe ňažné toky ú čtovnej jednotky. Je ve ľmi nepravde-
podobné, že výsledkom zmeny modelu ocenenia reálnou hodnotou na
model ocenenia obstarávacou cenou bude vhodnej šia prezentácia.
▼B
32. V tomto štandarde sa vy žaduje, aby v šetky ú čtovné jednotky ur čovali
reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku bu ďna ú čely
oceňovania (ak ú čtovná jednotka pou žíva model oce ňovania reálnou
hodnotou), alebo zverejnenia (ak sa pou žíva model ocenenia obstará-
vacou cenou). Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale nevy žaduje sa od
nej, aby ur čovala reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku
na základe ocenenia nezávislým znalcom, ktorý má zodpovedajúcua uznávanú odbornú spôsobilos ťa má predchádzajúce skúsenosti
v oce ňovaní nehnute ľností rovnakého druhu a v rovnakej lokalite,
ako je kategória investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa oce ňuje.
32A. Ú čtovná jednotka si mô že:
a) zvoli ťbuďmodel ocenenia reálnou hodnotou, alebo model
ocenenia obstarávacou cenou pre v šetky záväzky súvisiace so2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —414
▼B
zabezpe čením investi čného nehnute ľného majetku, ktorý vytvára
výnos priamo prepojený s reálnou hodnotou, alebo výnos zo špeci-
fikovaného majetku zah ŕňajúceho takýto investi čný nehnute ľný
majetok, a
b) zvoli ťbuďmodel ocenenia reálnou hodnotou, alebo model
ocenenia obstarávacou cenou pre v šetok ostatný investi čný nehnu-
teľný majetok bez oh ľadu na výber pod ľa písmena a).
32B. Niektorí pois ťovatelia a iné ú čtovné jednotky prevádzkujú interný
majetkový fond, ktorý emituje nominálne jednotky, pri čomčasť
jednotiek majú v dr žbe investori v rámci zdru žených zmlúv
a zvy šok má v dr žbe účtovná jednotka. V odseku 32A sa ú čtovnej
jednotke neumo žňuje oce ňovaťnehnute ľnosti v dr žbe fondu čiastočne
v obstarávacej cene a čiastočne v reálnej hodnote.
32C. Ak si ú čtovná jednotka zvolí rozli čné modely pre dve kategórie
uvedené v odseku 32A, predaj investi čného nehnute ľného majetku
medzi súbormi majetku ocenenými rôznymi modelmi sa vykazujev reálnej hodnote a kumulatívna zmena v reálnej hodnote sa vyká že
vo výsledku hospodárenia. Ak dôjde v tomto zmysle k predaju inve-
stičného nehnute ľného majetku zo súboru, v rámci ktorého sa pou žíva
model ocenenia reálnou hodnotou do súboru, v ktorom sa pou žíva
model ocenenia obstarávacou cenou, reálna hodnota nehnute ľnosti sa
k dátumu predaja stáva jej domnelou obstarávacou cenou.
Model ocenenia reálnou hodnotou
33. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka, ktorá si vyberie model
oceňovania reálnou hodnotou, oce ňuje v šetok svoj investi čný nehnu-
teľný majetok v jeho reálnej hodnote s výnimkou prípadov opísaných
v odseku 53.
34. Ak sa podiel na nehnute ľnosti dr žanej nájomcom v rámci operatív-
neho lízingu klasifikuje ako investi čný nehnute ľný majetok pod ľa
odseku 6, neplatí mo žnosťvoľby pod ľa odseku 30; uplatní sa
model ocenenia reálnou hodnotou.
35. Zisk alebo strata vznikajúca zo zmeny reálnej hodnoty investi čného
nehnute ľného majetku sa vykazuje vo výsledku hospodárenia za
obdobie, v ktorom vznikne.
36. Reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku je cena, za ktorú
by mohla by ťnehnute ľnosťvymenená v nezávislej transakcii medzi
informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami (pozri odsek 5).
Reálna hodnota výslovne vylu čuje odhadnutú cenu nadhodnotenú
alebo podhodnotenú špecifickými podmienkami alebo okolnos ťami,
akými sú atypické financovanie, dohody o predaji a spätnom lízingu,
osobitné odmeny alebo ú ľavy poskytované kýmko ľvek, kto je spojený
s predajom.
37. Ú čtovná jednotka ur čuje reálnu hodnotu bez odpo čítania transak čných
nákladov, ktoré by mohla vynalo žiťpri predaji alebo inom vyradení.
38. Do reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa premietajú
trhové podmienky ►M5na konci obdobia vykazovania ◄.
39. Reálna hodnota je časovo závislá vzh ľadom na konkrétny dátum.
Keďže trhové podmienky sa mô žu meni ť, suma vykázaná ako reálna
hodnota mô žeb y ťnesprávna alebo nevhodná, ak sa odhaduje vo
vzťahu k inému dátumu. Vo vymedzení pojmu reálna hodnota sa
takisto predpokladá simultánna výmena a dokon čenie zmluvného
predaja bez akejko ľvek odchýlky od ceny, ktorá by sa mohla
dohodnú ťv nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne
súhlasiacimi stranami, keby výmena a splnenie kúpnej zmluvy nebolisimultánne.
40. Do reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa premietajú
okrem iného výnosy z prenájmu z be žných lízingov a primerané
a overite ľné predpoklady, ku ktorým by dospeli informované, dobro-
voľne súhlasiace strany, o tr žbách z prenájmu z budúcich lízingov,
v zmysle sú časných podmienok. Na podobnom základe takisto odzr-
kadľuje prípadné úbytky pe ňazí (vrátane platieb nájomného a iných
úbytkov), ktoré mo žno očakáva ťvzhľadom na nehnute ľnosť. Niektoré
z týchto úbytkov sa odzrkad ľujú v záväzkoch, zatia ľčo iné sa týkajú
úbytkov, ktoré sa a ždo neskor šieho dátumu v ú čtovnej závierke2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —415
▼B
nevykazujú (napríklad pravidelné platby, ako napríklad podmienené
nájomné).
41. V odseku 25 sa stanovuje základ pre prvotné vykázanie obstarávacej
ceny podielu na prenajatej nehnute ľnosti. V odseku 33 sa po žaduje,
aby sa v prípade potreby uskuto čnilo precenenie podielu na prenajatej
nehnute ľnosti na reálnu hodnotu. V rámci lízingu uzatvoreného
v trhových sadzbách by reálna hodnota podielu v prenajatej nehnute ľ-
nosti po odpo čítaní v šetkých o čakávaných lízingových splátok
(vrátane splátok týkajúcich sa vykazovaných záväzkov) k dátumu
obstarania mala ma ťnulovú hodnotu. Táto reálna hodnota sa nemení,
a to bez oh ľadu na to, čis an aú čely ú čtovníctva v súlade s odsekom
20 IAS 17 vykazuje prenajatý majetok a záväzok v reálnej hodnotealebo v sú časnej hodnote minimálnych lízingových splátok. Preto by
na základe precenenia prenajatého majetku z obstarávacej ceny
v súlade s odsekom 25 na reálnu hodnotu v súlade s odsekom 33nemal vzniknú ťprvotný zisk alebo strata, ak sa reálna hodnota neoce-
ňuje k rozdielnym dátumom. K takejto situácii mô že dôjs ťv prípade,
keďsa uplat ňovanie modelu ocenenia reálnou hodnotou zvolí po
prvotnom vykázaní.
42. Vymedzenie pojmu reálna hodnota obsahuje odkaz na „informované,
dobrovo ľne súhlasiace strany “. Výraz „informované “v tomto kontexte
znamená, že tak dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci, ako aj dobrovo ľne
súhlasiaci predávajúci sú primerane informovaní o charakterea vlastnostiach investi čného nehnute ľného majetku, jeho aktuálnom
a potenciálnom pou žívaní a trhových podmienkach ►
M5na konci
obdobia vykazovania ◄. Dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci je motivo-
vaný, ale nie nútený kúpi ť. Tento kupujúci nekoná príli šhorlivo, ani
nie je rozhodnutý kúpi ťza akúko ľvek cenu. Predpokladaný kupujúci
by nezaplatil vy ššiu cenu, ne žakú by po žadoval trh pozostávajúci
z informovaných, dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich
a predávajúcich.
43. Dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci nekoná príli šhorlivo, ani nie je
nútený preda ťza akúko ľvek cenu, ani nie je pripravený trva ťna cene,
ktorá sa nepova žuje za primeranú so zrete ľom na aktuálne trhové
podmienky. Dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci je motivovaný preda ť
investi čný nehnute ľný majetok za trhových podmienok a za najlep šiu
získate ľnú cenu. Skuto čné okolnosti týkajúce sa aktuálneho majite ľa
investi čného nehnute ľného majetku nie sú sú časťou tejto úvahy,
preto že dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci je hypotetickým majite ľom
(napríklad dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci by nebral do úvahy
konkrétne da ňové okolnosti skuto čného vlastníka investi čného nehnu-
teľného majetku).
44. Vymedzenie pojmu reálna hodnota sa vz ťahuje na nezávislú trans-
akciu. Nezávislá transakcia je transakcia, ku ktorej do šlo medzi stra-
nami, ktoré medzi sebou nemajú konkrétny alebo osobitný vzájomný
vzťah, v dôsledku ktorého sa ceny transakcií stávajú necharakteristic-
kými pre trhové podmienky. Predpokladá sa, že transakcia sa usku-
točňuje medzi nespriaznenými stranami, z ktorých ka ždá koná nezá-
visle.
45. Najlep ší dôkaz reálnej hodnoty poskytujú be žné ceny na aktívnom
trhu pri podobnej nehnute ľnosti v rovnakej lokalite a rovnakom
stave, ktorá je predmetom podobných lízingových alebo inýmzmlúv. Ú čtovná jednotka musí dôkladne identifikova ťprípadné
rozdiely v charaktere, lokalite alebo stave nehnute ľnosti, prípadne
v zmluvných podmienkach lízingov a iných zmlúv súvisiacichs touto nehnute ľnosťou.
46. Pri absencii aktuálnych cien na aktívnom trhu toho druhu, ktorý je
opísaný v odseku 45, ú čtovná jednotka vezme do úvahy informácie
z rôznych zdrojov, a to vrátane:
a) aktuálnych cien na aktívnom trhu s nehnute ľnosťami odli šného
charakteru, stavu alebo v odli šnej lokalite (alebo ktoré sú pred-
metom rozdielnych lízingových alebo iných zmlúv), upravených
tak, aby zoh ľadňovali tieto odli šnosti;
b) cien nehnute ľností s podobnými vlastnos ťami dosiahnutých na
menej aktívnych trhoch tak, aby sa zoh ľadnili v šetky zmeny
ekonomických podmienok, ku ktorým do šlo od dátumu transakcií
uskuto čnených za tieto ceny, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —416
▼B
c) projekcií diskontovaných pe ňažných tokov zalo žených na spo ľa-
hlivých odhadoch budúcich pe ňažných tokov podporených
podmienkami prípadných existujúcich lízingových a iných zmlúva (ak je to mo žné) externým dôkazom, ako napríklad aktuálne
trhové nájomné z podobnej nehnute ľnosti v rovnakej lokalite
a rovnakom stave, a pri pou žití diskontných sadzieb, ktoré odzrka-
dľujú aktuálne trhové posúdenia neistoty vo vý ške sumy
avn a časovaní pe ňažných tokov.
47. V niektorých prípadoch mô žu rozdielne zdroje uvedené
v predchádzajúcom odseku vies ťk rozdielnym záverom o reálnej
hodnote investi čného nehnute ľného majetku. Ú čtovná jednotka zvá ži
príčiny týchto rozdielov s cie ľom dospie ťv rámci rozsahu primera-
ných odhadov reálnej hodnoty k najspo ľahlivej šiemu odhadu reálnej
hodnoty.
▼M8
48. Vo výnimo čných prípadoch je jasne preukázate ľné,že v prípade, ke ď
účtovná jednotka najprv nadobudne investi čný nehnute ľný majetok
(alebo ak sa existujúci nehnute ľný majetok stane po zmene pou žitia
po prvýkrát investi čným nehnute ľným majetkom), variabilita
v rozsahu primeraných odhadov reálnej hodnoty bude taká ve ľká
a pravdepodobnos ťrozličných výsledkov bude také ťažké posúdi ť,
žeužitočnosťjediného odhadu reálnej hodnoty je vylú čená. Tieto
skuto čnosti mô žu nazna čovať,že reálnu hodnotu nehnute ľností
nebude mo žné ur čiťspoľahlivo na trvalom základe (pozri odsek 53).
▼B
49. Reálna hodnota sa odli šuje od hodnoty z pou žívania, ako je defino-
vaná v IAS 36 Zníženie hodnoty majetku . Reálna hodnota odzrkad ľuje
znalosti a odhady informovaných, dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich
a predávajúcich. Naproti tomu hodnota z pou žívania odzrkad ľuje
odhady ú čtovnej jednotky vrátane vplyvu faktorov, ktoré mô žub yť
vo vz ťahu k ú čtovnej jednotke špecifické a nemusia by ťvo všeobec-
nosti uplatnite ľné v šetkými ú čtovnými jednotkami. Do reálnej
hodnoty sa napríklad nepremieta žiaden z ďalej uvedených faktorov
za predpokladu, že by neboli v šeobecne dostupné pre informovaných
a dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich a predávajúcich:
a) dodato čná hodnota odvodená z vytvorenia portfólia nehnute ľností
s rôznym umiestnením;
b) synergie medzi investi čným nehnute ľným majetkom a ostatným
majetkom;
c) zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len
pre sú časného vlastníka, a
d) da ňové výhody alebo da ňové za ťaženia, ktoré sú špecifické pre
súčasného vlastníka.
▼M8
50. Pri ur čovaní ú čtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku
podľa modelu ocenenia reálnou hodnotou ú čtovná jednotka nezapo čí-
tava duplicitne majetok alebo záväzky, ktoré sa v súvahe vykazujú
ako samostatný majetok alebo záväzky. Napríklad:
▼B
a) zariadenia, ako sú vý ťahy alebo klimatizácia, sú často neoddeli-
teľnou časťou budovy a spravidla sa skôr zah ŕňajú do reálnej
hodnoty investi čného nehnute ľného majetku, ako aby sa vykazo-
vali samostatne ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia;
b) ak sa prenajíma zariadená kancelária, reálna hodnota kancelárie
spravidla zah ŕňa reálnu hodnotu nábytku, preto že výnosy
z prenájmu súvisia so zariadenou kanceláriou. Ak sa do reálnej
hodnoty investi čného nehnute ľného majetku zah ŕňa nábytok,
účtovná jednotka tento nábytok nevykazuje ako samostatný
majetok;
c) reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku nezah ŕňa zálo-
hové alebo časovo rozlí šené nájomné z operatívneho lízingu,
keďže ich ú čtovná jednotka vykazuje ako samostatný záväzok
alebo majetok;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —417
▼M8
d) reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku dr žaného
v rámci lízingu odzrkad ľuje o čakávané pe ňažné toky (vrátane
podmieneného nájomného, ktorého platba sa o čakáva). To
znamená, že v prípade, ke ďzískané ocenenie nehnute ľnosti neza-
hŕňa hodnotu v šetkých o čakávaných platieb, bude nevyhnutné
pripo čítaťspäťvšetky vykázané lízingové záväzky, aby sa dosiahla
účtovná hodnota investi čného nehnute ľného majetku s pou žitím
modelu ocenenia reálnou hodnotou.
▼B
51. Reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku neodzrkad ľuje
budúce kapitálové výdavky, ktoré zdokonalia alebo roz šíria ú žitkové
vlastnosti nehnute ľností a neodzrkad ľuje súvisiace budúce ú žitky
z týchto budúcich výdavkov.
52. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka o čakáva, žes ú časná
hodnota jej platieb súvisiacich s investi čným nehnute ľným majetkom
(iných ako platieb súvisiacich s vykazovanými záväzkami) presiahne
súčasnú hodnotu súvisiacich pe ňažných príjmov. S cie ľom ur čiť,či
vykazova ťzáväzok a ako ho prípadne oceni ť,účtovná jednotka
použije IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva .
Nemo žnosťspoľahlivo ur čiťreálnu hodnotu
▼M8
53. Existuje vyvrátite ľný predpoklad, žeúčtovná jednotka doká že reálnu
hodnotu investi čného nehnute ľného majetku spo ľahlivo ur čiťna
trvalom základe. Vo výnimo čných prípadoch v šak existuje jasný
dôkaz toho, žea kú čtovná jednotka po prvýkrát nadobudne investi čný
nehnute ľný majetok (alebo ak sa existujúca nehnute ľnosťpo prvýkrát
stane investi čným nehnute ľným majetkom z dôvodu zmeny spôsobu
použitia), reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku nie je
možné spo ľahlivo ur čiťna trvalom základe. K takejto situácii
dochádza vtedy a len vtedy, ke ďporovnate ľné trhové transakcie nie
súčasté a alternatívne spo ľahlivé odhady reálnej hodnoty (napríklad
založené na projekciách diskontovaných pe ňažných tokov) nie sú
dostupné. Ak ú čtovná jednotka ur čí,že reálnu hodnotu rozostavaného
investi čného nehnute ľného majetku nemo žno spo ľahlivo ur čiť, ale
očakáva, že reálnu hodnotu nehnute ľnosti bude mo žné spo ľahlivo
určiťpo dokon čení výstavby, ocení rozostavaný investi čný nehnu-
teľný majetok v obstarávacej cene, kým sa jej reálna hodnota nestane
spoľahlivo ur čiteľná alebo kým sa nedokon čí výstavba (pod ľa toho,
čo nastane skôr). Ak ú čtovná jednotka ur čí,že reálnu hodnotu inve-
stičného nehnute ľného majetku (iného ako rozostavaného investi čného
nehnute ľného majetku) nie je mo žné spo ľahlivo ur čiťna trvalom
základe, ú čtovná jednotka ocení takýto investi čný nehnute ľný majetok
s pou žitím modelu ocenenia obstarávacou cenou uvedeného v IAS 16.
Predpokladá sa, že reziduálna hodnota tohto investi čného nehnute ľ-
ného majetku je nulová. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 16 a ždo
vyradenia investi čného nehnute ľného majetku.
53A Len čoj eú čtovná jednotka schopná spo ľahlivo oceni ťreálnu hodnotu
rozostavaného investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa predtým
ocenil v obstarávacej cene, ocení túto nehnute ľnosťv jej reálnej
hodnote. Ke ďsa výstavba tejto nehnute ľnosti dokon čí, predpokladá
sa,že reálnu hodnotu mo žno spo ľahlivo oceni ť. Ak ju nemo žno
spoľahlivo oceni ť, nehnute ľnosťsa pod ľa odseku 53 zaú čtuje
s pou žitím modelu ocenenia obstarávacou cenou v súlade s IAS 16.
53B Predpoklad, že reálnu hodnotu rozostavaného investi čného nehnute ľ-
ného majetku mo žno spo ľahlivo oceni ť,j em o žné vyvráti ťlen pri
prvotnom vykázaní. Ú čtovná jednotka, ktorá ocenila polo žku rozosta-
vaného investi čného nehnute ľného majetku v reálnej hodnote, nesmie
urobi ťzáver, že reálnu hodnotu dokon čeného investi čného nehnute ľ-
ného majetku nemo žno spo ľahlivo ur čiť.
54. Vo výnimo čných prípadoch, ke ďúčtovná jednotka musí z dôvodu
uvedeného v odseku 53 oce ňovaťinvesti čný nehnute ľný majetok
s pou žitím modelu ocenenia obstarávacou cenou v súlade s IAS 16,
oceňuje v šetok svoj ostatný investi čný nehnute ľný majetok, vrátane
rozostavaného investi čného nehnute ľného majetku, v reálnej hodnote.
Hoci v takýchto prípadoch ú čtovná jednotka mô žev ov z ťahu
k jednému investi čnému nehnute ľnému majetku pou žiťmodel
ocenenia obstarávacou cenou, táto jednotka pokra čuje v ú čtovaní2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —418
▼M8
každej zostávajúcej nehnute ľnosti s pou žitím modelu ocenenia reálnou
hodnotou.
▼B
55. Ak ú čtovná jednotka predtým oce ňovala investi čný nehnute ľný
majetok v reálnej hodnote, v oce ňovaní nehnute ľností v reálnej
hodnote by mala pokra čovaťaždo vyradenia (alebo pokia ľsa nehnu-
teľnosťnestane nehnute ľnosťou užívanou vlastníkom alebo ú čtovná
jednotka neza čne zhodnocova ťnehnute ľnosťna ú čely následného
predaja v rámci be žnej podnikate ľskej činnosti) a to aj v prípade, že
porovnate ľné trhové transakcie budú menej časté alebo trhové ceny sa
stanú ťažšie dostupnými.
Model oce ňovania obstarávacou cenou
56. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka, ktorá si vyberie model
oceňovania obstarávacou cenou, oce ňuje v šetok svoj svoje investi čný
nehnute ľný majetok v súlade s po žiadavkami IAS 16 platnými pre
tento model, s výnimkou nehnute ľností, ktoré sp ĺňajú kritériá klasifi-
kácie majetku dr žaného na predaj (alebo sú zaradené do skupiny na
vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na predaj) v súlade
s IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti .
Investi čný nehnute ľný majetok, ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie
majetku dr žaného na predaj (alebo je zaradený do vyra ďovanej
skupiny, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na predaj), sa oce ňujú
v súlade s IFRS 5.
PREVODY
▼M8
57. Prevody do investi čného nehnute ľného majetku alebo z neho sa vyko-
návajú iba vtedy, ke ďexistuje zmena v pou žití, ktorá je preukázaná:
▼B
a) za čiatkom u žívania vlastníkom v prípade prevodu z investi čného
nehnute ľného majetku do nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom;
b) za čiatkom úpravy s výh ľadom na predaj v prípade prevodu
z investi čného nehnute ľného majetku do zásob;
▼M8
c) ukon čením u žívania vlastníkom v prípade prevodu z nehnute ľnosti
užívanej vlastníkom do investi čného nehnute ľného majetku, alebo
d) za čiatkom operatívneho lízingu poskytovaného inej strane
v prípade prevodu zo zásob do investi čného nehnute ľného
majetku.
__________
▼B
58. V odseku 57 písm. b) sa vy žaduje, aby ú čtovná jednotka previedla
nehnute ľnosťz investi čného nehnute ľného majetku do zásob iba
vtedy, ak existuje zmena v pou žití, ktorá je preukázaná za čatím
projektovania a výstavby na ú čel predaja. Ak sa ú čtovná jednotka
rozhodne vyradi ťinvesti čný nehnute ľný majetok bez projektovania
a výstavby, pokra čuje v pristupovaní k nehnute ľnosti ako
k investi čnému nehnute ľnému majetku dovtedy, kým sa neukon čí
jeho vykazovanie (vylú či sa zo súvahy) a kým k nemu neza čne
pristupova ťako k zásobám. Podobne v prípade, ke ďúčtovná jednotka
začne modernizova ťexistujúci nehnute ľný majetok na ú čel pokra čo-
vania v jeho budúcom vyu žívaní ako investi čného nehnute ľného
majetku, nehnute ľnosťzostane investi čným nehnute ľným majetkom
ap o čas modernizácie sa nereklasifikuje na nehnute ľnosťužívanú
vlastníkom.
59. Odseky 60 a ž65 sa uplat ňujú pri problémoch týkajúcich sa vykazo-
vania a oce ňovania, k vzniku ktorých dochádza, ak ú čtovná jednotka
používa pre investi čný nehnute ľný majetok model ocenenia reálnou
hodnotou. Ak ú čtovná jednotka pou žíva model ocenenia obstarávacou
cenou, nemení sa v dôsledku prevodov medzi investi čným nehnu-
teľným majetkom, nehnute ľnosťami u žívanými vlastníkom
a zásobami ú čtovná hodnota prevedenej nehnute ľnosti a nemení sa2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —419
▼B
ani obstarávacia cenu nehnute ľnosti na ú čely oce ňovania alebo zverej-
ňovania.
60. Pokia ľide o prevod z investi čného nehnute ľného majetku, ktorý je
účtovaný v reálnej hodnote, do nehnute ľností u žívaných vlastníkom
alebo do zásob, domnelou cenou nehnute ľností pri následnom ú čto-
vaní pod ľa IAS 16 alebo IAS 2 je ich reálna hodnota k dátumu zmeny
použitia.
61. Ak sa vlastníkom u žívané nehnute ľnosti stanú investi čným nehnu-
teľným majetkom ú čtovaným v reálnej hodnote, ú čtovná jednotka
uplatňuje a ždo dátumu zmeny pou žitia IAS 16. Ú čtovná jednotka
k akémuko ľvek rozdielu, ktorý k uvedenému dátumu vznikne medzi
účtovnou hodnotou nehnute ľnosti pod ľa IAS 16 a jej reálnou
hodnotou, pristupuje rovnakým spôsobom ako k preceneniu pod ľa
IAS 16.
62. Do dátumu, ke ďsa nehnute ľnosťužívaná vlastníkom stáva inve-
stičným nehnute ľným majetkom ú čtovaným v reálnej hodnote,
účtovná jednotka odpisuje nehnute ľnosťa vykazuje v šetky straty zo
zníženia hodnoty, ktoré nastali. Ú čtovná jednotka k prípadným
rozdielom, ktoré vzniknú k uvedenému dátumu medzi ú čtovnou
hodnotou nehnute ľnosti pod ľa IAS 16 a jej reálnou hodnotou, pristu-
puje rovnakým spôsobom ako pri precenení pod ľa IAS 16. Inými
slovami:
▼M5
a) akéko ľvek výsledné zní ženie ú čtovnej hodnoty nehnute ľnosti sa
vykazuje vo výsledku hospodárenia. Do rozsahu, v akom jesuma zahrnutá do prebytku z precenenia tejto nehnute ľnosti, sa
však zní ženie vykazuje v ostatných sú častiach komplexného
výsledku;
▼B
b) k prípadnému výslednému zvý šeniu ú čtovnej hodnoty sa pristupuje
týmto spôsobom:
i) do rozsahu, v akom zvý šenie ru ší predchádzajúcu stratu zo
zníženia hodnoty nehnute ľnosti, sa zvý šenie vykazuje vo
výsledku hospodárenia. Suma vykázaná vo výsledku hospodá-renia nepresahuje sumu potrebnú na obnovenie ú čtovnej
hodnoty, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní odpisov)
v prípade, ak by sa nevykazovala žiadna strata zo zní ženia
hodnoty;
►
M5ii) ka ždá zostávajúca časťzvýšenia sa vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvy šuje
prebytok z precenenia vo vlastnom imaní. ◄Pri následnom
vyradení investi čného nehnute ľného majetku sa mô že prebytok
z precenenia zahrnutý do vlastného imania previes ťdo neroz-
deleného zisku. Prevod prebytku z precenenia do nerozdeleného
zisku sa neuskuto čňuje cez výsledok hospodárenia.
63. V prípade prevodu zo zásob do investi čného nehnute ľného majetku,
ktorý sa bude ú čtovaťv reálnej hodnote, akýko ľvek rozdiel medzi
reálnou hodnotou nehnute ľnosti k tomuto dátumu a jej predchádza-
júcou ú čtovnou hodnotou sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.
64. K prevodom zo zásob do investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa
bude ú čtovaťv reálnej hodnote, sa pristupuje rovnako ako k predaju
zásob.
65. Ak ú čtovná jednotka zhotoví alebo dokon čí projektovanie a výstavbu
investi čného nehnute ľného majetku vytvoreného vlastnou činnos ťou,
ktorý sa bude ú čtovaťv reálnej hodnote, prípadný rozdiel medzi
reálnou hodnotou nehnute ľnosti k tomuto dátumu a ich predchádza-
júcou ú čtovnou hodnotou sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.
VYRADENIA
66. Vykazovanie investi čného nehnute ľného majetku sa ukon čí (vylú čiz o
súvahy) pri jeho vyradení, alebo ak je investi čný nehnute ľný majetok
trvalo vylú čený z pou žívania a z jeho vyradenia sa neo čakávajú
budúce ekonomické ú žitky.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —420
▼B
67. Vyradenie investi čného nehnute ľného majetku sa mô že uskuto čniť
predajom alebo uzatvorením finan čného lízingu. Na ur čenie dátumu
vyradenia polo žky účtovná jednotka uplat ňuje kritériá na vykazovanie
zisku z predaja tovaru v IAS 18 a zvá ži súvisiaci návod uvedený
v dodatku k IAS 18. Na vyradenie uskuto čnené formou finan čného
lízingu a na predaj a spätný lízing sa vz ťahuje IAS 17.
68. Ak ú čtovná jednotka pod ľa zásady vykazovania v odseku 16 vykazuje
obstarávaciu cenu časti, ktorou sa nahrádza časťinvesti čný nehnu-
teľný majetok v rámci ú čtovnej hodnoty tohto majetku, ukon čí vyka-
zovanie ú čtovnej hodnoty nahradených častí. Pokia ľide o investi čný
nehnute ľný majetok ú čtovaný pomocou modelu ocenenia obstará-
vacou cenou, vymenenou časťou nemô žeb yťčasť, ktorá bola samo-
statne odpisovaná. Ak ú čtovná jednotka nemô žeu r čiťúčtovnú
hodnotu nahradenej časti, mô že pou žiťobstarávaciu cenu náhradnej
časti ako indikátor toho, aká bola obstarávacia cena nahradenej časti
včase, ke ďbola obstaraná alebo zhotovená. V rámci modelu ocenenia
reálnou hodnotou mô žeužreálna hodnota investi čného nehnute ľného
majetku odzrkad ľovaťskuto čnosť,žečasť, ktorá sa má vymeni ť,
stratila svoju hodnotu. V iných prípadoch mô žeb yťťažké rozpozna ť,
ok oľko sa má vo vz ťahu k vymie ňanej časti zní žiťreálna hodnota.
Ak vzh ľadom na vymie ňanúčasťnie je mo žné zní žiťreálnu hodnotu,
je vhodné do ú čtovnej hodnoty majetku zahrnú ťobstarávaciu cenu
náhradnej časti a následne opätovne posúdi ťreálnu hodnotu, ako by
sa po žadovalo v prípade prírastkov, ktoré nezah ŕňajú výmenu.
69. Zisky alebo straty vznikajúce z ukon čenia pou žívania alebo
z vyradenia investi čného nehnute ľného majetku sa zis ťujú ako rozdiel
medzi čistými príjmami z vyradenia a ú čtovnou hodnotou majetku
a vykazujú sa vo výsledku hospodárenia (pokia ľIAS 17 pre predaj
a spätný lízing nevy žaduje inak).
70. Protihodnota splatná pri vyradení investi čného nehnute ľného majetku
sa prvotne vykazuje v reálnej hodnote. Konkrétne v prípade, ke ďje
úhrada za investi čný nehnute ľný majetok odlo žená, prijatá protihod-
nota sa prvotne vyká žev ov ý ške ekvivalentu ceny v hotovosti.
Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protihodnoty a ekvivalentomceny v hotovosti sa vykazuje ako úrokový výnos v súlade s IAS 18s pou žitím metódy efektívnej úrokovej miery.
71. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 37 alebo prípadne iné štandardy na
všetky záväzky, ktoré si ponechá po vyradení investi čného nehnute ľ-
ného majetku.
72. Od škodnenie od tretích osôb za zní ženie hodnoty, stratu alebo odovz-
danie investi čného nehnute ľného majetku sa zahrnie do výsledku
hospodárenia ku d ňu, ke ďsa vyká žu poh ľadávky z tohto od škod-
nenia.
73. Zní ženia hodnoty alebo strata investi čného nehnute ľného majetku,
súvisiace nároky na od škodnenie vo či tretím osobám alebo platby
odškodnenia tretími osobami prípadné následné obstaranie alebo
zhotovenie náhradného majetku sú samostatné ekonomické udalosti
aúčtujú sa samostatne týmto spôsobom:
a) zní ženie hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa vykazuje
v súlade s IAS 36,
b) ukon čenie pou žívania alebo vyradenie investi čného nehnute
ľného
majetku sa vykazuje v súlade s odsekmi 66 a ž71 tohto štandardu,
c) od škodnenie od tretích osôb za zní ženie hodnoty, stratu alebo
odovzdanie investi čného nehnute ľného majetku sa vykazuje vo
výsledku hospodárenia, ke ďsa stane poh ľadávkou a
d) obstarávacia cena majetku obnoveného, obstaraného alebo zhoto-
veného ako náhrada za daný majetok sa ur čujú v súlade s odsekmi
20 až29 tohto štandardu.
ZVEREJ ŇOVANIE
Model ocenenia reálnou hodnotou a model ocenenia obstarávacou
cenou
74. Ďalej uvedené zverejnenia platia spolu so zverejneniami uvedenými
v IAS 17. V súlade s IAS 17 uvádza majite ľinvesti čného nehnute ľ-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —421
▼B
ného majetku zverejnenia prenajímate ľa o lízingoch, ktoré uzatvoril.
Účtovná jednotka, ktorá má v dr žbe investi čný nehnute ľný majetok na
základe finan čného alebo operatívneho lízingu, uvádza zverejnenia
nájomcu týkajúce sa finan čných lízingov a zverejnenia prenajímate ľa
týkajúce sa prípadných operatívnych lízingov, ktoré uzatvoril.
75. Ú čtovná jednotka zverejní:
a)či pou žíva model ocenenia reálnou hodnotou alebo model ocenenia
obstarávacou cenou;
b) ak pou žíva model ocenenia reálnou hodnotou, či a za akých okol-
ností sa podiely na nehnute ľnostiach dr žaných na základe opera-
tívnych lízingov klasifikujú a ú čtujú ako investi čný nehnute ľný
majetok;
c) v prípadoch, ke ďjeťažké klasifikova ťnehnute ľnosť(pozri odsek
14), kritériá pou žívané na odlí šenie investi čného nehnute ľného
majetku od nehnute ľnosti u žívanej vlastníkom a nehnute ľnosti
držanej na predaj v rámci be žnej podnikate ľskej činnosti;
d) metódy a významné predpoklady pou žité pri ur čovaní reálnej
hodnoty investi čného nehnute ľného majetku vrátane vyhlásenia,
či bolo ur čenie reálnej hodnoty podporené trhovým dôkazom
alebo výraznej šie vychádzalo z iných faktorov (ktoré ú čtovná
jednotka zverejní) z dôvodu charakteru nehnute ľnosti
a nedostatku porovnate ľných trhových údajov;
e) rozsah, do akého je reálna hodnota investi čného nehnute ľného
majetku (v súlade s jeho ocenením a zverejnením v ú čtovnej
závierke) zalo žená na ocenení vykonanom nezávislým znalcom,
ktorý má uznávanú a zodpovedajúcu odbornú spôsobilos ť
a predchádzajúce skúsenosti v oce ňovaní nehnute ľností rovnakej
kategórie a v rovnakej lokalite, ako je oce ňovaný investi čný
nehnute ľný majetok. Ak sa takéto ocenenie neuskuto čnilo, táto
skuto čnosťsa musí zverejni ť;
f) sumy vykazované vo výsledku hospodárenia týkajúce sa:
i) výnosov z prenájmu investi čného nehnute ľného majetku;
ii) priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údr žby)
vznikajúcich z investi čného nehnute ľného majetku, ktorý
počas obdobia vytváral výnosy z prenájmu, a
iii) priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údr žby)
vznikajúcich z investi čného nehnute ľného majetku, po čas
obdobia ktorý nevytváral výnosy z prenájmu;
iv) kumulatívnej zmeny reálnej hodnoty, vykazovanej vo výsledku
hospodárenia, z predaja investi čného nehnute ľného majetku zo
súboru majetku, v rámci ktorého sa pou žíva model ocenenia
obstarávacou cenou do súboru, v ktorom sa pou žíva model
ocenenia reálnou hodnotou (pozri odsek 32C);
g) existenciu a sumy obmedzení realizovate ľnosti investi čného nehnu-
teľného majetku alebo úhradu výnosov a príjmov z vyradenia;
h) zmluvné povinnosti na obstaranie, zhotovenie alebo projektovanie
a výstavbu investi čného nehnute ľného majetku alebo na opravy,
údržbu alebo roz šírenie ú žitkových vlastností.
Model ocenenia reálnou hodnotou
76. Na doplnenie k zverejneniam po žadovaným odsekom 75 ú čtovná
jednotka, ktorá uplat ňuje model ocenenia reálnou hodnotou uvedený
v odsekoch 33 a ž55, zverejní porovnanie ú čtovnej hodnoty investi č-
ného nehnute ľného majetku na za čiatku a na konci obdobia, pri čom
zobrazí tieto informácie:
a) prírastky, samostatne zverej ňujúc tie prírastky, ktoré sú výsledkom
obstaraní, a tie, ktoré sú výsledkom následných výdavkov vykazo-vaných v ú čtovnej hodnote majetku;
b) prírastky vyplývajúce z akvizícií cez podnikové kombinácie;
c) majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj alebo zahrnutý do
skupiny na vyradenie klasifikovanej ako dr žaná na predaj
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —422
▼B
d)čisté zisky alebo straty z úprav reálnej hodnoty;
e)čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej závierky
z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny a pri prepo čte zahra-
ničnej prevádzky do prezenta čnej meny vykazujúcej ú čtovnej
jednotky;
f) prevody do alebo zo zásob a nehnute ľností u žívaných vlastníkom a
g) ostatné zmeny.
77. Ak na ú čely ú čtovnej závierky dôjde k významnej úprave získaného
ocenenia investi čného nehnute ľného majetku, napríklad na ú čely
zabránenia duplicitnému zapo čítaniu majetku alebo záväzkov vykazo-
vaných v súlade s odsekom 50 ako samostatný majetok a záväzky,
účtovná jednotka zverejní porovnanie medzi získaným ocenením
a upraveným ocenením obsiahnutým v ú čtovnej závierke, zobrazujúc
samostatne súhrnnú sumu prípadných vykazovaných lízingových
záväzkov, ktoré sa spätne pripo čítali a v šetkých ostatných význam-
ných úprav.
78. Vo výnimo čných prípadoch uvedených v odseku 53, ak ú čtovná
jednotka ocení investi čný nehnute ľný majetok pomocou modelu
ocenenia obstarávacou cenou v IAS 16, v zosúhlasení vy žadovanom
odsekom 76 sa zverejnia sumy týkajúce sa tohto investi čného nehnu-
teľného majetku, osobitne od súm týkajúcich sa iného investi čného
nehnute ľného majetku. Ú čtovná jednotka okrem toho zverejní:
a) opis investi čného nehnute ľného majetku;
b) vysvetlenie, pre čo nie je mo žné spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu;
c) ak je to mo žné, rozsah odhadov, v rozmedzí ktorých sa s ve ľkou
pravdepodobnos ťou nachádza reálna hodnota, a
d) pri vyradení investi čného nehnute ľného majetku neú čtovaného
v reálnej hodnote:
i) skuto čnosť,žeúčtovná jednotka vyradila investi čný nehnu-
teľný majetok, ktorý sa neú čtuje v reálnej hodnote;
ii) účtovnú hodnotu investi čného nehnute ľného majetku v čase
predaja a
iii) sumu vykázaných ziskov a strát.
Model ocenenia obstarávacou cenou
79. Na doplnenie k zverejneniam po žadovaným odsekom 75 ú čtovná
jednotka, ktorá pou žíva model ocenenia obstarávacou cenou uvedený
v odseku 56, zverejní:
a) pou žité metódy odpisovania;
b) doby pou žiteľnosti alebo pou žité odpisové sadzby;
c) brutto ú čtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrnne
s akumulovanými stratami zo zní ženia hodnoty) k za čiatku a ku
koncu obdobia;
d) porovnanie ú čtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku
na za čiatku a na konci daného obdobia, pri čom sa uvedú tieto
informácie:
i) prírastky, samostatne zverej ňujúc tie prírastky, ktoré sú
výsledkom obstaraní, a tie, ktoré sú výsledkom následnýchvýdavkov vykazovaných ako majetok;
ii) prírastky vyplývajúce z akvizícií cez podnikové kombinácie;
iii) majetok klasifikovaný ako dr žaný na predaj alebo zahrnutý
do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako dr žaná na predaj
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
iv) odpisy;
v) sumu vykázaných strát zo zní ž
enia hodnoty a sumu zru še-
ných strát zo zní ženia hodnoty po čas obdobia, v súlade
s IAS 36;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —423
▼B
vi)čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej
závierky z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny a pri
prepo čte zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny vyka-
zujúcej ú čtovnej jednotky;
vii) prevody do alebo zo zásob a nehnute ľností u žívaných vlast-
níkom a
viii) ostatné zmeny a
e) reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku. Vo výnimo č-
ných prípadoch opísaných v odseku 53, ak ú čtovná jednotka
nemô že spo ľahlivo ur čiťreálnu hodnotu investi čného nehnute ľ-
ného majetku, zverejní:
i) opis investi čného nehnute ľného majetku;
ii) vysvetlenie, pre čo nie je mo žné spo ľahlivo ur čiťreálnu
hodnotu, a
iii) ak je to mo žné, rozsah odhadov, v rozmedzí ktorých sa
sv eľkou pravdepodobnos ťou nachádza reálna hodnota.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
Model ocenenia reálnou hodnotou
80. Ú čtovná jednotka, ktorá predtým uplat ňovala IAS 40 (z roku 2000)
a ktorá si prvýkrát zvolila mo žnosťklasifikova ťaúčtovaťniektoré
alebo v šetky podiely na nehnute ľnostiach sp ĺňajúcich kritériá, ktoré
má v dr žbe v rámci operatívnych lízingov ako investi čný nehnute ľný
majetok, vyká že vplyv tejto vo ľby ako úpravu po čiatočného stavu
nerozdeleného zisku za obdobie, v ktorom sa táto vo ľba uskuto čnila
prvýkrát. Okrem toho:
a) ak ú čtovná jednotka predtým zverejnila (v ú čtovnej závierke alebo
inak) reálnu hodnotu týchto podielov na investi čnom nehnute ľnom
majetku v skor ších obdobiach (stanovenú na základe, ktorý vyho-
vuje definícii reálnej hodnoty v odseku 5 a návodu v odsekoch 36
až52), tejto jednotke sa odporú ča, ale nie je povinná:
i) upravi ťzačiatočný zostatok nerozdeleného zisku za obdobie
prezentované najskôr, za ktoré bola takáto reálna hodnota
zverejnená, a
ii) prepo čítaťporovnate ľné informácie pre tieto obdobia a
b) ak ú čtovná jednotka predtým nezverejnila informácie opísané
v písmene a), neprepo čítava porovnate ľné informácie a zverejní
túto skuto čnosť.
81. Tento štandard po žaduje prístup odli šný od prístupu sa po žaduje
v IAS 8. V IAS 8 sa po žaduje prepo čet porovnate ľných informácií
s výnimkou situácie, ke ďby takýto prepo čet bol nevykonate ľný.
82. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard prvýkrát, úprava po čia-
točného stavu nerozdeleného zisku zah ŕňa opätovnú klasifikáciu akej-
koľvek sumy dr žanej v prebytku z precenenia investi čného nehnute ľ-
ného majetku.
Model ocenenia obstarávacou cenou
83. IAS 8 platí pre v šetky zmeny v ú čtovných zásadách, ktoré sa usku-
točnia, ke ďúčtovná jednotka prvýkrát uplatní tento štandard a zvolí si
používanie modelu ocenenia obstarávacou cenou. Vplyv zmeny
vúčtovných zásadách zah ŕňa reklasifikáciu akejko ľvek sumy dr žanej
v prebytku z precenenia investi čného nehnute ľného majetku.
84. Po žiadavky uvedené v odsekoch 27 a ž29, ktoré sa týkajú prvotného
ocenenia investi čného nehnute ľného majetku obstaraného v transakcii
výmeny za iný majetok, sa uplat ňujú prospektívne len na budúce
transakcie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —424
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
85. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začína 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
85A. IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú v IFRS. Okrem toho sa ním
zmenil a doplnil odsek 62. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M8
85B. Odseky 8, 9, 48, 53, 54 a 57 boli zmenené a doplnené, odsek 22 bol
zrušený a odseky 53A a 53B boli pridané Vylep šeniami IFRS vyda-
nými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny
a doplnenia prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 2009 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka má povolené uplat-
ňovaťtieto zmeny a doplnenia na rozostavaný investi čný nehnute ľný
majetok od ktoréhoko ľvek dátumu skor šieho ako 1. január 2009 pod
podmienkou, že reálne hodnoty rozostavaného investi čného nehnute ľ-
ného majetku boli ur čené k tomuto dátumu. Skor šie uplat ňovanie je
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosťas účasne uplatní zmeny
a doplnenia odsekov 5 a 81E IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia .
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 40 (2000)
86. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 40 Investície do nehnute ľností
(vydaný v roku 2000).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —425
▼B
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 41
Poľnohospodárstvo
CIEĽ
Cieľom tohto štandardu je predpísa ťspôsob ú čtovania a zverejnenia súvisiaci
sp oľnohospodárskou činnos ťou.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1. Tento štandard sa uplatní pri vykazovaní ďalej uvedených polo žiek,
ak súvisia s po ľnohospodárskou činnos ťou:
a) biologický majetok;
b) po ľnohospodárska produkcia v čase zberu produktov a
c)štátne dotácie, na ktoré sa vz ťahujú odseky 34 a ž35.
2. Tento štandard sa nevz ťahuje na:
a) pozemky súvisiace s po ľnohospodárskou činnos ťou (pozri štandard
IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia a IAS 40 Investi čný
nehnute ľný majetok )a
b) nehmotný majetok súvisiaci s po ľnohospodárskou činnos ťou (pozri
štandard IAS 38 Nehmotný majetok ).
3. Tento štandard sa uplat ňuje na po ľnohospodársku výrobu, ktorá pred-
stavuje zozbieranú úrodu produktov biologického majetku ú čtovnej
jednotky, a to len v okamihu zozbierania. Následne sa uplat ňuještan-
dard IAS 2 Zásoby , alebo iný pou žiteľnýštandard. Z toho vyplýva, že
tento štandard sa nezaoberá spracovaním po ľnohospodárskej
produkcie po zbere úrody; napríklad spracovaním hrozna na víno vo
vinárskom podniku, ktorý toto hrozno vypestoval. Ke ďže takéto spra-
covanie mô žeb yťlogickým a prirodzeným roz šírením po ľnohospo-
dárskej činnosti a prebiehajúce procesy mô žum a ťurčitú podobnos ť
s biologickou premenou, takéto spracovanie nie je zahrnuté do defi-
nície po ľnohospodárskej činnosti v tomto štandarde.
4. Ďalej uvedená tabu ľka obsahuje príklady biologického majetku,
poľnohospodárskej produkcie a produktov, ktoré sú výsledkom spra-
covania po zbere úrody:
Biologický majetok Po ľnohospodárska produkciaProdukty, ktoré sú výsledkom spra-
covania po zbere úrody
Ovce Vlna Priadza, koberce
▼M8
Stromy v pestovanom lesnom
porasteVyrúbané stromy Gu ľatina, rezivo
▼B
Rastliny Bavlna Vlákna, odevy
Zozbieraná úroda trstiny Cukor
Dojnice Mlieko SyrOšípané Jato čné telá Klobásy, údená šunka
Kríky Listy Čaj, su šený tabak
Vinič Hrozno Víno
Ovocné stromy Pozberané ovocie Spracované ovocie2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —426
▼B
DEFINÍCIE
Definície súvisiace s po ľnohospodárstvom
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto
významoch:
▼M8
Poľnohospodárska činnos ťje účtovnou jednotkou riadená biolo-
gická premena a zber úrody biologického majetku na predajalebo na konverziu na po ľnohospodársku produkciu alebo na
ďalší biologický majetok.
▼B
Poľnohospodárska produkcia je zozbieraná úroda produktu
z biologického majetku ú čtovnej jednotky.
Biologický majetok ježivé zviera alebo rastlina.
Biologická premena zahŕňa procesy rastu, degenerácie, produkcie
a rozmno žovania, ktoré sú prí činou kvalitatívnych alebo kvantitatív-
nych zmien biologického majetku.
Trieda biologického majetku je zoskupenie podobných živých zvierat
alebo rastlín.
Zber úrody je oddelenie produktu od biologického majetku alebo
preru šenie životných procesov biologického majetku.
▼M8
Náklady na predaj sú prírastkové náklady priamo priradite ľné
k vyradeniu majetku, s výnimkou finan čných nákladov a nákladov
na da ňz príjmov.
▼B
6. Po ľnohospodárska činnos ťsa vz ťahuje na rozmanitý rozsah činností;
napríklad chov dobytka, lesníctvo, ro čné alebo celoro čné pestovanie,
obrábanie ovocných sadov a plantá ží, pestovanie kvetín a vodné
hospodárstvo (vrátane chovu rýb). V rámci tejto rozmanitosti existujú
určité spolo čnéčrty:
a)Schopnos ťmeni ťsa.Živé zvieratá a rastliny sú schopné biolo-
gickej premeny;
b)Riadenie zmeny . Riadenie u ľahčuje biologickú premenu zlep šením
alebo aspo ňstabilizáciou podmienok nevyhnutných na uskuto č-
nenie daného procesu (napríklad úrov ňou vý živy, vlhkos ťou,
teplotou, plodnos ťou a svetlom). Takéto riadenie odli šuje po ľno-
hospodársku činnos ťod ostatných činností. Napríklad zbieranie
úrody z neriadených zdrojov (ako je morský rybolova odles ňovanie) nie je po ľnohospodárskou činnos ťou a
▼M8
c) Oce ňovanie zmeny. Zmena kvality (napríklad genetická vlastnos ť,
hustota, zrelos ť, tuková vrstva, obsah bielkovín a sila vlákna)
alebo kvantity (napríklad potomstvo, hmotnos ť, kubické metre,
dĺžka alebo priemer vlákna a po čet pú čikov) spôsobená biolo-
gickou premenou alebo zberom úrody sa oce ňuje a sleduje ako
súčasťbežnej funkcie riadenia.
▼B
7. Biologická premena má za následok tieto druhy výsledkov:
a) zmeny majetku prostredníctvom i) rastu (zvý šenie kvantity alebo
zlepšenie kvality zviera ťa alebo rastliny), ii) degenerácie (zní ženie
kvantity alebo zhor šenie kvality zviera ťa alebo rastliny), alebo iii)
rozmno žovania (produkcia ďalšíchživých zvierat alebo rastlín),
alebo
b) výroba po ľnohospodárskych produktov, napríklad latex, čajové
listy, vlna a mlieko.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —427
▼B
Všeobecné definície
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde pou žívajú v týchto bli žšie
určených významoch:
Aktívny trh je trh, na ktorom existujú v šetky tieto podmienky:
a) polo žky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;
b) v akomko ľvekčase je mo žné nájs ťdobrovo ľne súhlasiacich kupu-
júcich a predávajúcich a
c) ceny sú prístupné verejnosti.
Účtovná hodnota je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe.
Reálna hodnota je suma, za ktorú mohol by ťmajetok vymenený
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova-
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.
Štátne dotácie sú dotácie, ktoré sú vymedzené v štandarde IAS 20
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci .
9. Reálna hodnota majetku vychádza z jeho sú časného umiestnenia
a stavu. Z toho napríklad vyplýva, že reálna hodnota dobytka na
farme je cenou dobytka na relevantnom trhu, ktorá je zní žená
o prepravné a iné náklady súvisiace s privedením dobytka na trh.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
10. Ú čtovná jednotka vyká že biologický majetok alebo po ľnohospodársku
produkciu vtedy a len vtedy, ak:
a) účtovná jednotka ovláda majetok v dôsledku minulých udalostí;
b) je pravdepodobné, že budúce ekonomické ú žitky súvisiace
s majetkom budú plynú ťúčtovnej jednotke, a
c) reálnu hodnotu alebo obstarávaciu cenu majetku je mo žné spo ľa-
hlivo oceni ť.
11. V po ľnohospodárskej činnosti sa ovládanie mô že preukáza ťnapríklad
právnym vlastníctvom dobytka a zna čkovaním alebo iným ozna čením
dobytka pri nadobudnutí, narodení alebo skon čení pridájania. Budúce
úžitky sa zvy čajne stanovia ocenením významných fyzických vlast-
ností.
12. Biologický majetok sa ocení pri prvotnom vykázaní a v ždy k dátumu,
ku ktorému sa zostavuje ►M5výkaz o finan čnej situácii ◄, reálnou
hodnotou zní ženou o odhadované náklady ►M8na predaj ◄
s výnimkou prípadu, ktorý je uvedený v odseku 30, ke ďsa reálna
hodnota nemô že spo ľahlivo oceni ť.
13. Po ľnohospodárska produkcia zozbieraná z biologického majetku
účtovnej jednotky sa ocení reálnou hodnotou zní ženou
o odhadované náklady ►M8na predaj ◄v okamihu zberu
úrody. Takéto ocenenie predstavuje obstarávaciu cenu k tomutodátumu, ke ďsa uplat ňuještandard IAS 2 Zásoby alebo iný pou žiteľný
štandard.
▼M8__________
▼B
15. Zistenie reálnej hodnoty biologického majetku alebo po ľnohospodár-
skej produkcie je mo žné uľahčiťzoskupením biologického majetku
alebo po ľnohospodárskej produkcie pod ľa významných vlastností;
napríklad pod ľa veku alebo kvality. Ú čtovná jednotka si vyberá vlast-
nosti zodpovedajúce vlastnostiam pou žitým na trhu ako základ pre
cenotvorbu.
16. Ú čtovné jednotky často uzatvárajú zmluvy na predaj svojho biologic-
kého majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie k budúcemu
dátumu. Zmluvné ceny nie sú nevyhnutne dôle žité pri ur čení reálnej
hodnoty, do preto že reálnej hodnoty sa premieta existujúci trh, na
ktorom by dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci a predávajúci mohli
uzavrie ťtransakciu. Následkom toho sa reálna hodnota biologického
majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie neupravuje z dôvodu
existencie zmluvy. V niektorých prípadoch mô žeb y ťzmluva2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —428
▼B
o predaji biologického majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie
nevýhodnou zmluvou pod ľa definície v štandarde IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva . Pre nevýhodné zmluvy
platí štandard IAS 37.
▼M8
17. Ak existuje aktívny trh pre niektorý biologický majetok alebo po ľno-
hospodársku produkciu pri jej sú časnom umiestnení a stave, kótovaná
trhová cena na tomto trhu je vhodným základom na ur čenie reálnej
hodnoty tohto majetku. Ak má ú čtovná jednotka prístup na rôzne
aktívne trhy, pou žije cenu existujúcu na najrelevantnej šom z nich.
Napríklad v prípade, ke ďúčtovná jednotka má prístup na dva aktívne
trhy, pou žije cenu existujúcu na tom trhu, ktorého vyu žitie sa
očakáva.
▼B
18. Ak aktívny trh neexistuje, ú čtovná jednotka pri stanovení reálnej
hodnoty pou žije jednu alebo nieko ľko z týchto mo žností, ak sú
dostupné:
a) posledná transak čná cena na trhu, ak sa nevyskytla významná
zmena ekonomických okolností medzi dátumom transakciea dátumom, ku ktorému sa zostavuje ►
M5výkaz o finan čnej
situácii◄;
b) trhové ceny pre podobný majetok s úpravou, ktorá odzrkad ľuje
rozdiely, a
c) sektorové kritériá, ako napríklad hodnota ovocného sadu vyjadrená
v týchto jednotkách: na vývoznú prepravku, bu šel (v litroch) alebo
hektárovú rozlohu a hodnota dobytka vyjadrená na kilogram mäsa.
19. V niektorých prípadoch mô žu z informa čných zdrojov uvedených
v odseku 18 vyplýva ťrozdielne sumy reálnej hodnoty biologického
majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie. Ú čtovná jednotka zvá ži
príčiny týchto rozdielov s cie ľom dosiahnu ťnajspo ľahlivej ší odhad
reálnej hodnoty v rámci relatívne malého rozsahu prijate ľných
odhadov.
▼M8
20. Za ur čitých okolností sa mô že sta ť,že ceny alebo hodnoty ur čené
trhom nie sú v prípade biologického majetku v jeho sú časnom stave
dostupné. V takejto situácii ú čtovná jednotka pou žije na ur čenie
reálnej hodnoty sú časnú hodnotu o čakávaných čistých pe ňažných
tokov z majetku, diskontovaných sú časnou trhom ur čenou sadzbou.
21. Cie ľom výpo čtu sú časnej hodnoty o čakávaných čistých pe ňažných
tokov je stanovi ťreálnu hodnotu biologického majetku pri jeho
súčasnom umiestnení a stave. Ú čtovná jednotka tieto podmienky
zváži pri ur čovaní vhodnej diskontnej sadzby, ktorá sa má pou žiť,
a pri odhade o čakávaných čistých pe ňažných tokov. Ú čtovná jednotka
pri ur čení sú časnej hodnoty o čakávaných čistých pe ňažných tokov
zahrnie čisté pe ňažné toky, ktoré pod ľaočakávania ú častníkov trhu
daný majetok prinesie na jej najrelevantnej šom trhu.
▼B
22. Ú čtovná jednotka do tohto výpo čtu nezahrnie pe ňažné toky
z financovania majetku, zdanenia alebo z obnovy pôvodného biolo-gického majetku po zbere úrody (napríklad náklady na znovuvysa-denie stromov v lesnom poraste po ťažbe).
23. Pri odsúhlasovaní ceny v nezávislej transakcii informovaní, dobro-
voľne súhlasiaci kupujúci a predávajúci zvá žia mo žnosťodchýlok
vp e ňažných tokoch. Z toho vyplýva, že do reálnej hodnoty sa
premieta mo žnosťtakýchto odchýlok. Ú čtovná jednotka teda
príslu šným spôsobom zapracuje o čakávania o mo žných odchýlkach
vp eňažných tokoch bu ďdo o čakávaných pe ňažných tokov, alebo
diskontnej sadzby, alebo do nejakej kombinácie týchto dvoch polo-žiek. Pri ur čovaní diskontnej sadzby ú čtovná jednotka pou žije pred-
poklady konzistentné s tými, ktoré boli pou žité pri odhadovaní o čaká-
vaných pe ňažných tokov, aby sa odstránil vplyv niektorých predpo-
kladov zapo čítaných dvojnásobne alebo ignorovaných.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —429
▼B
24. Obstarávacia cena sa mô že niekedy pribli žovaťreálnej hodnote, najmä
keď:
a) od vzniku po čiatočnej obstarávacej ceny sa uskuto čnila malá biolo-
gická premena (napríklad v prípade sadeníc ovocných stromovvysadených okam žite pred dátumom, ku ktorému sa zostavuje
►
M5výkaz o finan čnej situácii ◄), alebo
b) neo čakáva sa významný vplyv biologickej premeny na cenu
(napríklad v prípade za čiatočných štádií rastu borovice pestovanej
v 30-ro čnom produk čnom cykle).
25. Biologický majetok je často fyzicky spojený s pozemkom (napríklad
stromy v pestovanom lese). Pre biologický majetok spojený
s pozemkom nemusí existova ťsamostatný trh, ale aktívny trh mô že
existova ťpre kombinovaný majetok, napríklad pre súbor, ktorý pozo-
stáva z biologického majetku, nekultivovanej pôdy a meliorácií.Účtovná jednotka pre stanovenie reálnej hodnoty biologického
majetku mô že pou žiťinformácie týkajúce sa kombinovaného majetku.
Napríklad, pre zistenie reálnej hodnoty biologického majetku sa mô že
od reálnej hodnoty kombinovaného majetku odpo čítaťreálna hodnota
neobrobenej pôdy a zlep šení kvality pôdy.
Zisky a straty
26. Zisk alebo strata, vznikajúce pri prvotnom vykazovaní biologického
majetku v reálnej hodnote zní ženej o odhadované náklady súvisiace
s predajom a zo zmeny reálnej hodnoty zní ženej o odhadované
náklady ►
M8na predaj ◄biologického majetku, sa do výsledku
hospodárenia zahrnú do obdobia, v ktorom vznikli.
27. Strata mô že vzniknú ťpri prvotnom vykázaní biologického majetku,
preto že odhadované náklady ►M8na predaj ◄sa odpo čítajú pri
určovaní reálnej hodnoty zní ženej o odhadované náklady ►M8na
predaj◄biologického majetku. Zisk mô že vzniknú ťpri prvotnom
vykázaní biologického majetku, napríklad, ke ďsa narodí mlá ďa.
28. Zisk alebo strata, vzniknuté pri prvotnom vykázaní po ľnohospodárskej
produkcie v reálnej hodnote zní ženej o odhadované náklady ►M8na
predaj◄, sa zahrnú do výsledku hospodárenia obdobia, v ktorom
vznikli.
29. Zisk alebo strata mô že pri prvotnom vykázaní po ľnohospodárskej
produkcie vzniknú ťako výsledok zberu úrody.
Nemo žnosťspoľahlivo oceni ťreálnu hodnotu
30. Predpokladá sa, že reálnu hodnotu biologického majetku je mo žné
spoľahlivo oceni ť. Tento predpoklad je v šak mo žné vyvráti ťlen pri
prvotnom vykázaní biologického majetku, pre ktorý nie sú dostupnétrhovo ur čené ceny alebo hodnoty a pre ktorý sú alternatívne odhady
reálnej hodnoty ozna čené ako jednozna čne nespo ľahlivé. V takom
prípade sa tento biologický majetok ocení jeho obstarávacou cenouzníženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky akumulované straty
zo zní ženia hodnoty. Len čoj em o žné reálnu hodnotu takéhoto biolo-
gického majetku spo ľahlivo stanovi ť,účtovná jednotka ho bude
oceňovaťv reálnej hodnote zní ženej o odhadované náklady
►
M8na predaj ◄. Ak dlhodobý biologický majetok splní kritérium
na jeho klasifikáciu ako majetok dr žaný na predaj (alebo bol zaradený
do skupiny na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na predaj)
v súlade so štandardom IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj
a ukon čené činnosti , predpokladá sa, že jeho reálnu hodnotu mo žno
spoľahlivo oceni ť.
31. Predpoklad uvedený v odseku 30 je mo žné vyvráti ťlen pri prvotnom
vykazovaní. Ú čtovná jednotka, ktorá pôvodne ocenila biologický
majetok jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady
►M8na predaj ◄, bude pokra čovaťv tomto oce ňovaní biologic-
kého majetku jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady
►M8na predaj ◄aždo vyradenia.
32. Po ľnohospodársku výrobu oce ňuje ú čtovná jednotka v ka ždom
prípade v čase zberu úrody jej reálnou hodnotou zní ženou
o odhadované náklady ►M8na predaj ◄. Tento štandard odzrka-
dľuje názor, že reálnu hodnotu po ľnohospodárskej produkcie v čase
zberu úrody je mo žné vždy spo ľahlivo stanovi ť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —430
▼B
33. Pri ur čovaní obstarávacej ceny, akumulovaných odpisov
a akumulovaných strát zo zní ženia hodnoty ú čtovná jednotka zoh ľadní
štandardy IAS 2 Zásoby , IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
a IAS 36 Zníženie hodnoty majetku .
ŠTÁTNE DOTÁCIE
34. Nepodmienená štátna dotácia súvisiaca s biologickým majetkom
oceneným jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady
►M8na predaj ◄sa vyká že ako výnos vtedy a len vtedy, ke ďsa
tátoštátna dotácia stane poh ľadávkou.
35. Ak je štátna dotácia, ktorá súvisí s biologickým majetkom oceneným
jeho reálnou hodnotou zní ženou o odhadované náklady ►M8na
predaj◄podmienená, vrátane prípadov, ke ďštátna dotácia vy žaduje,
aby ú čtovná jednotka nevykonávala presne ur čenú po ľnohospodársku
činnos ť,účtovná jednotka vyká žeštátnu dotáciu ako výnos vtedy
a len vtedy, ak sú podmienky spojené s dotáciou splnené.
36. Podmienky štátnych dotácií sú rôzne. Podmienky štátnej dotácie mô žu
napríklad vy žadova ť, aby ú čtovná jednotka hospodárila v ur čitej loka-
lite pä ťrokov a ak bude hospodári ťmenej ako pä ťrokov, musí celú
štátnu dotáciu vráti ť. V tomto prípade sa štátna dotácia nevyká že ako
výnos, a ždokým neuplynie pä ťrokov. Ak v šakštátna dotácia umo ž-
ňuje, aby časťštátnej dotácie bola ponechaná vo vý ške v závislosti od
uplynutého času, ú čtovná jednotka vyká žeštátnu dotáciu ako výnos
v pomernej vý ške pripadajúcej na uplynuté časové obdobie.
37. Ak sa štátna dotácia týka biologického majetku oce ňovaného jeho
obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky
akumulované straty zo zní ženia hodnoty (pozri odsek 30), uplat ňuje sa
štandard IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej
pomoci .
38. Tento štandard vy žaduje postup, ktorý je odli šný od štandardu IAS
20, ak sa štátna dotácia týka biologického majetku oce ňovaného jeho
reálnou hodnotou zní ženou o náklady ►M8na predaj ◄, alebo ak
podmienky štátnej dotácie vy žadujú, aby ú čtovná jednotka nevykoná-
vala presne ur čenú po ľnohospodársku činnos ť.Štandard IAS 20 sa
uplatňuje iba na štátne dotácie týkajúce sa biologického majetku
oceňovaného jeho obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulo-
vané odpisy a v šetky akumulované straty zo zní ženia hodnoty.
ZVEREJ ŇOVANIE
39. [Vypú šťa sa.]
Všeobecne
40. Ú čtovná jednotka zverej ňuje súhrnný zisk alebo stratu vznikajúce
počas be žného obdobia pri prvotnom vykazovaní biologického
majetku a po ľnohospodárskej produkcie a zo zmeny reálnej hodnoty
zníženej o odhadované náklady ►M8na predaj ◄biologického
majetku.
41. Ú čtovná jednotka poskytne opis ka ždej triedy biologického majetku.
42. Zverejnenie po žadované odsekom 41 mô žeb yťv podobe slovného
alebo kvantifikovaného opisu.
43. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča poskytnú ťkvantifikovaný opis ka ždej
triedy biologického majetku, pri čom v prípade potreby rozlí ši biolo-
gický majetok ur čený na spotrebu a biologický majetok plodiaci alebo
zrelý a nezrelý biologický majetok. Ú čtovná jednotka mô že napríklad
zverejni ťúčtovné hodnoty biologického majetku ur čeného na spotrebu
a plodiaceho biologického majetku pod ľa tried. Ú čtovná jednotka
môžeďalej rozdeli ťtieto ú čtovné hodnoty pod ľa zrelého
a nezrelého majetku. Toto rozli šovanie poskytne informácie, ktoré
môžu pomôc ťpri posúdení na časovania budúcich pe ňažných tokov.
Účtovná jednotka zverejní východiskový základ pre takéto rozlí šenie.
44. Biologický majetok ur čený na spotrebu je ten, ktorého úroda sa zbiera
ako po ľnohospodárske produkty alebo predáva ako biologický
majetok. Príkladom biologického majetku ur čeného na spotrebu sú
dobytok ur čený na produkciu mäsa, dobytok chovaný na predaj,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —431
▼B
ryby z chovu, plodiny, ako napríklad kukurica a p šenica a stromy
pestované na rezivo. Plodiaci biologický majetok je majetok odli šný
od biologického majetku ur čeného na spotrebu; napríklad dobytok,
ktorý produkuje mlieko, vinná réva, ovocné stromy, stromy ur čené
na palivové drevo, pri čom tieto stromy zostávajú zachované. Plodiaci
biologický majetok nepredstavuje po ľnohospodársku produkciu, ale
má skôr vlastnos ťsebaobnovovania.
45. Biologický majetok sa mô že zatrie ďovaťbuďako zrelý alebo ako
nezrelý biologický majetok. Zrelý biologický majetok je majetok,ktorý dosiahol vlastnosti potrebné na zber (v prípade biologického
majetku ur čeného na spotrebu) alebo ktorý je schopný unies ťpravi-
delný zber úrody (v prípade plodiaceho biologického majetku).
46. Ak ú čtovná jednotka niekde inde nezverej ňuje informácie uverejnené
spolu s ú čtovnou závierkou, mala by opísa ť:
a) charakter svojich činností, vrátane ka ždej triedy biologického
majetku, a
b) nefinan čnú hodnotu alebo odhad fyzického mno žstva:
i) ka ždej triedy biologického majetku ú čtovnej jednotky ku koncu
obdobia a
ii) výstupu po ľnohospodárskej produkcie za toto obdobie.
47. Ú čtovná jednotka zverejní metódy a významné predpoklady pou žité
pri stanovení reálnej hodnoty ka ždej triedy po ľnohospodárskej
produkcie v čase zberu úrody a ka ždej triedy biologického majetku.
48. Ú čtovná jednotka zverejní reálnu hodnotu po ľnohospodárskej
produkcie zozbieranej po čas daného obdobia zní ženú o náklady
►
M8na predaj ◄, ktorá bola ur čená v čase zberu úrody.
49. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) existenciu a ú čtovné hodnoty biologického majetku, ktorého vlast-
nícke právo je obmedzené a ú čtovné hodnoty biologického
majetku pou žitého ako záruka za záväzky;
b) hodnotu záväzkov na rozvoj alebo získanie biologického majetku a
c) stratégie riadenia finan čného rizika, ktoré súvisia
sp oľnohospodárskou činnos ťou.
50. Ú čtovná jednotka predlo ží zosúhlasenie zmien v ú čtovnej hodnote
biologického majetku medzi za čiatkom a koncom be žného obdobia.
Toto zosúhlasenie obsahuje tieto polo žky:
a) zisk alebo strata, ktoré vyplývajú zo zmien v reálnej hodnote
zníženej o odhadované náklady ►M8na predaj ◄;
b) zvý šenie spôsobené nákupmi;
c) zní ženie súvisiace s predajom a biologickým majetkom klasifiko-
vaným ako majetok dr žaný na predaj (alebo zaradeným do skupiny
na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako dr žaná na predaj) v súlade
soštandardom IFRS 5;
d) zní ženie spôsobené zberom úrody;
e) zvý šenie vyplývajúce z podnikových kombinácií;
f)čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej závierky
do inej prezenta čnej meny a pri prepo čte prevádzky v zahrani číd o
prezenta čnej meny vykazujúcej ú čtovnej jednotky a
g) ostatné zmeny.
51. Reálna hodnota zní žená o odhadované náklady ►M8na predaj ◄
biologického majetku sa mô že zmeni ťtak v dôsledku fyzických
zmien, ako aj cenových zmien na trhu. Oddelené zverejnenie fyzic-kých a cenových zmien je vhodné na vyhodnotenie výnosnosti
bežného obdobia a budúcich predpovedí, najmä vtedy, ke ďproduk čný
cyklus trvá viac ako jeden rok. V takýchto prípadoch sa ú čtovnej
jednotke odporú ča zverejni ť, pod ľa tried alebo iným spôsobom,
objem zmeny reálnej hodnoty zní ženej o odhadované náklady
►
M8na predaj ◄, zahrnutý do čistého zisku a straty v dôsledku
fyzických zmien a v dôsledku cenových zmien. Tieto informácie sú2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —432
▼B
vo všeobecnosti menej u žitočné, ak produk čný cyklus trvá menej ako
jeden rok (napríklad pri chove kur čiat alebo pestovaní obilnín).
52. Biologická premena má za následok nieko ľko druhov fyzickej zmeny
–rast, degenerácia, produkcia a rozmno žovanie, z ktorých ka ždá je
pozorovate ľná a merate ľná. Ka ždá z týchto fyzických zmien má
priamo súvisí s budúcimi ekonomickými ú žitkami. Zmena reálnej
hodnoty biologického majetku spôsobená zberom úrody je takistozmenou fyzickou.
53. Po ľnohospodárska činnos ťječasto vystavená poveternostným, náka-
zovým a ostatným prírodným rizikám. Ak dôjde k udalosti, ktorejdôsledkom je vznik významnej polo žky nákladov alebo výnosov,
v zmysle štandardu IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky sa zverejní
charakter a suma tejto polo žky. Príkladmi takejto udalosti sú vypuk-
nutie vírusového ochorenia, povode ň,v eľké sucho alebo silný mráz
a napadnutie hmyzom.
Dodato čné zverejnenie biologického majetku, pri ktorom nie je
možné spo ľahlivo oceni ťreálnu hodnotu
54. Ak ú čtovná jednotka oce ňuje biologický majetok jeho obstarávacou
cenou zní ženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky akumulované
straty zo zní ženia hodnoty (pozri odsek 30) na konci obdobia, pre
tento biologický majetok musí zverejni ť:
a) opis tohto biologického majetku;
b) vysvetlenie, pre čo sa nemô že reálna hodnota spo ľahlivo oceni ť;
c) ak je to mo žné, interval odhadov, v rámci ktorého sa reálna
hodnota ve ľmi pravdepodobne vyskytuje;
d) pou žitú metódu odpisovania;
e) doby pou žiteľnosti alebo pou žité odpisové sadzby a
f) hrubú ú čtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrnne
s akumulovanými stratami zo zní ženia hodnoty) k za čiatku a ku
koncu obdobia.
55. Ak po čas be žného obdobia ú čtovná jednotka oce ňuje biologický
majetok jeho obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulované
odpisy a v šetky akumulované straty zo zní ženia hodnoty (pozri
odsek 30), zverejní v šetok zisk alebo stratu vykázanú pri vyradení
takéhoto biologického majetku a v zosúhlasení po žadovanom
v odseku 50 zverejní sumy týkajúce sa takéhoto biologického majetku
oddelene. Okrem toho toto zosúhlasenie obsahuje nasledujúce sumyzahrnuté do výsledku hospodárenia súvisiace s uvedeným biolo-gickým majetkom:
a) straty zo zní ženia hodnoty;
b) zru šenie strát zo zní ženia hodnoty a
c) odpisy.
56. Ak sa reálna hodnota biologického majetku pôvodne oceneného jeho
obstarávacou cenou zní ženou o v šetky akumulované odpisy a v šetky
akumulované straty zo zní ženia hodnoty stane spo ľahlivo stanovi-
teľnou po čas be žného obdobia, ú čtovná jednotka pri takomto biolo-
gickom majetku zverejní:
a) opis tohto biologického majetku;
b) vysvetlenie, pre čo sa reálna hodnota stala spo ľahlivo stanovi-
teľnou, a
c) vplyv tejto zmeny.
Štátne dotácie
57. Ú čtovná jednotka v súvislosti s po ľnohospodárskou činnos ť
ou obsiah-
nutou v tomto štandarde zverejní tieto informácie:
a) charakter a rozsah štátnych dotácií vykázaných v ú čtovnej
závierke;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —433
▼B
b) nesplnené podmienky a ostatné podmienené skuto čnosti spojené so
štátnymi dotáciami a
c) významné zní ženia o čakávanej úrovne štátnych dotácií.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODU
58. Tento štandard sa stáva ú činným pre ro čné účtovné závierky zosta-
vené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2003 alebo neskôr.
Odporú ča sa aj skor šie uplat ňovanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje
tento štandard na obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. januárom 2003,
zverejní túto skuto čnosť.
59. V tomto štandarde sa neustanovujú bli žšie určené prechodné ustano-
venia. Prijatie tohto štandardu je vykázané v súlade so štandardom
IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
▼M8
60. Odseky 5, 6, 17, 20 a 21 boli zmenené a doplnené a odsek 14 bol
vypustený Vylep šeniami IFRS vydanými v máji 2008. Ú čtovná
jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia prospektívne na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny
a doplnenia na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —434
▼M16
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 1
Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva
CIEĽ
1 Cie ľom tohto štandardu je zaisti ť, aby prvá ú čtovná závierka ú čtovnej
jednotky pod ľa IFRS , ako aj jej finan čné výkazy v priebehu ú čtovného
roka, na ktoré sa ú čtovná závierka vz ťahuje, obsahovali kvalitné infor-
mácie, ktoré sú:
a) transparentné pre pou žívateľov a porovnate ľné za v šetky prezento-
vané obdobia,
b) poskytujú vhodný východiskový bod na ú čtovanie v súlade
smedzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva (IFRS) a
c) je mo žné ich vyhotovi ťza náklady, ktoré neprevy šujú ú žitok.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard:
a) vo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS a
b) v ka ždej ú čtovnej závierke zostavenej v priebehu ú čtovného roka,
ak sa takáto zostavuje, prezentuje sa v súlade s IAS 34 Finan čné
vykazovanie v priebehu ú čtovného roka začasťobdobia, na ktoré
sa vz ťahuje prvá ú čtovná závierka pod ľa IFRS.
3 Prvá ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky pod ľa IFRS je jej prvá ro čná
účtovná závierka, v ktorej ú čtovná jednotka po prvýkrát pou žije IFRS
na základe výslovného a bezvýhradného vyhlásenia o tom, že táto
účtovná závierka je v súlade so štandardmi IFRS. Ú čtovná závierka
v súlade s IFRS je prvá ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky pod ľa
IFRS, ak ú čtovná jednotka, napríklad:
a) prezentovala svoju poslednú ú čtovnú závierku:
(i) v súlade s národnými po žiadavkami, ktoré nie sú konzistentné
soštandardmi IFRS vo v šetkých podrobnostiach,
(ii) v súlade so štandardmi IFRS vo v šetkých detailoch, okrem
toho, žeú čtovná závierka neobsahovala výslovné
a bezvýhradné vyhlásenie o tom, že bola zostavená v súlade
soštandardmi IFRS,
(iii) obsahujúcu výslovné vyhlásenie o súlade s niektorými, ale nie
so všetkými štandardmi IFRS,
(iv) v súlade s národnými po žiadavkami, ktoré nezodpovedajú
IRFS, a pri pou žití niektorých štandardov IFRS na ú čtovanie
položiek, pre ktoré neexistujú národné po žiadavky, alebo
(v) v súlade s národnými po žiadavkami, so zosúhlasením niekto-
rých súm so sumami stanovenými pod ľaštandardov IFRS,
b) pripravila ú čtovnú závierku v súlade s IFRS len na interné
použitie, bez toho, aby bol sprístupnená vlastníkom ú čtovnej
jednotky alebo iným externým pou žívateľom,
c) pripravila balík výkazov v súlade s IFRS na ú čely konsolidácie,
bez toho, aby bola pripravená ú čtovná závierka v úplnej štruktúre
tak, ako je definovaná v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v
znení revízie z roku 2007), alebo
d) neprezentovala ú čtovnú závierku za predchádzajúce obdobia.
4 Tento štandard sa uplatní vtedy, ak ú čtovná jednotka pou žiještan-
dardy IFRS po prvýkrát. Štandard sa neuplatní napríklad v prípade, že
účtovná jednotka:
a) ukon čí prezentáciu ú čtovnej závierky v súlade s národnými po žia-
davkami, ak v minulosti prezentovala okrem nej aj ďalšiu účtovnú
závierku, ktorá obsahovala výslovné a bezvýhradné vyhlásenie
o súlade so štandardmi IFRS,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —435
▼M16
b) prezentovala ú čtovnú závierku v minulom roku v súlade
s národnými po žiadavkami a táto ú čtovná závierka obsahovala
výslovné a bezvýhradné vyhlásenie o súlade so štandardmi IFRS,
alebo
c) prezentovala ú čtovnú závierku v minulom roku a táto ú čtovná
závierka obsahovala výslovné a bezvýhradné vyhlásenie o súlade
soštandardmi IFRS, aj ke ďaudítori na túto ú čtovnú závierku
vydali výrok s výhradou.
5 Tento štandard sa neuplatní na zmeny v ú čtovnej politike vykonané
účtovnou jednotkou, ktorá u žpoužívaštandardy IFRS. Takéto zmeny
sú predmetom:
a) po žiadaviek na zmeny v ú čtovnej politike v IAS 8 Účtovná poli-
tika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby a
b)špecifických prechodných po žiadaviek v iných štandardoch IFRS.
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Otvárací výkaz o finan čnej situácii pod ľa IFRS
6Ú čtovná jednotka pripraví a prezentuje otvárací výkaz o finan čnej
situácii pod ľa IFRS kdátumu prechodu na štandardy IFRS . Toto je
východiskový bod na jej ú čtovanie v súlade so štandardmi IFRS.
Účtovná politika
7Ú čtovná jednotka pou žíva rovnakú ú čtovnú politiku vo svojom
otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS a po čas všet-
kých období prezentovaných v jej prvej ú čtovnej závierke pod ľa
IFRS. Táto ú čtovná politika musí by ťv súlade s ka ždým štan-
dardom IFRS ú činným ku koncu jej prvého obdobia vykazovania
podľa IFRS, s výnimkou prípadov uvedených v odsekoch 13 a ž19
a v prílohách B a žE.
8Ú čtovná jednotka neuplat ňuje rozdielne verzie štandardov IFRS, ktoré
boli ú činné ku skor ším dátumom. Ú čtovná jednotka mô že uplatni ť
nový IFRS, ktorý zatia ľnie je povinný, ak je v ňom povolené skor šie
uplatňovanie.
Príklad: Konzistentné uplat ňovanie najnov šej verzie IFRS
Východiská
Koniec prvého obdobia vykazovania pod ľa IFRS ú čtovnej
jednotky A je 31. december 20X5. Ú čtovná jednotka A sa
rozhodne prezentova ťporovnávacie informácie v tejto ú čtovnej
závierke len pre jeden rok (pozri odsek 21). To znamená, že jej
dátum prechodu na IFRS je za čiatok obchodného roku 1. januára
20X4 (alebo rovnako ukon čenie obchodného roku 31. decembra
20X3). Ú čtovná jednotka A prezentovala ú čtovnú závierku
v súlade s jej predchádzajúcimi GAAP doteraz ka ždý rok
k 31. decembru a tie žk 31. decembru 20X4.
Uplat ňovanie po žiadaviek
Od ú čtovnej jednotky A sa po žaduje uplatni ťštandardy IFRS
účinné pre obdobia kon čiace sa 31. decembra 20X5 pri:
a) zostavovaní a prezentácii svojho otváracieho výkazu
o finan čnej situácii pod ľa IFRS 1. januára 20X4 a
b) zostavovaní a prezentácii svojho výkazu o finan čnej situácii
k 31. decembru 20X5 (vrátane porovnávacích údajov za rok20X4), výkazu komplexného výsledku, výkazu zmien vlast-
ného imania a výkazu o pe ňažných tokoch za rok k 31.
decembru 20X5 (vrátane porovnávacích údajov za rok20X4) a zverejnení (vrátane porovnávacích informácií zarok 20X4).
Ak nový štandard e šte nie je povinný, povo ľuje sa v šak skor šie
uplatňovanie, ú čtovná jednotka A ho mô že, ale nemusí, pou žiť
vo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —436
▼M16
9 Prechodné ustanovenia v ostatných IFRS sa vz ťahujú na zmeny
vúčtovnej politike, ktoré vykonala ú čtovná jednotka, ktorá u žpoužíva
IFRS, nevz ťahujú sa na prvouplat ňovate ľa, ktorý prechádza na IFRS,
s výnimkou prípadov uvedených v prílohách B a žE.
10 S výnimkou prípadov opísaných v odsekoch 13 a ž19 a v prílohách
BažE, účtovná jednotka vo svojom otváracom výkaze o finan čnej
situácii pod ľa IFRS:
a) vyká ževšetky aktíva a záväzky ktorých vykázanie vy žadujú štan-
dardy IFRS,
b) nevyká že polo žky aktív a záväzkov, ak štandardy IFRS nepovo-
ľujú ich vykázanie,
c) preradí polo žky, ktoré vykázala v súlade s predchádzajúcimi
GAAP ako ur čitý typ aktíva, záväzku alebo zlo žku vlastného
imania, ale v súlade so štandardmi IFRS predstavujú iný typ
aktíva, záväzku alebo zlo žku vlastného imania, a
d) uplatní štandardy IFRS pri ocenení v šetkých vykázaných aktív
a záväzkov.
11 Ú čtovná politika, ktorú ú čtovná jednotka pou žije v svojom otváracom
výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS, mô žeb yťodlišná od tej,
ktorú pou žila k tomu istému dátumu pou žitím predchádzajúcich
GAAP. Z toho vyplývajú úpravy, ktoré sú výsledkom udalostía transakcií, ktoré vznikli pred dátumom prechodu na IFRS. Z tohodôvodu ú č
tovná jednotka vyká že tieto úpravy priamo v nerozdelených
ziskoch (alebo prípadne v inej kategórii vlastného imania) k dátumu
prechodu na IFRS.
12 Tento štandard zakladá dve kategórie výnimiek zo zásady, že otvárací
výkaz ú čtovnej jednotky o finan čnej situácii pod ľa IFRS musí by ť
v súlade s ka ždým IFRS:
a) v prílohe B sa zakazuje spätné uplat ňovanie niektorých aspektov
iných IFRS,
b) v prílohách C a žE sa poskytujú výnimky pre niektoré po žiadavky
iných IFRS.
Výnimky zo spätného uplat ňovania iných IFRS
13 Tento štandard zakazuje spätné uplat ňovanie niektorých aspektov
iných IFRS. Tieto výnimky sú uvedené v odsekoch 14 a ž17 a v
prílohe B.
Odhady
14 Odhady ú čtovnej jednotky vykonané v súlade s IFRS k dátumu
prechodu na IFRS musia by ťv súlade s odhadmi vykonanými
k tomu istému dátumu v súlade s predchádzajúcimi GAAP (poúpravách, v ktorých sa zoh ľadňujú rozdielne ú čtovné politiky),
ibaže by existovali objektívne dôkazy o tom, že tieto odhady
boli nesprávne.
15 Ú čtovná jednotka mô že po prechode na IFRS dosta ťinformácie
o odhadoch, ktoré vykonala pod ľa predchádzajúcich GAAP.
V súlade s odsekom 14 ú čtovná jednotka pova žuje prijatie takýchto
informácií za udalosti, ktoré si nevy žadujú úpravu po období vykazo-
vania v súlade s IAS 10 Udalosti po období vykazovania .A kj e
napríklad d ňom prechodu ú čtovnej jednotky na IFRS 1. január
20X4 a 15. júla 20X4 budú oznámené nové informácie, ktoré si
vyžadujú úpravu odhadov vykonaných v súlade s predchádzajúcimi
GAAP k 31. decembru 20X3. Ú čtovná jednotka nezoh ľadní tieto nové
informácie vo svojom otváracom výkaze o finan čnej situácii pod
ľa
IFRS (iba že by sa mali odhady upravi ťv dôsledku odli šnej ú čtovnej
politiky alebo ak existujú objektívne dôkazy o tom, že odhady boli
nesprávne). Namiesto toho ú čtovná jednotka zoh ľadní tieto nové
informácie v hospodárskom výsledku (alebo prípadne v ostatnýchsúčastiach komplexného výsledku) za rok kon čiaci sa 31. decembra
20X4.
16 Mô žeb yťpotrebné, aby ú čtovná jednotka vykonala odhady v súlade
s IFRS k dátumu prechodu na IFRS, ktoré sa k tomuto dátumu pod ľa
predchádzajúcich GAAP nepo žadovali. Na dosiahnutie súladu s IAS2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —437
▼M16
10 tieto odhady v súlade s IFRS musia zoh ľadňovaťpodmienky, ktoré
existovali k dátumu prechodu na IFRS. Najmä odhady trhových cien,
úrokových mier alebo kurzov cudzích mien ku d ňu prechodu na IFRS
musia zodpoveda ťtrhovým podmienkam k tomuto d ňu.
17 Odseky 14 a ž16 sa vz ťahujú na otvárací výkaz o finan čnej situácii pod ľa
IFRS. Uplatnia sa na porovnate ľné obdobie prezentované v prvej ú čtovnej
závierke pod ľa IFRS, v tomto prípade sa odkazy na dátum prechodu na
IFRS nahradia odkazmi na koniec porovnate ľného obdobia.
Výnimky z iných IFRS
18 Ú čtovná jednotka si mô že zvoli ťjednu alebo viacero z výnimiek
uvedených v prílohách C a žE. Ú čtovná jednotka neuplatní tieto
výnimky analogicky k ostatným polo žkám.
19 Niektoré výnimky uvedené v prílohách C a žE odkazujú na reálnu
hodnotu . Pri ur čovaní reálnych hodnôt v súlade s týmto štandardom,
uplatní ú čtovná jednotka definíciu reálnej hodnoty uvedenú v prílohe
A a v akomko ľvek konkrétnej šom návode v iných IFRS na ur čenie
reálnych hodnôt pre aktívum alebo záväzok, ktorých sa to týka. Dotýchto reálnych hodnôt sa premietajú podmienky, ktoré existovali
k dátumu, pre ktorý boli ur čené.
PREZENTÁCIA A ZVEREJ ŇOVANIE
20 Tento štandard neumo žňuje výnimky z po žiadaviek na prezentáciu
a zverejnenie uvedených v iných IFRS.
Porovnávacie informácie
21 Aby bola ú čtovná jednotka v súlade s IAS 1, prvá ú čtovná závierka
účtovnej jednotky pod ľa IFRS musí zah ŕňať
najmenej tri výkazy
o finan čnej situácii, dva výkazy komplexného výsledku, dva samo-
statné výkazy ziskov a strát (ak sú prezentované), dva výkazy pe ňaž-
ných tokov a dva výkazy zmien vlastného imania a súvisiace
poznámky, vrátane porovnávacích informácií.
Porovnávacie informácie, ktoré nie sú pod ľa IFRS, a historické
súhrny
22 Niektoré ú čtovné jednotky prezentujú historické súhrny vybraných
údajov za obdobia pred prvým obdobím, za ktoré predkladajú úplnéporovnávacie informácie v súlade s IFRS. Tento štandard nevy žaduje,
aby takéto súhrny boli v súlade s po žiadavkami na vykazovanie
a oce ňovanie pod ľa IFRS. Niektoré ú čtovné jednotky prezentujú
porovnávacie informácie v súlade s predchádzajúcimi GAAP, ako ajporovnávacie informácie po žadované pod ľa IAS 1. V ka ždej ú čtovnej
závierke, ktorá obsahuje historické súhrny alebo porovnávacie infor-
mácie v súlade s predchádzajúcimi GAAP, ú čtovná jednotka:
a) informácie pod ľa predchádzajúcich GAAP ozna čí výrazne ako
informácie, ktoré neboli pripravené v súlade s IFRS, a
b) zverejní povahu hlavných úprav, pomocou ktorých by sa dosiahol
súlad informácií so štandardmi IFRS. Ú čtovná jednotka nemusí
tieto úpravy kvantifikova ť.
Vysvetlenie prechodu na IFRS
23 Ú čtovná jednotka vysvetlí, ako prechod z predchádzajúcich
GAAP na IFRS ovplyvnil jej vykazovanú finan čnú pozíciu,
finan čnú výkonnos ťap eňažné toky.
Zosúhlasenie
24 S cie ľom dodr žaťustanovenie odseku 23 musí prvá ú čtovná závierka
účtovnej jednotky pod ľa IFRS obsahova ť:
a) zosúhlasenie vlastného imania vykázaného v súlade
s predchádzajúcimi GAAP s vlastným imaním v súlade s IFRS
k obom týmto dátumom:
(i) dátum prechodu na IFRS a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —438
▼M16
(ii) koniec posledného obdobia prezentovaného v bezprostredne
predchádzajúcej ro čnej ú čtovnej závierke v súlade
s predchádzajúcimi GAAP;
b) zosúhlasenie jej celkového komplexného výsledku v súlade
s predchádzajúcimi GAAP za posledné obdobie prezentovaného
v bezprostredne predchádzajúcej ro čnej ú čtovnej závierke ú čtovnej
jednotky. Východiskovým bodom pre toto zosúhlasenie je celkový
komplexný výsledok v súlade s predchádzajúcimi GAAP za to isté
obdobie, alebo ak ú čtovná jednotka nevykázala takýto celkový
komplexný výsledok, hospodársky výsledok pod ľa predchádzajú-
cich GAAP,
c) ak ú čtovná jednotka vykázala alebo zru šila straty zo zní ženia
hodnoty prvýkrát pri príprave svojho otváracieho výkazu
o finan čnej situácii pod ľa IFRS, zverejnenia, ktoré by po žadoval
IAS 36 Zníženie hodnoty majetku, ak by ú čtovná jednotka vyká-
zala tieto straty zo zní ženia hodnoty alebo ich zru šenia v období,
ktoré sa za čína k dátumu prechodu na IFRS.
25 Zosúhlasenie po žadované v odseku 24 písm. a) a b) musí by ťdosta-
točne podrobné na to, aby umo žnilo pou žívateľom pochopi ť
významné úpravy na výkaz o finan čnej situácii a výkaz komplexného
výsledku. Ak ú čtovná jednotka prezentovala výkaz o pe ňažných
tokoch pod ľa predchádzajúcich GAAP, vysvetlí aj významné úpravy
na výkaz o pe ňažných tokoch.
26 Ak ú čtovná jednotka zistí chyby, ktoré vznikli v rámci predchádzajú-
cich GAAP, v zosúhlaseniach po žadovaných odsekom 24 písm. a)
a b) odlí ši opravy týchto chýb od zmien v ú čtovnej politike.
27 IAS 8 sa nezaoberá zmenami v ú čtovnej politike, ktoré vzniknú, ke ď
účtovná jednotka prvýkrát uplatní IFRS. Teda po žiadavky IAS 8 na
zverejnenia o zmenách v ú čtovnej politike sa neuplatnia v prvej
účtovnej závierke ú čtovnej jednotky pod ľa IFRS.
28 Ak ú čtovná jednotka neprezentovala ú čtovnú závierku za predchádza-
júce obdobia v svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS, zverejní
túto skuto čnosť.
Ozna čenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku
29 Ú čtovná jednotka smie ozna čiťpredtým vykazované finan čné aktívum
alebo finan čný záväzok ako finan čné aktívum alebo finan čný záväzok
ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok alebo ako
k dispozícii na predaj v súlade s odsekom D19. Ú čtovná jednotka
zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
zaradených do ka ždej kategórie k dátumu ozna čenia a ich klasifikáciu
aúčtovnú hodnotu v predchádzajúcej ú čtovnej závierke.
Použitie reálnej hodnoty ako reproduk čnej ceny
30 Ak ú čtovná jednotka pou žije reálnu hodnotu vo svojom otváracom
výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS ako reproduk čnú cenu pre
položku nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, investi čný nehnute ľný
majetok, alebo nehmotný majetok (pozri odseky D5 a D7), zverejnívo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS pre ka ždý riadok otvá-
racieho výkazu o finan čnej situácii pod ľa IFRS:
a) súhrn týchto reálnych hodnôt a
b) súhrn úprav ú čtovných hodnôt vykázaných pod ľa predchádzajú-
cich GAAP.
Použitie reproduk čnej ceny pri investíciách do dcérskych spolo čností,
spoluovládaných ú čtovných jednotiek a pridru žených podnikov
31 Podobne, ak ú čtovná jednotka pou žije reproduk čnú cenu vo svojom
otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS pre investíciu do
dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridru-
ženého podniku vo svojej samostatnej ú čtovnej závierke (pozri odsek
D15), zverejní vo svojej prvej samostatnej ú čtovnej závierke pod ľa
IFRS:
a) celkovú reproduk čnú cenu týchto investícií, pre ktoré je repro-
dukčná cena ich ú čtovnou hodnotou pod ľa predchádzajúcich
GAAP,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —439
▼M16
b) celkovú reproduk čnú cenu týchto investícií, pre ktoré je repro-
dukčná cena reálnou hodnotou, a
c) súhrn úprav ú čtovných hodnôt vykázaných pod ľa predchádzajú-
cich GAAP.
Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
32 S cie ľom dodr žaťustanovenie odseku 23 musí ú čtovná jednotka popri
požiadavkách IAS 34 v prípade, ke ďprezentuje finan čný výkaz
v priebehu ú čtovného roka v súlade s IAS 34 za časťobdobia zahrnu-
tého v jej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS, splni ťtieto po žia-
davky:
a) ka ždý takýto finan čný výkaz v priebehu ú čtovného roka, ak
účtovná jednotka prezentovala finan čný výkaz v priebehu ú čtov-
ného roka pre porovnate ľné obdobie za bezprostredne predchádza-
júci finan čný rok, obsahuje:
(i) zosúhlasenie vlastného imania v súlade s predchádzajúcimi
GAAP na konci takejto časti porovnate ľného obdobia
s vlastným imaním pod ľa IFRS k tomuto dátumu; a
(ii) zosúhlasenie na celkový komplexný výsledok v súlade s IFRS
pre takúto časťporovnate ľného obdobia (be žného a od
začiatku roka) v priebehu ú čtovného roka. Východiskovým
bodom pre toto zosúhlasenie je celkový komplexný výsledok
v súlade s predchádzajúcimi GAAP za to isté obdobie, alebo
ak ú čtovná jednotka nevykázala takýto celkový komplexný
výsledok, hospodársky výsledok v súlade s predchádzajúcimiGAAP.
b) Navy
šekp o žiadavkám na zosúhlasenie pod ľa písm. a) prvý
finan čný výkaz v priebehu ú čtovného roka v súlade s IAS 34 za
časťobdobia zahrnutého v jej prvej ú čtovnej závierke musí obsa-
hovaťzosúhlasenie opísané v odseku 24 písm. a) a b) (doplnené
o podrobnosti po žadované v odsekoch 25 a 26) alebo krí žový
odkaz na iný verejne uverejnený dokument, ktorý obsahuje tieto
zosúhlasenia.
33 IAS 34 po žaduje minimálne zverejnenia, ktoré sa zakladajú na
domnienke, že pou žívatelia finan čného výkazu v priebehu ú čtovného
roka majú takisto prístup k najnov šej ročnej ú čtovnej závierke. IAS 34
takisto v šak po žaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila v šetky udalosti
alebo transakcie, ktoré sú významné na pochopenie be žného obdobia
kratšieho ako ú čtovný rok. To znamená, že ak prvouplat ňovate ľ
nezverejnil vo svojej poslednej ú čtovnej závierke v súlade
s predchádzajúcimi GAAP informácie významné na pochopenie
časti be žného obdobia, urobí tak v tomto finan čnom výkaze
v priebehu roka, alebo urobí krí žový odkaz na iný uverejnený doku-
ment, ktorý tieto informácie obsahuje.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
34 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard, ak jej prvá ú čtovná závierka
podľa IFRS je za obdobie, ktoré sa za čína 1. júla 2009 alebo neskôr.
Skoršie uplat ňovanie je povolené.
35 Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch D1
písm. n) a D23 na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 23 Náklady na prijaté
úvery a pô žičky(v znení revízie z roku 2007) na skor šie obdobie,
uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
36 IFRS 3 Podnikové kombinácie (v znení revízie z roku 2008) zmenil
a doplnil odseky 19, C1 a C4 písm. f) a g). Ak ú čtovná jednotka
uplatní IFRS 3 (revidovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, tieto
zmeny a doplnenia sa takisto uplatnia na toto skor šie obdobie.
37 IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka (v znení
zmien a doplnení z roku 2008) zmenil a doplnil odseky 13 a B7.Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku
2008) na skor šie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia
na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —440
▼M16
38 Obstarávacia cena investície do dcérskej spolo čnosti, do spoluovlá-
danej jednotky alebo do pridru ženého podniku (Zmeny a doplnenia
k IFRS 1 a IAS 27), vydané v máji 2008, pridali odseky 31, D1 písm.g), D14 a D15. Ú čtovná jednotka uplatní tieto odseky na ú čtovné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat-
ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplatní uvedené odseky na
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
39 Odsek B7 bol zmenený a doplnený Zlep šeniami IFRS , ktoré boli
vydané v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený
a doplnený v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedené zmeny
a doplnenia sa uplatnia na toto skor šie obdobie.
UKON ČENIE PLATNOSTI IFRS 1 (VYDANÝ V ROKU 2003)
40 Tento štandard nahrádza IFRS 1 (vydaný v roku 2003 a zmenený
a doplnený v máji 2008).
Dodatok A
Definícia pojmov
Táto príloha tvorí neoddelite ľnú sú časťštandardu.
dátum prechodu na
IFRSZačiatok najskor šieho obdobia, pre ktoré ú čtovná
jednotka prezentuje plne porovnávacie informáciepodľa IFRS vo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa
IFRS .
reproduk čná cena Suma pou žitá ako náhrada pre obstarávaciu cenu
alebo obstarávaciu cenu po odpisoch k ur čitému
dátumu. Následné odpisovanie alebo amortizáciapredpokladá, žeúčtovná jednotka prvotne vykázala
majetok alebo záväzok k ur
čitému dátumu a že jeho
obstarávacia cena sa rovnala reproduk čnej hodnote.
reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakciimedzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stra-
nami.
prvá ú čtovná závierka
podľa IFRSPrvá ro čná ú čtovná závierka, v ktorej ú čtovná
jednotka uplatní medzinárodné štandardy finan čné-
ho výkazníctva (IFRS) na základe výslovného
a bezvýhradného vyhlásenia o tom, že je v súlade
s IFRS.
prvé obdobie vykazo-
vania pod ľa IFRSPosledné obdobie vykazovania, za ktoré sa zostavuje
prvá ú čtovná závierka účtovnej jednotky podľa
IFRS .
prvouplat ňovate ľ Účtovná jednotka, ktorá prezentuje svoju prvú
účtovnú závierku pod ľa IFRS .
medzinárodné štandar-
dy finan čného
výkazníctva (IFRS)Štandardy a interpretácie, ktoré uplat ňuje Rada pre
medzinárodné ú čtovné štandardy (IASB). Tieto štan-
dardy zah ŕňajú:
a) medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva;
b) medzinárodné ú čtovné štandardy a
c) interpretácie vytvorené Výborom pre interpretácie
medzinárodného finan čného vykazovania (IFRIC)
alebo pôvodným Stálym interpreta čným
výborom (SIC).
otvárací výkaz
o finan čnej situácii po-
dľa IFRSVýkaz o finan čnej situácii k dátumu prechodu na
IFRS .
predchádzajúce GAAP Základ ňaúčtovníctva, ktorú prvouplat ňovate ľpou-
žíval bezprostredne pred uplatnením IFRS.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —441
▼M16
Príloha B
Výnimky z retrospektívneho uplat ňovania iných IFRS
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťou IFRS.
B1 Ú čtovná jednotka uplatní tieto výnimky zo štandardu:
a) ukon čenia vykazovania finan čných aktív a finan čných záväzkov
(odseky B2 a B3),
b) účtovanie zabezpe čenia (odseky B4 a žB6), a
c) nekontrolné podiely (odsek B7).
Ukon čenie vykazovania finan čných aktív a finan čných záväzkov
B2 Okrem toho, ako je povolené v odseku B3, prvouplat ňovate ľuplatní
požiadavky na ukon čenie vykazovania v IAS 39 Finan čné nástroje:
vykazovanie a oce ňovanie prospektívne na transakcie, do ktorých
vstúpil 1. januára 2004 alebo neskôr. Inak povedané, ak prvouplat ňo-
vateľukon čil vykazovanie nederivátových finan čných aktív alebo
nederivátových finan čných záväzkov v súlade s predchádzajúcimi
GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej do šlo pred 1. januárom
2004, nevykazuje tieto aktíva ani záväzky v súlade s IFRS (pokia ľ
nesplnia podmienky na vykazovanie v dôsledku neskor šej transakcie
alebo udalosti).
B3 Ú čtovná jednotka mô že bez oh ľadu na odsek B2 uplatni ťpožiadavky
na ukon čenie vykazovania uvedené v IAS 39 retrospektívne od
dátumu vo ľby uskuto čnenej ú čtovnou jednotkou za predpokladu, že
informácie potrebné na uplat ňovanie IAS 39 na finan čné aktíva
a finan čné záväzky, ktorých vykazovanie sa ukon čilo v dôsledku
minulých transakcií, získala ú čtovná jednotka v čase prvotného ú čto-
vania týchto transakcií.
Účtovanie zabezpe čenia
B4 Pod ľap o žiadavky IAS 39 k dátumu prechodu na IFRS ú čtovná
jednotka:
a) ocení v šetky deriváty v reálnej hodnote a
b) zru šívšetky odlo žené straty a zisky vzniknuté pri derivátoch, ktoré
sa vykázali v súlade s predchádzajúcimi GAAP ako keby boli
aktíva alebo záväzky.
B5 Ú čtovná jednotka nezahrnie do svojho otváracieho výkazu o finan čnej
situácii pod ľa IFRS zabezpe čovací vz ťah takého typu, ktorý nesp ĺňa
kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia v súlade s IAS 39 (napríklad
mnoho zabezpe čovacích vz ťahov, kde zabezpe čovací nástroj je
peňažný nástroj alebo vypísaná opcia, kde zabezpe čovaná polo žka
ječistá pozícia, alebo kde zabezpe čenie zabezpe čuje úrokové riziko
pri investícii dr žanej do splatnosti). Ak ú čtovná jednotka ozna čila
čistú pozíciu ako zabezpe čovanú polo žku v súlade
s predchádzajúcimi GAAP, mô že ozna čiťjednotlivú polo žku obsiah-
nutú v čistej pozícii ako zabezpe čovanú polo žku v súlade s IFRS za
predpokladu, že tak urobí najneskôr k dátumu prechodu na IFRS.
B6 Ak pred dátumom prechodu na IFRS ú čtovná jednotka ozna čila trans-
akciu za zabezpe čenie, ale takéto zabezpe čenie nesp ĺňa podmienky
IAS 39 na ú čtovanie zabezpe čenia, ú čtovná jednotka uplatní odseky
91 a 101 štandardu IAS 39 na ukon čenie ú čtovania zabezpe čenia.
Transakcie, do ktorých ú čtovná jednotka vstúpila pred dátumom
prechodu na IFRS, sa nemô žu retrospektívne ozna čiťako zabezpe-
čenia.
Nekontrolné podiely
B7 Prvouplat ňovate ľuplatní tieto po žiadavky štandardu IAS 27 (v znení
zmien a doplnení z roku 2008) prospektívne od dátumu prechodu na
IFRS:
a) po žiadavka v odseku 28, že celkový komplexný výsledok je prira-
dený vlastníkom materskej spolo čnosti a nekontrolným podielom,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —442
▼M16
ik eďto má za následok mínusový zostatok nekontrolných
podielov,
b) po žiadavky v odsekoch 30 a 31 o ú čtovaní zmien vo vlastníckom
podiele materskej spolo čnosti v dcérskej spolo čnosti, ktoré nemajú
za následok stratu ovládania, a
c) po žiadavky v odsekoch 34 a ž37 o ú čtovaní straty kontroly nad
dcérskou spolo čnosťou a súvisiace po žiadavky odseku 8A štan-
dardu IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené
činnosti .
Ak sa v šak prvouplat ňovate ľrozhodne uplat ňovaťIFRS 3 (v znení
revízie z roku 2008) retrospektívne na minulé podnikové kombinácie,
uplatní aj štandard IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008)
v súlade s odsekom C1 tohto štandardu.
Dodatok C
Výnimky pri podnikových kombináciách
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťou IFRS. Ú čtovná jednotka uplatní ďalej
uvedené po žiadavky na podnikové kombinácie, ktoré ú čtovná jednotka vykázala
pred dátumom prechodu na IFRS.
C1 Prvouplat ňovate ľsi mô že zvoli ťmožnosťneuplat ňovaťIFRS 3 (v
znení revízie z roku 2008) retrospektívne na minulé podnikové kombi-
nácie (podnikové kombinácie, ku ktorým do šlo pred dátumom
prechodu na IFRS). Ak v šak prvouplat ňovate ľprehodnotí akúko ľvek
podnikovú kombináciu tak, aby vykazovala súlad s IFRS 3 (v znenírevízie z roku 2008), prehodnotí aj v šetky neskor šie podnikové
kombinácie a sú časne uplatní IAS 27 (v znení zmien a doplnení
z roku 2008) od toho istého dátumu. Ak si prvouplat ňovate ľnapríklad
zvolí prehodnotenie podnikovej kombinácie, ku ktorej do šlo 30. júna
20X6, prehodnotí v šetky podnikové kombinácie, ku ktorým do šlo
medzi 30. júnom 20X6 a dátumom prechodu na IFRS, a sú časne od
30. júna 20X6 uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008).
C2 Ú čtovná jednotka nemusí uplatni ťštandard IAS 21 Vplyvy zmien
kurzov cudzích mien retrospektívne na úpravy reálnej hodnoty
a goodwill vzniknutý v podnikových kombináciách, ktoré nastali
pred dátumom prechodu na IFRS. Ak ú čtovná jednotka neuplatní
IAS 21 retrospektívne na tieto úpravy reálnej hodnoty a goodwill,
považuje ich za majetok a záväzky ú čtovnej jednotky, skôr ako za
majetok a záväzky nadobúdaného. Preto tento goodwill a úpravyreálnej hodnoty sú bu ďvyjadrené vo funk čnej mene ú čtovnej
jednotky, alebo sú nepe ňažnými polo žkami v cudzej mene, ktoré sa
vykazujú s pou žitím výmenného kurzu uplat ňovaného v súlade
s predchádzajúcimi GAAP.
C3 Ú čtovná jednotka mô že uplatni ťIAS 21 retrospektívne na úpravy
reálnej hodnoty a goodwill vyplývajúce bu ď:
a) zo v šetkých podnikových kombinácií, ktoré nastali pred dátumom
prechodu na IFRS, alebo
b) zo v šetkých podnikových kombinácií, o ktorých ú čtovná jednotka
rozhodne, že sa prehodnotia, aby boli v súlade s IFRS 3, ako
povo ľuje prv uvedený odsek C1.
C4 Ak prvouplat ňovate ľneuplatní IFRS 3 retrospektívne na minulú
podnikovú kombináciu, má to pre túto podnikovú kombináciu tieto
následky:
a) Prvouplat ňovate ľdodrží tú istú klasifikáciu (ako nadobudnutie
právnym nadobúdate ľom, spätné nadobudnutie právnym nadobú-
dateľom, alebo zlú čenie podielov) ako vo svojej ú čtovnej závierke
podľa predchádzajúcich GAAP.
b) Prvouplat ňovate ľvykáževšetky svoje aktíva a záväzky ku d ňu
prechodu na IFRS, ktoré boli nadobudnuté alebo prevzatév rámci minulej podnikovej kombinácie, okrem:
(i) niektorých finan čných aktív a finan čných záväzkov, ktorých
vykazovanie sa ukon čilo v súlade s predchádzajúcimi GAAP
(pozri odsek B2); a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —443
▼M16
(ii) aktív, vrátane goodwillu a záväzkov, ktoré sa nevykázali
v konsolidovanom výkaze o finan čnej situácii nadobúdate ľa,
ktorý bol vyhotovený v súlade s predchádzajúcimi GAAP,a ktoré by neplnili kritéria na vykázanie v súlade s IFRSv individuálnom výkaze o finan čnej situácii nadobudnutého
[pozri písm. f) a ži)ďalej v texte].
Prvouplat ňovate ľvykáževšetky z toho vyplývajúce zmeny
úpravou nerozdelených ziskov (alebo prípadne inej kategórie vlast-
ného imania), leda zmena vyplýva z vykázania nehmotnéhomajetku, ktorý bol predtým zahrnutý v goodwille [pozri písm. g)bod (i) ďalej v texte].
c) Prvouplat ňovate ľvylúči zo svojho otváracieho výkazu o finan čnej
situácii pod ľa IFRS ka ždú polo žku vykázanú v súlade
s predchádzajúcimi GAAP, ktorá nesp ĺňa kritériá na vykázanie
ako majetok alebo záväzok pod ľa IFRS. Prvouplat ňovate ľúčtuje
z toho vyplývajúce zmeny takto:
(i) prvouplat ňovate ľmožno klasifikoval minulú podnikovú
kombináciu ako nadobudnutie a vykázal ako nehmotnýmajetok polo žku, ktorá nesp ĺňa kritériá na vykázanie ako
majetok v súlade so štandardom IAS 38 Nehmotný majetok .
Ak tak urobil, reklasifikuje túto polo žku (a ak sú príslu šné
odložené dane a nekontrolné podiely) ako časťgoodwillu
[pokia ľneboli odpo čítané z goodwillu priamo z vlastného
imania v súlade s predchádzajúcimi GAAP, pozri písm. g)bod (i) a písm. i) ďalej v texte];
(ii) prvouplat ňovate ľvykáževš
etky iné z toho vyplývajúce zmeny
v nerozdelených ziskoch (1).
d)Štandardy IFRS vy žadujú následné ocenenie niektorých aktív
a záväzkov na základni, ktorá nie je zalo žená na pôvodnej obsta-
rávacej cene, ale na reálnej hodnote. Prvouplat ňovate ľocení tieto
aktíva a záväzky na tejto základni vo svojom otváracom výkaze
o finan čnej situácii pod ľa IFRS, aj ke ďboli nadobudnuté alebo
prevzaté v minulej podnikovej kombinácii. Vyká ževšetky z toho
vyplývajúce zmeny ú čtovnej hodnoty úpravou nerozdelených
ziskov (alebo prípadne inej kategórie vlastného imania), skôr ako
úpravou goodwillu.
e) Účtovná hodnota aktív a záväzkov nadobudnutých alebo prevza-
tých v rámci podnikovej kombinácie, ktorá bola stanovená ihne ď
po kombinácii v súlade s predchádzajúcimi GAAP, sa pova žuje za
reproduk čnú cenu v súlade s IFRS k tomuto dátumu. Ak štandardy
IFRS po žadujú neskor šie ocenenie týchto aktív a záväzkov na
základe obstarávacej ceny, táto reproduk čná cena je základ ňou
na odpisovanie alebo amortizáciu obstarávacej ceny od dátumu
podnikovej kombinácie.
f) Ak majetok nadobudnutý alebo záväzok prevzatý v minulej podni-
kovej kombinácii neboli vykázané v súlade s predchádzajúcimi
GAAP, nemajú v otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa
IFRS nulovú reproduk čnú cenu. Namiesto toho ich nadobúdate ľ
vykáže a ocení vo svojom konsolidovanom výkaze o finan čnej
situácii na základni, ktorú by štandardy IFRS po žadovali vo
výkaze o finan čnej situácii nadobúdaného subjektu. Na ilustráciu:
ak nadobúdate ľv súlade s predchádzajúcimi GAAP nekapitali-
zoval finan čný lízing nadobudnutý v minulej podnikovej kombi-
nácii, kapitalizuje tieto lízingy vo svojej konsolidovanej ú čtovnej
závierke tak, ako by to po žadoval IAS 17 Lízingy od nadobúda-
ného subjektu vo svojom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS.
Podobne, ak nadobúdate ľ nevykazoval v súlade
s predchádzajúcimi GAAP podmienený záväzok, ktorý stále
existuje k dátumu prechodu na IFRS, nadobúdate ľvykáže tento
podmienený záväzok k tomu dátumu, leda by IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva zakazoval jeho vyká-
zanie v ú čtovnej závierke nadobúdaného subjektu. Naopak, ak
bol majetok alebo záväzok zahrnutý do goodwillu v súlades predchádzajúcimi GAAP, ale mohol by by ťvykázaný samostatne2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —444
(1) Také zmeny obsahujú reklasifikáciu z nehmotného majetku alebo do ň, ak nebol goodwill
vykázaný v súlade s predchádzajúcimi GAAP ako majetok. To nastane, ke ďv súlade
s predchádzajúcimi GAAP ú čtovná jednotka a) odpo čítala goodwill priamo z vlastného
imania, alebo b) nevykázala podnikovú kombináciu ako nadobudnutie.
▼M16
podľa IFRS 3, takýto majetok alebo záväzok zostáva v goodwille,
leda by IFRS po žadovali jeho vykázanie v ú čtovnej závierke
nadobúdaného subjektu.
g) Ú čtovná hodnota goodwillu v otváracom výkaze o finan čnej situ-
ácii pod ľa IFRS je jeho ú čtovnou hodnotou v súlade
s predchádzajúcimi GAAP k dátumu prechodu na IFRS po týchto
dvoch úpravách:
(i) ak sa to vy žaduje pod ľa písm. c) bodu (i), prvouplat ňovate ľ
zvýšiúčtovnú hodnotu goodwillu, ak preklasifikoval polo žku,
ktorá bola v súlade s predchádzajúcimi GAAP vykázaná akonehmotný majetok. Podobne, ak sa v prv uvedenom písmenef) po žaduje, aby prvouplat ňovate ľvykázal nehmotný majetok,
ktorý v súlade s predchádzajúcimi GAAP bol sú časťou good-
willu, prvouplat ňovate ľzníži v súlade s tým ú čtovnú hodnotu
goodwillu (a prípadne takisto upraví odlo ženú da ň
a nekontrolné podiely),
(ii) bez oh ľadu na to, či existuje náznak zní ženia hodnoty good-
willu, prvouplat ňovate ľpoužije IAS 36 pri testovaní goodwillu
na zní ženie hodnoty k dátumu prechodu na IFRS a pri vyká-
zaní z toho vyplývajúcich strát zo znehodnotenia
v nerozdelených ziskoch (alebo, ak sa to po žaduje pod ľa
IAS 36, v prebytkoch z precenenia). Test na zní ženie hodnoty
sa vykoná pod ľa podmienok, ktoré existovali k dátumu
prechodu na IFRS.
h)Ďalšie úpravy ú čtovnej hodnoty goodwillu k dátumu prechodu na
IFRS sa nevykonajú. Prvouplat ň
ovate ľnapríklad nemô že zmeni ť
účtovnú hodnotu goodwillu:
(i) s cie ľom vylú čiťnáklady na výskum a vývoj nadobudnuté
počas podnikovej kombinácie (leda by príslu šný nehmotný
majetok sp ĺňal kritériá na vykázanie v súlade s IAS 38 vo
výkaze o finan čnej situácii nadobudnutého);
(ii) s cie ľom upravi ťpredchádzajúce odpisy goodwillu;
(iii) s cie ľom zru šiťúpravy goodwillu, ktoré by štandard IFRS 3
nepovo ľoval, av šak ktoré boli vykonané v súlade
s predchádzajúcimi GAAP v dôsledku úprav aktíva záväzkov medzi d ňom podnikovej kombinácie a dátumom
prechodu na IFRS.
i) Ak prvouplat ňovate ľ vykázal goodwill v súlade
s predchádzajúcimi GAAP ako zní ženie vlastného imania:
(i) nevyká že takýto goodwill vo svojom otváracom výkaze
o finan čnej situácii pod ľa IFRS. Okrem toho nereklasifikuje
tento goodwill do hospodárskeho výsledku, ak predá dcérskuspolo čnosťalebo ak dôjde k zní ženiu hodnoty investície do
dcérskej spolo čnosti;
(ii) vyká že úpravy vyplývajúce z následného rie šenia podmienky,
od ktorej závisí suma protiplnenia za kúpu, v nerozdelenýchziskoch.
j) Je mo žné,že prvouplat ňovate ľnevykonal konsolidáciu dcérskej
spolo čnosti, ktorú získal v rámci podnikovej kombinácie,
v súlade s predchádzajúcimi GAAP (napríklad preto, že materská
spolo čnosť
nepova žovala túto spolo čnosť v súlade
s predchádzajúcimi GAAP za dcérsku spolo čnosťalebo nepripra-
vila konsolidovanú ú čtovnú závierku). Prvouplat ňovate ľupraví
účtovné hodnoty aktív a záväzkov dcérskej spolo čnosti tak, ako
by sa to vy žadovalo na základe IFRS vo výkaze o finan čnej situ-
ácii dcérskej spolo čnosti. Reproduk čná cena goodwillu sa rovná
rozdielu k dátumu prechodu na IFRS medzi:
(i) podielom materskej spolo čnosti na takto upravených ú čtov-
ných hodnotách a
(ii) obstarávacou cenou investície do dcérskej spolo čnosti, ktorá je
uvedená v individuálnej ú čtovnej závierke materskej spolo č-
nosti.
k) Ocenenie nekontrolných podielov a odlo ženej dane vyplýva
z ocenenia ostatných aktív a záväzkov. Z toho dôvodu uvedené2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —445
▼M16
úpravy vykázaných aktív a záväzkov majú vplyv na nekontrolné
podiely a odlo ženú da ň.
C5 Výnimka v prípade minulých podnikových kombinácií sa takisto
vzťahuje aj na investície v pridru žených podnikoch a v podieloch
na spolo čnom podnikaní. Ďalej sa dátum vybratý pod ľa odseku C1
vzťahuje rovnako na v šetky takéto nadobudnutia.
Príloha D
Výnimky z iných IFRS
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťIFRS.
▼M18
D1 Ú čtovná jednotka si mô že zvoli ťjednu alebo viacero z týchto výni-
miek:
a) platby na základe podielov (odseky D2 a D3);
m) finan čné aktíva alebo nehmotný majetok ú čtovaný v súlade
s IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie slu žieb(odsek
D22);
n) náklady na prijaté úvery a pô žičky (odsek D23); a
o) prevody aktív od zákazníkov (odsek D24).
▼M16
Platby na základe podielov
D2 Prvouplat ňovate ľovi sa odporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat-
ňovaťIFRS 2 Platby na základe podielov na nástroje vlastného
imania, ktoré boli poskytnuté 7. novembra 2002 alebo skôr. Prvou-
platňovate ľovi sa takisto odporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat-
ňovaťIFRS 2 na nástroje vlastného imania, ktoré boli poskytnuté po
7. novembri 2002 a nárokovate ľné pred neskor ším z dátumov a)
dátum prechodu na IFRS a b) 1. január 2005. Ak si v šak prvouplat-
ňovate ľzvolí pou žitie IFRS 2 na takéto nástroje vlastného imania,
môže tak urobi ťlen vtedy, ke ďúčtovná jednotka zverejnila reálnu
hodnotu týchto nástrojov vlastného imania ur čenú k dátumu ocenenia
podľa IFRS 2. Pre v šetky poskytnuté nástroje vlastného imania, na
ktoré nebol uplat ňovaný IFRS 2 (napríklad nástroje vlastného imania
poskytnuté 7. novembra 2002 a skôr), prvouplat ňovate ľaj tak zverejní
informácie po žadované v odseku 44 a 45 IFRS 2. Ak prvouplat ňo-
vateľzmení dátumy alebo podmienky poskytnutého nástroja vlastného
imania, na ktoré sa IFRS 2 neuplat ňoval, od ú čtovnej jednotky sa
nevyžaduje uplatni ťodseky 26 a ž29 IFRS 2, ak úpravy vznikli
pred dátumom prechodu na IFRS.
D3 Prvouplat ňovate ľovi sa odporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat-
ňovaťIFRS 2 na záväzky vznikajúce z platieb na základe podielov,
ktoré boli vysporiadané pred dátumom prechodu na IFRS. Prvouplat-
ňovate ľovi sa takisto odporú ča, ale sa od neho nevy žaduje, uplat ňovať
IFRS 2 na záväzky, ktoré boli vysporiadané pred 1. januárom 2005.Na záväzky, na ktoré je uplat ňovaný IFRS 2, nemusí prvouplat ňovate ľ
zmeni ťporovnávacie informácie v rozsahu informácií vz ťahujúcich sa
na obdobie alebo dátum, ktorý je skor ší ako 7. november 2002.
Poistné zmluvy
D4 Prvouplat ňovate ľmôže uplat ňovaťprechodné ustanovenia uvedené
v IFRS 4 Poistné zmluvy . IFRS 4 obmedzuje zmeny ú čtovnej politiky
pre poistné zmluvy, vrátane zmien, vykonaných prvouplat ňovate ľom.
Reálna hodnota alebo precenenie na reproduk čnú cenu
D5 Ú čtovná jednotka si mô že zvoli ťocenenie polo žky nehnute ľnosti,
stroja alebo zariadenia k dátumu prechodu na IFRS v jej reálnej
hodnote a pou žiťtúto reálnu hodnotu ako jej reproduk čnú cenu
k tomuto dátumu.
D6 Prvouplat ňovate ľsi mô že zvoli ťpoužitie precenenia pod ľa predchá-
dzajúcich GAAP polo žky nehnute ľnosti, stroja a zariadenia k alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —446
▼M16
pred dátumom prechodu na IFRS ako reproduk čnú cenu k dátumu
precenenia, ak precenenie bolo k dátumu precenenia široko porovna-
teľné s:
a) reálnou hodnotou, alebo
b) obstarávacou cenou alebo obstarávacou cenou po odpisoch
v súlade s IFRS upravenú so zoh ľadnením, napríklad, zmien vo
všeobecnom alebo špecifickom cenovom indexe.
D7 Mo žnosti v odsekoch D5 a D6 platia aj pre:
a) investi čný nehnute ľný majetok, ak si ú čtovná jednotka zvolí
použitie modelu obstarávacej ceny v IAS 40 Investi čný nehnute ľný
majetok, a
b) nehmotný majetok, ktorý sp ĺňa:
(i) kritériá na vykázanie v IAS 38 (vrátane spo ľahlivého ocenenia
pôvodnej obstarávacej ceny) a
(ii) kritériá v IAS 38 na precenenie (vrátane existencie aktívneho
trhu).
Účtovná jednotka nemô že pou žiťtieto mo žnosti v prípade iného
majetku alebo v prípade iných záväzkov.
D8 Prvouplat ňovate ľmožno stanovil reproduk čnú cenu v súlade
s predchádzajúcimi GAAP pre niektorý alebo v šetok majetok
a záväzky, ke ďich ocenil reálnou hodnotou k ur čitému dátumu
takej udalosti, ako je privatizácia alebo vstup na burzu. Mô že pou žiť
takéto udalos ťou riadené ocenenie na reálnu hodnotu ako reproduk čnú
cenu pri štandardoch IFRS k dátumu takéhoto ocenenia.
Lízingy
D9 Prvouplat ňovate ľmôže uplatni ťprechodné ustanovenia v IFRIC 4
Určovanie, čij es ú časťou zmluvy lízing . Prvouplat ňovate ľteda mô že
určiť,či zmluva existujúca k dátumu prechodu na IFRS obsahuje
lízing na základe skuto čností a podmienok, ktoré existujú k tomuto
dátumu.
Zamestnanecké po žitky
D10 V súlade s IAS 19 Zamestnanecké po žitkysi mô žeúčtovná jednotka
zvoliťprístup „koridor “, pri ktorom nevyká že niektoré aktuárske zisky
a straty. Retrospektívne uplat ňovanie tohto prístupu vy žaduje, aby
účtovná jednotka rozdelila kumulatívne aktuárske zisky a straty od
začiatku plánu a žpo dátum prechodu na IFRS na vykázanú
a nevykázanú časť. Prvouplat ňovate ľsi však mô že zvoli ťvykázanie
všetkých kumulatívnych aktuárskych ziskov a strát k dátumu
prechodu na IFRS, aj ke ďpoužije prístup koridor pre neskor šie aktu-
árske zisky a straty. Ak prvouplat ňovate ľpoužije túto vo ľbu, uplatní
ju na v šetky plány.
D11 Ú čtovná jednotka mô že zverejni ťsumy po žadované v štandarde IAS
19 odseku 120A písm. p) ako sumy, ktoré sú ur čené pre ka ždé
účtovné obdobie prospektívne od dátumu prechodu na IFRS.
Kumulatívne rozdiely z prepo čtu
D12 V štandarde IAS 21 sa po žaduje od ú čtovnej jednotky:
a) aby vykázala niektoré rozdiely z prepo čtu v ostatných sú častiach
komplexného výsledku a zlú čila ich ako samostatnú zlo žku vlast-
ného imania, a
b) aby pri vyradení zahrani čnej prevádzky reklasifikovala kumulatívny
rozdiel z prevodu za túto zahrani čnú prevádzku (vrátane prípadných
ziskov a strát z príslu šných zabezpe čení) z vlastného imania do
hospodárskeho výsledku ako časťzisku alebo straty pri vyradení.
D13 Prvouplat ňovate ľvšak tieto podmienky nemusí sp ĺňaťv prípade
kumulovaných rozdielov z prevodu, ktoré existovali k dátumu
prechodu na IFRS. Ak prvouplat ňovate ľvyužije túto výnimku:
a) kumulatívne rozdiely z prevodu pre v šetky zahrani čné prevádzky
sa pova žujú za nulové k dátumu prechodu na IFRS a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —447
▼M16
b) zisk alebo strata pri následnom vyradení zahrani čnej prevádzky
nemô že obsahova ťrozdiely z prevodu, ktoré vznikli pred dátumom
prechodu na IFRS a musí obsahova ťneskor šie rozdiely z prevodu.
Investície do dcérskych spolo čností, spoluovládaných ú čtovných
jednotiek a pridru žených podnikov
D14 Ke ďúčtovná jednotka zostavuje samostatnú ú čtovnú závierku, IAS 27
(v znení zmien a doplnení z roku 2008) po žaduje ú čtovať
o investíciách ú čtovnej jednotky do dcérskych spolo čností, spoluovlá-
daných ú čtovných jednotiek a pridru žených podnikov bu ď:
a) v obstarávacej cene, alebo
b) v súlade so štandardom IAS 39.
D15 Ak prvouplat ňovate ľoceňuje takúto investíciu v obstarávacej cene
v súlade s odsekom D14, ocení túto investíciu vo svojom samo-
statnom otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS jednou
z týchto súm:
a) obstarávacia cena stanovená v súlade s IAS 27 alebo
b) reproduk čná cena. Reproduk čná cena takejto investície musí by ť
jej:
(i) reálna hodnota (stanovená v súlade s IAS 39) k dátumu
prechodu ú čtovnej jednotky na IFRS v jej samostatnej
účtovnej závierke, alebo
(ii) ú čtovná hodnota pod ľa predchádzajúcich GAAP k tomuto
dátumu.
Prvouplat ňovate ľsi mô že vybra ťna ocenenie svojej investície do
každej dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky
alebo do pridru ženého podniku, ktorú sa rozhodne oceni ťpoužitím
reproduk čnej ceny, bu ďprv uvedený bod (i) alebo bod (ii).
Majetok a záväzky dcérskych spolo čností, pridru žených podnikov
a spolo čných podnikov
D16 V prípade, že dcérska spolo čnosťsa stane prvouplat ňovate ľom neskôr
ako jej materská spolo čnosť, oce ňuje dcérska spolo čnosťvo svojej
individuálnej ú čtovnej závierke svoj majetok a záväzky bu ď:
a) v ich ú čtovnej hodnote, ktorá by na základe dátumu prechodu
materskej spolo čnosti na IFRS bola zahrnutá v konsolidovanej
účtovnej závierke materskej spolo čnosti, ak sa z dôvodu konsoli-
dácie nevykonali konsolida čné úpravy a úpravy z dôvodu podni-
kovej kombinácie, v rámci ktorej materská spolo čnosťnadobudla
dcérsku spolo čnosť, alebo
b) v ich ú čtovnej hodnote v zmysle ostatných ustanovení tohto štan-
dardu zalo ženej na dátume, kedy dcérska spolo čnosťprešla na
IFRS. Tieto ú čtovné hodnoty sa mô žul íšiťod hodnôt opísaných
v písmene a):
(i) ak výnimky v tomto štandarde majú za následok ocenenie,
ktoré závisí od dátumu prechodu na IFRS;
(ii) ak sa uplat ňovaná ú čtovná politika v ú čtovnej závierke dcér-
skej spolo čnosti lí ši od uplat ňovanej v konsolidovanej
účtovnej závierke. Dcérska spolo čnosťmôže napríklad ako
účtovnú politiku uplat ňovaťmodel obstarávacej ceny uvedený
v IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia , zatia ľčo skupina
používa prece ňovací model.
Podobná mo žnosťje k dispozícii aj pridru ženej spolo čnosti alebo
spolo čnému podniku, ktorý sa stane prvouplat ňovate ľom neskôr
ako ú čtovná jednotka, ktorá má v ňom podstatný vplyv alebo ho
spoluovláda.
D17 Ak sa v šak účtovná jednotka stane prvouplat ňovate ľom neskôr ako
dcérska spolo čnosť(alebo pridru žený podnik alebo spolo čný podnik),
účtovná jednotka musí vo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke
oceni ťmajetok a záväzky dcérskej spolo čnosti (alebo pridru ženého
podniku alebo spolo čného podniku) v tých istých ú čtovných hodno-
tách ako v ú čtovnej závierke dcérskej spolo čnosti (alebo pridru ženého2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —448
▼M16
podniku alebo spolo čného podniku) po úprave pre konsolidáciu,
účtovné úpravy vlastného imania a o vplyvy podnikovej kombinácie,
v ktorej ú čtovná jednotka nadobudla dcérsku spolo čnosť. Podobne
v prípade, ke ďsa materská spolo čnosťstane prvouplat ňovate ľom vo
svojej individuálnej ú čtovnej závierke skôr alebo neskôr, ako pre
svoju konsolidovanú ú čtovnú závierku ocení svoj majetok a záväzky
v rovnakých sumách v oboch ú čtovných závierkach s výnimkou
konsolida čných úprav.
Zložené finan čné nástroje
D18 IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia vyžaduje, aby ú čtovná
jednotka rozdelila zlo žený finan čný nástroj pri vzniku na oddelenú
zložku záväzku a zlo žku vlastného imania. Ak zlo žka záväzku u ž
neexistuje, retrospektívne uplat ňovanie IAS 32 zah ŕňa oddelenie
dvoch častí vlastného imania. Prvá časťje v nerozdelených ziskoch
minulých období a reprezentuje kumulatívny úrok priradený k zlo žke
záväzku. Druhá časťpredstavuje pôvodnú zlo žku vlastného imania.
V súlade s týmto štandardom v šak prvouplat ňovate ľnemusí oddeli ť
tieto dve zlo žky, ak zlo žka záväzku neexistuje k dátumu prechodu na
IFRS.
Ozna čenie predtým vykazovaných finan čných nástrojov
D19 V štandarde IAS 39 je povolené, aby finan čné aktívum bolo ozna čené
pri prvotnom vykázaní ako k dispozícii na predaj alebo finan čný
nástroj (za predpokladu splnenia ur čitých kritérií) ozna čený ako
finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok. Napriek týmto po žiadavkám sa
uplatňujú výnimky za týchto okolností:
a) účtovná jednotka smie vykona ťoznačenie ako k dispozícii na
predaj k dátumu prechodu na IFRS,
b) účtovná jednotka smie ozna čiťk dátumu prechodu na IFRS
akéko ľvek finan čné aktívum alebo finan čný záväzok ako oce ňo-
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok za predpokladu,že aktívum alebo záväzok plní kritériá v odseku 9 písm. b) bode
(i), 9 písm. b) bode (ii) alebo 11A štandardu IAS 39 k tomuto
dátumu.
Ocenenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov pri
prvotnom vykázaní reálnou hodnotou
D20 Na rozdiel od po žiadaviek odsekov 7 a 9 ú čtovná jednotka mô že
uplatni ťpožiadavky uvedené v poslednej vete odseku AG76 a v
odseku AG76A štandardu IAS 39 jedným z týchto spôsobov:
a) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 25. októbri 2002, alebo
b) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 1. januári 2004.
Záväzky vyplývajúce z ukon čenia prevádzky zahrnuté do obsta-
rávacej ceny nehnute ľností, strojov a zariadení
D21 IFRIC 1 Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia
prevádzky, obnovy prostredia a podobných záväzkov vyžaduje, aby sa
š
pecifické zmeny v ukon čení prevádzky, obnove prostredia alebo
podobných záväzkoch pripo čítali alebo odpo čítali od obstarávacej
ceny majetku, ktorého sa týkajú, pri čom upravená odpisovate ľná
suma majetku sa následne prospektívne odpí še v priebehu doby
jeho pou žiteľnosti. Prvouplat ňovate ľnemusí postupova ťv súlade
s týmito po žiadavkami na zmeny v takých záväzkoch, ku ktorým
došlo pred dátumom prechodu na IFRS. Ak prvouplat ňovate ľpoužije
túto výnimku:
a) ocení záväzok k dátumu prechodu na IFRS v súlade s IAS 37,
b) v rozsahu, v rámci ktorého patrí takýto záväzok do pôsobnosti
IFRIC 1, odhadnú ťsumu, ktorá sa mohla zahrnú ťdo obstarávacej
ceny súvisiaceho majetku v de ňprvého vzniku takéhoto záväzku,
a to diskontovaním takéhoto záväzku k uvedenému dátumu pripoužití najlep šieho odhadu historickej rizikovo upravenej
diskontnej sadzby, ktorá by sa na takýto záväzok uplat ňovala
vk aždom období, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —449
▼M16
c) vypo číta sumu akumulovaných odpisov z takejto sumy k dátumu
prechodu na IFRS na základe aktuálneho odhadu doby pou žiteľ-
nosti majetku a pri pou žití postupov odpisovania, prijatých
účtovnou jednotkou v súlade s IFRS.
Finan čné aktíva alebo nehmotný majetok ú čtovaný v súlade
s IFRIC 12
D22 Prvouplat ňovate ľmôže uplat ňovaťprechodné ustanovenia uvedené
v IFRIC 12.
Náklady na prijaté úvery a pô žičky
D23 Prvouplat ňovate ľmôže uplat ňovaťprechodné ustanovenia uvedené
vštandarde IAS 23 odseku 27 a 28 v znení revízie z roku 2007.
V týchto odsekoch sa odkazy na dátum ú činnosti mô žu vyklada ť
ako 1. júl 2009 alebo dátum prechodu na IFRS, pod ľa toho, čo
nastane neskôr.
▼M18
Prevody aktív od zákazníkov
D24 Prvouplat ňovate ľmôže uplat ňovaťprechodné ustanovenia uvedené
v odseku 22 interpretácie IFRIC 18 Prevody aktív od zákazníkov .
V tomto odseku sa odkaz na dátum ú činnosti vykladá ako 1. júla
2009 alebo dátum prechodu na IFRS pod ľa toho, čo nastalo neskôr.
Okrem toho mô že prvouplat ňovate ľurčiťakýko ľvek dátum pred
dátumom prechodu na IFRS a uplat ňovaťIFRIC 18 na v šetky
prevody aktív od zákazníkov prijaté v tento dátum alebo neskôr.
▼M16
Dodatok E
Krátkodobé výnimky zo štandardov IFRS
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťou IFRS.
[Príloha vyhradená pre budúce mo žné krátkodobé výnimky].2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —450
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 2
Platby na základe podielov
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťpravidlá pre finan čné vykazovanie
účtovnej jednotky v prípadoch, ke ďuskuto ční transakciu s platbou na
základe podielov . V tomto štandarde sa najmä vy žaduje, aby ú čtovná
jednotka do svojho hospodárskeho výsledku a do zobrazenia svojejfinan čnej pozície premietla vplyv platieb na základe podielov vrátane
nákladov súvisiacich s transakciami, pri ktorých sa zamestnancom
poskytujú opcie na akcie .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento IFRS pri ú čtovaní v šetkých trans-
akcií s platbami na základe podielov vrátane:
a)transakcií s platbou na základe podielov vysporiadané akciami , pri
ktorých ú čtovná jednotka prijíma tovar alebo slu žby ako protihod-
notu za nástroje vlastného imania účtovnej jednotky (vrátane akcií
alebo opcií na akcie);
b)transakcie s platbou na základe podielov vysporiadané pe ňažnými
prostriedkami , pri ktorých ú čtovná jednotka nadobúda tovar alebo
služby oproti záväzku vo či dodávate ľovi tohto tovaru alebo slu žieb
za sumy, ktorých vý ška vychádza z ceny (alebo hodnoty) akcií
účtovnej jednotky alebo iných nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky, a
c) transakcií, pri ktorých ú čtovná jednotka prijíma alebo nadobúda
tovar alebo slu žby a zmluvné podmienky umo žňujú bu
ďúčtovnej
jednotke alebo dodávate ľovi tovaru alebo slu žieb vybra ťsi,či
transakciu ú čtovná jednotka vysporiada v pe ňažných prostriedkoch
(alebo iným majetkom) alebo emitovaním nástrojov vlastnéhoimania,
s výnimkou pod ľa odsekov 5 a 6.
3. Na ú čely tohto IFRS sa prevody nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky uskuto čnené jej►
M5vlastníkmi ◄v prospech strán, ktoré
účtovnej jednotke dodali tovar alebo slu žby (vrátane zamestnancov),
považujú za platby na základe podielov s výnimkou prípadu, ke ďje
jednozna čným ú čelom prevodu ú čel iný, ako platba za tovar alebo
služby dodané ú čtovnej jednotke. To sa týka aj prevodov nástrojov
vlastného imania materskej spolo čnosti ú čtovnej jednotky alebo
prevodov nástrojov vlastného imania inej ú čtovnej jednotky v rámci
tej istej skupiny, na zmluvné strany, ktoré ú čtovnej jednotke dodali
tovar alebo slu žby.
4. Transakcia so zamestnancom (alebo inou stranou) v rámci jeho právo-
mocí ako dr žiteľa nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky sa na
účely tohto štandardu nepova žuje za platbu na základe podielov. Ak
napríklad ú čtovná jednotka udelí v šetkým dr žiteľom konkrétnej triedy
svojich nástrojov vlastného imania právo nadobúda ťďalšie nástroje
vlastného imania ú čtovnej jednotky za cenu, ktorá je ni žšia ako reálna
hodnota týchto nástrojov vlastného imania, a zamestnanec dostane
takéto právo, preto žej ed r žiteľom nástrojov vlastného imania tejto
konkrétnej triedy, udelenie takéhoto práva alebo jeho uplatnenie nepo-dlieha ustanoveniam tohto IFRS.
5. Ako sa uvádza v odseku 2, tento štandard sa vz ťahuje na transakcie
s platbami na základe podielov, pri ktorých ú čtovná jednotka
nadobudne alebo prijme tovar alebo slu žby. Tovar zah ŕňa zásoby,
spotrebný materiál, nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, nehmotný
majetok a iný nefinan č
ný majetok. Ú čtovná jednotka v šak neuplat ňuje
tento IFRS na transakcie, pri ktorých nadobudne tovar ako sú časť
čistého majetku nadobudnutého pri podnikovej kombinácii, na ktorú
sa vz ťahuje IFRS 3 Podnikové kombinácie . Z tohto dôvodu nástroje
vlastného imania, emitované v rámci podnikovej kombinácie výmenouza ovládnutie nadobúdaného subjektu, nepatria do rozsahu pôsobnosti
tohto IFRS. Nástroje vlastného imania poskytované zamestnancom
nadobúdaného subjektu (napríklad výmenou za ich pokra čujúce2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —451
▼B
služby) v šak patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
►M12 Podobne aj zru šenie, výmena alebo iná úprava dohôd
o platbách formou akcií z dôvodu podnikovej kombinácie alebo
inej re štrukturalizácie vlastného imania sa zaú čtuje v súlade s týmto
IFRS. IFRS 3 poskytuje návod na ur čenie, či nástroje vlastného
imania emitované v rámci podnikovej kombinácie predstavujú sú časť
prevedeného plnenia výmenou za ovládanie nadobúdaného subjektu (ateda patria do rozsahu pôsobnosti IFRS 3), alebo sú odplatou zapokra čujúce slu žby, ktoré sa majú vykáza ťv období po podnikovej
kombinácii (a teda patria do rozsahu pôsobnosti tohto IFRS). ◄
6. Tento štandard sa nevz ťahuje na transakcie s platbami na základe
podielov, pri ktorých ú čtovná jednotka prijme alebo nadobudne
tovar alebo slu žby na základe zmluvy v rozsahu pôsobnosti odsekov
8až10štandardu IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia (v znení
revízie z roku 2003) (
1) alebo odsekov 5 a ž7štandardu IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie
z roku 2003).
VYKAZOVANIE
7. Ú čtovná jednotka vykazuje tovar alebo slu žby prijaté alebo nadobud-
nuté pri transakciách s platbou na základe podielov v okamihu, ke ď
prijme tovar alebo slu žbu. Ú čtovná jednotka vykazuje zodpovedajúce
zvýšenie vlastného imania, ak prijala tovar alebo slu žby pri transak-
ciách s platbou na základe podielov vysporiadaných akciami, alebo
vykazuje záväzok, ak k nadobudnutiu tovaru alebo slu žieb do šlo
v rámci transakcie s platbou na základe podielov vysporiadanej pe ňaž-
nými prostriedkami.
8. Ak tovar alebo slu žby prijaté alebo nadobudnuté v rámci transakcie
s platbou na základe podielov nesp ĺňajú podmienky na ich vykázanie
ako majetku, vykazujú sa ako náklady.
9. Náklad obvykle vzniká pri spotrebe tovarov alebo slu žieb. Napríklad
služby sa spravidla spotrebúvajú okam žite a v takomto prípade sa
náklad vyká že, ke ďprotistrana poskytne slu žbu. Tovar by sa mohol
spotrebúva ťv priebehu ur čitého času alebo –v prípade zásob –
preda ťneskôr a v takomto prípade sa náklad vyká že v okamihu,
keďsa tovar spotrebuje alebo predá. Niekedy je v šak nevyhnutné
vykáza ťnáklad e šte pred tým, ako dôjde k spotrebe alebo predaju
tovaru alebo slu žieb, preto že nesp ĺňajú podmienky na ich vykázanie
ako majetku. Napríklad ú čtovná jednotka mô že nadobudnú ťtovar
v rámci výskumnej fázy projektu, v ktorom sa vyvíja nový produkt.Hoci k spotrebe tohto tovaru nedo šlo, nemusí tento tovar sp ĺňať
podmienky na to, aby sa klasifikoval ako majetok pod ľa príslu šného
štandardu IFRS.
TRANSAKCIE S PLATBOU NA ZÁKLADE PODIELOV VYSPORIADANÉ
AKCIAMI
Prehľad
10. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných
akciami ú čtovná jednotka oce ňuje prijatý tovar alebo slu žby
a zodpovedajúce zvý šenie vlastného imania priamo reálnou hodnotou
prijatého tovaru alebo slu žieb s výnimkou prípadu, ak sa reálna
hodnota nedá spo ľahlivo odhadnú ť.A kú čtovná jednotka nedoká že
spoľahlivo odhadnú ťreálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb,
oceňuje ich hodnotu a zodpovedajúce zvý šenie vlastného imania
nepriamo odkazom na (
2) reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov
vlastného imania.
11. Ak sa uplat ňujú po žiadavky odseku 10 na transakcie so zamestnan-
cami a inými osobami poskytujúcimi podobné slu žby,(3)účtovná2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —452
(1) Názov IAS 32 bol zmenený a doplnený v roku 2005.
(2) Tento štandard pou žíva slovné spojenie „odkazom na “a nie „v“, preto že kone čné
ocenenie sa uskuto čňuje vynásobením reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného
imania stanovenej k dátumu uvedenému v odseku 11 alebo 13 (pod ľa toho, ktorý sa má
použiť)p očtom nástrojov vlastného imania, ktoré sa na druhú zmluvnú stranu skuto čne
previedli, ako sa uvádza v odseku 19.
(3)V ďalšom texte tohto štandardu zah ŕňajú v šetky odkazy na zamestnancov aj ostatné
strany poskytujúce podobné slu žby.
▼B
jednotka stanovuje reálnu hodnotu prijatých slu žieb odkazom na
reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania, preto že
obvykle nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ťreálnu hodnotu prijatých
služieb, ako je to vysvetlené v odseku 12. Reálna hodnota takýchto
nástrojov vlastného imania sa stanovuje k dátumu udelenia .
12. Akcie, opcie na akcie a iné nástroje vlastného imania sa zvy čajne
poskytujú zamestnancom ako sú časťich balíka odmien popri mzde
vyplácanej v pe ňažných prostriedkoch a iných zamestnaneckých
požitkoch. Obvykle nie je mo žné priamo oceni ťslužby prijaté oproti
určitej zlo žke balí čka odmien zamestnanca. Takisto nemusí by ť
možné stanovi ťreálnu hodnotu celkového balí čka odmien zamest-
nanca nezávisle bez toho, aby sa stanovila priamo reálna hodnota
poskytnutých nástrojov vlastného imania. Okrem toho sa akcie
alebo opcie na akcie niekedy poskytujú ako sú časťprémií, a nie
ako sú časťzákladných odmien, napríklad ako stimuly pre zamest-
nancov, aby ostali zamestnancami danej ú čtovnej jednotky, alebo
ako odmeny za ich snahu zlep šiťvýkonnos ťúčtovnej jednotky.
Poskytovaním akcií alebo opcií na akcie, popri iných odmenách,účtovná jednotka platí dodato čné odmeny na ú čely získania ďalších
úžitkov. Odhadovanie reálnej hodnoty takýchto dodato čných po žitkov
však bude pravdepodobne zlo
žité. Vzh ľadom na zlo žitosťpriameho
stanovovania reálnej hodnoty prijatých slu žieb ú čtovná jednotka
stanovuje reálnu hodnotu slu žieb prijatých od zamestnancov odkazom
na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania.
13. Pre uplat ňovanie po žiadaviek odseku 10 na transakcie s inými stra-
nami, ako sú zamestnanci, musí existova ťvyvrátite ľný predpoklad, že
reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb mo žno spo ľahlivo
odhadnú ť. Táto reálna hodnota sa stanovuje ku d ňu, ke ďúčtovná
jednotka prijme tovar alebo ke ďdruhá zmluvná strana poskytne
službu. Ak vo výnimo čných prípadoch ú čtovná jednotka tento pred-
poklad vyvráti, preto že nie je mo žné spo ľahlivo odhadnú ťreálnu
hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb, ú čtovná jednotka ocení prijatý
tovar alebo slu žby a zodpovedajúce zvý šenie vlastného imania
nepriamo, odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlast-
ného imania stanovenou ku d ňu, ke ďúčtovná jednotka prijme tovar
alebo druhá zmluvná strana poskytne slu žbu.
Transakcie, pri ktorých ú čtovná jednotka prijíma slu žby
14. Ak sa poskytnuté nástroje vlastného imania prevedú na protistranu
okam žite, nepo žaduje sa, aby protistrana zav ŕšila stanovené obdobie,
počas ktorého musí poskytova ťslužby, aby získala nepodmienený
nárok na tieto nástroje vlastného imania. Ak neexistuje dôkazo opaku, má sa za to, že slu žby poskytnuté protistranou ako plnenie
za nástroje vlastného imania sa u žprijali. V takomto prípade ú čtovná
jednotka vyká že celý objem prijatých slu žieb spolu so zodpoveda-
júcim zvý šením vlastného imania u žku d ňu poskytnutia nástrojov
vlastného imania.
15. Ak sa poskytnuté nástroje vlastného imania neprevedú protistrane,
pokia ľtáto nezav ŕši stanovené obdobie, po čas ktorého musí posky-
tovaťsvoje slu žby, má sa za to, že slu žby, ktoré má protistrana
poskytnú ťako protihodnotu za tieto nástroje vlastného imania, sa
prijmú v budúcnosti, a to v priebehu obdobia nároku .Účtovná
jednotka vykazuje tieto slu žby priebe žne, ako ich protistrana po čas
obdobia nároku poskytuje, a zodpovedajúcim spôsobom navr šuje
vlastné imanie. Napríklad:
a) Ak sa zamestnancovi poskytnú opcie na akcie pod podmienkou, že
tri roky zostane v pracovnom pomere, potom ú čtovná jednotka
predpokladá, že slu žby, ktoré má zamestnanec poskytnú ťako
protihodnotu za opcie na akcie, sa prijmú v budúcnosti po čas
tohto trojro čného obdobia nároku;
b) Ak sa zamestnancovi poskytnú opcie na akcie pod podmienkou, že
dosiahne ur čitý výkon a zostane zamestnancom ú čtovnej jednotky,
pokia ľnebude splnená táto výkonnostná podmienka, pri čom d ĺžka
obdobia nároku sa mení v závislosti od toho, kedy sa táto výkon-
nostná podmienka splní, ú
čtovná jednotka predpokladá, že služby,
ktoré má zamestnanec poskytnú ťako protihodnotu za opcie na
akcie, sa prijmú v budúcnosti, po čas očakávaného obdobia nároku.
Účtovná jednotka odhadne d ĺžku očakávaného obdobia nároku ku
dňu poskytnutia na základe najpravdepodobnej šieho výsledku2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —453
▼B
toho, kedy sa výkonnostná podmienka splní. Ak je podmienka
výkonnosti trhovou podmienkou , odhad d ĺžky o čakávaného
obdobia nároku musí by ťkonzistentný s predpokladmi pou žitými
pri odhade reálnej hodnoty poskytnutých opcií a nesmie sanásledne revidova ť. Ak podmienka výkonnosti nie je trhovou
podmienkou, ú čtovná jednotka pod ľa potreby zreviduje svoj
odhad d ĺžky obdobia nároku, ak následné informácie nazna čujú,
žedĺžka obdobia nároku sa lí ši od predchádzajúcich odhadov.
Transakcie oce ňované odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých
nástrojov vlastného imania
Stanovovanie reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného
imania
16. V prípade transakcií oce ňovaných odkazom na reálnu hodnotu poskyt-
nutých nástrojov vlastného imania ú čtovná jednotka stanovuje reálnu
hodnotu nástrojov vlastného imania k dátumu ocenenia na základe
trhových cien, ak sú k dispozícii, a zoh ľadňuje podmienky, za ktorých
sa tieto nástroje poskytli (v súlade s ustanoveniami odsekov 19 a ž22).
17. Ak trhové ceny nie sú k dispozícii, ú čtovná jednotka odhadne reálnu
hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania pomocou oce ňova-
cích techník, aby odhadla, aká by bola cena týchto nástrojov vlastného
imania k dátumu ocenenia v nezávislej transakcii medzi informova-nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. Oce ňovacia technika musí
byťv súlade so v šeobecne uznávanou metodikou oce ňovania finan č-
ných nástrojov a musia sa v nej zoh ľadňovaťvšetky faktory
a predpoklady, ktoré by informovaní, dobrovo ľne súhlasiaci ú častníci
trhu brali na zrete ľpri stanovovaní ceny (v súlade s ustanoveniami
odsekov 19 a ž22).
18. Dodatok B obsahuje ďalší návod na stanovenie reálnej hodnoty akcií
a opcií na akcie a zameriava sa na špecifické podmienky, ktoré sú
spolo čné pre poskytnutie akcií alebo opcií na akcie zamestnancom.
Pravidlá pre podmienky nároku
19. Poskytnutie nástrojov vlastného imania mô žeb y ťpodmienené
splnením špecifikovaných podmienok nároku . Napríklad poskytnutie
akcií alebo opcií na akcie zamestnancovi je obvykle podmienenézotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere po čas stanovenej
doby. Mô žu existova ťaj podmienky výkonnosti, ktoré sa musia
splniť, napríklad žeúčtovná jednotka dosiahne stanovené miery
rastu zisku alebo stanovený rast ceny svojich akcií. Podmienkynároku, ktoré nie sú trhovými podmienkami, sa k dátumu ocenenia
pri odhadovaní reálnej hodnoty akcií alebo opcií na akcie neberú do
úvahy. Tieto podmienky nároku sa v šak berú do úvahy pri úprave
počtu nástrojov vlastného imania zahrnutých do ocenenia sumy trans-
akcie, aby v kone čnom dôsledku suma, vykázaná za prijatý tovaru
alebo slu žby ako protihodnota za poskytnuté nástroje vlastného
imania, zodpovedala po čtu nástrojov vlastného imania, ktoré sa ku
koncu obdobia nároku na druhú zmluvnú stranu skuto čne prevedú.
Z tohto dôvodu sa z kumulatívneho h ľadiska nevykazuje žiadna suma
za prijatý tovar alebo slu žby, ak sa poskytnuté nástroje vlastného
imania nakoniec na druhú zmluvnú stranu neprevedú z dôvodunesplnenia podmienok nároku, napríklad ke ďdruhá zmluvná strana
nedokon čí stanovené obdobie zotrvania v pracovnom pomere alebo
nesplnení niektorú podmienku výkonnosti, pod ľap o žiadaviek
odseku 21.
20. Pod ľap ožiadaviek odseku 19 ú čtovná jednotka vykazuje sumu za
prijatý tovar alebo slu žby po čas obdobia nároku na základe najlep-
šieho dostupného odhadu po čtu nástrojov vlastného imania, ktoré by
sa mali pod ľaočakávania na konci obdobia nároku previes ťna druhú
zmluvnú stranu, a tento odhad sa reviduje, ak je to potrebné, aknásledné informácie nazna čujú,žep oč
et nástrojov vlastného imania,
ktoré sa pod ľaočakávania na konci obdobia nároku prevedú na druhú
zmluvnú stranu, sa odli šuje od predchádzajúcich odhadov. K dátumu,
keďsa nástroje prevádzajú na druhú zmluvnú stranu, ú čtovná
jednotka preskúma odhad tak, aby sa odhad rovnal po čtu nástrojov
vlastného imania, ktoré sa skuto čne previedli na druhú zmluvnú
stranu, a to v súlade s ustanoveniami odseku 21.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —454
▼B
21. Trhové podmienky, ako je napríklad dosiahnutie ur čitej cie ľovej ceny
akcie, ktorými je prevod (alebo vykonate ľnosť) na druhú stranu
podmienený, sa berú do úvahy pri odhadovaní reálnej hodnotyposkytnutých nástrojov vlastného imania. Preto pri poskytnutínástrojov vlastného imania s trhovými podmienkami ú čtovná jednotka
vykazuje tovar alebo slu žby prijaté od protistrany, ktorá sp ĺňavšetky
ďalšie podmienky nároku (napríklad prijaté slu žby od zamestnanca,
ktorého zamestnanecký pomer bude trva ťv priebehu stanovenej doby)
bez oh ľadu na to, či je trhová podmienka splnená alebo nie.
▼M2
Prístup k podmienkam bez nároku
21A. Podobne berie ú čtovná jednotka pri odhadovaní reálnej hodnoty
poskytnutých nástrojov vlastného imania do úvahy v šetky podmienky
bez nároku. Preto pokia ľide o poskytnutie majetkových nástrojov
s podmienkami bez nároku jednotka vyká že tovar alebo slu žby prijaté
od protistrany, ktorá sp ĺňavšetky podmienky nároku, ktorými nie sú
trhové podmienky (napríklad slu žby prijaté od zamestnanca, ktorého
zamestnanecký pomer bude trva ťv priebehu stanovenej doby), bez
ohľadu na to, čid ošlo ku splneniu týchto podmienok bez nároku.
▼B
Pravidlá opätovného poskytnutia
22. Pri opciách s prvkom opätovného poskytnutia sa prvok opätovného
poskytnutia neberie do úvahy pri odhadovaní reálnej hodnoty poskyt-nutých opcií k dátumu ich ocenenia. Namiesto toho sa opcia na
opätovné poskytnutie vykazuje ako nová poskytnutá opcia, a to
vtedy, ke ďsa opcia na opätovné poskytnutie následne poskytne.
Dátum po nároku
23. Po vykázaní prijatého tovaru a slu žieb v súlade s odsekmi 10 a ž22
a následnom zvý šení vlastného imania ú čtovná jednotka nevykonáva
po dátume nároku žiadne následné úpravy celkovej vý šky vlastného
imania. Ú čtovná jednotka napríklad následne nezru ší sumu vykázanú
za prijatý tovar alebo slu žby od zamestnanca, ak nástroje vlastného
imania, ktoré sa na konci rozhodného obdobia na zamestnancapreviedli, neskôr prepadnú alebo, v prípade opcií na akcie, sa tieto
nerealizujú. Táto po žiadavka v šak nevylu čuje mo žnosťúčtovnej
jednotky vykazova ťprevod v rámci vlastného imania, napríklad
prevod z jednej zlo žky vlastného imania do inej.
Ak nie je mo žné reálnu hodnotu nástrojov vlastného imania spo ľa-
hlivo odhadnú ť
24. Po žiadavky uvedené v odsekoch 16 a ž23 sa uplat ňujú vtedy, ke ďsa
od ú čtovnej jednotky po žaduje, aby oce ňovala platby na základe
podielov odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlast-
ného imania. Vo výnimo čných prípadoch sa mô že sta ť,žeúčtovná
jednotka nebude schopná spo ľahlivo odhadnú ťreálnu hodnotu poskyt-
nutých nástrojov vlastného imania k dátumu ich ocenenia v súlade
s ustanoveniami odsekov 16 a ž22. Iba v týchto výnimo čných prípa-
doch ú čtovná jednotka namiesto toho postupuje takto:
a) ocení nástroje vlastného imania ich vnútornou hodnotou, prvotne
k dátumu, ke ďúčtovná jednotka prijme tovar alebo protistrana
poskytne slu žbu, a následne ku ka ždému dátumu vykazovania
a k dátumu kone čného vyrovnania, pri čom akáko ľvek zmena
vnútornej hodnoty sa vykazuje ako zisk alebo strata. Pri poskyt-
nutých opciách na akcie dôjde k závere čnému vyrovnaniu dohody
o zaplatení na základe podielov vtedy, ke ďdôjde k realizácii opcií,
ich prepadnutiu (napríklad pri ukon čení pracovného pomeru) alebo
uplynutiu (napríklad na konci doby platnosti opcie);
b) vyká že prijatý tovar alebo slu žby na základe po čtu nástrojov vlast-
ného imania, na ktoré vznikol nárok, alebo (tam, kde sa to dá
uplatni ť), ktoré sa realizovali. Na ú čely uplatnenia tejto po žiadavky
na opcie na akcie ú čtovná jednotka vykazuje tovar alebo slu žby
prijaté po čas obdobia nároku, ak existuje, v súlade s odsekmi 14
a 15 s výnimkou situácie, ak sa po žiadavky uvedené v odseku 15
písm. b) týkajúce sa trhovej podmienky neuplat ňujú. Suma vyká-
zaná za tovar alebo slu žby prijaté po čas obdobia nároku vychádza2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —455
▼B
zp očtu opcií na akcie, na ktoré sa o čakáva vznik nároku. Ak je to
nevyhnutné, ú čtovná jednotka reviduje tento odhad, ak následné
informácie nazna čujú,žep očet opcií na akcie, na ktoré sa o čakáva
vznik nároku, sa lí ši od predchádzajúcich odhadov. K dátumu
nároku ú čtovná jednotka reviduje tento odhad tak, aby sa rovnal
počtu nástrojov vlastného imania, na ktoré v kone čnom dôsledku
vznikol nárok. Po dátume nároku ú čtovná jednotka zru ší sumu
vykázanú za prijatý tovar alebo slu žby, ak dôjde k neskor šiemu
prepadnutiu opcií na akcie, alebo k ich uplynutiu na konci doby
platnosti opcie.
25. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje odsek 24, nie je nevyhnutné uplat-
ňovaťodseky 26 a ž29, preto ževšetky zmeny podmienok, za ktorých
došlo k poskytnutiu nástrojov vlastného imania, sa zoh ľadnia pri
uplatňovaní metódy vnútornej hodnoty, uvedenej v odseku 24. Ak
však ú čtovná jednotka vysporiada poskytnutie nástrojov vlastného
imania, na ktoré sa uplat ňuje odsek 24:
a) ak k vysporiadaniu dôjde po čas obdobia nároku, ú čtovná jednotka
zaúčtuje vysporiadanie ako urýchlenie nároku, a preto okam žite
vykáže sumu, ktorú by inak bola vykázala za slu žby prijaté
v priebehu zvy šného obdobia nároku;
b) všetky platby realizované pri vysporiadaní sa ú čtujú ako spätný
nákup nástrojov vlastného imania, t. j. ako zní ženie vlastného
imania s výnimkou sumy, ktorá presahuje vnútornú hodnotu
nástrojov vlastného imania oce ňovaných k dátumu spätného odkú-
penia. Takýto rozdiel sa vykazuje ako náklad.
Úprava podmienok, za ktorých sa nástroje vlastného imania
poskytli, vrátane zru šenia a vysporiadania
26. Ú čtovná jednotka mô že upravova ťpodmienky, za ktorých sa poskytli
nástroje vlastného imania. Napríklad mô že zní žiťrealiza čnú cenu
opcií poskytnutých zamestnancom (t. j. preceni ťopcie), čím dôjde
k zvý šeniu reálnej hodnoty týchto opcií. Po žiadavky uvedené
v odsekoch 27 a ž29 týkajúce sa zaú čtovania vplyvov týchto úprav
sú vyjadrené v kontexte transakcií s platbou na základe podielov sozamestnancami. Tieto po žiadavky sa v šak uplat ňujú aj na transakcie
s platbami na základe podielov s inými stranami ako so zamestnan-
cami, ktoré sa oce ňujú odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých
nástrojov vlastného imania. V druhom spomenutom prípade sa v šetky
odkazy na dátum udelenia uvedené v odsekoch 27 a ž29 namiesto
toho týkajú dátumu, ku ktorému ú čtovná jednotka prijme tovar alebo
ku ktorému druhá zmluvná strana poskytne slu žbu.
27. Ú čtovná jednotka vykazuje minimálne tie prijaté slu žby, ktoré boli
ocenené k dátumu poskytnutia nástrojov vlastného imania reálnou
hodnotou týchto nástrojov s výnimkou prípadu, ak ku vzniku nároku
na tieto nástroje nedôjde z dôvodu nesplnenia podmienky nároku (inejako trhovej podmienky), ktorá bola špecifikovaná k dátumu udelenia.
Toto platí bez oh ľadu na akéko ľvek úpravy podmienok, za ktorých sa
nástroje vlastného imania poskytli, a bez oh ľadu na ich zru šenie alebo
vysporiadanie. Okrem toho ú čtovná jednotka vykazuje vplyv úprav,
ktorými sa zvy šuje celková reálna hodnota dohody o zaplatení na
základe podielov, alebo ktoré sú iným spôsobom pre zamestnanca
prospe šné. Návod na uplat ňovanie tejto po žiadavky je uvedený
v dodatku B.
▼M2
28. Ak sa zru šia alebo vysporiadajú poskytnuté nástroje vlastného imania
počas obdobia nároku (v situácii inej ako je ich zru šenie prepadnutím
v prípade, ak sa nesplnili podmienky nároku) …
▼B
a) účtovná jednotka zaú čtuje zru šenie alebo vysporiadanie ako
urýchlenie nároku, a preto okam žite vyká že sumu, ktorú by inak
bola vykázala za slu žby prijaté po čas zvy šného obdobia nároku;
▼M2
b)…Všetky takéto prebytky sa vyká žu ako náklad. Ak by v šak
dohoda o zaplatení formou akcií obsahovala komponenty záväzku,jednotka opätovne ocení reálnu hodnotu záväzku k dátumu
zrušenia alebo vysporiadania. Ka ždá platba uskuto čnená na ú čel
vysporiadania komponentu záväzku sa zaú čtuje ako zánik záväzku;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —456
▼B
c) ak sa zamestnancovi poskytnú nové nástroje vlastného imania
a k dátumu ich poskytnutia ú čtovná jednotka identifikuje takéto
nové poskytnuté nástroje vlastného imania ako náhradu za zru šené
nástroje vlastného imania, ú čtovná jednotka o poskytnutí náhrad-
ných nástrojov vlastného imania ú čtuje rovnakým spôsobom, ako
o úprave pôvodného poskytnutia nástrojov vlastného imaniav súlade s odsekom 27 a návodom v dodatku B. Poskytnutá
prírastková reálna hodnota je rozdielom medzi reálnou hodnotou
náhradných nástrojov vlastného imania a čistou reálnou hodnotou
zrušených nástrojov vlastného imania k dátumu udelenia náhrad-
ných nástrojov vlastného imania. Čistou reálnou hodnotou zru še-
ných nástrojov vlastného imania je ich reálna hodnota bezpro-stredne pred zru šením, po odpo čítaní v šetkých platieb realizova-
ných v prospech zamestnanca pri zru šení nástrojov vlastného
imania, ktorá sa ú čtuje ako zní ženie vlastného imania v súlade
sv yššie uvedeným písmenom b). Ak ú čtovná jednotka neozna čí
nové poskytnuté nástroje vlastného imania ako náhradu za zru šené
nástroje vlastného imania, tieto nové nástroje vlastného imania sa
účtujú ako nové poskytnutie nástrojov vlastného imania.
▼M2
28A. Ak si mô žeúčtovná jednotka alebo protistrana vybra ť,či splní
podmienku bez nároku, ú čtovná jednotka zachytí nesplnenie tejto
podmienky bez nároku zo svojej strany alebo protistranou po čas
obdobia bez nároku ako zru šenie.
▼B
29. Ak ú čtovná jednotka spätne odkúpi nárokovate ľné nástroje vlastného
imania, platba v prospech zamestnanca sa zaú čtuje ako zní ženie vlast-
ného imania s výnimkou sumy, o ktorú platba presahuje reálnuhodnotu spätne odkúpených nástrojov vlastného imania, ocenených
k dátumu spätného odkúpenia. Takýto rozdiel sa vyká že ako náklad.
TRANSAKCIE S PLATBOU NA ZÁKLADE PODIELOV VYSPORIADANÉ
PEŇAŽNÝMI PROSTRIEDKAMI
30. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných
peňažnými prostriedkami ú čtovná jednotka oce ňuje nadobudnutý
tovar a slu žby a vzniknutý záväzok reálnou hodnotou záväzku. A ž
do vysporiadania záväzku ú čtovná jednotka prece ňuje záväzok na
reálnu hodnotu ku ka ždému dátumu vykazovania a k dátumu vyspo-
riadania, pri čom akéko ľvek zmeny reálnej hodnoty sa vykazujú ako
zisk alebo strata za dané obdobie.
31. Ú čtovná jednotka mô že napríklad poskytnú ťzamestnancom ako
súčasťbalíku ich odme ňovania práva na zhodnotenie akcií, na základe
ktorých zamestnanci získajú nárok na budúce platby v pe ňažných
prostriedkoch (a nie na nástroj vlastného imania), ktorého vý ška
vychádza z rastu ceny akcie ú čtovnej jednotky z ur čitej úrovne
počas ur čitého obdobia. Ú čtovná jednotka takisto mô že poskytnú ť
zamestnancom právo na budúcu pe ňažnú platbu tak, že im poskytne
právo na akcie (vrátane akcií, ktorých vydanie nastane po realizácii
opcií na akcie), ktoré mô žeúčtovná jednotka spätne odkúpi ťčiuž
povinne (napríklad po ukon čení zamestnaneckého pomeru), alebo na
základe opcie zamestnanca.
32. Ú čtovná jednotka vykazuje prijaté slu žby a záväzok zaplati ťza tieto
služby v okamihu, ke ďzamestnanci poskytnú svoje slu žby. Napríklad
niektoré práva na zhodnotenie akcií sú nárokovate ľné okam žite, a od
zamestnancov sa preto nevy žaduje zav ŕšenie stanovenej doby zamest-
naneckého pomeru na to, aby získali nárok na hotovostnú platbu.Pokia ľsa nepreuká že opak, ú čtovná jednotka predpokladá, že služby
poskytnuté zamestnancami výmenou za práva na zhodnotenie akcií
boli prijaté. Ú čtovná jednotka teda okam žite vyká že prijaté slu žby
a záväzky zaplati ťza ne. Ak práva na zhodnotenie akcií nebudú
nárokované a ždovtedy, kým zamestnanec nezotrvá v pracovnom
pomere po čas stanoveného obdobia, ú čtovná jednotka vykazuje prijaté
služby a záväzok zaplati ťza ne priebe žne tak, ako zamestnanci po čas
daného obdobia poskytujú svoje slu žby.
33. Záväzok sa oce ňuje, pri prvom vykázaní a ku ka ždému dátumu vyka-
zovania a ždo jeho vysporiadania, reálnou hodnotou práv na zhodno-
tenie akcií pomocou modelu oce ňovania opcie, berúc do úvahy
podmienky, za ktorých do šlo k poskytnutiu práv na zhodnotenie2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —457
▼B
akcií a rozsah, v akom zamestnanci k príslu šnému d ňuužsvoje
služby dodali.
TRANSAKCIE S PLATBAMI NA ZÁKLADE PODIELOV
S ALTERNATÍVOU VYSPORIADANIA PE ŇAŽNÝMI PROSTRIEDKAMI
34. V prípade transakcií s platbou na základe podielov, pri ktorých sa
v podmienkach zmluvy poskytuje bu ďúčtovnej jednotke alebo proti-
strane mo žnosťvýberu, čiúčtovná jednotka vyrovná transakciu pe ňaž-
nými prostriedkami (alebo iným majetkom) alebo emitovanímnástrojov vlastného imania, ú čtovná jednotka vykazuje takúto trans-
akciu alebo jej zlo žky ako transakciu s platbou na základe podielov
vysporiadanú pe ňažnými prostriedkami, ak a v rozsahu, v akom
účtovnej jednotke vznikol záväzok vysporiada ťtransakciu pe ňažnými
prostriedkami alebo iným majetkom, alebo ako transakciu s platbou
na základe podielov vysporiadanú akciami v prípade, ak a v rozsahu,
v akom ku vzniku takéhoto záväzku nedo šlo.
Transakcie s platbami na základe podielov, ktorých zmluvné
podmienky umo žňujú protistrane zvoli ťformu vysporiadania
35. Ak ú čtovná jednotka dala protistrane právo vybra ťsi,či sa transakcia
s platbou na základe podielov vysporiada pe ňažnými prostriedkami (
1)
alebo emitovaním nástrojov vlastného imania, ú čtovná jednotka tým
vydala zlo žený finan čný nástroj, ktorý obsahuje dlhovú zlo žku
(t. j. právo protistrany po žadova ťplatbu v pe ňažných prostriedkoch)
a zlo žku vlastného imania (t. j. právo protistrany po žadova ťvyrov-
nanie nástrojmi vlastného imania a nie v pe ňažných prostriedkoch).
V prípade transakcií s inými stranami, ako sú zamestnanci, pri ktorých
sa reálna hodnota prijatého tovaru alebo slu žieb oce ňuje priamo,
účtovná jednotka oce ňuje zlo žku vlastného imania zlo ženého finan č-
ného nástroja ako rozdiel medzi reálnou hodnotou prijatého tovarualebo slu žieb a reálnou hodnotou dlhovej zlo žky k dátumu, ke ď
došlo k prijatiu tovaru alebo slu žieb.
36. V prípade ďalších transakcií vrátane transakcií so zamestnancami,
účtovná jednotka stanovuje reálnu hodnotu zlo ženého finan čného
nástroja ku d ňu ocenenia s tým, že berie do úvahy podmienky, za
ktorých do šlo k poskytnutiu práv na pe ňažné prostriedky alebo
nástroje vlastného imania.
37. Pri uplat ňovaní odseku 36 ú čtovná jednotka najskôr stanovuje reálnu
hodnotu dlhovej zlo žky a následne stanovuje reálnu hodnotu zlo žky
vlastného imania s tým, že berie do úvahy, že protistrana sa musí
vzda
ťpráva na príjem pe ňažných prostriedkov, aby mohla prija ť
nástroj vlastného imania. Reálna hodnota zlo ženého finan čného
nástroja je sú čtom reálnych hodnôt jeho dvoch zlo žiek. Transakcie
s platbami na základe podielov, v rámci ktorých má protistranavoľbu mo žnosti úhrady, sú v šakčasto štruktúrované tak, že reálna
hodnota oboch alternatív vyrovnania je rovnaká. Protistrana mô že
maťnapríklad mo žnosťprijaťbuďopcie na akcie, alebo opcie na
zhodnotenie akcií vysporiadané v pe ňažných prostriedkoch.
V takýchto prípadoch je reálna hodnota zlo žky vlastného imania
nulová, a teda reálna hodnota zlo ženého finan čného nástroja je
rovnaká, ako reálna hodnota dlhovej zlo žky. Naopak, ak sú reálne
hodnoty alternatív vysporiadania rôzne, reálna hodnota zlo žky vlast-
ného imania bude obvykle vy ššia ako nulová, a v takomto prípade
bude reálna hodnota zlo ženého finan čného nástroja vy ššia ako reálna
hodnota dlhovej zlo žky.
38. Ú čtovná jednotka ú čtuje o prijatom alebo nadobudnutom tovare alebo
službách osobitne oproti ka ždej zo zlo žiek zlo ženého finan čného
nástroja. V prípade dlhovej zlo žky ú čtovná jednotka vykazuje
nadobudnutý tovar alebo slu žby a záväzok zaplati ť
za takýto tovar
alebo slu žby v čase, ke ďprotistrana dodá tovar alebo poskytne
služby, v súlade s po žiadavkami uplat ňovanými na transakcie
s platbou na základe podielov vysporiadané pe ňažnými prostriedkami
(odseky 30 a ž33). V prípade zlo žky vlastného imania (ak existuje)
účtovná jednotka vykazuje prijatý tovar alebo slu žby, ako aj zvý šenie
vlastného imania v čase, ke ďprotistrana dodá tovar alebo poskytne
služby, v súlade s po žiadavkami uplat ňovanými na transakcie2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —458
(1) V odsekoch 35 a ž43 v šetky odkazy na pe ňažné prostriedky obsahujú aj odkazy na
ostatné aktíva ú čtovnej jednotky.
▼B
s platbou na základe podielov vysporiadané akciami (odseky 10 a ž
29).
39. K dátumu vysporiadania ú čtovná jednotka prece ňuje záväzok na jeho
reálnu hodnotu. Ak ú čtovná jednotka pri vysporiadaní záväzku
emituje nástroje vlastného imania namiesto vyplatenia pe ňažných
prostriedkov, záväzok sa preú čtuje priamo do vlastného imania ako
protihodnota za emitované nástroje vlastného imania.
40. Ak pri vysporiadaní ú čtovná jednotka zaplatí v pe ňažných prostried-
koch a neemituje nástroje vlastného imania, takáto platba predstavujeúplné vysporiadanie záväzku. Akáko ľvek vykázaná zlo žka vlastného
imania, ktorá sa predtým u žvykázala, zostáva vo vlastnom imaní. Ak
si protistrana zvolí vysporiadanie príjmom pe ňažných prostriedkov,
zaniká jej právo na získanie nástrojov vlastného imania. Táto po žia-
davka v šak nevylu čuje mo žnosťúčtovnej jednotky vykazova ťprevod
v rámci vlastného imania, t. j. prevod z jednej zlo žky vlastného
imania do inej.
Platby na základe podielov, ktorých zmluvné podmienky umo ž-
ňujú ú čtovnej jednotke zvoli ťformu vysporiadania
41. V prípade transakcie s platbou na základe podielov, pri ktorej
zmluvné podmienky umo žňujú ú čtovnej jednotke zvoli ťsi,čis a
vysporiadanie uskuto ční formou pe ňažných prostriedkov alebo emito-
vaním nástrojov vlastného imania, ú čtovná jednotka ur čí,čim á
súčasný záväzok vysporiada ťformou pe ňaž
ných prostriedkov
a pod ľa toho zodpovedajúcim spôsobom túto transakciu s platbou
na základe podielov zaú čtuje. Ú čtovná jednotka má sú časný záväzok
vysporiada ťpeňažnými prostriedkami, ak vo ľba vysporiadania
nástrojmi vlastného imania nemá komer čnú podstatu (napríklad
preto, lebo ú čtovná jednotka v súlade s platnými zákonmi nesmie
emitova ťakcie), alebo má ú čtovná jednotka zau žívanú prax
z minulosti alebo stanovenú politiku vysporiadavania takýchto trans-akcií v pe ňažných prostriedkoch, alebo vo v šeobecnosti vykonáva
vysporiadanie formou pe ňažných prostriedkov v ždy, ke ďdruhá
zmluvná strana po žiada o takéto vyrovnanie.
42. Ak má ú čtovná jednotka sú časný záväzok vysporiadania v pe ňažných
prostriedkoch, transakciu zaú čtuje v súlade s po žiadavkami, ktoré
platia pre transakcie s platbou na základe podielov vysporiadanépeňažnými prostriedkami, uvedenými v odsekoch 30 a ž33.
43. Ak takýto záväzok neexistuje, ú čtovná jednotka zaú čtuje transakciu
v súlade s po žiadavkami, uplat ňovanými na transakcie s platbou na
základe podielov vysporiadané akciami, uvedenými v odsekoch 10 a ž
29. Pri vysporiadaní:
a) ak si ú čtovná jednotka vyberie mo žnosťvysporiadania
vp eňažných prostriedkoch, hotovostná platba sa ú čtuje ako spätné
odkúpenie podielu na vlastnom imaní, t. j. ako zní
ženie vlastného
imania, s výnimkou prípadu uvedeného v písmene c);
b) ak si ú čtovná jednotka zvolí mo žnosťvysporiadania formou emito-
vania nástrojov vlastného imania, nevy žaduje sa žiadne ďalšie
účtovanie (okrem prevodu z jednej zlo žky vlastného imania do
inej, ak je to potrebné), s výnimkou prípadu uvedenéhov písmene c);
c) ak si ú čtovná jednotka zvolí alternatívu vysporiadania s vy ššou
reálnou hodnotou k dátumu vysporiadania, ú čtovná jednotka vyka-
zuje dodato čný náklad vo vý ške rozdielu daných hodnôt,
t. j. rozdiel medzi zaplatenými pe ňažnými prostriedkami
a reálnou hodnotou nástrojov vlastného imania, ktoré by boliinak emitované, alebo rozdiel medzi reálnou hodnotou emitova-ných nástrojov vlastného imania a sumou pe ňažných prostriedkov,
ktorá by sa inak zaplatila, pod ľa toho, o ktorý prípad ide.
ZVEREJ ŇOVANIE
44. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré pou žívateľom ú čtovnej
závierky umo žnia pochopi ťcharakter a rozsah zmlúv o zaplatení na
základe podielov, ktoré existovali v priebehu ú čtovného obdobia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —459
▼B
45. Na ú čely splnenia zásady odseku 44 ú čtovná jednotka zverej ňuje
minimálne tieto informácie:
a) opis ka ždého typu dohody o zaplatení na základe podielov, ktorá
existovala kedyko ľvek v priebehu ú čtovného obdobia, vrátane
všeobecných podmienok ka ždej dohody, akými sú napríklad
podmienky nároku, maximálna splatnos ťposkytnutej opcie
a metóda vysporiadania (t. j. pe ňažnými prostriedkami alebo
akciami). Ú čtovná jednotka, ktorá má dohodnuté v podstate
podobné typy dohôd o zaplatení na základe podielov, mô že takéto
informácie agregova ť, pokia ľnie je pre splnenie zásad odseku 44
nevyhnutné zverejni ťkaždú dohodu osobitne;
b) po čet a vá žený priemer realiza čných cien opcií na akcie pre ka ždú
z týchto skupín opcií:
i) opcie nesplatené na za čiatku obdobia;
ii) opcie poskytnuté v priebehu obdobia;
iii) opcie prepadnuté v priebehu obdobia;
iv) opcie realizované v priebehu obdobia;
v) opcie, ktorých splatnos ťsa skon čila v priebehu obdobia;
vi) opcie nesplatené na konci obdobia a
vii) opcie realizovate ľné na konci obdobia;
c) pri opciách na akcie realizovaných po čas obdobia vá žený priemer
ceny akcie k dátumu realizácie. Ak sa opcie realizovali na pravi-delnej báze po čas obdobia, ú čtovná jednotka mô že namiesto toho
zverejni ťvážený priemer cien akcií za dané obdobie;
d) pri opciách na akcie nesplatené ku koncu daného obdobia rozpätie
realiza čných cien a vá žený priemer zostávajúcich zmluvne dohod-
nutých dôb do splatnosti opcií. Ak je rozpätie realiza čných cien
široké, nesplatené opcie sa rozdelia do pásiem, ktoré majú lep šiu
vypovedajúcu schopnos
ťna účely posúdenia po čtu a na časovania
prípadných emisií dodato čných akcií a prijatia pe ňažných
prostriedkov, ktoré mô že nasta ťpo realizácii opcií.
46. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
účtovnej závierky porozumie ť, ako sa v priebehu ú čtovného obdobia
stanovovala reálna hodnota prijatého tovaru alebo slu žieb alebo reálna
hodnota poskytnutých nástrojov vlastného imania.
47. Ak ú čtovná jednotka stanovila reálnu hodnotu tovaru alebo slu žieb
prijatých ako protihodnoty za nástroje vlastného imania ú čtovnej
jednotky nepriamo, odkazom na reálnu hodnotu poskytnutýchnástrojov vlastného imania, v záujme splnenia zásad odseku 46
účtovná jednotka zverejní minimálne tieto údaje:
a) pri opciách na akcie poskytnuté v priebehu obdobia vá žený
priemer reálnej hodnoty týchto opcií k dátumu ich ocenenia
a informácie o tom, akým spôsobom sa reálna hodnota stanovila,
vrátane týchto údajov:
i) pou žitý op čný oce ňovací model a vstupy pre tento model
vrátane vá ženého priemeru cien akcií, realiza čnej ceny, o čaká-
vanej volatility, doby platnosti opcie, o čakávaných dividend,
bezrizikovej úrokovej sadzby a v šetkých ostatných vstupov do
modelu, vrátane pou žitej metódy a predpokladov, z ktorých sa
vychádzalo pri zahrnutí ú činkov o čakávanej pred časnej reali-
zácie;
ii) ako sa stanovila o čakávaná volatilita vrátane vysvetlenia, do
akej miery vychádzal odhad o čakávanej volatility z historickej
volatility, a
iii)či a akým spôsobom sa zahrnuli v
šetky ostatné črty poskyt-
nutia opcie do stanovovania reálnej hodnoty, napríklad trhové
podmienky;
b) pri ostatných nástrojoch vlastného imania poskytnutých v priebehu
obdobia (t. j. iných ako opcie na akcie) ú čtovná jednotka zverej-
ňuje po čet a vá žený priemer reálnej hodnoty týchto nástrojov vlast-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —460
▼B
ného imania k dátumu ich ocenenia a informácie o tom, akým
spôsobom sa reálna hodnota stanovovala, vrátane:
i) ak sa reálna hodnota nestanovovala pod ľa pozorovate ľnej
trhovej ceny, akým spôsobom sa stanovila;
ii)či a ako sa o čakávané dividendy zapracovali do metodiky
stanovovania reálnej hodnoty a
iii)či a ako sa ostatné črty poskytnutých nástrojov vlastného
imania zapracovali do metodiky stanovovania reálnej hodnoty;
c) pri dohodách o zaplatení na základe podielov, ktorých podmienky
sa po čas daného obdobia upravili:
i) vysvetlenie týchto úprav;
ii) poskytnutá prírastková reálna hodnota (ktorá je výsledkom
týchto úprav) a
iii) informácia o tom, ako sa stanovovala poskytnutá prírastková
reálna hodnota, konzistentne s po žiadavkami uvedenými
v písmenách a) a b), ak sú relevantné.
48. Ak ú čtovná jednotka stanovila reálnu hodnotu tovaru a slu žieb prija-
tých v priebehu daného obdobia priamo, zverejní, ako sa táto reálna
hodnota stanovovala, t. j. či sa reálna hodnota tohto tovaru alebo
služieb stanovila v trhovej cene.
49. Ak ú čtovná jednotka vyvrátila predpoklad odseku 13, zverejní túto
skuto čnosťas účasne zverejní dôvod vyvrátenia uvedeného predpo-
kladu.
50. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré pou žívateľom ú čtovnej
závierky pomô žu porozumie ťvplyvu transakcií s platbou na základe
podielov na hospodársky výsledok ú čtovnej jednotky v danom období
a na jej finan čnú pozíciu.
51. Na ú čely splnenia zásady odseku 50 ú čtovná jednotka zverej ňuje
minimálne tieto údaje:
a) celkové náklady vykázané za obdobie, ktoré vznikli z transakcií
s platbami na základe podielov, pri ktorých prijatý tovar alebo
služby nesplnili podmienky na ich vykázanie ako majetku,
a teda sa okam žite vykázali ako náklad, ďalej sa samostatne
zverej ňuječasťtohto celkového nákladu, ktorá pripadá na trans-
akcie ú čtované ako transakcie s platbou na základe podielov
vysporiadané akciami;
b) pre záväzky vyplývajúce z transakcií s platbami na základe
podielov:
i) celkovú ú čtovnú hodnotu na konci obdobia a
ii) celkovú vnútornú hodnotu na konci daného obdobia pri tých
záväzkoch, pri ktorých ku koncu obdobia do šlo k vzniku práva
druhej zmluvnej strany na príjem pe ňažných prostriedkov alebo
iného majetku (napríklad vznik práv na zhodnotenie akcií).
52. Ak informácie, ktoré sa majú pod ľa tohto štandardu zverej ňovať,
nespĺňajú zásady uvedené v odsekoch 44, 46 a 50, ú čtovná jednotka
zverejní dodato čné informácie nevyhnutné na to, aby sa tieto zásady
splnili.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
53. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných
akciami ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na akcie, opcie na
akcie alebo na iné nástroje vlastného imania, ktoré sa poskytli po7. novembri 2002 a k dátumu ú činnosti toho štandardu e šte neboli
nárokovate ľné.
54. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale sa nevy žaduje, aby uplat ňovala
tento štandard aj na iné poskytnutia nástrojov vlastného imania, ak
účtovná jednotka zverejnila reálnu hodnotu týchto nástrojov vlastného
imania, stanovenú k dátumu ich ocenenia.
55. Pri v šetkých poskytnutých nástrojov vlastného imania, na ktoré sa
vzťahuje tento štandard, ú čtovná jednotka uvedie porovnávacie2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —461
▼B
údaje a tam, kde je to potrebné, upraví po čiatočný stav nerozdeleného
zisku za najskor šie prezentované obdobie.
56. Aj pre v šetky poskytnuté nástroje vlastného imania, na ktoré sa
neuplatnil tento štandard (napríklad nástroje vlastného imania poskyt-
nuté 7. novembra 2002 alebo skôr), v šak účtovná jednotka zverej ňuje
informácie vy žadované odsekmi 44 a 45.
57. Ak po dátume ú činnosti tohto štandardu ú čtovná jednotka zmení
podmienky poskytnutých nástrojov vlastného imania, na ktoré sa
tento štandard neuplat ňoval, musí pri ú čtovaní v šetkých takýchto
úprav uplatni ťustanovenia odsekov 26 a ž29.
58. Pri záväzkoch vyplývajúcich z transakcií s platbami na základe
podielov, ktoré existovali k dátumu ú činnosti tohto štandardu, ú čtovná
jednotka uplat ňuje tento štandard spätne. K týmto záväzkom ú čtovná
jednotka uvedie porovnávacie údaje vrátane úpravy po čiatočného
stavu nerozdeleného zisku za najskor šie prezentované obdobie, za
ktoré sa prepo čítané porovnávacie informácie uvádzajú, s výnimkou,
žeo dú čtovnej jednotky sa prepo čítanie porovnávacích informácii
nepožaduje, ak sa tieto informácie týkajú obdobia alebo dátumu
pred 7. novembrom 2002.
59. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale sa nevy žaduje, uplat ňovaťtento
štandard spätne na ostatné záväzky vyplývajúce z transakcií s platbou
na základe podielov, napríklad na záväzky, ktoré sa vysporiadalipočas obdobia, za ktoré sa predkladajú porovnávacie informácie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
60. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné účtovné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobia
začínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M12
61. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 5 Ú čtovná jednotka
uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi-
dovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedená zmena a doplnenie
sa takisto uplat ňuje na toto skor šie obdobie.
▼M2
62. Ú čtovná jednotka spätne uplatní nasledovné dodatky pre ro čné
obdobia za čínajúce 1. januára 2009 alebo neskôr:
a) po žiadavky odseku 21A v súvislosti s prístupom k podmienkam
bez nároku;
b) revidované definície pojmov „nárok“a„podmienky nároku “
v prílohe A;
c) zmeny a doplnenia v odsekoch 28 a 28A v súvislosti so zru še-
niami.
Skoršia aplikácia je povolená. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto
zmeny a doplnenia na obdobia za čínajúce pred 1. januárom 2009, je
povinná túto skuto čnosťzverejni ť.
▼B
Dodatok A
Definície
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.
Transakcie s platbou na
základe podielov vyspo-
riadané pe ňažnými
prostriedkamiTransakcia s platbou na základe podielov , pri
ktorej ú čtovná jednotka nadobúda tovar alebo
služby oproti záväzku vo či dodávate ľovi tohto
tovaru alebo slu žieb poskytnú ťtomuto dodávate-
ľovi pe ňažné prostriedky alebo iný majetok
v sume, ktorej vý ška vychádza z ceny (alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —462
▼B
hodnoty) akcií ú čtovnej jednotky alebo iných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky.
Zamestnanci a iné osoby
poskytujúce podobné
službyJednotlivci, ktorí poskytujú osobné slu žby účtovnej
jednotke, a sú to bu ďa) jednotlivci, ktorí sa na
daňové alebo právne ú čely pova žujú za zamest-
nancov, b) jednotlivci, ktorí pracujú pre ú čtovnú
jednotku pod ľa jej nariadení rovnakým spôsobom,
ako jednotlivci, ktorí sa pova žujú za zamestnancov
na da ňové alebo právne ú čely, alebo c) poskytnuté
služby sú podobné tým slu žbám, ktoré poskytujú
zamestnanci. Tento pojem napríklad zah ŕňa celý
mana žment, t. j. osoby s právomocou
a zodpovednos ťou za plánovanie, riadenie
a kontrolu činností ú čtovnej jednotky vrátane
pracovníkov vedenia bez výkonných právomocí.
Nástroj vlastného imania Zmluva, ktorou sa preukazuje zostávajúci podiel na
majetku ú čtovnej jednotky po odpo čítaní v šetkých
jeho záväzkov (1).
(1)
(2)Poskytnutý nástroj vlast-ného imaniaPrávo (podmienené alebo nepodmienené) na
nástroj vlastného imania účtovnej jednotky
udelený ú čtovnou jednotkou druhej strane
v rámci dohody o zaplatení na základe podielov .
Transakcia s platbou na
základe podielov vyspo-riadaná akciamiTransakcia s platbou na základe podielov ,
v rámci ktorej ú čtovná jednotka prijme tovar
alebo slu žby ako protihodnotu za nástroje vlast-
ného imania účtovnej jednotky (vrátane akcií
alebo opcií na akcie ).
Reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
záväzok vysporiadaný, alebo vymenený poskyt-
nutý nástroj vlastného imania v nezávislej trans-
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia-
cimi stranami.
Dátum udelenia Dátum, ku ktorému sa ú čtovná jednotka a druhá
strana (vrátane zamestnanca) dohodnú na dohode
o zaplatení na základe podielov ,čo je dátum, ku
ktorému ú čtovná jednotka a protistrana dospeli
k vzájomnej dohode o podmienkach zmluvy.
K dátumu udelenia ú čtovná jednotka udelí proti-
strane právo na pe ňažné prostriedky, iný majetok,
alebo nástroje vlastného imania účtovnej
jednotky za predpokladu, že sa splnia podmienky
nároku , ak boli stanovené. Ak takáto dohoda
podlieha schva ľovaniu (napríklad schváleniu
►
M5 vlastníkmi ◄), dátumom udelenia je
dátum, ku ktorému do šlo k schváleniu.
Vnútorná hodnota Rozdiel medzi reálnou hodnotou akcií, na ktoré
má protistrana (podmienené alebo nepodmienené)
právo na upísanie alebo právo na získanie, a cenou(ak existuje), ktorú protistrana musí (alebo bude
musie ť) za tieto akcie zaplati ť. Napríklad opcia
na akcie s realiza čnou cenou 15 CU, (
2) súvisiaca
s akciou s reálnou hodnotou 20 CU, má vnútornú
hodnotu 5 CU.
Trhové podmienky Podmienky, od ktorých závisí realiza čná cena,
nárok alebo realizovate ľnosťnástroja vlastného
imania , ktorá súvisí s trhovou cenou nástrojov
vlastného imania účtovnej jednotky, napríklad
dosiahnutie špecifickej ceny akcie alebo špecifickej
sumy vnútornej hodnoty opcie na akciu , alebo
dosiahnutie špecifického cie ľa, ktorý vychádza
z trhovej ceny nástrojov vlastného imania
účtovnej jednotky vo vz ťahu k indexu trhových2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —463
(1) Koncep čný rámec definuje záväzok ako sú časnú povinnos ťúčtovnej jednotky vzniknutú
z minulej udalosti, vysporiadanie ktorej bude pod ľaočakávaní ma ťza následok odliv
zdrojov ú čtovnej jednotky steles ňujúcich ekonomické ú žitky (t. j. odliv pe ňažných
prostriedkov alebo iných aktív ú čtovnej jednotky).
(2) V tomto dodatku sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách “(CU).
▼B
cien nástrojov vlastného imania iných ú čtovných
jednotiek.
Dátum ocenenia Dátum, ku ktorému je na ú čely tohto štandardu
stanovená reálna hodnota poskytnutých nástrojov
vlastného imania . V prípade transakcií so zamest-
nancami a inými osobami poskytujúcimi
podobné slu žbyje dátumom ocenenia dátum
udelenia . V prípade transakcií s inými stranami
ako so zamestnancami (a tými, ktorí poskytujúpodobné slu žby) je dátumom ocenenia dátum, ku
ktorému ú čtovná jednotka prijme tovar alebo proti-
strana poskytne slu žbu.
Prvok opätovného
poskytnutiaPrvok, ktorý umo žňuje automatické poskytnutie
ďalšejopcie na akcie v prípade, ke ďdržiteľ
opcie realizuje predtým poskytnuté opcie a naúhradu realiza čnej ceny pou žije namiesto pe ňaž-
ných prostriedkov akcie ú čtovnej jednotky.
Opcia na opätovné
poskytnutieNová opcia na akcie , ktorá sa poskytne v prípade,
ak sa akcia pou žije na vyrovnanie realiza čnej ceny
predchádzajúcej opcie na akcie .
Dohoda o zaplatení na
základe podielovZmluva medzi ú čtovnou jednotkou a druhou
stranou (vrátane zamestnanca) o uzatvorení trans-
akcie s platbou na základe podielov , ktorá
následne ude ľuje druhej strane právo na príjem
peňažných prostriedkov alebo iného majetku
účtovnej jednotky vychádzajúcich z ceny akcií
účtovnej jednotky alebo iných nástrojov vlast-
ného imania
účtovnej jednotky, alebo na príjem
nástrojov vlastného imania účtovnej jednotky za
predpokladu, že sa splnili podmienky nároku ,a k
sú stanovené.
Transakcie s platbou na
základe podielovTransakcia, v rámci ktorej ú čtovná jednotka prijme
tovar alebo slu žby ako protihodnotu za nástroje
vlastného imania účtovnej jednotky (vrátane
akcií alebo opcií na akcie ), alebo nadobudne
tovar alebo slu žby prostredníctvom vzniku záväzku
voči dodávate ľovi tovaru alebo slu žieb vo vý ške,
ktorá vychádza z ceny akcií ú čtovnej jednotky
alebo iných nástrojov vlastného imania účtovnej
jednotky.
Opcia na akcie Zmluva, ktorá ude ľuje dr žiteľovi právo, nie v šak
povinnos ť, získa ťakcie ú čtovnej jednotky za
pevnú alebo ur čiteľnú cenu v rámci dohodnutého
časového obdobia.
▼M2
Nárok Vznik právneho nároku. V rámci dohody
o zaplatení formou akcií vzniká právo protistrany
na príjem pe ňazí, iného majetku alebo nástrojov
vlastného imania účtovnej jednotky, ke ďprávny
nárok protistrany prestáva by ťpodmienený
splnením stanovených podmienok nároku .
Podmienky nároku Podmienky, ktoré ur čujú, čiúčtovná jednotka
prijme slu žby, ktoré opráv ňujú protistranu na
príjem pe ňazí, iného majetku alebo nástrojov
vlastného imania účtovnej jednotky v rámci
dohody o zaplatení formou akcií . Podmienky
nároku sú bu ďpodmienkami slu žby alebo
podmienkami výkonnosti. Podmienky slu žby vy ža-
dujú, aby protistrana ukon čila stanovenú dobu
poskytovania slu žieb. Podmienky výkonnosti vy ža-
dujú, aby protistrana ukon čila stanovenú dobu
poskytovania slu žieb, a splnila stanovené výkon-
nostné ciele (napríklad stanovený nárast ziskuúčtovnej jednotky v priebehu stanoveného
obdobia). Podmienka výkonnosti mô že zah ŕňať
trhovú podmienku .2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —464
▼B
Obdobie nároku Obdobie, po čas ktorého musí dôjs ťk splneniu
všetkých podmienok nároku , súvisiacich
sdohodou o zaplatení na základe podielov .
Dodatok B
Návod na uplat ňovanie
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťouštandardu.
Odhad reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného imania
B1. Odseky B2 a žB41 tohto dodatku sa zaoberajú stanovovaním reálnej
hodnoty akcií a opcií na akcie a zameriavajú sa na špecifické
podmienky, ktoré sú spolo čné pre poskytovanie akcií alebo opcií na
akcie zamestnancom. Vzh ľadom na to nejde o vy čerpávajúci výklad.
Okrem toho, preto žes an i žšie uvádzané otázky oce ňovania zameria-
vajú na akcie a opcie na akcie poskytované zamestnancom, predpo-kladá sa, že reálna hodnota akcií alebo opcií na akcie sa stanovuje
k dátumu udelenia. Mnohé otázky oce ňovania uvádzané ni žšie (naprí-
klad ur čenie o čakávanej volatility) sa v šak uplat ňujú aj pri odhade
reálnej hodnoty akcií alebo opcií na akcie poskytnuté iným stranámako zamestnancom k dátumu, ke ďúčtovná jednotka prijme tovar
alebo protistrana poskytne slu žbu.
Akcie
B2. V prípade akcií poskytnutých zamestnancom sa reálna hodnota akcií
stanovuje vo vý ške trhovej ceny akcií ú čtovnej jednotky (alebo odha-
dovanej trhovej ceny v prípade, ak sa s akciami ú čtovnej jednotky
verejne neobchoduje) a upravuje sa tak, aby odzrkad ľovala
podmienky, za ktorých sa akcie poskytli (s výnimkou podmienok
nároku, ktoré sú v súlade s odsekmi 19 a ž21 vy ňaté zo stanovovania
reálnej hodnoty).
B3. Ak napríklad zamestnanec nemá právo na dividendy po čas obdobia
nároku, takýto faktor sa pri odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutýchakcií zoh ľadňuje. Podobne, ak sa na akcie vz
ťahujú obmedzenia
prevodu po vzniku nároku, takýto faktor sa zoh ľadňuje, av šak len
do tej miery, do akej tieto obmedzenia po vzniku nároku ovplyv ňujú
cenu, ktorú by informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci ú častník trhu za
takúto akciu zaplatil. Napríklad ak sa s akciami aktívne obchoduje na
tzv. hlbokom a likvidnom trhu, obmedzenia prevodu po vzniku
nároku mô žum a ťlen zanedbate ľný, ak vôbec nejaký, vplyv na
cenu, ktorú by za takéto akcie zaplatil informovaný, dobrovo ľne
súhlasiaci ú častník trhu. Obmedzenia prevodu alebo iné obmedzenia,
ktoré existujú po čas obdobia nároku, sa pri odhade reálnej hodnoty
poskytnutých akcií k dátumu udelenia nezoh ľadňujú, preto že tieto
obmedzenia vychádzajú z existencie podmienok nároku, ktoré saúčtujú v súlade s odsekmi 19 a ž21.
Opcie na akcie
B4. V mnohých prípadoch opcií na akcie poskytnutých zamestnancom nie
sú k dispozícii trhové ceny, preto že s poskytnutými opciami sú
spojené podmienky, ktoré sa nevz ťahujú na obchodované opcie. Ak
neexistujú obchodované opcie s podobnými podmienkami, reálna
hodnota poskytnutých opcií sa odhaduje pou žitím op čného oce ňova-
cieho modelu.
B5. Pri výbere op čného oce ňovacieho modelu ú čtovná jednotka zva žuje
faktory, ktoré by do úvahy brali informovaní, dobrovo ľne súhlasiaci
účastníci trhu pri rozhodovaní, aký oce ňovací model pou žiť. Naprí-
klad mnohé zamestnanecké opcie majú dlhú dobu splatnosti a súobvykle realizovate ľné po čas obdobia medzi dátumom nároku
a ukon čením doby platnosti opcie, pri čomčasto dochádza k ich pred-
časnej realizácii. Tieto faktory by sa mali bra ťdo úvahy pri odhade
reálnej hodnoty týchto opcií k dátumu udelenia. Pre mnohé ú čtovné
jednotky to mô že znamena ť,že nebudú môc ťpoužiť
Blackovu-Scholesovu-Mertonovu rovnicu, ktorá nezah ŕňam o žnosť
realizácie opcie pred ukon čením jej doby platnosti a nemusí dosta-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —465
▼B
točne odzrkad ľovaťvplyvy o čakávanej pred časnej realizácie. Takisto
nepripú šťam o žnosť,žeočakávaná volatilita a ostatné vstupy rovnice
by sa mohli po čas doby platnosti opcie meni ť. Na opcie na akcie
s relatívne krátkou zmluvnou dobou splatnosti, alebo také opcie,ktoré sa musia realizova ťv krátkej dobe po dátume nároku, sa v šak
vyššie uvedené faktory nemusia uplat ňovať. V takýchto prípadoch sa
dá Blackovou-Scholesovou-Mertonovou rovnicou dopracova ť
k oceneniu, ktoré je v zásade rovnaké, aké by vyplynuli ajz flexibilnej ších op čných oce ňovacích modelov.
B6. V šetky op čné oce ňovacie modely musia bra ťdo úvahy minimálne
tieto faktory:
a) realiza čnú cenu opcie;
b) dobu platnosti opcie;
c) sú časnú cenu podkladových akcií;
d) očakávanú volatilitu ceny akcie;
e) očakávané dividendy z akcií (ak je to relevantné) a
f) bezrizikovú úrokovú sadzbu po čas doby platnosti opcie.
B7. Iné faktory, ktoré by pri stanovovaní ceny zva žovali informovaní,
dobrovo ľne súhlasiaci ú častníci trhu, sa takisto berú do úvahy
(s výnimkou podmienok nároku a funkcií opätovného poskytnutia,ktoré sú v súlade s odsekmi 19 a ž22 vy ňaté zo stanovovania reálnej
hodnoty).
B8. Napríklad opcia na akcie poskytnutá zamestnancovi, sa obvykle
nemô že realizova ťpočas stanoveného obdobia (napríklad po čas
obdobia nároku alebo po čas období stanovených regula
čnými orgánmi
kapitálového trhu). Tento faktor sa berie do úvahy v prípade, ak by sav pou žitom op čnom oce ňovacom modeli inak predpokladala mo žnosť
realizácie opcie kedyko ľvek v priebehu jej doby platnosti. Ak v šak
účtovná jednotka pou žíva op čný oce ňovací model na ocenenie opcií,
ktorým sa oce ňujú opcie, ktoré mo žno realizova ťlen na konci
obdobia ich doby platnosti, nevy žaduje sa žiadna úprava tohto modelu
kvôli nemo žnosti realizácie opcií po čas obdobia nároku (alebo iných
období v priebehu doby platnosti opcie), preto že v modeli sa pred-
pokladá, že v priebehu takýchto období opcie nemo žno realizova ť.
B9. Podobne, ďalším faktorom spolo čným pre zamestnanecké opcie na
akcie je mo žnosťpredčasnej realizácie opcie napríklad preto, že
opcia nie je vo ľne prevodite ľná, alebo preto, že zamestnanec musí
realizova ťvšetky nárokovate ľné opcie pri ukon čení svojho zamestna-
neckého pomeru. Ú činky o čakávanej pred časnej realizácie sa berú do
úvahy, ako sa to uvádza v odsekoch B16 a žB21.
B10. Faktory, ktoré by informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci ú častník trhu
nebral na zrete
ľpri stanovovaní ceny opcie na akcie (alebo iného
nástroja vlastného imania), sa nezoh ľadňujú pri odhadovaní reálnej
hodnoty ceny poskytnutých opcií na akcie (alebo iných nástrojov
vlastného imania). Napríklad pri opciách na akcie poskytnutýchzamestnancom nie sú faktory, ktoré ovplyv ňujú ocenenie opcie
výlučne z h ľadiska jednotlivého zamestnanca, relevantné pri odhado-
vaní ceny, ktorú by stanovil informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci
účastník trhu.
Vstupy do op čných oce ňovacích modelov
B11. Pri odhadovaní o čakávanej volatility podkladových akcií a dividend
z týchto akcií je cie ľom odhadnú ťočakávania, ktoré by sa odzrkadlili
vs účasnej trhovej alebo dohodnutej výmennej cene opcie. Podobne,
aj pri odhadovaní vplyvov pred časnej realizácie zamestnaneckých
opcií na akcie je cie ľom odhadnú ťočakávania, ku ktorým by sa
dopracovala vonkaj šia strana s prístupom k podrobným informáciám
o správaní sa zamestnancov pri realizovaní na základe dostupnýchinformácií k dátumu udelenia.
B12. V mnohých prípadoch bude najskôr existova ťurčitý rozsah primera-
ných o čakávaní o budúcej volatilite, dividendách a správaní dr žiteľov
opcií z h ľadiska ich realizácie. V takomto prípade by sa o čakávaná
hodnota mala po čítaťvážením ka ždej sumy v rámci tohto rozsahu
súvisiacou pravdepodobnos ťou jej výskytu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —466
▼B
B13. O čakávania týkajúce sa budúcnosti často vychádzajú zo skúseností,
pričom sa upravujú v prípade, ak sa primerane o čakáva, že budú
odlišné od minulých skúseností. V niektorých prípadoch mô žu identi-
fikovate ľné faktory nazna čovať,že neupravená historická skúsenos ť
predstavuje relatívne nedostato čný predpoklad budúcich skúseností.
Ak napríklad ú čtovná jednotka s dvoma odli šnými druhmi podnikania
ukon čí jeden druh, ktorý bol omnoho menej rizikový ako druhý druh,
historická volatilita nemusí by ťtou najlep šou informáciou, z ktorej by
mali vychádza ťprimerané o čakávania pre budúcnos ť.
B14. Za iných okolností nemusia by ťhistorické informácie k dispozícii.
Napríklad novokótovaná spolo čnosťbude ma ťk dispozícii málo
historických informácií (alebo žiadne) o volatilite cien svojich akcií.
Nekótované a novokótované ú čtovné jednotky sú predmetom ďalej
uvedeného textu.
B15. Vo v šeobecnosti by ú čtovná jednotka nemala pri odhadovaní volati-
lity, správaní zamestnancov a dividend vychádza ťiba z historických
informácií bez toho, aby zvá žila rozsah, v akom sa o čakáva, že histo-
rická skúsenos ťje primeraným predpokladom budúcich skúseností.
Očakávaná pred časná realizácia
B16. Zamestnanci často realizujú opcie na akcie pred časne, a to z rôznych
dôvodov. Napríklad zamestnanecké opcie na akcie sú obvykle nepre-vodite ľné. Tento dôvod č
asto spôsobuje, že zamestnanci pristúpia
k realizácii svojich opcií na akcie pred časne, ke ďže toto rie šenie je
jedinou mo žnosťou, ako uzavrie ťsvoju pozíciu. Takisto aj od zamest-
nancov, ktorí ukon čia svoj zamestnanecký pomer, sa obvykle vy ža-
duje, aby realizovali nárokovate ľné opcie v krátkom čase, preto že
v opa čnom prípade takéto opcie na akcie prepadnú. Tento faktor
takisto spôsobuje pred časnú realizáciu zamestnaneckých opcií na
akcie. Inými faktormi, ktoré spôsobujú pred časnú realizáciu, sú
neochota prija ťriziko a nedostato čná diverzifikácia majetku.
B17. Spôsoby, ktorými sa zoh ľadňujú vplyvy o čakávanej pred časnej reali-
zácie, závisia od typu pou žívaného op čného oce ňovacieho modelu.
Napríklad o čakávaná pred časná realizácia by sa mohla zoh ľadniť
použitím odhadu o čakávanej životnosti opcie (ktorá, pokia ľide
o zamestnaneckú opciu na akcie, je obdobím od dátumu udelenia
do dátumu, ku ktorému sa o čakáva realizácia opcie) ako vstupu do
opčného oce ňovacieho modelu (napríklad Blackova-Scholesova-
Mertonova rovnica). Alternatívne mo žno očakávanú pred časnú reali-
záciu modelova ťpomocou binomického alebo podobného op čného
oceňovacieho modelu, ktorý ako vstup vyu žíva zmluvnú životnos ť.
B18. Faktory, ktoré sa pri odhadovaní pred časnej realizácie musia zvá žiť,
zahŕňajú:
a) dĺžku obdobia nároku, ke ďže opciu na akcie obvykle nemo žno
realizova ťpred koncom obdobia nároku. Ur čenie vplyvov odhadu
očakávanej pred časnej realizácie preto vychádza z predpokladu, že
k nároku na opciu dôjde. Ú činky podmienok nároku sú opísané
v odsekoch 19 a ž21;
b) priemernú d ĺžkučasu, po čas ktorého v minulosti podobné opcie
ostali nesplatené;
c) cenu podkladových akcií. Skúsenosti mô žu nazna čovať,že zamest-
nanci obvykle realizujú svoje opcie, ak cena akcie dosiahne ur čitú
úrove ňnad realiza čnou cenou;
d) postavenie zamestnanca v rámci organizácie. Skúsenosti mô žu
napríklad nazna čovať,že zamestnanci na vy šších pozíciách
obvykle realizujú opcie neskôr ako zamestnanci na ni žších pozí-
ciách (pozri ďalej odsek B21);
e) očakávanú volatilitu podkladových akcií. V priemere mô žum a ť
zamestnanci tendenciu realizova ťopcie na akcie s vysokou vola-
tilitou skôr ako na akcie s nízkou volatilitou.
B19. Ako sa uvádza v odseku B17, vplyvy pred časnej realizácie sa mô žu
vziaťdo úvahy pou žitím odhadu o čakávanej doby životnosti opcie
ako vstupu do op čného oce ňovacieho modelu. Pri odhadovaní o čaká-
vanej doby životnosti opcií poskytnutých skupine zamestnancov by
účtovná jednotka mohla vychádza ťz primerane vá ženého priemeru
očakávanej životnosti pre celú skupinu zamestnancov alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —467
▼B
z primerane vá ženej priemernej životnosti pre podskupinu zamest-
nancov v rámci takejto skupiny, a to na základe podrobnej ších údajov
o správaní sa zamestnancov pri realizácii opcií (pozri ďalej).
B20. Rozdelenie poskytnutých opcií pod ľa skupín zamestnancov s relatívne
homogénnym správaním týkajúcim sa realizácie mô žeb yťdôležité.
Hodnota opcie nie je lineárnou funkciou životnosti opcie; jej hodnota
sa zvy šuje predl žovaním životnosti, av šak klesajúcou mierou. Ak sú
napríklad v šetky ostatné predpoklady rovnaké –aj ke ďdvojro čná
opcia je hodnotnej šia ako jednoro čná opcia, jej hodnota nepredstavuje
dvojnásobok. To znamená, že výpo čtom odhadovanej hodnoty opcie
na základe jedinej vá ženej priemernej životnosti, ktorá zah ŕňa
pomerne rozdielne jednotlivé životnosti, by sa nadhodnotila celková
reálna hodnota poskytnutých opcií na akcie. Oddelením opcií poskyt-nutých nieko ľkým skupinám, z ktorých ka ždá má relatívne úzky
rozsah životnosti zahrnutých do priemernej vá ženej životnosti, sa
redukuje takéto nadhodnotenie.
B21. Podobne sa postupuje pri uplat ňovaní binomického alebo podobného
modelu. Napríklad skúsenosti ú čtovnej jednotky, ktorá poskytuje
opcie zamestnancom na v šetkých pozíciách, by mohli nazna čovať,
že najvy šší mana žment obvykle dr ží svoje opcie dlh šie, ne žzamest-
nanci stredného mana
žmentu, a že zamestnanci na ni žších pozíciách
realizujú svoje opcie skôr, ne žakáko ľvek iná skupina zamestnancov.
Okrem toho zamestnanci, ktorým odporú čajú alebo sa od nich vy ža-
duje dr žaťminimálnu sumu nástrojov vlastného imania zamestnáva-
teľa, vrátane opcií, by mohli v priemere realizova ťopcie neskôr ako
zamestnanci, ktorí toto odporú čanie či povinnos ťnemajú. V takýchto
situáciách bude ma ťrozdelenie opcií pod ľa skupín príjemcov
s relatívne homogénnym správaním z h ľadiska realizácie opcií za
následok presnej ší odhad celkovej reálnej hodnoty poskytnutých
opcií na akcie.
Očakávaná volatilita
B22. O čakávaná volatilita je ocenenie sumy, o ktorú sa v danom období
očakáva fluktuácia ceny. Ocenenie volatility pou žívané v op čných
oceňovacích modeloch je ro čnáštandardná odchýlka nepretr žite zlo že-
ných mier návratnosti akcie po čas daného obdobia. Volatilita sa
obvykle vyjadruje prepo čtom na ro čné podmienky, ktoré sú porovna-
teľné bez oh ľadu na časový úsek pou žitý pri výpo čte, napríklad
denné, tý ždenné alebo mesa čné pozorovanie cien.
B23. Mierou návratnosti (ktorá mô žeb yťkladná alebo záporná) z akcie za
dané obdobie sa oce ňuje, aký ú žitok získal akcionár z dividend
a zhodnotenia (alebo znehodnotenia) ceny akcie.
B24. O čakávaná ro čná volatilita akcie je rozsah, v ktorom sa o čakáva
výskyt trvalo zlo ženej ro čnej miery návratnosti v priebehu dvoch
tretín daného času. Ak napríklad povieme, že akcia s trvalo zlo ženou
mierou návratnosti 12 percent má volatilitu 30 percent, znamená to, že
pravdepodobnos ť,že miera návratnosti akcie za jeden rok bude medzi
–18 percentami (12 % –30 %) a 42 percentami (12 % + 30 %), je
pribli žne dvojtretinová. Ak je cena akcie na za čiatku roka 100 CU
a nevyplácajú sa žiadne dividendy, mô žes ao čakáva ť,že cena akcie
na konci roka bude medzi 83,53 CU (100 CU × e–0,18) a 152,20 CU
(100 × e0,42)p očas pribli žne dvoch tretín daného obdobia.
B25. Faktory, ktoré sa pri odhadovaní o čakávanej volatility musia zvá žiť,
zahŕňajú:
a) zahrnutú volatilitu z obchodovaných opcií na akcie ú čtovnej
jednotky, alebo iné obchodované nástroje ú čtovnej jednotky,
ktoré obsahujú prvky opcie (napríklad konvertibilný dlhový
nástroj), ak existujú;
b) historickú volatilitu ceny akcie v priebehu posledného obdobia,
ktoré vo v šeobecnosti zodpovedá o čakávanej životnosti opcie
(s tým, že sa berie do úvahy zostatková zmluvná doba životnosti
opcie a vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie);
c) dĺžku obdobia, po čas ktorého sa s akciami ú čtovnej jednotky
verejne obchodovalo. Novokótovaná ú čtovná jednotka by mohla
maťvysokú historickú volatilitu v porovnaní s podobnými ú čtov-
nými jednotkami, ktoré sú kótované dlh šie.Ďalšie pokyny
o novokótovaných ú čtovných jednotkách sú uvedené ďalej;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —468
▼B
d) tendenciu volatility vraca ťsa k svojmu priemeru, t. j. na svoju
dlhodobú priemernú úrove ň,aďalšie faktory, ktoré nazna čujú,
žeočakávaná budúca volatilita by sa mohla odli šovaťod volatility
v minulosti. Ak bola napríklad cena akcie ú čtovnej jednotky
v konkrétnom období mimoriadne volatilná po čas ur čitého identi-
fikovate ľného obdobia v dôsledku neúspe šnej ponuky na prevzatie
podniku alebo významnej re štrukturalizácie, pri výpo čte historickej
priemernej ro čnej volatility ceny sa toto obdobie nemusí bra ťdo
úvahy;
e) primerané a pravidelné časové intervaly pozorovania cien. Pozoro-
vania cien by z h ľadiska jednotlivých období mali by ťkonzi-
stentné. Napríklad ú čtovná jednotka mô že pou žiťzatváraciu cenu
za ka ždý tý ždeňalebo najvy ššiu cenu za tý ždeň,a však nemala by
používaťza jedny tý ždne zatváraciu cenu a za iné tý ždne najvy ššiu
cenu. Pozorovania cien by sa mali vyjadrova ťv tej istej mene,
v akej sa vyjadruje realiza čná cena.
Novokótované ú čtovné jednotky
B26. Ako sa uvádza v odseku B25, ú čtovná jednotka by mala vzia ťdo
úvahy historickú volatilitu ceny akcie v poslednom období, ktoré vo
všeobecnosti zodpovedá o čakávanej životnosti opcie. Ak novokóto-
vaná ú čtovná jednotka nemá dostato čné informácie o historickej vola-
tilite, mala by napriek tomu vypo čítaťhistorickú volatilitu za najdlh šie
obdobie, za ktoré sú dostupné informácie o aktívnom obchodovaní.Do úvahy by takisto mohla vzia ťhistorickú volatilitu podobných
účtovných jednotiek v porovnate ľnom období ich životnosti. Naprí-
klad ú čtovná jednotka, ktorá je kótovaná iba jeden rok a poskytne
opcie s priemernou o čakávanou životnos ťou pä ťrokov, by mohla bra ť
do úvahy štruktúru a vý šku historickej volatility ú čtovných jednotiek
v rovnakom odvetví za prvých šesťrokov, ke ďsa s akciami týchto
účtovných jednotiek verejne obchodovalo.
Nekótované ú čtovné jednotky
B27. Nekótovaná ú čtovná jednotka nemá pri odhadovaní o čakávanej vola-
tility k dispozícii historické informácie, ktoré by mohla vzia ťdo
úvahy. Niektoré faktory, ktoré by sa mali bra ťdo úvahy, sa uvádzajú
ďalej.
B28. V niektorých prípadoch nekótovaná ú čtovná jednotka, ktorá pravi-
delne emituje opcie na akcie pre zamestnancov (alebo iné strany),môže vybudova ťinterný trh pre svoje akcie. Pri odhade o čakávanej
volatility by sa mohla do úvahy bra ťvolatilita týchto cien akcií.
B29. Alternatívne by ú čtovná jednotka mohla bra ťdo úvahy historickú
alebo implicitnú volatilitu podobných kótovaných ú čtovných
jednotiek, pre ktoré sú k dispozícii informácie o cene akcií alebo
cenách opcií, a tieto informácie mô že vyu
žiťpri odhadovaní o čaká-
vanej volatility. Takýto spôsob by bol vhodný v prípade, ak ú čtovná
jednotka pri stanovovaní hodnoty svojich akcií vychádza z cien akciípodobných kótovaných ú čtovných jednotiek.
B30. Ak ú čtovná jednotka pri stanovovaní hodnoty svojich akcií nevy-
chádza z cien akcií podobných kótovaných ú čtovných jednotiek
a miesto toho pou žila na stanovenie hodnoty svojich akcií inú metódu
oceňovania, mô že odhadova ťočakávanú volatilitu konzistentne
s touto pou žitou metódou oce ňovania. Ú čtovná jednotka by napríklad
mohla oceni ťsvoje akcie na základe vý škyčistých aktív alebo zisku.
Môže teda bra ťdo úvahy o čakávanú volatilitu hodnoty týchto čistých
aktív alebo zisku.
Očakávané dividendy
B31. Čib ys ao čakávané dividendy mali zoh ľadňovaťpri oce ňovaní reálnej
hodnoty akcií alebo poskytnutých opcií závisí od toho, či má proti-
strana nárok na dividendy alebo na ekvivalenty dividend.
B32. Ak sa napríklad zamestnancom poskytli opcie a zamestnanci majú
nárok na dividendy plynúce z podkladových akcií alebo na ekviva-lenty dividend (ktoré sa mô žu vypláca ťvp eňažných prostriedkoch,
alebo sa mô žu pou žiťna zní ženie realiza čnej ceny) medzi dátumom
udelenia a dátumom uplatnenia, poskytnuté opcie by sa mali oce ňovať
tak, ako keby neboli z podkladových akcií vyplácané ž
iadne divi-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —469
▼B
dendy, t. j. vstupom oce ňovacieho modelu pre o čakávané dividendy
by mala by ťnula.
B33. Podobne, ak sa odhaduje reálna hodnota akcií poskytnutých zamest-
nancom k dátumu udelenia, nepo žaduje sa žiadna úprava ocenenia,
ktorou by sa zoh ľadnili o čakávané dividendy, ak má zamestnanec
nárok získa ťdividendy vyplácané po čas obdobia nároku.
B34. Naopak, ak zamestnanci nemajú po čas obdobia nároku (alebo,
v prípade opcie, pred realizáciou) nárok na dividendy alebo ekviva-
lenty dividend, ocenenie práv na akcie alebo opcie k dátumu udelenia
by malo bra ťdo úvahy o čakávané dividendy. To znamená, že pri
odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutej opcie by sa o čakávané divi-
dendy mali zahrnú ťdo uplat ňovania op čného oce ňovacieho modelu.
Pri odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutej akcie by sa ocenenie malo
znížiťos ú časnú hodnotu dividend, ktorých výplata sa o čakáva
v priebehu obdobia nároku.
B35. Op čné oce ňovacie modely vo v šeobecnosti pracujú s o čakávaným
výnosom z dividend. Modely v šak mo žno upravi ťtak, aby namiesto
výnosu z dividend pracovali s o čakávanou sumou dividend. Ú čtovná
jednotka potom mô že pou žiťbuďočakávaný výnos z dividend, alebo
ich o čakávané platby. Ak ú čtovná jednotka pou žije očakávané platby,
mala by bra ťdo úvahy, ako dividendy v minulosti rástli. Ak je
napríklad v šeobecná politika ú čtovnej jednotky zvy šovaťdividendy
pribli žne o 3 percentá ro čne, v odhadovanom ocenení opcií by sa
nemala predpoklada ťpevná suma dividend po čas doby životnosti
opcie s výnimkou situácie, ak existuje dôkaz, ktorým sa potvrdzujetakýto predpoklad.
B36. Predpoklady o o čakávaných dividendách by vo v šeobecnosti mali
vychádza ťz verejne dostupných informácií. Ú čtovná jednotka, ktorá
dividendy nevypláca a ani nemá plány ich vypláca ť, by mala vychá-
dzaťz predpokladu, žeočakávaný výnos z dividend bude nula. Vzni-
kajúca ú čtovná jednotka bez histórie vyplácania dividendy v šak mô že
plánova ťzačaťvypláca ťdividendy po čas o čakávanej životnosti
svojich zamestnaneckých opcií na akcie. Takéto ú čtovné jednotky
by mohli pou žiťpriemer svojich minulých výnosov z dividend
(nula) a priemerný výnos z dividend primerane porovnate ľnej skupiny
účtovných jednotiek.
Bezriziková úroková miera
B37. Bezriziková úroková miera je obvykle implicitný výnos, ktorý sa dá
aktuálne získa ťzoštátnych emisií s nulovým kupónom tej krajiny,
v ktorej mene sa realiza čná cena vyjadruje, ktoré majú zostatkovú
dobu životnosti rovnajúcu sa o čakávanej dobe životnosti oce ňovanej
opcie (na základe zostatkovej zmluvnej ž
ivotnosti opcie
a s prihliadnutím na vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie). Je
možné,že v niektorých prípadoch bude nevyhnutné pou žiťvhodnú
náhradu, ak neexistujú žiadne podobné štátne emisie, alebo ak okol-
nosti nazna čujú, že implicitný výnos z takýchto štátnych emisií
s nulovým kupónom nezodpovedá bezrizikovej úrokovej miere (naprí-
klad v ekonomikách s vysokou infláciou). Vhodná náhrada by sa mala
použiťaj vtedy, ak by ú častníci trhu pri odhade reálnej hodnoty opcie
soživotnos ťou rovnajúcou sa o čakávanej dobe životnosti oce ňovanej
opcie stanovili bezrizikovú úrokovú sadzbu pomocou tejto náhrady
namiesto implicitného výnosu zo štátnych emisií s nulovým kupónom.
Vplyvy kapitálovej štruktúry
B38. Obchodovate ľné opcie na akcie obvykle upisujú tretie strany, nie
účtovná jednotka sama. Pri realizácii takýchto opcií na akcie upisujúci
dodáva akcie dr žiteľovi opcie. Takéto akcie sa získavajú od existujú-
cich►M5vlastníkmi ◄. Preto realizácia obchodovate ľných opcií na
akcie nemá efekt zriedenia.
B39. Naproti tomu, ak opcie na akcie upí šeúčtovná jednotka, nové akcie
sú emitované v okamihu, ke ďsa tieto opcie na akcie realizujú (bu ď
skuto čne emitované alebo v podstate emitované, ak sa pou žijú akcie
predtým spätne odkúpené a dr žané v majetku). Vzh ľadom na to, že
akcie sa budú emitova ťv realiza čnej cene a nie v aktuálnej trhovej
cene k dátumu realizácie, týmto skuto čným alebo potenciálnym zrie-
dením by sa mohla zní žiťcena akcie, tak žed ržiteľopcie by nezískal2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —470
▼B
tak ve ľký zisk, ako keby realizoval podobnú obchodovate ľnú opciu,
ktorá efekt zriedenia na cenu akcie nemá.
B40. Či má toto zriedenie významný vplyv na hodnotu poskytnutých opcií
na akcie, závisí od rôznych faktorov, akým je napríklad po čet nových
akcií, ktoré sa budú emitova ťpri realizácii opcií v porovnaní s po čtom
akcií, ktoré sa u žemitovali. Ak trh u žzárove ňočakáva, že
k poskytnutiu opcie dôjde, je takisto mo žné,že potenciálne zriedenie
ceny akcie k dátumu udelenia trh u žzohľadnil.
B41. Ú čtovná jednotka by v šak mala zvá žiť,čim o žný efekt zriedenia
budúcej realizácie poskytnutých opcií na akcie mô žem a ťvplyv na
ich odhadovanú reálnu hodnotu k dátumu udelenia. Op čné oce ňovacie
modely mo žno upravi ťtak, aby takéto potenciálne efekty zriedenia
brali do úvahy.
Úpravy zmlúv o platbách na základe podielov vysporiadaných akciami
B42. V odseku 27 sa stanovuje, že bez oh ľadu na akéko ľvek úpravy
podmienok, za ktorých sa poskytli nástroje vlastného imania, alebobez oh ľadu na zru šenie alebo vysporiadanie takto poskytnutých
nástrojov vlastného imania by ú čtovná jednotka mala vykáza ťmini-
málne prijaté slu žby ocenené reálnou hodnotou poskytnutých
nástrojov vlastného imania ocenených k dátumu udelenias výnimkou prípadu, ak k nároku na takéto nástroje vlastného imania
nedošlo z dôvodu nesplnenia podmienky nároku (inej ako trhovej
podmienky), ktorá bola stanovená k dátumu udelenia. Okrem tohoúčtovná jednotka vykazuje efekty úpravy, ktorými sa zvy šuje celková
reálna hodnota zmluvy o zaplatení na základe podielov, alebo ktoré sú
iným spôsobom pre zamestnanca výhodné.
B43. Na ú č
ely uplat ňovania po žiadaviek odseku 27:
a) Ak sa úpravou zvy šuje reálna hodnota poskytnutých nástrojov
vlastného imania (napríklad zní žením realiza čnej ceny), stanovená
bezprostredne pred úpravou a po nej, ú čtovná jednotka zahrnie
poskytnutú dodato čnú reálnu hodnotu do ocenenia hodnoty vyká-
zanej za slu žby prijaté ako protihodnotu za poskytnuté nástroje
vlastného imania. Poskytnutá dodato čná reálna hodnota je
rozdielom medzi reálnou hodnotou upraveného nástroja vlastnéhoimania a reálnou hodnotou pôvodného nástroja vlastného imania,
s tým, že obidve reálne hodnoty sa stanovili k dátumu úpravy. Ak
k modifikácii dôjde po čas obdobia nároku, poskytnutá dodato čná
reálna hodnota sa zahrnie do ocenenia sumy vykázanej za slu žby
prijaté po čas obdobia od dátumu úpravy a ždo dátumu, ke ďdôjde
k nároku na upravený nástroj vlastného imania, a to popri sume
stanovenej na základe reálnej hodnoty pôvodného nástroja vlast-ného imania k dátumu vydania, ktorá sa vykazuje po čas zostáva-
júcej časti pôvodného obdobia nároku. Ak k úprave dôjde po
dátume nároku, poskytnutá dodato čná reálna hodnota sa vyká že
okam žite, alebo po čas obdobia nároku, ak sa po žaduje, aby
zamestnanec zav ŕšil dodato čné obdobie zotrvania v pracovnom
pomere pred tým, ako získa nepodmienený nárok na tieto upravené
nástroje vlastného imania;
b) Podobne, ak sa úpravou zvý šip očet poskytnutých nástrojov vlast-
ného imania, ú čtovná jednotka zahrnie reálnu hodnotu dodato čne
poskytnutých nástrojov vlastného imania, ocenených k dátumuúpravy, do ocenenia sumy vykázanej za slu žby prijaté ako proti-
hodnotu za poskytnuté nástroje vlastného imania v súlade
sp o žiadavkami vy ššie uvedeného písmena a). Napríklad ak
k úprave dôjde po čas obdobia nároku, reálna hodnota dodato čne
poskytnutých nástrojov vlastného imania sa zahrnie do ocenenia
sumy vykázanej za slu žby prijaté po čas obdobia od dátumu úpravy
do dátumu vzniku nároku na dodato
čné nástroje vlastného imania,
a to okrem sumy stanovenej na základe reálnej hodnoty pôvodneposkytnutých nástrojov vlastného imania k dátumu ich udelenia,
ktorá sa vykazuje po čas zostávajúcej časti pôvodného obdobia
nároku;
c) Ak ú čtovná jednotka upraví podmienky nároku spôsobom, ktorý je
výhodný pre zamestnanca, napríklad skrátením obdobia nárokualebo úpravou či zrušením výkonnostnej podmienky [inej, ako je
trhová podmienka, ktorej zmeny sa ú čtujú v súlade s vy ššie
uvedeným písmenom a)], ú čtovná jednotka vezme pri uplat ňovaní2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —471
▼B
požiadaviek odsekov 19 a ž21 do úvahy upravené podmienky
nároku.
B44. Ak navy šeúčtovná jednotka upraví podmienky poskytnutých
nástrojov vlastného imania spôsobom, ktorým sa zní ži celková reálna
hodnota zmluvy o zaplatení na základe podielov, alebo ktorý je prezamestnanca inak nevýhodný, ú čtovná jednotka aj napriek tomu vyka-
zuje slu žby prijaté ako protihodnotu za poskytnuté nástroje vlastného
imania tak, ako keby k tejto úprave vôbec nedo šlo (s výnimkou
zrušenia časti alebo v šetkých poskytnutých nástrojov vlastného
imania, o čom sa ú čtuje v súlade s odsekom 28). Napríklad:
a) Ak sa úpravou zní ži reálna hodnota poskytnutých nástrojov vlast-
ného imania stanovená bezprostredne pred úpravou a po nej,
účtovná jednotka neberie do úvahy toto zní ženie reálnej hodnoty
an aďalej vykazuje sumu za slu žby prijaté ako protihodnotu za
nástroje vlastného imania na základe reálnej hodnoty poskytnutých
nástrojov vlastného imania k dátumu ich udelenia;
b) Ak sa úpravou zní žip očet nástrojov vlastného imania poskytnu-
tých zamestnancovi, takéto zní ženie sa zaú čtuje ako zru šenie tejto
časti poskytnutých nástrojov v súlade s po žiadavkami odseku 28;
c) Ak ú čtovná jednotka upraví podmienky nároku spôsobom, ktorý je
nepriaznivý pre zamestnanca, napríklad pred ĺžením obdobia nároku
alebo úpravou alebo pridaním novej výkonnostnej podmienky[inej, ako je trhová podmienka, ktorej zmeny sa ú čtujú v súlade
sv yššie uvedeným písmenom a)], ú čtovná jednotka pri uplat ňo-
vaní po žiadaviek odsekov 19 a ž21 neberie do úvahy modifiko-
vané podmienky nároku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —472
▼M12
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 3
Podnikové kombinácie
CIEĽ
1. Cie ľtohto IFRS je zlep šiťrelevantnos ť, spo ľahlivos ť
a porovnate ľnosťinformácií, ktoré o podnikovej kombinácii a jej vply-
voch uvádza vykazujúca ú čtovná jednotka vo svojej ú čtovnej
závierke. V tomto IFRS sa na dosiahnutie tohto cie ľa ustanovujú
zásady a po žiadavky týkajúce sa toho, ako nadobúdate ľ:
a) vo svojej ú čtovnej závierke vykazuje a oce ňujeidentifikovate ľný
nadobúdaný majetok a ka ždýnekontrolný podiel v nadobúdanom
subjekte ,
b) vykazuje a oce ňujegoodwill nadobudnutý v podnikovej kombi-
nácii alebo zisk z výhodnej kúpy a
c) ur čuje, ktoré informácie zverejní, aby umo žnil pou žívateľom svojej
účtovnej závierky vyhodnoti ťpovahu a finan čné vplyvy podni-
kovej kombinácie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento IFRS sa uplat ňuje na transakciu alebo inú udalos ť, ktorá zodpo-
vedá definícii podnikovej kombinácie. Tento štandard IFRS sa
nevzťahuje na:
a) vytvorenie spolo čného podniku,
b) nadobudnutie aktíva alebo skupiny aktív, ktoré nepredstavujú
podnik . V takýchto prípadoch nadobúdate ľidentifikuje
a vykazuje jednotlivé nadobudnuté identifikovate ľné aktíva
(vrátane tých aktív, ktoré zodpovedajú definícii a kritériám vyka-
zovania nehmotného majetku v IAS 38 Nehmotný majetok ),
a prevzaté záväzky. Obstarávacia cena skupiny sa k dátumunákupu alokuje k jednotlivým identifikovate ľným aktívam
a záväzkom na základe ich relatívnych reálnych hodnôt .
Z takejto transakcie alebo udalosti nevzniká goodwill,
c) kombináciu ú čtovných jednotiek alebo podnikov, ktoré sú spolu-
ovládané (príslu šný návod na uplat ňovanie poskytujú odseky B1
ažB4).
IDENTIFIKÁCIA PODNIKOVEJ KOMBINÁCIE
3. Účtovná jednotka ur čí,či transakcia alebo iná udalos ťje podni-
kovou kombináciou, a to tak, že uplatní definíciu uvedenú v tomto
IFRS, ktorou sa po žaduje, aby nadobudnuté aktíva a prevzaté
záväzky predstavovali podnik. Ak nadobudnuté aktíva nepredsta-
vujú podnik, vykazujúca ú čtovná jednotka zaú čtuje transakciu
alebo inú udalos ťako nadobudnutie aktív. V odsekoch B5 a ž
B12 sa poskytuje návod na identifikáciu podnikovej kombinácie
a definícia podniku.
METÓDA AKVIZÍCIE
4. Účtovná jednotka zaú čtuje ka ždú podnikovú kombináciu
pomocou metódy akvizície.
5. Pri uplat ňovaní metódy akvizície treba:
a) identifikova ťnadobúdate ľa,
b) ur čiťdátum nadobudnutia ,
c) vykazovanie a oce ňovanie identifikovate ľného nadobudnutého
majetku, prevzatých záväzkov a akéhoko ľvek nekontrolného
podielu v nadobúdanom subjekte a
d) vykáza ťa oceni ťgoodwill alebo zisk z výhodnej kúpy.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —473
▼M12
Identifikácia nadobúdate ľa
6. Pri ka ždej podnikovej kombinácii musí by ť jedna
z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek identifikovaná ako
nadobúdate ľ.
7. Návod uvedený v IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná
závierka sa pou žíva na identifikovanie nadobúdate ľa( ú čtovnej
jednotky, ktorá ovládne nadobúdaný subjekt). Ak do šlo
k podnikovej kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v IAS
27 jasne nenazna čuje, ktorá z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek
je nadobúdate ľom, pri tomto ur čovaní sa berú do úvahy faktory
uvedené v odsekoch B14 a žB18.
Určenie dátumu nadobudnutia
8. Nadobúdate ľidentifikuje dátum nadobudnutia, ktorý predstavuje
dátum, ku ktorému ovládne nadobúdaný subjekt.
9. Dátum, ku ktorému nadobúdate ľovládne nadobúdaný subjekt, je spra-
vidla dátum, ku ktorému nadobúdate ľzákonne prevedie plnenie,
nadobudne aktíva a prevezme záväzky nadobúdaného subjektu –
dátum uzavretia. Nadobúdate ľby v šak mohol dosiahnu ťovládanie
ku skor šiemu alebo neskor šiemu dátumu ako je dátum uzavretia.
Napríklad dátum nadobudnutia predchádza dátumu uzavretia, ak sa
písomnou dohodou ustanovuje, že nadobúdate ľovládne nadobúdaný
subjekt k dátumu pred dátumom uzavretia. Nadobúdate ľpri identifi-
kovaní dátumu nadobudnutia zoh ľadňuje v šetky príslu šné skuto čnosti
a okolnosti.
Vykazovanie a oce ňovanie identifikovate ľného nadobudnutého
majetku, prevzatých záväzkov a akéhoko ľvek nekontrolného
podielu v nadobúdanom subjekte
Zásada vykazovania
10. Nadobúdate ľvykáže k dátumu nadobudnutia oddelene od good-
willu identifikovate ľný nadobúdaný majetok, prevzaté záväzky
ak aždý nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte. Na vykazo-
vanie identifikovate ľného nadobudnutého majetku a prevzatých
záväzkov sa vz ťahujú podmienky vymedzené v odsekoch 11 a 12.
Podmienky vykazovania
11. Na to, aby identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky
mohli by ťvykázané ako sú časťuplatnenia metódy akvizície, musia
k dátumu nadobudnutia zodpoveda ťdefiníciám majetku a záväzkov
vKoncep čnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky . Naprí-
klad v prípade, ke ďnadobúdate ľočakáva vznik nákladov, ale nie ich
povinný v budúcnosti vynalo žiťv súvislosti s uskuto čnením svojho
plánu ukon čiťčinnos ťnadobúdaného subjektu alebo ukon čiťniektoré
zamestnanecké pomery alebo premiestni ťzamestnancov nadobúda-
ného subjektu, tieto náklady nie sú k dátumu nadobudnutia záväz-
kami. Nadobúdate ľpreto tieto náklady nevykazuje ako sú časťuplat-
nenia metódy akvizície. Nadobúdate ľnamiesto toho vykazuje tieto
náklady vo svojej ú čtovnej závierke po kombinácii v súlade s inými
IFRS.
12. Okrem toho, aby identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté
záväzky sp ĺňali kritériá na vykazovanie ako sú časťuplatnenia metódy
akvizície, musia skôr predstavova ťsúčasťtoho, čo si nadobúdate ľ
a nadobúdaný subjekt (alebo jeho bývalí vlastníci ) vymenili v rámci
transakcie podnikovej kombinácie, ako predstavova ťvýsledok osobit-
ných transakcií. Nadobúdate ľuplatní návod uvedený v odsekoch 51
až53, aby ur čil, ktorý identifikovate ľný nadobudnutý majetok alebo
ktoré prevzaté záväzky predstavujú pre nadobúdaný subjekt sú časť
výmeny, a ktoré sú prípadne výsledkom oddelených transakcií,
ktoré sa majú zaú čtovaťv súlade s ich povahou a platnými IFRS.
13. Výsledkom uplatnenia zásady a podmienok vykazovania nadobúda-
teľom mô žeb y ťvykázanie niektorých aktív a záväzkov, ktoré
nadobúdaný subjekt predtým vo svojej ú čtovnej závierke nevykazoval
ako aktíva a záväzky. Nadobúdate ľnapríklad vykazuje nadobudnutý
identifikovate ľný nehmotný majetok, ako je obchodná zna čka, patent,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —474
▼M12
alebo vz ťahy so zákazníkmi, ktoré nadobúdaný subjekt vo svojej
účtovnej závierke nevykazoval ako majetok a záväzky, preto že ich
vytvoril interne a súvisiace náklady ú čtoval do výdavkov.
14. V odsekoch B28 a žB40 sa poskytuje návod na vykazovanie opera-
tívnych lízingov a nehmotného majetku. V odsekoch 22 a ž28 sa
ustanovujú typy identifikovate ľných aktív a záväzkov, medzi ktoré
patria polo žky, pre ktoré IFRS poskytuje obmedzené výnimky zo
zásady a z podmienok vykazovania.
Klasifikácia alebo ur čenie identifikovate ľného
nadobudnutého majetku a prevzatých záväzkovv rámci podnikovej kombinácie
15. K dátumu nadobudnutia nadobúdate ľklasifikuje alebo ur čí iden-
tifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky na ú čely
následného uplat ňovania iných IFRS. Nadobúdate ľuskuto ční túto
klasifikáciu alebo ur čenie na základe zmluvných podmienok,
ekonomických podmienok, svojich prevádzkových a ú čtovných
politík a ostatných príslu šných podmienok pod ľa toho, ako
existujú k dátumu nadobudnutia.
16. IFRS ustanovujú v niektorých situáciách odli šné účtovanie v závislosti
od toho, ako ú čtovná jednotka klasifikuje alebo ur čí konkrétny
majetok alebo záväzok. Príklady klasifikácie alebo ur čenia ú čelu,
ktoré uskuto čňuje nadobúdate ľna základe príslu šných podmienok
podľa toho, ako existujú k dátumu nadobudnutia, zah ŕňajú, ale neob-
medzujú sa na, tieto skuto čnosti:
a) klasifikácia konkrétnych finan čných aktív a záväzkov ako finan čné
aktívum alebo záväzok v reálnej hodnote prostredníctvom ziskualebo straty alebo ako finan čné aktívum k dispozícii na predaj
alebo dr žané do splatnosti, v súlade s IAS 39 Finan
čné nástroje :
vykazovanie a oce ňovanie ,
b) ozna čenie derivátového nástroja ako zabezpe čovacieho nástroja
v súlade s IAS 39 a
c) posúdenie, či by mal by ťvložený derivát oddelený od hostite ľskej
zmluvy v súlade s IAS 39 ( čo je zále žitosťou„klasifikácie “,k eďže
IFRS pou žíva tento pojem).
17. V tomto IFRS sa poskytujú dve výnimky zo zásady v odseku 15:
a) klasifikácia lízingovej zmluvy bu ďako operatívny lízing alebo
finan čný lízing v súlade s IAS 17 Lízingy a
b) klasifikácia zmluvy ako poistná zmluva v súlade s IFRS 4 Poistné
zmluvy .
Nadobúdate ľklasifikuje tieto zmluvy na základe zmluvných
podmienok a ostatných faktorov k za čiatku trvania zmluvy (alebo,
ak sa upravili zmluvné podmienky spôsobom, ktorým by sa zmenilaklasifikácia zmluvy, k dátumu tejto úpravy, ktorým by mohol by ť
dátum nadobudnutia).
Zásada oce ňovania
18. Nadobúdate ľoceňuje identifikovate ľný nadobudnutý majetok
a prevzaté záväzky v reálnej hodnote k dátumu nadobudnutia.
19. Pri ka ždej podnikovej kombinácii nadobúdate ľocení ka ždý nekon-
trolný podiel v nadobúdanom subjekte reálnou hodnotou alebo
pomerným podielom nekontrolného podielu v čistých identifikovate ľ-
ných aktívach nadobúdaného subjektu.
20. V odsekoch B41 a žB45 sa poskytuje návod na ur čovanie reálnej
hodnoty konkrétneho identifikovate ľného majetku a nekontrolného
podielu v nadobúdanom subjekte. V odsekoch 24 a ž31 sa ustanovujú
typy identifikovate ľných aktív a záväzkov, v ktorých sú zahrnuté
polož
ky, pre ktoré sa v tomto IFRS poskytujú obmedzené výnimky
zo zásady oce ňovania.
Výnimky zo zásad vykazovania alebo oce ňovania
21. V tomto IFRS sa poskytujú obmedzené výnimky zo zásad vykazo-
vania a oce ňovania uvedených v tomto štandarde. V odsekoch 22 a ž2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —475
▼M12
31 sa vymedzujú konkrétne polo žky, pre ktoré sa poskytujú výnimky,
ako aj povaha týchto výnimiek. Nadobúdate ľzaúčtuje tieto polo žky
na základe uplatnenia po žiadaviek uvedených v odsekoch 22 a ž31,
čoho výsledkom mô žeb yťto,že niektoré polo žky sa:
a) vykazujú bu ďna základe uplatnenia dodato čných zásad vykazo-
vania k tým, ktoré sú v odsekoch 11 a 12, alebo na základe
uplatnenia po žiadaviek iných IFRS, s výsledkami, ktoré sa lí šia
od uplatnenia zásad a podmienok vykazovania,
b) oce ňujú inou sumou, ako sú ich reálne hodnoty k dátumu
nadobudnutia.
Výnimka zo zásady vykazovania
Podmienené záväzky
22. V IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva sa
podmienený záväzok definuje ako:
a) alebo nevzniknutím jednej alebo viacerých neur čitých budúcich
udalostí, ktoré nie sú úplne ovládané ú čtovnou jednotkou, b)
b) sú časná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí, ale nevyka-
zuje sa, preto že:
i) nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie záväzku bude
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky;
alebo
ii) vý šku záväzku nie je mo žné oceni ťs dostato čnou spo ľahlivo-
sťou.
23. Po žiadavky uvedené v IAS 37 sa neuplat ňujú na ur čenie toho, ktoré
podmienené záväzky sa majú vykáza ťk dátumu nadobudnutia.
Nadobúdate ľnamiesto toho vykazuje k dátumu nadobudnutia podmie-
nený záväzok prevzatý v podnikovej kombinácii, ak tento podmienenýzáväzok predstavuje sú časný záväzok, ktorý vzniká ako následok
minulých udalostí a jeho reálnu hodnotu je mo
žné spo ľahlivo ur čiť.
Nadobúdate ľpreto na rozdiel od IAS 37 vykazuje k dátumu nadobud-
nutia podmienený záväzok, prevzatý v podnikovej kombinácii, aj ke ď
nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie záväzku bude potrebný
úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické ú žitky. Odsek 56 obsahuje
návod na následné ú čtovanie podmienených záväzkov.
Výnimky zo zásad vykazovania a zo zásad oce ňo-
vania
Dane z príjmov
24. Nadobúdate ľvykazuje a oce ňuje odlo ženú da ňovú poh ľadávku alebo
záväzok, vznikajúci z nadobudnutého majetku a prevzatých záväzkovv podnikovej kombinácii, v súlade s IAS 12 Dane z príjmov .
25. Nadobúdate ľzaúčtuje mo žné da ňové vplyvy do časných rozdielov
a umorovania da ňovej straty nadobúdaného subjektu, ktoré existujú
k dátumu nadobudnutia alebo vznikajú ako výsledok nadobudnutia,
v súlade s IAS 12.
Zamestnanecké po žitky
26. Nadobúdate ľvykazuje a oce ňuje odlo ženú da ňovú poh ľadávku (alebo
prípadný majetok) vz ťahujúcu sa na zamestnanecké po žitky nadobú-
daného subjektu, v súlade s IAS 19 Zamestnanecké po žitky.
Majetok z od škodnenia
27. Predávajúci sa v rámci podnikovej kombinácie mô že zmluvne
zaviaza ťnahradi ťnadobúdate ľovi škodu vzniknutú v dôsledku
podmienenej udalosti alebo neistoty v súvislosti s ur čitým majetkom
alebo záväzkom alebo ich časťou. Predávajúci mô že napríklad
odškodni ťnadobúdate ľa v prípade strát nad stanovenú sumu, vznika-
júcich z konkrétnej podmienenej udalosti; inými slovami, predávajúci
sa zaru čí,že záväzok nadobúdate ľa neprevý ši stanovenú sumu.
Následkom toho získa nadobúdate ľmajetok z od škodnenia. Nadobú-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —476
▼M12
dateľvykáže majetok z od škodnenia ocenený na rovnakom základe
ako od škodňovanú polo žku v rovnakom čase, ku ktorému vyká že
odškodňovanú polo žku, s výhradou potreby vytvori ťopravnú polo žku
na nevymo žiteľné sumy. Ak teda od škodnenie súvisí s majetkom
alebo záväzkom, ktoré sa vykazujú k dátumu nadobudnutia
a oce ňujú reálnou hodnotou k dátumu jeho nadobudnutia, nadobú-
dateľvykáže k dátumu nadobudnutia majetok z od škodnenia ocenený
reálnou hodnotou k dátumu jeho nadobudnutia. Vplyvy neistoty týka-júcej sa budúcich pe ňažných tokov vzh ľadom na úvahy
o vymo žiteľnosti sú v prípade majetku z od škodnenia zahrnuté do
ocenenia reálnou hodnotou a osobitná opravná polo žka k oceneniu
nie je potrebná (príslu šný návod na uplat ňovanie poskytuje odsek
B41).
28. V niektorých prípadoch od škodnenie mô že súvisie ťs majetkom alebo
záväzkom, ktoré sú výnimkami zo zásad vykazovania alebo oce ňo-
vania. Od škodnenie sa mô že napríklad týka ťpodmieneného záväzku,
ktorý sa k dátumu nadobudnutia nevyká že, preto že jeho reálnu
hodnotu nemo žno k tomuto dátumu spo ľahlivo ur čiť.
V alternatívnom prípade sa mô žeo dškodnenie vz ťahova ťna majetok
alebo záväzok, ktorý je napríklad výsledkom zamestnaneckéhopožitku, ktorý sa oce ňuje na inom základe ako je reálna hodnota
k dátumu nadobudnutia. Za týchto okolností sa majetok
zo dškodnenia vykazuje a oce ňuje s pou žitím predpokladov konzi-
stentných s tými, ktoré sa pou žili na ocenenie od škodňovanej polo žky,
s výhradou posúdenia vymo žiteľnosti majetku z od škodnenia vykona-
ného mana žmentom a akýchko ľvek zmluvných obmedzení od škodňo-
vanej sumy. Odsek 57 obsahuje návod na následné zaú čtovanie
majetku z od škodnenia.
Výnimky zo zásady oce ňovania
Znovunadobudnuté práva
29. Nadobúdate ľoceňuje hodnotu znovunadobudnutého práva, vykáza-
ného ako nehmotný majetok, na základe zostávajúcej doby vyplýva-júcej z príslu šnej zmluvy bez oh ľadu na to, čib yú častníci trhu pri
určovaní jeho reálnej hodnoty zva žovali mo žné obnovenia zmlúv.
Príslu šný návod na uplat ňovanie je v odsekoch B35 a žB36.
Prís ľuby platieb formou akcií
30. Nadobúdate ľoceňuje záväzok alebo nástroj vlastného imania
v súvislosti s nahradením prís ľubov platieb formou akcií nadobúda-
ného subjektu prís ľubmi platieb formou akcií nadobúdate ľa v súlade
s metódou IFRS 2 Platby na základe podielov . (V tomto IFRS sa
výsledok tejto metódy ozna čuje ako „trhové ocenenie “prísľubu.)
Majetok dr žaný na predaj
31. Nadobúdate ľoceňuje k dátumu nadobudnutia nadobudnutý dlhodobý
majetok (alebo skupinu na vyradenie), ktorý je v súlade s IFRS 5Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činnosti klasifiko-
vaný ako dr žaný na predaj, reálnou hodnotou zní ženou o náklady na
predaj v súlade s odsekmi 15 a ž18 tohto IFRS.
Vykazovanie a oce ňovanie goodwillu alebo zisku z výhodnej kúpy
32. Nadobúdate ľvykazuje k dátumu nadobudnutia goodwill ocenený
vo vý ške prebytku a) nad b), kde:
a) je súhrn:
i) prevedeného plnenia oceneného v súlade s IFRS, ktorý
spravidla po žaduje reálnu hodnotu k dátumu nadobud-
nutia (pozri odsek 37);
ii) sumy ka ždého nekontrolného podielu v nadobúdanom
subjekte v súlade s týmto IFRS; a
iii) reálnej hodnoty, ktorú mal k dátumu nadobudnutia
predtým vlastnený podiel nadobúdate ľan a vlastnom
imaní nadobúdaného subjektu, a to v prípade podnikovej
kombinácie realizovanej vo fázach (pozri odseky 41 a 42).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —477
▼M12
b) rozdiel medzi hodnotami identifikovate ľného majetku
k dátumu nadobudnutia a prevzatých záväzkov ocenených
v súlade s týmto IFRS.
33. V podnikovej kombinácii, v rámci ktorej si nadobúdate ľ
a nadobúdaný subjekt (alebo jeho bývalí vlastníci) vymenia iba
podiely na vlastnom imaní, mô žeb yťreálna hodnota podielov na
vlastnom imaní nadobúdaného subjektu k dátumu nadobudnutiaocenite ľná spo ľahlivej šie, ako reálna hodnota podielov na vlastnom
imaní nadobúdate ľa k dátumu nadobudnutia. V takom prípade
nadobúdate ľstanoví hodnotu goodwillu s pou žitím reálnej hodnoty
podielov na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu k dátumunadobudnutia namiesto reálnej hodnoty prevádzaných podielov navlastnom imaní k dátumu nadobudnutia. Na stanovenie hodnoty good-
willu v podnikovej kombinácii, pri ktorej nedo šlo k prevodu plnenia,
nadobúdate ľpoužije reálnu hodnotu nadobúdate ľovho podielu na
vlastnom imaní nadobúdaného subjektu k dátumu nadobudnutia,určenú s pou žitím techniky oce ňovania, namiesto reálnej hodnoty
prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia [odsek 32 písm. a)
bod i)]. Príslu šný návod na uplat ňovanie je v odsekoch B46 a žB49.
Výhodné kúpy
34. Nadobúdate ľpríležitostne uskuto ční výhodnú kúpu, ktorá predstavuje
podnikovú kombináciu, v rámci ktorej suma pod ľa odseku 32 písm. b)
presiahne súhrnnú hodnotu súm konkretizovaných v odseku 32 písm.
a). Ak tento rozdiel zostáva po uplatnení po žiadaviek paragrafu 36,
nadobúdate ľvykáže k dátumu nadobudnutia výsledný zisk
v hospodárskom výsledku. Zisk sa priradí nadobúdate ľovi.
35. Výhodná kúpa by mohla napríklad nasta ťpri podnikovej kombinácii,
ktorá je núteným predajom, pri ktorom predávajúci koná podnátlakom. Výnimky z vykazovania alebo oce ňovania ur čitých polo-
žiek uvedených v odsekoch 22 a ž31 však mô žum a ťza následok aj
vykázanie zisku (alebo zmenu sumy vykázaného zisku) z výhodnejkúpy.
36. Nadobúdate ľpredtým, ako sa vyká že zisk z výhodnej kúpy, opätovne
posúdi, či správne identifikoval v šetky nadobudnuté aktíva a v šetky
prevzaté záväzky, a vyká ževšetky dodato čné aktíva alebo záväzky,
ktoré sa identifikovali pri tomto posúdení. Nadobúdate ľpotom preverí
postupy pou žité na ocenenie súm, ktorých vykázanie sa po žaduje
v tomto IFRS k dátumu nadobudnutia pri ka ždej z týchto polo žiek:
a) identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky,
b) prípadný nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte,
c) v prípade podnikovej kombinácie realizovanej vo fázach, predtým
vlastnený podiel nadobúdate ľa na vlastnom imaní nadobúdaného
subjektu a
d) prevedené plnenie.Cieľom posúdenia je zaisti ť, aby ocenenia zodpovedajúcim spôsobom
odzrkad ľovali zvá ženie v šetkých dostupných informácií k dátumu
nadobudnutia.
Prevedené plnenie
37. Plnenie prevedené v rámci podnikovej kombinácie sa oce ňuje reálnou
hodnotou, ktorá sa vypo číta ako sú čet reálnych hodnôt, ktoré majú
k dátumu nadobudnutia majetok prevedený nadobúdate ľom, záväzky,
ktoré vznikli nadobúdate ľovi vo či bývalým vlastníkom nadobúdaného
subjektu, a podiely na vlastnom imaní emitované nadobúdate ľom.
(Akáko ľvek časťprísľubov nadobúdate ľa na platby formou akcií,
ktorá je vymenená za prís ľuby, vlastnené zamestnancami nadobúda-
ného subjektu, ktoré sú zahrnuté do plnenia, ktorého prevod sa usku-točnil v rámci podnikovej kombinácie, sa v šak oce ňuje skôr v súlade
s odsekom 30, ako reálnou hodnotou.) Medzi príklady mo žných
foriem plnenia patria peniaze, ostatné aktíva, podnik alebo dcérska
spolo čnosťnadobúdate ľa,
podmienené plnenie , kme ňové alebo prio-
ritné nástroje vlastného imania, opcie, warranty a členské podiely
vpodielových zdru ženiach .
38. Prevedené plnenie mô že zah ŕňaťmajetok alebo záväzky nadobúda-
teľa, ktorých ú čtovné hodnoty sú odli šné od ich reálnych hodnôt2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —478
▼M12
k dátumu nadobudnutia (napríklad nepe ňažný majetok alebo podnik
nadobúdate ľa). V takomto prípade nadobúdate ľopätovne ocení preve-
dený majetok alebo záväzky na ich reálne hodnoty k dátumunadobudnutia a vyká že prípadné výsledné zisky alebo straty
v hospodárskom výsledku. Niekedy v šak po podnikovej kombinácii
prevedený majetok alebo záväzky zostávajú v kombinovanej ú čtovnej
jednotke (napríklad z toho dôvodu, že majetok alebo záväzky sa
previedli nadobúdanému subjektu namiesto jeho bývalým vlastníkom)a nadobúdate ľsi tak ponecháva kontrolu nad nimi. V takej situácii
nadobúdate ľocení tento majetok a tieto záväzky v ú čtovných hodno-
tách, ktoré mali bezprostredne pred dátumom nadobudnutia, a tak predpodnikovou kombináciou ako aj po nej nevykazuje zisk alebo stratuz majetku alebo záväzkov, ktoré ovláda.
Podmienené plnenie
39. Plnenie, ktoré nadobúdate ľprevedie výmenou za nadobúdaný subjekt,
zahŕňak a ždý majetok alebo záväzok vyplývajúci z dohody
o podmienenom plnení (pozri odsek 37). Nadobúdate ľvykáže reálnu
hodnotu podmieneného plnenia k dátumu nadobudnutia ako sú časť
plnenia prevedeného výmenou za nadobúdaný subjekt.
40. Nadobúdate ľklasifikuje povinnos ťuhradi ťpodmienené plnenie ako
záväzok alebo ako vlastné imanie na základe definícií nástrojov vlast-
ného imania a finan čného záväzku v odseku 11 IAS 32 Finan čné
nástroje: prezentácia , alebo na základe iných uplatnite ľných IFRS.
Nadobúdate ľklasifikuje právo na vrátenie predtým prevedeného
plnenia ako majetok, ak sú splnené stanovené podmienky. Odsek 58
obsahuje návod na následné zaú čtovanie podmieneného plnenia.
Dodato čný návod na uplat ňovanie metódy akvizície na konkrétne
typy podnikových kombinácií
Podniková kombinácia realizovaná vo fázach
41. Nadobúdate ľniekedy ovládne nadobúdaný subjekt, v ktorom pred
dátumom nadobudnutia vlastnil podiel na vlastnom imaní. Napríkladk 31. decembru 20X1 ú čtovná jednotka A dr ží 35 % nekontrolný
podiel na vlastnom imaní ú čtovnej jednotky B. K tomuto dátumu
účtovná jednotka A odkúpi e šte 40 % podiel v ú čtovnej jednotke
B,
čo jej umo žní ovláda ťúčtovnú jednotku B. V tomto IFRS sa takáto
transakcia nazýva podnikovou kombináciou realizovanou vo fázach,ktorá sa niekedy nazýva aj postupným nadobudnutím.
42. V podnikovej kombinácii realizovanej vo fázach nadobúdate ľ
opätovne ocení svoje predtým dr žané podiely v nadobúdanom
subjekte vo vý ške ich reálnej hodnoty k dátumu nadobudnutia
a vyká že prípadný výsledný zisk alebo stratu v zisku alebo strate.
Mohlo sa sta ť,že v predchádzajúcich obdobiach vykazovania nadobú-
dateľvykázal zmeny hodnoty svojich podielov na vlastnom imaní
nadobúdaného subjektu v ostatných sú častiach komplexného výsledku
(napríklad preto, že investícia bola klasifikovaná ako investícia
k dispozícii na predaj). V takom prípade sa suma, ktorá bola vykázanáv ostatných sú častiach komplexného výsledku, vykazuje na rovnakom
základe ako by sa vykazovala, keby nadobúdate ľpriamo vyradil
predtým dr žaný podiel na vlastnom imaní.
Podniková kombinácia realizovaná bez prevodu plnenia
43. Nadobúdate ľniekedy ovládne nadobúdaný subjekt bez toho, aby
došlo k prevodu plnenia. Na tieto kombinácie sa uplat ňuje ú čtovanie
pomocou metódy akvizície. Medzi takéto okolnosti patria tieto:
a) Nadobúdaný subjekt spätne odkúpi pre existujúceho investora
(nadobúdate ľa) dostato čný po čet svojich vlastných akcií,
s cieľom dosiahnu ťovládanie.
b) Skon čí sa platnos ťpráv men šinového veta, ktoré predtým znemo ž-
ňovali nadobúdate ľovi ovláda ťnadobúdaný subjekt, v ktorom
nadobúdate ľdržal vä čšinové hlasovacie práva.
c) Nadobúdate ľa nadobúdaný subjekt sa dohodnú na skombinovaní
svojich podnikov len prostredníctvom zmluvy. Nadobúdate ľtak
k dátumu nadobudnutia, alebo predtým, neprevedie výmenou za
ovládanie nadobúdaného subjektu žiadne plnenie a nedr ž
í podiely2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —479
▼M12
na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu. Medzi príklady podni-
kových kombinácií realizovaných iba prostredníctvom zmluvy
patrí spojenie dvoch podnikov v rámci dohody o zviazanostialebo vytvorenie duálne kótovanej korporácie.
44. V podnikovej kombinácii realizovanej len prostredníctvom zmluvy
priradí nadobúdate ľvlastníkom nadobúdaného subjektu sumu čistých
aktív nadobúdaného subjektu vykázaných v súlade s týmto IFRS.Inými slovami, podiely na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu
držané inými stranami ako je nadobúdate ľ, predstavujú v ú čtovnej
závierke nadobúdate ľa po kombinácii nekontrolný podiel aj vtedy,
keďvšetky podiely na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu sú
priradené k nekontrolnému podielu.
Obdobie oce ňovania
45. Ak je prvotné ú čtovanie podnikovej kombinácie ku koncu
obdobia vykazovania, v ktorom ku kombinácii do šlo, neúplné,
nadobúdate ľvo svojej ú čtovnej závierke vyká že predbe žné
sumy polo žiek, ktorých zaú čtovanie je neúplné. Po čas obdobia
oceňovania nadobúdate ľretrospektívne upraví predbe žné sumy,
vykázané k dátumu nadobudnutia, aby sa odzrkadlili nové infor-mácie získané o skuto čnostiach a okolnostiach, ktoré existovali
k dátumu nadobudnutia a ktoré by v prípade, že by boli
známe, ovplyvnili ocenenie súm vykázaných k tomuto dátumu.Počas obdobia oce ňovania nadobúdate ľtakisto retrospektívne
vykáže dodato čný majetok a záväzky, ak sa získali nové infor-
mácie o skuto čnostiach a okolnostiach, ktoré existovali
k dátumu nadobudnutia a ktoré by v prípade, že by boli
známe, mali za následok vykázanie tohto majetku a týchtozáväzkov k tomuto dátumu. Obdobie oce ňovania sa kon čí
v okamihu, ke ďnadobúdate ľzíska informácie, ktoré vyh ľadával
o skuto čnostiach a okolnostiach existujúcich k dátumu nadobud-
nutia, alebo ke ďzistí, ž
e viac informácií nie je mo žné získa ť.
Obdobie oce ňovania v šak nemô že presiahnu ťjeden rok od
dátumu nadobudnutia.
46. Obdobie oce ňovania je obdobie po dátume nadobudnutia, po čas
ktorého mô že nadobúdate ľupravi ťpredbe žné sumy vykázané
v rámci podnikovej kombinácie. Obdobie oce ňovania poskytuje
nadobúdate ľovi primeraný čas na získanie informácií potrebných na
identifikáciu a ocenenie nasledujúcich polo žiek, a to k dátumu
nadobudnutia v súlade s po žiadavkami tohto IFRS:
a) identifikovate ľný nadobúdaný majetok, prevzaté záväzky a ka ždý
nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte,
b) plnenie prevedené nadobúdanému subjektu (alebo iná suma
použitá pri oce ňovaní goodwillu),
c) v prípade podnikovej kombinácie realizovanej vo fázach podiel na
vlastnom imaní nadobúdaného subjektu predtým dr žaný nadobúda-
teľom a
d) výsledný goodwill alebo zisk z výhodnej kúpy.
47. Nadobúdate ľpri zis ťovaní, či by z informácií získaných po dátume
nadobudnutia mala vyplýva ťúprava predbe žných vykázaných súm,
alebo či tieto informácie vyplývajú z udalostí, ktoré nastali po dátume
nadobudnutia, zoh ľadňuje v šetky príslu šné faktory. Medzi príslu šné
faktory patrí dátum získania dodato čných informácií a to, čim ô že
nadobúdate ľidentifikova ťdôvod zmeny predbe žných súm. Do infor-
mácií získaných krátko po dátume nadobudnutia sa s vä čšou pravde-
podobnos ťou budú premieta ťskuto čnosti, ktoré existovali k dátumu
nadobudnutia, ako informácie získané o nieko ľko mesiacov neskôr.
Napríklad s výnimkou prípadov, ke ďje mo žné identifikova ťovplyv-
ňujúcu udalos ť, predaj majetku tretej osobe krátko po dátume
nadobudnutia za sumu, ktorá sa významne lí ši od jeho reálnej hodnoty
určenej k tomuto dátumu, pravdepodobne nazna čuje chybu
v predbe žnej sume.
48. Nadobúdate ľvykazuje zvý šenie (zní ženie) predbe žnej sumy vykázanej
pre identifikovate ľný majetok (záväzok) pomocou zní ženia (zvý šenia)
goodwillu. Nové informácie získané po čas obdobia oce ňovania by
však niekedy mohli ma ťza následok vykázanie úpravy predbe žnej
sumy viac ako jedného aktíva alebo záväzku. Napríklad nadobúdate ľ2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —480
▼M12
by mohol prevzia ťzáväzok uhradi ťškody týkajúce sa nehody v jednej
z prevádzok nadobúdaného subjektu, ktorá je čiastočne alebo úplne
pokrytá poistením zodpovednosti nadobúdaného subjektu. Ak nadobú-dateľzíska po čas obdobia oce ňovania novú informáciu o reálnej
hodnote tohto záväzku k dátumu nadobudnutia, úprava goodwillu
vyplývajúca zo zmeny predbe žnej sumy vykázanej pri záväzku by
sa kompenzovala (úplne alebo čiastočne) pomocou príslu šnej úpravy
goodwillu vyplývajúcej zo zmeny predbe žnej sumy vykázanej pri
pohľadávke nároku vo či pois ťovate ľovi.
49. Po čas obdobia oce ňovania nadobúdate ľvykazuje úpravy predbe žných
súm, ako keby bolo k dátumu nadobudnutia zaú čtovanie podnikovej
kombinácie úplné. Nadobúdate ľtak pod ľa potreby preskúma porov-
nateľné informácie za predchádzajúce obdobia, vykázané v ú čtovnej
závierke, vrátane uskuto čnenia v šetkých zmien odpisovania, amorti-
zácie alebo iných vplyvov na výnosy vykázaných pri dokon čovaní
prvotného ú čtovania.
50. Po skon čení obdobia oce ňovania nadobúdate ľpreskúma ú čtovanie
podnikovej kombinácie iba s cie ľom opravi ťchybu v súlade s IAS
8Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
Určovanie toho, čo predstavuje sú čas
ťtransakcie podnikovej
kombinácie
51. Nadobúdate ľa nadobúdaný subjekt mô žum a ťpred za čatím
rokovaní o podnikovej kombinácii predchádzajúci vz ťah alebo
inú dohodu, alebo mô žup očas rokovaní uzavrie ťdohodu, ktorá
je oddelená od podnikovej kombinácie. V ka ždej z týchto situácií
nadobúdate ľidentifikuje v šetky sumy, ktoré nie sú sú časťou toho,
čo si nadobúdate ľa nadobúdaný subjekt (alebo jeho bývalí vlast-
níci) vymenili v podnikovej kombinácii, t. j. sumy, ktoré nepred-
stavujú sú časťvýmeny za nadobúdaný subjekt. Nadobúdate ľ
vykazuje ako sú časťuplatnenia metódy akvizície iba plnenia,
ktoré sa previedli za nadobúdaný subjekt, a nadobudnutýmajetok a záväzky prevzaté výmenou za nadobúdaný subjekt.
Samostatné transakcie sa zaú čtujú v súlade s príslu šnými IFRS.
52. Transakcia uzatvorená pred kombináciou nadobúdate ľom alebo
v mene nadobúdate ľa, alebo skôr primárne v prospech nadobúdate ľa
alebo kombinovanej ú čtovnej jednotky, ne žprimárne v prospech
nadobúdaného subjektu (alebo jeho bývalých vlastníkov), je pravde-podobne samostatnou transakciou. Príklady samostatných transakcií,ktoré nemajú by ťsúčasťou uplat ňovania metódy akvizície, sú tieto:
a) transakcia, ktorej výsledkom je vysporiadanie predchádzajúceho
vzťahu medzi nadobúdate ľom a nadobúdaným subjektom,
b) transakcia, ktorou sú zamestnanci alebo bývalí vlastníci nadobúda-
ného subjektu odme ňovaní za budúce slu žby, a
c) transakcia, ktorou sa nadobúdanému subjektu alebo jeho bývalým
vlastníkom vyplácajú úhrady nákladov nadobúdate ľa súvisiacich
s nadobudnutím.
Príslu šný návod na uplat ňovanie je v odsekoch B50 a ž
B62.
Náklady súvisiace s nadobudnutím
53. Náklady súvisiace s nadobudnutím sú náklady, ktoré vynalo ží nadobú-
dateľna uskuto čnenie podnikovej kombinácie. Do týchto nákladov
patria odmeny za sprostredkovanie; poradenstvo, právne, ú čtovné,
oceňovacie a iné honoráre za odbornú prácu alebo konzultácie; v šeo-
becné administratívne náklady vrátane nákladov na udr žiavanie orga-
nizačnej zlo žky pre akvizície; a náklady na registráciu a emisiu dlho-
vých a majetkových cenných papierov. Nadobúdate ľzaúčtuje náklady
súvisiace s nadobudnutím ako výdavky v období, v ktorom sú vyna-ložené náklady a v ktorom sú prijaté slu žby, s jednou výnimkou.
Náklady na emisiu dlhových alebo majetkových cenných papierov
sa vykazujú v súlade s IAS 32 a IAS 39.
NÁSLEDNÉ OCE ŇOVANIE A Ú ČTOVANIE
54. Nadobúdate ľvo všeobecnosti následne oce ňuje a ú čtuje majetok
nadobudnutý, záväzky prevzaté alebo vzniknuté a nástroje vlast-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —481
▼M12
ného imania emitované v rámci podnikovej kombinácie v súlade
s ostatnými uplatnite ľnými IFRS na tieto polo žky, v závislosti od
ich povahy. V tomto IFRS sa v šak poskytuje návod na následné
oceňovanie a ú čtovanie ďalej uvedených nadobudnutých aktív,
prevzatých alebo vzniknutých záväzkov a nástrojov vlastného
imania, emitovaných v rámci podnikovej kombinácie:
a) znovunadobudnuté práva,
b) podmienené záväzky vykázané k dátumu nadobudnutia,
c) majetok z od škodnenia a
d) podmienené plnenie.
Príslu šný návod na uplat ňovanie je v odseku B63.
Znovunadobudnuté práva
55. Znovunadobudnuté právo vykázané ako nehmotný majetok sa amor-
tizuje po čas zostatkového zmluvného obdobia zmluvy, ktorou bolo
právo poskytnuté. Nadobúdate ľ, ktorý následne predá znovunadobud-
nuté právo tretej strane, zahrnie ú čtovnú hodnotu nehmotného majetku
do ur čovania zisku alebo straty z predaja.
Podmienené záväzky
56. Po prvotnom vykázaní a predtým, ako je záväzok vysporiadaný,
zrušený alebo uplynie jeho platnos ť, nadobúdate ľocení podmienený
záväzok vykázaný v rámci podnikovej kombinácie v sume vy ššej zo:
a) sumy, ktorá by sa vykázala v súlade so štandardom IAS 37 a
b) sumy prvotne vykázanej, zní ženej prípadne o kumulatívnu amorti-
záciu vykázanú v súlade so štandardom IAS 18 Výnosy .
Táto po žiadavka sa neuplat ňuje na zmluvy zaú čtované v súlade so
štandardom IAS 39.
Majetok z od škodnenia
57. Ku koncu ka ždého následného obdobia vykazovania ocení nadobú-
dateľmajetok z od škodnenia, ktorý bol vykázaný k dátumu nadobud-
nutia, na rovnakom základe ako majetok alebo záväzok, na ktorý savzťahuje od škodnenie, pri čom zoh ľadní zmluvné obmedzenia jeho
sumy a v prípade majetku z od škodnenia, ktorý nie je následne
ocenený vo svojej reálnej hodnote, zoh ľadní vymo
žiteľnosťmajetku
zo d škodnenia. Nadobúdate ľukon čí vykazovanie majetku
zo dškodnenia iba v prípade, ke ďmajetok prevezme, predá, alebo
iným spôsobom stratí na ňprávo.
Podmienené plnenie
58. Niektoré zmeny reálnej hodnoty podmieneného plnenia, ktoré nadobú-
dateľvykazuje po dátume nadobudnutia, mô žub yťvýsledkom doda-
točných informácií o skuto čnostiach a okolnostiach, ktoré existovali
k dátumu nadobudnutia, ktoré nadobúdate ľzískal po tomto dátume.
Takéto zmeny sú v súlade odsekmi 45 a ž49 úpravami vz ťahujúcimi
sa na obdobie oce ňovania. Zmeny vyplývajúce z udalostí po dátume
nadobudnutia, ako je splnenie cie ľa ziskov, dosiahnutie stanovenej
ceny akcie alebo dosiahnutie medzníka v projekte výskumua vývoja, v šak nie sú úpravami vz ťahujúcimi sa na obdobie oce ňo-
vania. Nadobúdate ľzaúčtuje zmeny reálnej hodnoty podmieneného
plnenia, ktoré nie sú úpravami, vz ťahujúce sa na obdobia oce ňovania,
takto:
a) Podmienené plnenie klasifikované ako vlastné imanie sa opätovne
neoce ňuje a jeho následné vysporiadanie sa zaú čtuje v rámci vlast-
ného imania.
b) Podmienené plnenie klasifikované ako majetok alebo záväzok,
ktoré:
i) je finan čným nástrojom a patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 39,
sa oce ňuje reálnou hodnotou, s prípadným výsledným ziskom
alebo stratou vykázanými bu ďv zisku alebo strate alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —482
▼M12
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, v súlade s týmto
IFRS;
ii) nepatrí do rozsahu pôsobnosti IAS 39, sa zaú čtuje v súlade
s IAS 37 alebo prípadne inými IFRS.
ZVEREJ ŇOVANIE
59. Nadobúdate ľzverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
jeho ú čtovnej závierky vyhodnoti ťpovahu a finan čný vplyv
podnikovej kombinácie realizovanej bu ď:
a) po čas be žného obdobia vykazovania, alebo
b) po konci obdobia vykazovania, ale predtým, ako je ú čtovná
závierka schválená na zverejnenie.
60. Aby nadobúdate ľsplnil cie ľuvedený v odseku 59, zverejní infor-
mácie konkretizované v odsekoch B64 a žB66.
61. Nadobúdate ľzverejní informácie, ktoré umo žňujú pou žívateľom
jeho ú čtovnej závierky pochopi ťfinan čné vplyvy úprav vykáza-
ných v be žnom období vykazovania, ktoré sa týkajú podnikových
kombinácií realizovaných v tomto období alebov predchádzajúcich obdobiach vykazovania.
62. Aby nadobúdate ľsplnil cie ľuvedený v odseku 61, zverejní infor-
mácie konkretizované v odseku B67.
63. Ak špecifické zverejnenia po žadované týmto alebo inými IFRS nezod-
povedajú cie ľom ustanoveným v odsekoch 59 a 61, nadobúdate ľ
zverejní v šetky dodato čné informácie potrebné na splnenie týchto
cieľov.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
Dátum ú činnosti
64. Tento IFRS sa uplat ňuje prospektívne na podnikové kombinácie,
ktorých dátumom nadobudnutia je za č
iatok prvého ro čného obdobia
vykazovania, ktoré sa za čína 1. júla 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa
skoršie uplat ňovanie. Tento IFRS sa v šak uplatní iba k za čiatku
ročného obdobia vykazovania, ktoré sa za čína 30. júna 2007 alebo
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS pred 1. júlom 2009,
zverejní túto skuto čnosťas účasne uplatní IAS 27 (v znení zmien
a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy
v roku 2008).
Prechodné ustanovenia
65. Majetok a záväzky, ktoré vznikli na základe podnikových kombinácií,
ktorých dátumy nadobudnutia predchádzali uplatneniu tohto IFRS, sana základe uplatnenia tohto IFRS neupravujú.
66. Ú čtovná jednotka, ako je podielové zdru ženie, ktorá e šte neuplatnila
IFRS 3 a mala jednu alebo viac podnikových kombinácií, ktoré sazaúčtovali s pou žitím metódy kúpy, uplat ňuje prechodné ustanovenia
v odsekoch B68 a B69.
Dane z príjmov
67. Na podnikové kombinácie, ktorých dátum nadobudnutia nastal
predtým, ako sa uplatní tento IFRS, uplatní nadobúdate ľpožiadavky
odseku 68 IAS 12 v znení zmien a doplnení tohto IFRS prospektívne.
To znamená, že nadobúdate ľneupraví ú čtovanie predchádzajúcich
podnikových kombinácií o zmeny predtým vykázané vo vykázanýchodložených da ňových poh ľadávkach. Od dátumu, kedy sa uplatní
tento IFRS, v šak nadobúdate ľvykazuje zmeny vykázaných odlo že-
ných da ňových poh ľadávok ako úpravu zisku alebo straty (alebo, ak
to po žaduje IAS 12, mimo zisku alebo straty).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —483
▼M12
UKON ČENIE PLATNOSTI IFRS 3 (2004)
68. Týmto IFRS sa nahrádza IFRS 3 Podnikové kombinácie (v znení
vydanom v roku 2004).
Príloha A
Definované pojmy
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťou IFRS.
nadobúdaný subjekt Podnik alebo podniky, ktorých ovládanie nadobúda-
teľdosiahne v podnikovej kombinácii .
nadobúdate ľ Účtovná jednotka, ktorá dosiahne ovládanie nadobú-
daného subjektu .
dátum nadobudnutia Dátum, ku ktorému nadobúdate ľdosiahne ovládanie
nadobúdaného subjektu .
podnik Integrovaný súbor činností a aktív, ktorý je mo žné
viesťa riadi ťna ú čely poskytovania výnosov vo
forme dividend, ni žších nákladov alebo iných ekono-
mických ú žitkov priamo investorom alebo ostatným
vlastníkom, členom, alebo ú častníkom.
podniková kombinácia Transakcia alebo iná udalos ť, v rámci ktorej nado-
búdate ľdosiahne ovládanie jedného alebo viacerých
podnikov . Transakcie, ktoré sa niekedy ozna čujú ako
„verné fúzie “alebo„fúzie rovnocenných “, sú takisto
podnikovými kombináciami ,k eďže tento pojem sa
používa v tomto IFRS.
podmienené plnenie Zvyčajne povinnos ťnadobúdate ľaprevies ťdoda-
točné aktíva alebo podiely na vlastnom imaní na
bývalých vlastníkov nadobúdaného subjektu , pre-
dstavujúca sú časťvýmeny za ovládanie nadobúda-
ného subjektu , ak nastanú stanovené budúce udalosti
alebo sa splnia stanovené budúce podmienky. Pod-mienené plnenie v šak takisto mô žed aťnadobúdate-
ľoviprávo na výnos z predtým prevedeného plnenia,
ak sa splnia stanovené podmienky.
ovládanie Právomoc riadi ťfinan čné a prevádzkové politiky
účtovnej jednotky s cie ľom získa ťúžitky z jej
činností.
podiely na vlastnom
imaníNa ú čely tohto IFRS sa pojem podiely na vlastnom
imaní v šeobecne pou žíva vo význame vlastníckych
podielov v ú čtovných jednotkách vlastnených inves-
tormi a vlastníckych, členských alebo ú častníckych
podielov v podielových zdru ženiach .
reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii
medzi dobre informovanými, dobrovo ľne súhlasiaci-
mi zú častnenými stranami.
goodwill Aktívum predstavujúce budúce ekonomické ú žitky
vyplývajúce z iných aktív nadobudnutých
vpodnikovej kombinácii , ktoré nie sú samostatne
identifikované a osobitne vykázané.
identifikovate ľný
Majetok je identifikovate ľný,a kj eb u ď:
a) oddelite ľný, to znamená, žej em o žné ho oddeli ť
alebo rozdeli ťod ú čtovnej jednotky a preda ť,
previes ť, poskytnú ťna základe licencie, prenaja ť
alebo vymeni ť, a to bu ďsamostatne, alebo spolu
s príslu šnou zmluvou, identifikovate ľným majet-
kom alebo záväzkom, bez oh ľadu na to, či tak
účtovná jednotka plánuje urobi ť, alebo
b) vyplýva zo zmluvných alebo iných zákonných
práv bez oh ľadu na to, či sú tieto práva
prevodite ľné alebo oddelite ľné od ú čtovnej jed-
notky alebo od iných práv alebo povinností.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —484
▼M12
nehmotný majetok Identifikovate ľný nepe ňažný majetok bez fyzickej
podstaty.
podielové zdru ženie Účtová jednotka, ktorá je iná, ne žúčtovná jednotka
vlastnená investorom, ktorá poskytuje dividendy,
nižšie náklady alebo iné ekonomické ú žitky priamo
svojim vlastníkom, členom, alebo ú častníkom. Na-
príklad vzájomná pois ťovňa, úverové zdru ženie
a dru žstvá sú podielovými zdru ženiami.
nekontrolný podiel Vlastné imanie dcérskej spolo čnosti, ktoré nie je
priamo alebo nepriamo priradite ľné materskej spolo č-
nosti.
vlastníci Na účely tohto IFRS sa pojem vlastníci používa v tom
zmysle, že zah ŕňa vlastníkov podielov na vlastnom
imaní účtovných jednotiek vlastnených investormi
a vlastníkov, členov, alebo ú častníkov podielových
združení.
Príloha B
Návod na uplat ňovanie
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťou IFRS.
PODNIKOVÉ KOMBINÁCIE SPOLUOVLÁDANÝCH Ú ČTOV-
NÝCH JEDNOTIEK [UPLAT ŇOVANIE ODSEKU 2 PÍSM. C)]
B1 Tento IFRS sa nevz ťahuje na podnikovú kombináciu spoluovládaných
účtovných jednotiek alebo podnikov. Podniková kombinácia zah ŕňa-
júca spoluovládané ú čtovné jednotky alebo podniky je podnikovou
kombináciou, v rámci ktorej v šetky kombinujúce sa ú čtovné jednotky
alebo podniky ovláda tá istá strana alebo strany pred uskuto čnením
podnikovej kombinácie a po nej, a toto ovládanie nie je prechodné.
B2 Skupina jednotlivcov je pova žovaná za skupinu ovládajúcu podnik
vtedy, ak títo jednotlivci majú v dôsledku zmluvných dohôd spolo čnú
právomoc riadi ťjeho finan čné a prevádzkové politiky tak, aby získali
úžitky z činnosti tohto podniku. Preto podniková kombinácia nepatrí
do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu IFRS vtedy, ak tá istá skupina
jednotlivcov má v dôsledku zmluvných dohôd spolo čnú právomoc
riadiťfinan čné a prevádzkové politiky ka ždého z kombinujúcich sa
podnikov tak, aby skupina získala ú žitky z jeho činností, pri čom táto
rozhodujúca spolo čná právomoc nie je do časná.
B3 Podnik mô že ovláda ťjednotlivec alebo skupina jednotlivcov, ktorí
konajú na základe zmluvnej dohody, a takýto jednotlivec aleboskupina jednotlivcov nemusí podlieha ťpožiadavkám na finan čné
vykazovanie uvedeným v rôznych štandardoch IFRS. Preto kombinu-
júce sa podniky nemusia by ťzahrnuté ako sú časťtej istej konsolido-
vanej ú čtovnej závierky, aby sa podniková kombinácia pova žovala za
kombináciu zah ŕňajúcu spoluovládané ú čtovné jednotky.
B4 Rozsah nekontrolných podielov v ka ždom z kombinujúcich sa
podnikov pred podnikovou kombináciou a po nej nie je relevantnýpri ur čení, či daná kombinácia zah ŕňa spoluovládané ú čtovné
jednotky. Podobne aj skuto čnosť,že jedna z kombinujúcich sa ú čtov-
ných jednotiek je dcérskou spolo čnosťou, ktorá bola vy ňatá
z konsolidovanej ú čtovnej závierky, nie je dôle žitá pri ur čení, či
kombinácia zah ŕňa spoluovládané ú čtovné jednotky.
IDENTIFIKOVANIE PODNIKOVEJ KOMBINÁCIE (UPLAT ŇO-
VANIE ODSEKU 3)
B5 V tomto IFRS sa podniková kombinácia definuje ako transakcia alebo
iná udalos ť, v rámci ktorej nadobúdate ľdosiahne ovládanie jedného
alebo viacerých podnikov. Nadobúdate ľby mohol ovládnu ťnadobú-
daný subjekt rozli čnými spôsobmi, napríklad:
a) prevodom pe ňazí, pe ňažných ekvivalentov alebo iného majetku
(vrátane čistých aktív, ktoré tvoria podnik),
b) prostredníctvom vzniku záväzkov,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —485
▼M12
c) emitovaním podielov na vlastnom imaní,
d) poskytnutím viac ako jedného typu plnenia alebo
e) bez prevodu plnenia, ako napríklad iba prostredníctvom zmluvy
(pozri odsek 43).
B6 Podniková kombinácia mô žeb yťštruktúrovaná rozli čnými spôsobmi,
na základe právnych, da ňových alebo iných dôvodov, ktoré zah ŕňajú,
ale neobmedzujú sa na tieto skuto čnosti:
a) jeden alebo viac podnikov sa stane dcérskymi spolo čnosťami
nadobúdate ľa alebo čisté aktíva jedného, alebo viacerých podnikov
sa právne zlú čia do nadobúdate ľa,
b) jedna kombinujúca sa ú čtovná jednotka prevedie svoje čisté aktíva
alebo jej vlastníci prevedú svoje podiely na vlastnom imaní na inúkombinujúcu sa ú čtovnú jednotku alebo na jej vlastníkov,
c) všetky kombinujúce sa ú čtovné jednotky prevedú svoje čisté
aktíva, alebo vlastníci týchto jednotiek prevedú svoje podiely navlastnom imaní do novovytvorenej ú čtovnej jednotky ( čos a
niekedy ozna čuje ako „roll-up transakcia “alebo „put-together
transakcia “), alebo
d) skupina bývalých vlastníkov jednej z kombinujúcich sa ú čtovných
jednotiek ovládne kombinovanú ú čtovnú jednotku.
DEFINÍCIA PODNIKOVEJ KOMBINÁCIE (UPLAT ŇOVANIE
ODSEKU 3)
B7 Podnik pozostáva zo vstupov a procesov uplat ňovaných na tieto
vstupy, ktoré majú schopnos ťvytvára ťvýstupy. Aj ke ďpodniky
majú zvy čajne výstupy, výstupy sa nevy žadujú na to, aby integrovaný
súbor sp ĺňal kritériá ako podnik. Tri prvky podniku sa definujú takto:
a) Vstup: Ka ždý ekonomický zdroj, ktorý vytvára, alebo má schop-
nosťvytvára ť
výstupy, ke ďsa na ňuplatňuje jeden alebo viac
procesov. Medzi príklady patria dlhodobý majetok (vrátanenehmotného majetku alebo práv na pou žívanie dlhodobého
majetku), du ševné vlastníctvo, schopnos ťzíska ťprístup
k potrebným materiálom alebo právam a zamestnanci.
b) Proces: Ka ždý systém, štandard, protokol, konvencia alebo
pravidlo, ktoré po uplat ňovaní na vstup alebo vstupy vytvárajú,
alebo majú schopnos ťvytvára ťvýstupy. Medzi príklady patria
procesy strategického riadenia, prevádzkové procesy a procesyriadenia zdrojov. Tieto procesy sú spravidla zdokumentované, aleorganizovaná pracovná sila, ktorá má potrebné zru čnosti
a skúsenosti, dodr žiava pravidlá a konvencie, mô že poskytova ť
potrebné procesy, ktoré sa mô žu uplat ňovaťna vstupy a mô žu
vytvára ťvýstupy. (Ú čtovné, faktura čné, mzdové a ostatné adminis-
tratívne systémy spravidla nepredstavujú procesy pou žívané na
vytváranie výstupov.)
c) Výstup: Výsledok vstupov a procesov uplat ňovaných na tieto
vstupy, ktoré poskytujú alebo majú schopnos ťposkytova ťvýnosy
vo forme dividend, ni žších nákladov alebo iných ekonomických
úžitkov priamo investorom alebo ostatným vlastníkom, členom
alebo ú častníkom.
B8 Na to, aby sa integrovaný súbor činností a aktív mohol vies ťa riadi ť
na vymedzené ú čely, sú potrebné dva základné prvky (vstupy
a procesy uplat ňované na tieto vstupy), ktoré sú alebo budú pou žívané
na vytváranie výstupov. Podnik v šak nemusí zah ŕňaťvš
etky vstupy
alebo procesy, ktoré predávajúci pou žíval pri prevádzkovaní tohto
podniku, ak sú ú častníci trhu schopní nadobudnú ťpodnik
a pokra čovaťv produkovaní výstupov, napríklad tak, že integrujú
tento podnik so svojimi vlastnými vstupmi a procesmi.
B9 Povaha prvkov podniku sa mení pod ľa odvetvia a pod ľaštruktúry
prevádzok (aktivít) ú čtovnej jednotky. Dlh šie fungujúce podniky
majú často rôzne typy vstupov, procesov a výstupov, zatia ľčo nové
podniky majú často málo vstupov a procesov a niekedy iba jediný
výstup (produkt). Takmer v šetky podniky majú aj záväzky, ale podnik
nemusí ma ťzáväzky.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —486
▼M12
B10 Integrovaný súbor činností a aktív vo fáze vývoja by nemusel ma ť
výstupy. Ak nemá, nadobúdate ľby mal zvá žiťostatné faktory, aby
určil,či je daný súbor podnikom. Tieto faktory zah ŕňajú, ale neobme-
dzujú sa na to, či daný súbor:
a) za čal uskuto čňovaťhlavné plánované činnosti,
b) má zamestnancov, du ševné vlastníctvo a ostatné vstupy a procesy,
ktoré by sa mohli uplat ňovaťna tieto vstupy,
c) plní plán s cie ľom produkova ťvýstupy a
d) bude schopný získa ťprístup k zákazníkom, ktorí budú nakupova ť
tieto výstupy.
Na to, aby konkrétny integrovaný súbor činností a aktív vo fáze
vývoja sp ĺňal kritériá podniku, nemusia by ťprítomné v šetky tieto
faktory.
B11 Ur čenie, či je konkrétny súbor aktív a činností podnikom, by sa malo
zaklada ťna tom, či daný integrovaný súbor doká že vies ťa riadi ťako
podnik ú častník trhu. Preto pri hodnotení, či je konkrétny súbor
podnikom, nie je relevantné to, či predávajúci prevádzkoval daný
súbor ako podnik alebo či nadobúdate ľplánuje prevádzkova ťtento
súbor ako podnik.
B12 V prípade, že chýbajú dôkazy o opaku, konkrétny súbor aktív
a aktivít, ktorý obsahuje goodwill, sa pova žuje za podnik. Podnik
však nemusí ma ťgoodwill.
IDENTIFIKOVANIE NADOBÚDATE ĽA (UPLAT ŇOVANIE
ODSEKOV 6 A 7)
B13 Návod uvedený v IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná
závierka sa pou žíva na identifikovanie nadobúdate ľa–účtovnej
jednotky, ktorá ovládne nadobúdaný subjekt. Ak do šlo k podnikovej
kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v IAS 27 jasne nenaz-
načuje, ktorá z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek je nadobúda-
teľom, pri tomto ur čovaní sa berú do úvahy faktory uvedené
v odsekoch B14 a žB18.
B14 V podnikovej kombinácii realizovanej primárne prostredníctvom
peňazí alebo iného majetku alebo vzniku záväzkov je nadobúdate ľom
zvyčajne ú čtovná jednotka, ktorá prevádza peniaze alebo iný majetok,
alebo ktorej vznikajú záväzky.
B15 V podnikovej kombinácii realizovanej primárne prostredníctvom
výmeny podielov na vlastnom imaní je nadobúdate ľom zvy čajne
účtovná jednotka, ktorá emituje svoje podiely na vlastnom imaní.
V podnikových kombináciách, be žne nazývaných „spätné akvizície “,
je v šak emitujúcou ú čtovnou jednotkou nadobúdaný subjekt.
V odsekoch B19 a žB27 sa poskytuje návod na zaú čtovanie spätných
akvizícií. Pri identifikácii nadobúdate ľa v podnikovej kombinácii
realizovanej prostredníctvom výmeny podielov na vlastnom imaní sa
zvažujú aj iné príslu šné skuto čnosti, medzi ktoré patria:
a)relatívne hlasovacie práva v kombinovanej ú čtovnej jednotke po
podnikovej kombinácii –nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca
sa účtovná jednotka, ktorej vlastníci ako skupina získajú najvä čšiu
pomernú časťhlasovacích práv v kombinovanej ú čtovnej jednotke.
Pri ur čovaní toho, ktorá skupina vlastníkov si ponecháva alebo
získava najvä čšiu pomernú časťhlasovacích práv, berie ú čtovná
jednotka do úvahy existenciu v šetkých nezvy čajných alebo osobit-
ných dohôd o hlasovacích právach a opcií, warrantov alebokonvertibilných cenných papierov.
b)Existencia ve ľkého men šinového podielu s hlasovacími právami na
kombinovanej ú čtovnej jednotke, ak žiaden iný vlastník alebo orga-
nizovaná skupina vlastníkov nemá významný hlasovací podiel –
nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka,
ktorej jediný vlastník alebo organizovaná skupina vlastníkovvlastní najvä čší men šinový podiel na hlasovacími právach
v kombinovanej ú čtovnej jednotke.
c)Zloženie riadiaceho orgánu kombinovanej ú čtovnej jednotky –
nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —487
▼M12
ktorej vlastníci sú schopní zvoli ťalebo vymenova ťalebo odvola ť
väčšinučlenov riadiaceho orgánu kombinovanej ú čtovnej jednotky.
d)Zloženie vy ššieho mana žmentu kombinovanej ú čtovnej jednotky –
nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka,
ktorej (bývalý) mana žment prevláda v mana žmente kombinovanej
účtovnej jednotky.
e)Podmienky výmeny podielov na vlastnom imaní –nadobúdate ľom
je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka, ktorá uhrádza
prémiu nad predakvizi čnou reálnou hodnotou podielov na
vlastnom imaní inej kombinujúcej sa ú čtovnej jednotky alebo
iných ú čtovných jednotiek.
B16 Nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka, ktorej
relatívna ve ľkosť(meraná napríklad majetkom, výnosmi alebo
ziskom) je významne vä čšia ako ve ľkosťinej kombinujúcej sa
účtovnej jednotky alebo jednotiek.
B17 V podnikovej kombinácii zah ŕňajúcej viac ako dve ú čtovné jednotky
nadobúdate ľokrem iného berie do úvahy, ktorá z kombinujúcich sa
účtovných jednotiek dala podnet na kombináciu, ako aj relatívnu
veľkosťkombinujúcich sa ú čtovných jednotiek.
B18 Nová ú čtovná jednotka vytvorená na ú čel uskuto čnenia podnikovej
kombinácie nemusí by ťnevyhnutne nadobúdate ľom. Ak je vytvorená
nová ú čtovná jednotka, ktorá emituje nástroje vlastného imania na
účel uskuto čnenia podnikovej kombinácie, jedna z kombinujúcich sa
účtovných jednotiek, ktorá existovala pred kombináciou, je na základe
uplatnenia návodu uvedeného v odsekoch B13 a žB17 identifikovaná
ako nadobúdate ľ. Naproti tomu nová ú čtovná jednotka, ktorá ako
plnenie prevádza peniaze alebo iný majetok alebo jej vznikajú
záväzky, mô žeb yťnadobúdate ľom.
SPÄTNÉ AKVIZÍCIE
B19 K spätnej akvizícii dochádza, ak na základe návodu uvedeného
v odsekoch B13 a žB18 na ú čtovné ú čely je ako nadobúdate ľidenti-
fikovaná ú čtovná jednotka, ktorá emituje cenné papiere (nadobúdate ľ
z právneho h ľadiska). Aby sa transakcia pova žovala za spätnú akvi-
zíciu, ú čtovná jednotka, ktorej podiely na vlastnom imaní sa nadobú-
dajú (subjekt, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaný), musí by ťna
účtovné ú čely nadobúdate ľom. K spätnej akvizícii niekedy dochádza
napríklad vtedy, ke ďsa súkromná ú čtovná jednotka chce sta ťverejne
obchodovanou ú čtovnou jednotkou, ale nechce zaregistrova ťsvoje
podiely na vlastnom imaní. Na dosiahnutie tohto cie ľa táto súkromná
účtovná jednotka dohodne nadobudnutie svojich podielov na vlastnom
imaní verejne obchodovanou ú čtovnou jednotkou výmenou za podiely
na vlastnom imaní verejne obchodovanej ú čtovnej jednotky. V tomto
príklade je verejne obchodovaná ú čtovná jednotka nadobúdate ľom
z právneho h ľadiska , preto že emitovala svoje podiely na vlastnom
imaní a súkromná ú čtovná jednotka je nadobúdaným subjektom
z právneho h ľadiska , preto že boli nadobudnuté jej podiely na
vlastnom imaní. Výsledkom uplatnenia návodu uvedeného
v odsekoch B13 a žB18 je v šak identifikovanie:
a) verejne obchodovanej ú čtovnej jednotky ako nadobúdaného
subjektu na účtovné ú čely (ú čtovný nadobúdaný subjekt) a
b) súkromnej ú čtovnej jednotky ako nadobúdate ľana účtovné ú čely
(účtovný nadobúdate ľ).
Aby sa transakcia zaú čtovala ako spätná akvizícia, ú čtovný nadobú-
daný subjekt musí zodpoveda ťdefinícii podniku a uplat ňujú sa v šetky
zásady vykazovania a oce ňovania v tomto IFRS vrátane po žiadavky
vykazovania goodwillu.
Oceňovanie prevedeného plnenia
B20 V rámci spätnej akvizície ú čtovný nadobúdate ľzvyčajne neemituje za
nadobúdaný subjekt žiadne plnenie. Nadobúdaný subjekt zvy čajne
namiesto toho emituje svoje podiely na vlastnom imaní vlastníkomúčtovného nadobúdate ľa. V súlade s tým je reálna hodnota, ktorú má
k dátumu nadobudnutia plnenie, ktoré prevádza ú čtovný nadobúdate ľ
za svoj podiel v ú čtovnom nadobúdanom subjekte, zalo žená na po čte2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —488
▼M12
podielov na vlastnom imaní, ktoré by musela emitova ťspolo čnosť,
ktorá je z právneho h ľadiska dcérska, aby vlastníci právnej materskej
spolo čnosti dostali rovnaký percentuálny podiel na vlastnom imaní
kombinovanej ú čtovnej jednotky, ako vyplýva zo spätnej akvizície.
Reálna hodnota po čtu podielov na vlastnom imaní vypo čítaná týmto
spôsobom sa mô že pou žiťako reálna hodnota plnenia prevedeného
výmenou za nadobúdaný subjekt.
Príprava a prezentácia konsolidovanej ú čtovnej závierky
B21 Konsolidovaná ú čtovná závierka pripravená po spätnej akvizícii sa
vydá v mene spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská
(účtovný nadobúdaný subjekt), ale v poznámkach sa uvedie pokra čo-
vanie ú čtovnej závierky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska
dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), s jednou úpravou, ktorou je spätná
úprava základného imania ú čtovného nadobúdate ľa tak, aby odzrka-
dľovalo základné imanie ú čtovného nadobúdaného subjektu. Táto
úprava sa po žaduje preto, aby odzrkad ľovala základné imanie spolo č-
nosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská (ú čtovný nadobúdaný
subjekt). Porovnate ľné informácie prezentované v tejto konsolidovanej
účtovnej závierke sú takisto spätne upravené tak, aby odzrkad ľovali
základné imanie spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská
(účtovný nadobúdaný subjekt).
B22 Preto že konsolidovaná ú čtovná závierka vyjadruje pokra čovanie
účtovnej závierky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska dcérska,
s výnimkou jej kapitálovej štruktúry, konsolidovaná ú čtovná závierka
odzrkad ľuje:
a) majetok a záväzky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska
dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), vykázané a ocenené v ich ú čtov-
ných hodnotách pred kombináciou,
b) majetok a záväzky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska
materská (ú čtovný nadobúdaný subjekt), vykázané a ocenené
v súlade s týmto IFRS,
c) nerozdelený zisk a iné zostatky ú čtov vlastného imania spolo č-
nosti, ktorá je z právneho h ľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ)
pred podnikovou kombináciou,
d) sumu vykázanú ako emitované podiely na vlastnom imaní
v konsolidovanej ú čtovnej závierke, ur čenú pripo čítaním emitova-
ných podielov na vlastnom imaní spolo čnosti, ktorá je z právneho
hľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), ktoré sú tesne pred
podnikovou kombináciou v obehu, k reálnej hodnote spolo čnosti,
ktorá je z právneho h ľadiska materská (ú čtovný nadobúdaný
subjekt), ur čenej v súlade s týmto IFRS. Štruktúra vlastného
imania (t. j. po čet a typ emitovaných podielov na vlastnom
imaní) v šak odzrkad ľuještruktúru vlastného imania spolo čnosti,
ktorá je z právneho h ľadiska materská (ú čtovný nadobúdaný
subjekt) vrátane nástrojov vlastného imania, ktoré emitovala
spolo čnosť, ktorá je z právneho h ľadiska materská, na ú čel usku-
točnenia kombinácie. Na základe toho sa upraví vykazovanie
štruktúry vlastného imania spolo čnosti, ktorá je z právneho
hľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), s pou žitím výmenného
pomeru stanoveného v dohode o nadobudnutí tak, aby odzrkad ľo-
vala po čet akcií spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská
(účtovný nadobúdaný subjekt), emitovaných v rámci spätnej akvi-
zície,
e) pomerný podiel nekontrolného podielu na ú čtovných hodnotách
nerozdeleného zisku a iných podieloch na vlastnom imaní spolo č-
nosti, ktorá je z právneho h ľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ)
pred kombináciou, ktorým sa zaoberajú odseky B23 a B24.
Nekontrolný podiel
B23 V rámci spätných akvizícií sa mô že sta ť,že niektorí vlastníci
subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaný (ú čtovný nadobú-
dateľ), nemusia vymeni ťpodiely na svojom vlastnom imaní za
podiely na vlastnom imaní spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska
materská (ú čtovný nadobúdaný subjekt). K týmto vlastníkom sa po
spätnej akvizícii v konsolidovanej ú čtovnej závierke pristupuje ako
k nekontrolnému podielu. Dôvodom je, že vlastníci nadobúdaného2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —489
▼M12
subjektu z právneho h ľadiska, ktorí nevymie ňajú podiel na svojom
vlastnom imaní za podiely na vlastnom imaní nadobúdate ľa
z právneho h ľadiska, majú podiel iba na výsledkoch a čistých aktí-
vach nadobúdaného subjektu z právneho h ľadiska, a nie na výsled-
koch a čistých aktívach kombinovanej ú čtovnej jednotky. Naopak,
napriek tomu, že subjekt, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúda-
teľom, je na ú čtovné ú čely nadobúdaným subjektom, vlastníci
subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdate ľom, majú podiel
na výsledkoch a čistých aktívach kombinovanej ú čtovnej jednotky.
B24 Tento majetok a záväzky subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska
nadobúdaným, sa v konsolidovanej ú čtovnej závierke vykazujú
a oce ňujú v ich ú čtovných hodnotách pred kombináciou [pozri
odsek B22 písm. a)]. Z tohto dôvodu sa do nekontrolného podieluv rámci spätnej akvizície premieta pomerný podiel nekontrolných
podielov akcionárov na ú čtovných hodnotách čistých identifikovate ľ-
ných aktív subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaným, pred
kombináciou aj v prípade, že nekontrolné podiely v rámci ostatných
akvizícií sa oce ňujú v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia.
Zisk na akciu
B25 Pod ľa ustanovenia odseku B22 písm. d) štruktúra vlastného imania
v konsolidovanej ú čtovnej závierke pripravenej následne po spätnej
akvizícii odzrkad ľuještruktúru vlastného imania subjektu, ktorý je
z právneho h ľadiska nadobúdate ľ(účtovný nadobúdaný subjekt),
vrátane podielov na vlastnom imaní, emitovaných subjektu, ktorý jez právneho h ľadiska nadobúdate ľ, s cie ľom uskuto čni
ťpodnikovú
kombináciu.
B26 Pri výpo čte vá ženého priemerného po čtu nesplatených kme ňových
akcií v obehu (menovate ľvo výpo čte zisku na akciu) po čas obdobia,
v ktorom dôjde ku spätnej akvizícii:
a) po čet kme ňových akcií v obehu od za čiatku tohto obdobia do
dátumu nadobudnutia sa vypo číta na základe vá ženého priemeru
počtu kme ňových akcií subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska
nadobúdaný (ú čtovný nadobúdate ľ), ktoré sú v obehu po čas
obdobia, vynásobeného výmenným pomerom stanoveným
v dohode o fúzii a
b) po čet kme ňových akcií v obehu od dátumu nadobudnutia do konca
tohto obdobia predstavuje aktuálny po čet kme ňových akcií
subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdate ľ(účtovný
nadobúdaný subjekt), nesplatených po čas tohto obdobia.
B27 Základný zisk na akciu pred dátumom nadobudnutia zverejnený pre
každé porovnate ľné obdobie, ktorý sa prezentuje v konsolidovanej
účtovnej závierke po spätnej akvizícii, sa vypo číta delením:
a) zisku alebo straty subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobú-
daný, priradite ľným kme ňovým akcionárom v ka ždom z týchto
období,
b) historickým vá ženým priemerom po čtu kme ňových akcií subjektu,
ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaný, ktoré sú v obehu, vyná-
sobeným výmenným pomerom stanoveným v dohode
o nadobudnutí.
VYKAZOVANIE KONKRÉTNEHO NADOBÚDANÉHO
MAJETKU A PREVZATÝCH ZÁVÄZKOV (UPLAT ŇOVANIE
ODSEKOV 10 A Ž13)
Operatívne lízingy
B28 Nadobúdate ľnevyká že aktíva ani záväzky súvisiace s operatívnym
lízingom, v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt nájomcom,
s výnimkou prípadov, ke ďsa to vy žaduje odsekmi B29 a B30.
B29 Nadobúdate ľurčí,či sú podmienky ka ždého operatívneho lízingu,
v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt nájomcom, výhodné alebonevýhodné. Nadobúdate ľvykáže nehmotný majetok, ak sú podmienky
operatívneho lízingu vo vz ťahu k trhovým podmienkam priaznivé,
a záväzok, ak sú podmienky vo vz ťahu k trhovým podmienkam
nepriaznivé. V odseku B42 sa poskytuje návod na ur čovanie reálnej2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —490
▼M12
hodnoty, ktorú k dátumu nadobudnutia má majetok, ktorý je pred-
metom operatívneho lízingu, v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt
prenajímate ľom.
B30 S operatívnym lízingom mô že súvisie ťidentifikovate ľné nehmotné
aktívum, ktoré sa mô že preukáza ťochotou ú častníkov trhu plati ť
cenu za lízing aj vtedy, ke ďje to na úrovni trhových podmienok.
Napríklad lízing vstupných a výstupných priestorov na letisku alebomaloobchodnej plochy v prvotriednom obchodnom priestore by moholzabezpe čiťvstup na trh alebo budúce ekonomické ú žitky, ktoré
spĺňajú kritériá kladené na identifikovate ľné nehmotné aktíva, ako je
napríklad zákaznícky vz ťah. V takej situácii nadobúdate ľvykáže súvi-
siace identifikovate ľné nehmotné aktívum (aktíva) v súlade s odsekom
B31.
Nehmotný majetok
B31 Nadobúdate ľvykáže identifikovate ľný nehmotný majetok, nadobud-
nutý v podnikovej kombinácii, oddelene od goodwillu. Nehmotný
majetok je identifikovate ľný, ak sp ĺňab uďkritérium oddelite ľnosti
alebo kritériu vzniku na základe zmluvy alebo zákona.
B32 Nehmotný majetok, ktorý sp ĺňa kritérium vzniku na základe zmluvy
alebo zákona je identifikovate ľný aj vtedy, ke ďsa majetok nedá
presunú ťalebo oddeli ťod nadobúdaného subjektu alebo od iných
práv a povinností. Napríklad:
a) Nadobúdaný subjekt má v prenájme výrobnú prevádzku v rámci
operatívneho lízingu, ktorého podmienky sú vo vz ťahu k trhovým
podmienkam priaznivé. Lízingové podmienky výslovne zakazujúprevod lízingu (bu ďprostredníctvom predaja alebo sublízingu).
Suma predstavujúca priaznivý rozdiel lízingových podmienok
v porovnaní s podmienkami aktuálnych trhových transakcií prerovnaké alebo podobné polo žky je nehmotným aktívom, ktoré
spĺňa kritérium vzniku na základe zmluvy alebo zákona pre vyka-
zovanie oddelene od goodwillu, a to napriek tomu, že nadobúdate ľ
nemô že preda ť
alebo inak previes ťlízingovú zmluvu.
b) Nadobúdaný subjekt vlastní a prevádzkuje jadrovú elektráre ň.
Licencia na prevádzkovanie elektrárne je nehmotným aktívom,
ktoré sp ĺňa kritérium vzniku na základe zmluvy alebo zákona
pre vykazovanie oddelene od goodwillu aj v prípade, že nadobú-
dateľnemô že túto lízingovú zmluvu preda ťalebo inak previes ť
oddelene od nadobudnutej jadrovej elektrárne. Nadobúdate ľmôže
na ú čely finan čného vykazovania vykazova ťreálnu hodnotu
prevádzkovej licencie a reálnu hodnotu tejto elektrárne ako jedinéaktívum, ak majú tieto aktíva podobné doby pou žiteľnosti.
c) Nadobúdaný subjekt vlastní patent na technológiu. Tento patent
poskytol na základe licencie ostatným na ich výlu čné pou žitie
mimo domáceho trhu výmenou za prijímanie stanoveného percen-tuálneho podielu z budúcich zahrani čných tr žieb. Tak patent na
technológiu, ako aj súvisiaca licen čná zmluva sp ĺňajú kritérium
vzniku na základe zmluvy alebo zákona pre vykazovanie oddeleneod goodwillu aj v prípade, že predaj alebo výmena patentu
a súvisiacej licen čnej zmluvy oddelene od seba by neboli uskuto č-
niteľné.
B33 Kritérium oddelite ľnosti znamená, že nadobudnuté nehmotné aktívum
je mo žné oddeli ťalebo rozdeli ťod nadobúdaného subjektu a preda ť,
previes ť, poskytnú ťna základe licencie, prenaja ťalebo vymeni ť,at o
buďsamostatne, alebo spolu so súvisiacou zmluvou, identifikova-
teľným majetkom alebo záväzkom, bez oh ľadu na to, čit oú čtovná
jednotka plánuje urobi
ť. Nehmotný majetok, ktorý by bol nadobúdate ľ
schopný preda ť, poskytnú ťna základe licencie alebo inak vymeni ťza
niečo iné, čom áu r čitú hodnotu, sp ĺňa kritérium oddelite ľnosti aj
v prípade, že ho nadobúdate ľneplánuje preda ť, poskytnú ťna základe
licencie alebo inak vymeni ť. Nadobudnuté nehmotné aktívum sp ĺňa
kritérium oddelite ľnosti, ak je mo žné preukáza ťvýmenné transakcie
s týmto typom majetku alebo s majetkom podobného typu aj
v prípade, že tieto transakcie nie sú časté, a bez oh ľadu na to, čij e
do nich zapojený nadobúdate ľ. Napríklad zoznamy zákazníkov
a predplatite ľov sa často poskytujú na základe licencie a sp ĺňajú tak
kritérium oddelite ľnosti. Aj v prípade, že nadobúdaný subjekt verí, že
jeho zoznamy zákazníkov majú odli šné vlastnosti od ostatných2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —491
▼M12
zoznamov zákazníkov, skuto čnosť,že zoznamy zákazníkov sa často
poskytujú na základe licencie, vo v šeobecnosti znamená, že nadobud-
nutý zoznam zákazníkov sp ĺňa kritérium oddelite ľnosti. Zoznam
zákazníkov nadobudnutý v podnikovej kombinácii by v šak nesplnil
kritérium oddelite ľnosti, ak by podmienky zachovania dôvernosti
alebo iné dohody zakazovali ú čtovnej jednotke preda ť, prenajíma ť
alebo inak vymie ňaťinformácie o svojich zákazníkoch.
B34 Nehmotný majetok, ktorý nie je samostatne oddelite ľný od nadobú-
daného subjektu alebo od kombinujúcej sa ú čtovnej jednotky sp ĺňa
kritérium oddelite ľnosti, ak je oddelite ľný v kombinácii s príslu šnou
zmluvou, identifikovate ľným majetkom alebo záväzkom. Napríklad:
a) Účastníci trhu si vymie ňajú záväzky z prijatých vkladov a súvisiaci
nehmotný majetok zo vz ťahov s vkladate ľmi vo výmenných trans-
akciách. Z tohto dôvodu by mal nadobúdate ľvykáza ťmajetok zo
zákazníckeho vz ťahu oddelene od goodwillu.
b) Nadobúdaný subjekt vlastní registrovanú ochrannú známku
a zadokumentované, ale nepatentované odborné znalosti, ktoré
používa na výrobu produktu s ochrannou známkou. Vlastník
musí na to, aby previedol vlastníctvo ochrannej známky, previes ť
aj všetko ostatné potrebné na to, aby nový vlastník mohol produ-
kovaťvýrobok alebo slu žbu, ktoré sú nerozoznate ľné od tých,
ktoré produkoval bývalý vlastník. Ke ďže nepatentované odborné
znalosti sa musia v prípade predaja príslu šnej ochrannej známky
oddeli ťod nadobúdaného subjektu alebo od kombinovanej
účtovnej jednotky a preda ť,s pĺňajú kritérium oddelite ľnosti.
Znovunadobudnuté práva
B35 Nadobúdate ľmôže v rámci podnikovej kombinácie znovunadobudnú ť
právo, ktoré predtým nadobúdanému subjektu poskytol na pou žívanie
jedného alebo viacerých vykazovaných alebo nevykazovaných aktívnadobúdate ľa. Príklady takýchto práv zah ŕňajú právo na pou žívanie
obchodného názvu v rámci franchisingovej zmluvy alebo právo
používaťnadobúdate ľovu technológiu v rámci licen čnej zmluvy na
technológiu. Znovunadobudnuté právo je identifikovate ľným
nehmotným majetkom, ktorý nadobúdate ľvykazuje oddelene od
goodwillu. V odseku 29 sa poskytuje návod na oce ňovanie znovuna-
dobudnutého práva a v odseku 55 sa poskytuje návod na následnéúčtovanie znovunadobudnutého práva.
B36 Ak sú podmienky zmluvy, na základe ktorých vznikne znovunado-
budnuté právo, priaznivé alebo nepriaznivé vo vz ťahu k aktuálnym
trhovým transakciám s rovnakými alebo podobnými polo žkami,
nadobúdate ľvykáže zisk alebo stratu z vysporiadania. V odseku
B52 sa poskytuje návod na ur čovanie tohto zisku alebo straty.
Zhroma ždená pracovná sila a ostatné polo žky, ktoré nie sú identifi-
kovate ľné
B37 Nadobúdate ľzapočítava do hodnoty goodwillu hodnotu nadobudnu-
tých nehmotného majetku, ktorý nie je k dátumu nadobudnutia iden-tifikovate ľný. Nadobúdate ľmôže napríklad priradi ťhodnotu
k existencii zhroma ždenej pracovnej sily, ktorá predstavuje existujúcu
množinu zamestnancov, ktorá umo žňuje nadobúdate ľovi pokra čovať
po dátume nadobudnutia v prevádzkovaní nadobudnutého podniku.Zhroma ždená pracovná sila nepredstavuje intelektuálny kapitál kvali-
fikovanej pracovnej sily, t. j. znalosti a skúsenosti ( často
špecializo-
vané), ktoré zamestnanci nadobúdaného subjektu vkladajú do svojej
práce. Ke ďže zhroma ždená pracovná sila nie je identifikovate ľným
majetkom, ktoré sa má vykazova ťoddelene od goodwillu, akáko ľvek
hodnota, ktorá je k nej priradite ľná, sa zapo číta do goodwillu.
B38 Nadobúdate ľtakisto zapo číta do goodwillu ka ždú hodnotu priradenú
k polo žkám, ktoré k dátumu nadobudnutia nesp ĺňajú kritériá kladené
na majetok. Nadobúdate ľby napríklad mohol priradi ťhodnotu
k potenciálnym zmluvám, o ktorých k dátumu nadobudnutia nadobú-
daný subjekt rokuje s prospektívnymi novými zákazníkmi. Ke ďže
tieto potenciálne zmluvy samy osebe k dátumu nadobudnutia nepred-stavujú majetok, nadobúdate ľho nevykazuje oddelene od goodwillu.
Nadobúdate ľby nemal následne reklasifikova ťhodnotu týchto zmlúv
z goodwillu pod ľa udalostí, ktoré sa vyskytnú po dátume nadobud-
nutia. Nadobúdate ľby však mal posúdi ťskuto čnosti a okolnosti spre-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —492
▼M12
vádzajúce udalosti, ktoré sa vyskytujú po nadobudnutí, aby ur čil,či
k dátumu nadobudnutia existoval samostatne vykazovate ľný majetok.
B39 Po prvotnom vykázaní ú čtuje nadobúdate ľnehmotný majetok
nadobudnutý v podnikovej kombinácii v súlade s ustanoveniamiIAS 38 Nehmotný majetok . Ako sa v šak uvádza v odseku 3 IAS
38, ú čtovanie niektorého nadobudnutého nehmotného majetku po
prvotnom vykázaní predpisujú iné IFRS.
B40 Kritérium identifikovate ľnosti ur čuje,či sa nehmotný majetok vyká že
oddelene od goodwillu. Kritérium v šak neposkytuje návod na ur čo-
vanie reálnej hodnoty nehmotného majetku ani neobmedzuje predpo-
klady pou žité pri ur čovaní reálnej hodnoty nehmotného majetku.
Napríklad nadobúdate ľby mohol bra ťdo úvahy predpoklady, ktoré
by pri ur čovaní reálnej hodnoty zva žovali ú častníci trhu, ako sú
očakávania budúcich obnovení zmlúv. Nie je potrebné, aby obnovenia
samy osebe sp ĺňali kritériá identifikovate ľnosti. (Pozri v šak odsek 29,
v ktorom sa ustanovuje výnimka zo zásady ur čovania reálnej hodnoty
znovunadobudnutých práv vykázaných v podnikovej kombinácii.)V odsekoch 36 a 37 IAS 38 sa poskytuje návod na ur čovanie, či
by mal by ťnehmotný majetok spájaný na ú čte do jedného celku
s iným nehmotným alebo hmotným majetkom.
URČOVANIE REÁLNEJ HODNOTY KONKRÉTNEHO IDENTIFI-
KOVATE ĽNÉHO MAJETKU A NEKONTROLNÉHO PODIELU
V NADOBÚDANOM SUBJEKTE (UPLAT ŇOVANIE ODSEKOV
18 A 19)
Majetok s neistými pe ňažnými tokmi (opravné polo žky)
B41 Nadobúdate ľnevykazuje k dátumu nadobudnutia osobitnú opravnú
položku k oceneniu majetku nadobudnutého v podnikovej kombinácii,
ktorý je ocenený vo svojej reálnej hodnote, ktorú mal k dátumu
nadobudnutia, preto že vplyvy neistoty týkajúcej sa budúcich pe ňaž-
ných tokov sú zahrnuté do ocenenia reálnou hodnotou. Napríklad
nadobúdate ľnevykazuje osobitnú opravnú polo žku k oceneniu zmluv-
ných pe ňažných tokov, pri ktorých sa o čakáva, že budú k tomuto
dátumu nevymo žiteľné, preto že v tomto IFRS sa po žaduje, aby
nadobúdate ľoceňoval nadobudnuté poh ľadávky vrátane úverov
v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia.
Majetok, ktorý je predmetom operatívneho lízingu, v rámci
ktorého je nadobúdaný subjekt prenajímate ľom
B42 Pri ur čovaní reálnej hodnoty, ktorú má k dátumu nadobudnutia
majetok, ako sú budova alebo patent, ktorý je predmetom operatív-neho lízingu, v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt prenajímate ľom,
berie nadobúdate ľdo úvahy lízingové podmienky. Inými slovami,
nadobúdate ľnevykazuje samostatný majetok alebo samostatný
záväzok, ak sú podmienky operatívneho lízingu bu ďprijate ľné
alebo neprijate ľné v porovnaní s trhovými podmienkami, ako sa po ža-
duje v odseku B29 pre lízingy, v rámci ktorých je nadobúdaný subjekt
prenajímate ľom.
Majetok, ktorý nadobúdate ľplánuje nepou žívaťalebo ho plánuje
používaťspôsobom, ktorý je odli šný od spôsobu, akým by ho
používali iní ú častníci trhu
B43 Nadobúdate ľmôžez os ú ťažných alebo iných dôvodov plánova ť
nepou ž
ívaťnadobudnutý majetok, napríklad nehmotný majetok
z výskumu a vývoja, alebo mô že plánova ťpoužívaťtento majetok
spôsobom, ktorý je odli šný od spôsobu, akým by ho pou žívali iní
účastníci trhu. Nadobúdate ľvšak oce ňuje majetok v reálnej hodnote
určenej v súlade s jeho pou žívaním ostatnými ú častníkmi trhu.
Nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte
B44 V tomto IFRS sa nadobúdate ľovi umo žňuje oce ňovaťnekontrolný
podiel v nadobúdanom subjekte v jeho reálnej hodnote k dátumunadobudnutia. Niekedy bude nadobúdate ľschopný ur čiťreálnu
hodnotu nekontrolného podielu k dátumu nadobudnutia na základe
cien podielov na vlastnom imaní, ktoré nevlastní nadobúdate ľ,n a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —493
▼M12
aktívnych trhoch. V iných situáciách v šak nebude k dispozícii cena
podielov na vlastnom imaní na aktívnych trhoch. V takýchto situá-
ciách by nadobúdate ľurčil reálnu hodnotu nekontrolného podielu
s pou žitím iných techník oce ňovania.
B45 Reálne hodnoty podielov nadobúdate ľa v nadobúdanom subjekte
a nekontrolného podielu v prepo čte na jednu akciu by sa mohli odli-
šovať. Hlavným rozdielom je pravdepodobne zahrnutie prémie za
ovládanie v reálnej hodnote podielu nadobúdate ľa v nadobúdanom
subjekte, alebo naopak, zahrnutie diskontu za nedostato čné ovládanie
(nazývaného aj men šinový diskont) v reálnej hodnote nekontrolného
podielu na jednu akciu.
OCEŇOVANIE GOODWILLU ALEBO ZISKU Z VÝHODNEJ
KÚPY
Určovanie reálnej hodnoty podielu nadobúdate ľa v nadobúdanom
subjekte k dátumu nadobudnutia s pou žitím techník oce ňovania
(uplat ňovanie odseku 33)
B46 V podnikovej kombinácii uskuto čnenej bez prevodu plnenia musí
nadobúdate ľna ú čely ocenenia goodwillu alebo zisku z výhodnej
kúpy nahradi ťreálnu hodnotu svojich podielov v nadobúdanom
subjekte k dátumu nadobudnutia za reálnu hodnotu prevedeného
plnenia k dátumu nadobudnutia (pozri odseky 32 a ž34). Nadobúdate ľ
by mal ur čiťreálnu hodnotu svojho podielu v nadobúdanom subjekte
k dátumu nadobudnutia s pou žitím jednej alebo viacerých techník
oceňovania, ktoré sú vhodné vzh ľadom na okolnosti a pre ktoré sú
dostupné dostato čné údaje. Nadobúdate ľby mal v prípade pou žitia
viac ako jednej techniky oce ňovania vyhodnoti ťvýsledky techník
pomocou posúdenia relevantnosti a spo ľahlivosti pou žitých vstupov
a rozsahu dostupných údajov.
Osobitné úvahy pri uplat ňovaní metódy akvizície na kombinácie
podielových zdru žení (uplat ňovanie odseku 33)
B47 Ak sa kombinujú dve podielové zdru ženia, reálnu hodnotu podielov
na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu alebo členských podielov
v nadobúdanom subjekte (alebo reálna hodnota nadobúdanéhosubjektu) je mo žné ur čiťspoľahlivej šie ako reálnu hodnotu členských
podielov prevedených nadobúdate ľom. V takej situácii sa v odseku 33
požaduje, aby nadobúdate ľstanovil hodnotu goodwillu s pou žitím
reálnej hodnoty podielov na vlastnom imaní nadobúdaného subjektuk dátumu nadobudnutia namiesto reálnej hodnoty podielov prevede-
ných v rámci plnenia k dátumu nadobudnutia. Okrem toho nadobú-
dateľv rámci podnikovej kombinácie podielových zdru žení vyká žev o
svojom výkaze o finan čnej situácii čistý majetok nadobúdaného
subjektu ako priame zvý šenie základného imania alebo vlastného
imania, nie ako zvý šenie nerozdeleného zisku, ktoré je konzistentné
so spôsobom, akým uplat ňujú metódu akvizície ostatné typy ú čtov-
ných jednotiek.
B48 Napriek tomu, že podielové zdru ženia sú po mnohých stránkach
podobné s ostatnými podnikmi, majú odli šné vlastnosti, ktoré vznikajú
hlavne z toho dôvodu, že ich členmi sú tak zákazníci, ako aj vlastníci.
Členovia podielových zdru žení spravidla o čakávajú získanie ú žitkov
zo svojho členstva, často v podobe zní žených poplatkov ú čtovaných
za tovary alebo slu žby, alebo v podobe subven čných dividend.
Pomerná časťsubven č
ných dividend pridelená ka ždému členovi je
často zalo žená na mno žstve obchodov, ktoré s podielovým zdru žením
uskuto čnilčlen po čas roka.
B49 Ocenenie podielového zdru ženia reálnou hodnotou by malo zah ŕňať
predpoklady, ktoré by si vytvorili ú častníci trhu o budúcich členských
úžitkoch, ako aj v šetky ostatné relevantné predpoklady, ktoré by si
vytvorili ú častníci trhu o podielovom zdru žení. Napríklad na ur čenie
reálnej hodnoty podielového zdru ženia sa mô že pou žiťmodel odha-
dovaných budúcich pe ňažných tokov. Pe ňažné toky pou žívané ako
vstupy modelu by mali by ťzaložené na o čakávaných pe ňažných
tokoch podielového zdru ženia, ktoré budú pravdepodobne odzrka-
dľovaťzľavy predstavujúce členské ú žitky, ako sú zní žené poplatky
účtované za tovary alebo slu žby.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —494
▼M12
URČOVANIE OBSAHU TRANSAKCIE PODNIKOVEJ KOMBI-
NÁCIE (UPLAT ŇOVANIE ODSEKOV 51 A 52)
B50 Pri ur čovaní, či je transakcia sú časťou výmeny za nadobúdaný
subjekt, alebo či ide o transakciu, ktorá nie je sú časťou podnikovej
kombinácie, by mal nadobúdate ľzvažovaťtieto faktory, ktoré nie sú
vzájomne sa vylu čujúce, ani jednotlivo rozhodujúce:
a)Dôvody na transakciu –pochopením dôvodov, pre čo strany
kombinácie (nadobúdate ľa nadobúdaný subjekt a ich vlastníci,
riaditelia a mana žéri a ich zástupcovia) uzavreli ur čitú transakciu
alebo dohodu, sa mô že ozrejmi ťto,či je transakcia sú časťou
prevedeného plnenia a nadobudnutého majetku a prevzatýchzáväzkov. Ak je napríklad transakcia dohodnutá primárne
v prospech nadobúdate ľa alebo kombinovanej ú čtovnej jednotky
a nie primárne v prospech nadobúdaného subjektu alebo jehobývalých vlastníkov pred kombináciou, je menej pravdepodobné,že táto pomerná časťuhradenej ceny transakcie (a akýko ľvek
súvisiaci alebo záväzky) je sú časťou výmeny za nadobúdaný
subjekt. V súlade s tým by nadobúdate ľzaúčtoval túto pomernú
časťoddelene od podnikovej kombinácie.
b)Kto dal podnet na transakciu –aj pochopením toho, kto dal
podnet na transakciu, sa mô že ozrejmi ť,čij es ú časťou výmeny
za nadobúdaný subjekt. Napríklad transakcia alebo iná udalos
ť,n a
ktorú dal podnet nadobúdate ľ,m ô žeb y ťuzatvorená s cie ľom
poskytova ťbudúce ekonomické ú žitky nadobúdate ľovi alebo
kombinovanej ú čtovnej jednotke s malým alebo žiadnym ú žitkom,
ktorý získal nadobúdaný subjekt alebo jeho bývalí vlastníci pred
kombináciou. Na druhej strane, ak dali podnet na transakciu alebo
dohodu nadobúdaný subjekt alebo jeho bývalí vlastníci, je menejpravdepodobné, že transakcia je v prospech nadobúdate ľa alebo
kombinovanej ú čtovnej jednotky a je pravdepodobnej šie,že trans-
akcia je sú časťou transakcie podnikovej kombinácie.
c)Načasovanie transakcie –aj na časovanie transakcie mô že
ozrejmi ť,čij es ú časťou výmeny za nadobúdaný subjekt. Napríklad
transakcia medzi nadobúdate ľom a nadobúdaným subjektom, ktorá
sa uskuto ční pred rokovaniami o podmienkach podnikovej kombi-
nácie, mohla by ťuzavretá s tým úmyslom, aby podniková kombi-
nácia poskytovala budúce ekonomické ú žitky nadobúdate ľovi
alebo kombinujúcej sa ú čtovnej jednotke. V takom prípade
nadobúdaný subjekt alebo jeho bývalí vlastníci pred kombinácioupravdepodobne získajú malý alebo žiadny ú žitok, s výnimkou
úžitkov, ktoré získajú ako sú časťkombinovanej ú čtovnej jednotky.
Účinné vysporiadanie predchádzajúceho vz ťahu medzi nadobúda-
teľ
om a nadobúdaným subjektom v podnikovej kombinácii
[uplat ňovanie odseku 52 písm. a)]
B51 Nadobúdate ľa nadobúdaný subjekt mô žum a ťvzťah, ktorý existoval
predtým, ako zamý šľali realizova ťpodnikovú kombináciu, v tomto
texte nazývaný ako „predchádzajúci vz ťah“. Predchádzajúci vz ťah
medzi nadobúdate ľom a nadobúdaným subjektom mô žeb yťzmluvný
(napríklad predajca a zákazník alebo poskytovate ľlicencie a u žívateľ
licencie) alebo nezmluvný (napríklad žalujúca a žalovaná strana).
B52 Ak podniková kombinácia ú činne vysporiada predchádzajúci vz ťah,
nadobúdate ľvykáže zisk alebo stratu ocenené týmto spôsobom:
a) v prípade predchádzajúceho nezmluvného vz ťahu (ako je súdny
spor), v reálnej hodnote,
b) v prípade predchádzajúceho zmluvného vz ťahu je to ni žšia suma
z týchto bodov i) a ii):
i) suma, predstavujúca priaznivý rozdiel zmluvných podmienok
z poh ľadu nadobúdate ľa, v porovnaní s podmienkami aktuál-
nych trhových transakcií pre rovnaké alebo podobné polo žky.
(Nepriaznivá zmluva je zmluva, ktorá je nepriaznivá vzh ľadom
na aktuálne trhové podmienky. Nie je ňou nevyhnutne nevý-
hodná zmluva, v ktorej nevyhnutné náklady na splnenie povin-
ností pod ľa zmluvy prevy šujú ekonomické ú žitky, ktoré sa
majú pod ľaočakávania prija ťv súlade so zmluvou),2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —495
▼M12
ii) suma akejko ľvek stanovenej zmluvnej podmienky vysporia-
dania, dostupnej protistrane, pre ktorú je zmluva nepriaznivá.
Ak je suma bodu ii) ni žšia suma bodu i), rozdiel sa zahrnie ako
súčasťzaúčtovania podnikovej kombinácie.
Vykázaná suma zisku alebo straty mô žečiastočne závisie ťod toho, či
nadobúdate ľpredtým vykázal súvisiaci majetok alebo záväzok
a vykázaný zisk alebo vykázaná strata by sa tak mohli lí šiťod
sumy vypo čítanej na základe uplat ňovania prv uvedených po žiada-
viek.
B53 Predchádzajúcim vz ťahom mô žeb y ťzmluva, ktorú nadobúdate ľ
vykazuje ako znovunadobudnuté právo. Ak zmluva zah ŕňa
podmienky, ktoré sú priaznivé alebo nepriaznivé v porovnaní
s oce ňovaním aktuálnych trhových transakcií s rovnakými alebo
podobnými polo žkami, nadobúdate ľvykáže zisk alebo stratu
zúčinného vysporiadania zmluvy, ur čený alebo ur čenú v súlade
s odsekom B52, oddelene od podnikovej kombinácie.
Dohody o podmienených platbách zamestnancom alebo predáva-
júcim akcionárom (uplat ňovanie odseku 52 písm. b)
B54 To, či sú dohody o podmienených platbách zamestnancom alebo pred-
ávajúcim akcionárom podmieneným plnením alebo sú osobitnými
transakciami, závisí od povahy týchto dohôd. Pochopenie dôvodov,
prečo dohoda o nadobudnutí zah ŕňa ustanovenie o podmienených
platbách, kto dal podnet na uzavretie dohody a kedy strany uzavrelizmluvu, mô že pomôc ťpri posudzovaní povahy dohody.
B55 Ak nie je jednozna čné,či dohoda o podmienených platbách zamest-
nancom alebo predávajúcim akcionárom je sú časťou výmeny za
nadobúdaný subjekt, alebo
či ide o transakciu, ktorá nie je sú časťou
podnikovej kombinácie, nadobúdate ľby mal zva žovaťtieto indiká-
tory:
a)Pokra čujúci zamestnanecký pomer –podmienky pokra čujúceho
zamestnaneckého pomeru predávajúcich akcionárov, ktorí sa
stávajú k ľúčovými zamestnancami, by mohli predstavova ťindi-
kátor podstaty dohody o podmienenom plnení. Relevantnépodmienky pokra čujúceho zamestnaneckého pomeru mô žub y ť
zahrnuté v zamestnaneckej zmluve, zmluve o nadobudnutí alebo
v niektorých ďalších dokumentoch. Dohoda o podmienenom
plnení, v rámci ktorej platby automaticky prepadnú v prípadeukon čenia zamestnaneckého pomeru, predstavuje odme ňovanie za
služby po kombinácii. Dohody, v rámci ktorých nie sú podmienené
platby ovplyvnené ukon čením zamestnaneckého pomeru, mô žu
nazna čovať,že podmienené platby sú skôr dodato čným plnením,
nežodme ňovaním.
b)Trvanie pokra čujúceho zamestnaneckého pomeru –ak sa po žado-
vaná doba zamestnaneckého pomeru zhoduje s dobou podmiene-ných platieb alebo je dlh šia, táto skuto čnosťmôže nazna čovať,že
podmienené platby sú v podstate odme ňovaním.
c)Úrove ňodme ňovania
–situácie, pri ktorých je odme ňovanie
zamestnanca, iné ako podmienené platby, na primeranej úrovni
v porovnaní s ostatnými k ľúčovými zamestnancami kombinovanej
účtovnej jednotky, mô žu nazna čovať,že podmienené platby sú
skôr dodato čným plnením, ne žodme ňovaním.
d)Prírastkové platby zamestnancom –ak predávajúci akcionári, ktorí
sa nestanú zamestnancami, získajú ni žšie podmienené platby
v prepo čte na jednu akciu ako získajú predávajúci akcionári,
ktorí sa stanú zamestnancami kombinovanej ú čtovnej jednotky,
táto skuto čnosťmôže nazna čovať,že prírastková suma podmiene-
ných platieb predávajúcim akcionárom, ktorí sa stanú zamestnan-
cami, je odme ňovaním.
e)Počet vlastnených akcií –relatívny po čet akcií vlastnených pred-
ávajúcimi akcionármi, ktorí zostávajú k ľúčovými zamestnancami,
by mohol by ťindikátorom podstaty dohody o podmienených plat-
bách. Napríklad skuto čnosť,k eďpredávajúci akcionári, ktorí vlast-
nili reálne v šetky akcie nadobúdaného subjektu, pokra čujú ako
kľúčoví zamestnanci, mô že nazna čovať,že dohoda je v podstate
dohodou o podieloch v zisku zameranou na poskytovanie odmien2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —496
▼M12
za slu žby po kombinácii. Alternatívne skuto čnosť,k eďby pred-
ávajúci akcionári, ktorí pokra čujú ako k ľúčoví zamestnanci, vlast-
nili iba malý po čet akcií nadobúdaného subjektu a v šetci pred-
ávajúci akcionári by získali rovnakú sumu podmieneného plneniav prepo čte na jednu akciu, mô že nazna čovať,že podmienené
platby predstavujú dodato čné plnenie. Do úvahy by sa mali zobra ť
aj vlastnícke podiely vlastnené stranami spriaznenýmis akcionármi, ktorí pokra čujú ako k ľúčoví zamestnanci, ako sú
rodinní príslu šníci.
f)Prepojenie s oce ňovaním –ak je prvé plnenie, ktorého prevod sa
uskuto čnil k dátumu nadobudnutia, zalo žené na spodnej hranici
rozpätia ocenenia nadobúdaného subjektu a vzorec na výpo čet
podmienených platieb súvisí s týmto oce ňovacím prístupom, táto
skuto čnosťmôže nazna čovať,že podmienené platby predstavujú
dodato čné plnenie. Alternatívne skuto čnosť,k e ďvzorec na
výpo čet podmienených platieb je konzistentný
s predchádzajúcimi dohodami o podieloch v zisku, mô že nazna-
čovať,že podstatou dohody je poskytova ťodme ňovanie.
g)Vzorec na výpo čet plnenia –vzorec pou žitý na výpo čet podmie-
nenej platby mô žeb y ťpomôckou pri posudzovaní podstaty
dohody. Napríklad skuto čnosť,k eďsa podmienená platba stano-
vuje na základe viacerých ziskov, mô že nazna čovať,že povinnos ť
je podmieneným plnením v rámci podnikovej kombinácie a že
úlohou vzorca je ur čiťalebo overi ťreálnu hodnotu nadobúdaného
subjektu. Na rozdiel od toho podmienená platba, ktorá je stano-
veným percentuálny podielom zo ziskov, by mohla nazna čovať,že
povinnos ťvoči zamestnancom predstavuje dohodu o podieloch
v zisku s cie ľom odme ňovaťzamestnancov za poskytnuté slu žby.
h)Iné dohody a zále žitosti–podmienky iných dohôd s predávajúcimi
akcionármi (ako sú dohody o nesú ťažení, vykonávate ľské zmluvy,
poradenské zmluvy a zmluvy o prenájme nehnute ľností) a prístup
k podmieneným platbám z h ľadiska daní z príjmov mô žu nazna-
čovať,že podmienené platby sú priradite ľné k nie čomu inému ako
k plneniu za nadobúdaný subjekt. Napríklad v súvislostis nadobudnutím by nadobúdate ľmohol uzavrie ťdohodu
o lízingu nehnute
ľnosti s významným predávajúcim akcionárom.
Ak sú lízingové splátky uvedené v lízingovej zmluve stanovené
výrazne pod trhovou úrov ňou, niektoré alebo v šetky podmienené
platby prenajímate ľovi (predávajúcemu akcionárovi) po žadované
osobitnou dohodou za podmienené platby by mohli by ť
v podstate platbami za pou žívanie prenajímanej nehnute ľnosti,
ktoré by mal nadobúdate ľvo svojej ú čtovnej závierke po kombi-
nácii vykazova ťsamostatne. Ak sa na rozdiel od toho v lízingovej
zmluve konkretizujú lízingové splátky za prenajímanú nehnute ľ-
nosť, ktoré sú konzistentné s trhovými podmienkami, dohoda
o podmienených platbách predávajúcemu akcionárovi mô že pred-
stavova ťpodmienené plnenie v rámci podnikovej kombinácie.
Prísľuby nadobúdate ľa na platby formou akcií vymenené za
prísľuby dr žané zamestnancami nadobúdaného subjektu [uplat-
ňovanie odseku 52 písm. b)]
B56 Nadobúdate ľmôže vymeni ťsvoje prís ľuby platieb formou akcií
(nahradzujúce prís ľuby) za prís ľuby vlastnené zamestnancami nadobú-
daného subjektu. Výmeny opcií na akcie alebo iných prís ľubov
platieb formou akcií v spojení s podnikovou kombináciou sa ú čtujú
ako úpravy platieb formou akcií v súlade s IFRS 2 Platby na základe
podielov . Ak je nadobúdate ľpovinný nahradi ťprísľuby nadobúda-
ného subjektu, celá hodnota, alebo časťhodnoty trhového ocenenia
prísľubov nadobúdate ľa na výmenu, sa zahrnie do ocenenia plnenia,
ktorého prevod sa uskuto čnil v rámci podnikovej kombinácie.
Nadobúdate ľje povinný nahradi ťprísľuby nadobúdaného subjektu,
ak nadobúdaný subjekt alebo jeho zamestnanci majú schopnos ť
vynúti ťsi náhradu. Na ú čely uplatnenia tejto po žiadavky je nadobú-
dateľnapríklad povinný nahradi ťprísľuby nadobúdaného subjektu, ak
sa náhrada po žaduje:
a) podmienkami zmluvy o nadobudnutí,
b) podmienkami prís ľubov nadobúdaného subjektu alebo
c) uplatnite ľnými zákonmi alebo právnymi predpismi.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —497
▼M12
V niektorých situáciách mô že platnos ťprísľubov nadobúdaného
subjektu uplynú ťv dôsledku podnikovej kombinácie. Ak nadobúdate ľ
nahradí tieto prís ľuby napriek tomu, že nie je povinný tak urobi ť, celá
hodnota trhového ocenenia nahradzujúcich prís ľubov sa v ú čtovnej
závierke po kombinácii vyká že ako náklady na odme ňovanie.
Znamená to, žežiadna časťhodnoty trhového ocenenia týchto
prísľubov sa nezahrnie do ocenenia plnenia, ktoré sa uskuto čnilo
v rámci podnikovej kombinácie.
B57 Na ur čenie pomernej časti prís ľubu, ktorá je sú časťou prevedeného
plnenia za nadobúdaný subjekt a pomernej časti, ktorá je odmenou za
služby po kombinácii, oce ňuje nadobúdate ľtak poskytnuté nahradzu-
júce prís ľuby, ako aj prís ľuby nadobúdaného subjektu k dátumu
nadobudnutia v súlade s IFRS 2. Pomerná časťhodnoty trhového
ocenenia nahradzujúceho prís ľubu, ktorá je sú časťou prevedeného
plnenia výmenou za nadobúdaný subjekt, sa rovná pomernej časti
prísľubu nadobúdaného subjektu, ktorá je priradite ľná slu žbe pred
kombináciou.
B58 Pomerná časťnahradzujúceho prís ľubu priradite ľná slu žbe pred
kombináciou je trhovým ocenením prís ľubu nadobúdaného subjektu,
vynásobeného pomerom pomernej časti obdobia nároku k vä čšiemu
z celkových období nároku alebo k pôvodnému obdobiu nároku vz ťa-
hujúceho sa na prís ľub nadobúdaného subjektu. Obdobie nároku je
obdobie, po čas ktorého sa majú splni ťvšetky podmienky nároku.
Podmienky obdobia nároku sú vymedzené v IFRS 2.
B59 Pomerná časťnenárokovate ľného nahradzujúceho prís ľubu priradi-
teľná k slu žbe pred kombináciou a preto vykázaná ako náklady na
odme ňovanie v ú čtovnej závierke po kombinácii sa rovná celkovej
hodnote trhového ocenenia nahradzujúceho prís ľubu, po odpo čítaní
sumy priradenej k slu žbe pred kombináciou. Nadobúdate ľpreto
priradí ka ždý prebytok trhového ocenenia nahradzujúceho prís ľubu
nad trhovým ocenením prís ľubu nadobúdaného subjektu k slu žbe po
kombinácii a tento prebytok vyká ževú čtovnej závierke po kombi-
nácii ako náklady na odme ňovanie. Nadobúdate ľpriradí pomernú časť
nahradzujúceho prís ľubu k slu žbe po kombinácii, ak po žaduje slu žbu
po kombinácii, bez oh ľadu na to, či zamestnanci poskytli pred
dátumom nadobudnutia celú slu žbu po žadovanú na vznik ich nároku
na prís ľuby nadobúdaného subjektu.
B60 Pomerná časťnenárokovate ľného nahradzujúceho prís ľubu priradi-
teľná k slu žbe pred kombináciou, ako aj pomerná časťpriradite ľná
k slu žbe po kombinácii, odzrkad ľuje najlep ší dostupný odhad po čtu
nahradzujúcich prís ľubov, na ktoré sa o čakáva vznik nároku. Naprí-
klad v prípade, ke ďtrhové ocenenie pomernej časti nahradzujúceho
prísľubu, ktorú je mo žné priradi ťk slu žbe pred kombináciou, je 100
CU a nadobúdate ľočakáva, že iba na 95 percent prís ľubov vznikne
nárok, suma obsiahnutá v plnení, ktorého prevod sa uskuto čnil
v rámci podnikovej kombinácie je 95 CU. Zmeny odhadovanéhopočtu nahradzujúcich prís ľubov, na ktorý sa o čakáva vznik nároku,
sú premietnuté do nákladov na odme ňovanie za obdobia, po čas
ktorých vzniknú zmeny alebo prepadnutia (nie ako úpravy plnenia,ktorého prevod sa uskuto čnil v rámci podnikovej kombinácie).
Podobne sa vplyvy iných udalostí, ako sú úpravy alebo kone čný
výsledok prís ľubov s podmienkami vz ťahujúcimi sa na výkonnos ť
so vznikom po dátume nadobudnutia, pri ur čovaní nákladov na odme-
ňovanie za obdobie, v ktorom vznikne udalos ť, zaú čtujú v súlade
s IFRS 2.
B61 Rovnaké po žiadavky na ur čovanie pomerných častí nahradzujúceho
prísľubu, ktorú je mo
žné priradi ťk slu žbe pred kombináciou
a slu žbe po kombinácii, sa uplat ňujú bez oh ľadu na to, či je nahra-
dzujúci prís ľub klasifikovaný ako záväzok alebo ako nástroj vlastného
imania v súlade s ustanoveniami IFRS 2. V šetky zmeny trhového
ocenenia prís ľubov klasifikovaných ako záväzky po dátume nadobud-
nutia a príslu šné vplyvy dane z príjmov sa vykazujú v ú čtovnej
závierke nadobúdate ľa po nadobudnutí v období (obdobiach),
v ktorom (ktorých) zmeny vzniknú.
B62 Vplyvy dane z príjmov vz ťahujúce sa na nahradzujúce prís ľuby
platieb formou akcií sa vykazujú v súlade s ustanoveniami IAS 12
Dane z príjmov .2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —498
▼M12
INÉ IFRS, V KTORÝCH SA POSKYTUJE NÁVOD NA
NÁSLEDNÉ OCE ŇOVANIE A Ú ČTOVANIE (UPLAT ŇOVANIE
ODSEKU 54)
B63 Medzi príklady iných IFRS, v ktorých sa poskytuje návod na následné
oceňovanie a ú čtovanie nadobudnutého majetku a prevzatých alebo
vzniknutých záväzkov v rámci podnikovej kombinácie, patria tieto:
a) IAS 38 predpisuje ú čtovanie identifikovate ľného nehmotného
majetku nadobudnutého v podnikovej kombinácii. Nadobúdate ľ
oceňuje goodwill v sume vykázanej k dátumu nadobudnutia,
zníženej o v šetky akumulované straty zo zní ženia hodnoty.
V IAS 36 Zníženie hodnoty majetku sa predpisuje ú čtovanie strát
zo zní ženia hodnoty.
b) V IFRS 4 Poistné zmluvy sa poskytuje návod na následné ú čto-
vanie poistnej zmluvy nadobudnutej v podnikovej kombinácii.
c) V IAS 12 sa predpisuje následné ú čtovanie odlo žených da ňových
pohľadávok (vrátane nevykázaných odlo žených da ňových poh ľa-
dávok) a záväzkov nadobudnutých v podnikovej kombinácii.
d) V IFRS 2 sa poskytuje návod na následné oce ňovanie a ú čtovanie
pomernej časti nahradzujúcich prís ľubov platieb formou akcií
vydaných nadobúdate ľom, ktorú je mo žné priradi ťk budúcim
službám zamestnancov.
e) V IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre
medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008) sa poskytuje
návod na ú čtovanie zmien vlastníckych podielov materskej spolo č-
nosti v dcérskej spolo čnosti po dosiahnutí ovládania.
ZVEREJNENIA (UPLAT ŇOVANIE ODSEKOV 59 A 61)
B64 Na splnenie cie ľa uvedeného v odseku 59 nadobúdate ľzverejní tieto
informácie o ka ždej podnikovej kombinácii, ku ktorej do šlo
v priebehu obdobia vykazovania:
a) názov a opis nadobúdaného subjektu,
b) dátum nadobudnutia,
c) percentuálna časťnadobudnutých podielov s hlasovacím právom,
d) primárne dôvody na podnikovú kombináciu a opis spôsobu, akým
nadobúdate ľovládol nadobúdaný subjekt.
e) kvalitatívny opis faktorov, na základe ktorých sa vykázal good-
will, ako sú o čakávané synergie z kombinácie činností nadobúda-
ného subjektu a nadobúdate ľa, nehmotný majetok, ktorý nesp ĺňa
kritériá na samostatné vykázanie, alebo iné faktory,
f) reálnu hodnotu celkového prevedeného plnenia k dátumu
nadobudnutia a reálnu hodnotu ka ždej hlavnej triedy plnenia
k dátumu nadobudnutia, ako napríklad:
i) peniaze;
ii) ostatný hmotný a nehmotný majetok vrátane podniku alebo
dcérskej spolo čnosti nadobúdate ľa;
iii) prevzaté záväzky, napríklad záväzky z podmienenej platby; a
iv) podiely na vlastnom imaní nadobúdate ľa vrátane po čtu emito-
vaných alebo emitovate ľných nástrojov alebo podielov
a metóda ur čovania reálnej hodnoty týchto nástrojov alebo
podielov;
g) v prípade dohôd o plnení a majetku z od škodnenia:
i) sumu vykázanú k dátumu nadobudnutia;
ii) opis dohody a základ na ur čovanie vý šky platby; a
iii) odhad rozsahu výstupov (nediskontovaných), alebo v prípade,
že sa rozsah nedá odhadnú ť, túto skuto čnosťa dôvody, pre čo
sa rozsah nedá odhadnú ť. Ak maximálna vý ška platby nie je
obmedzená, nadobúdate ľzverejní túto skuto čnosť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —499
▼M12
h) V prípade nadobudnutých poh ľadávok:
i) reálnu hodnotu poh ľadávok;
ii) brutto sumy zmluvných poh ľadávok; a
iii) najlep ší odhad zmluvných pe ňažných tokov, ktorých získanie
sa neo čakáva k dátumu nadobudnutia.
Zverejnenia sa poskytnú pod ľak aždej hlavnej triedy poh ľadávok,
ako sú úvery, priame finan čné lízingy a v šetky ostatné triedy
pohľadávok;
i) sumy vykázané k dátumu nadobudnutia pre ka ždú hlavnú triedu
nadobudnutého majetku a prevzatých záväzkov,
j) pre ka ždý podmienený záväzok, vykázaný v súlade s odsekom 23,
informácie po žadované odsekom 85 IAS 37 Rezervy, podmienené
záväzky a podmienené aktíva . V prípade, že nie je vykázaný
podmienený záväzok z dôvodu, že jeho reálnu hodnotu nie je
možné spo ľahlivo oceni ť, nadobúdate ľvykáže:
i) informácie po žadované odsekom 86 IAS 37; a
ii) dôvody, pre čo sa záväzok nedá spo ľahlivo oceni ť.
k) celkovú sumu goodwillu, ktorý sa o čakáva, že bude odpo čítateľný
na da ňové ú čely,
l) pre transakcie, ktoré sú vykázané samostatne od nadobudnutia
majetku a prevzatia záväzkov v podnikovej kombinácii, v súlades odsekom 51:
i) opis ka ždej transakcie;
ii) spôsob, akým nadobúdate ľzaúčtoval ka ždú transakciu;
iii) sumy vykázané pre ka ž
dú transakciu a riadkovú polo žku
vúčtovnej závierke, v ktorej je vykázaná ka ždá suma; a
iv) ak je transakcia ú činným vysporiadaním predchádzajúceho
vzťahu, metódu pou žitú na ur čenie sumy vysporiadania;
m) zverejnenie samostatne vykázaných transakcií po žadovaných
v písmene l) zah ŕňa sumu nákladov súvisiacich s nadobudnutím
a samostatne zah ŕňa sumu týchto nákladov vykázaných ako
náklad a riadkovú polo žku alebo polo žky vo výkaze komplexného
výsledku, v ktorom sú tieto sumy vykázané. Zverejní sa aj sumavšetkých nákladov na emisiu, ktoré sa nevykázali ako náklad,
a spôsob, akým boli vykázané,
n) v prípade výhodnej kúpy (pozri odseky 34 a ž36):
i) sumu ka ždého zisku vykázaného v súlade s odsekom 34
a riadkovú polo žku vo výkaze komplexného výsledku,
v ktorej sa tento zisk vykázal; a
ii) opis dôvodov, pre čo bol výsledkom transakcie zisk;
o) pre ka ždú podnikovú transakciu, v rámci ktorej vlastní nadobú-
dateľk dátumu nadobudnutia menej ako 100 percent podielov na
vlastnom imaní v nadobúdanom subjekte:
i) sumu nekontrolného podielu v nadobúdanom subjekte vykáza-
ného k dátumu nadobudnutia a základ na ocenenie touto
sumou; a
ii) pre ka ždý nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte
ocenený reálnou hodnotou, techniky oce ňovania a k ľúčové
vstupy modelu, pou žité pri ur čovaní tejto hodnoty.
p) pre podnikovú kombináciu uskuto čnenú vo fázach:
i) reálnu hodnotu podielov na vlastnom imaní nadobúdate ľa
k dátumu nadobudnutia, dr žaných bezprostredne pred
dátumom nadobudnutia; a
ii) sumu v šetkých ziskov a strát vykázaných v dôsledku opätov-
ného ocenenia podielu na vlastnom imaní nadobúdaného
subjektu, vlastneného nadobúdate ľom pred podnikovou kombi-
náciou, reálnou hodnotou (pozri odsek 42) a riadkovú polo žku2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —500
▼M12
vo výkaze komplexného výsledku, v rámci ktorej sú vykázané
tento zisk alebo strata;
q) tieto informácie:
i) sumy výnosov a zisku alebo straty nadobúdaného subjektu od
dátumu nadobudnutia zahrnuté v konsolidovanom výkazekomplexného výsledku za obdobie vykazovania; a
ii) výnosy a zisk alebo stratu kombinovanej ú čtovnej jednotky za
bežné obdobie vykazovania tak, ako keby dátum nadobudnutia
všetkých podnikových kombinácií uskuto čnených po čas roka
predstavoval za čiatok ro čného obdobia vykazovania.
Ak je zverejnenie akejko ľvek informácie po žadovanej týmto
odsekom nevykonate ľné, nadobúdate ľzverejní túto skuto čnosť
a vysvetlí, pre čo je zverejnenie nevykonate ľné. V tomto IFRS
sa pou žíva pojem „nevykonate ľný“s rovnakým významom ako
v IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
B65 Nadobúdate ľzverejní pre jednotlivo nevýznamné podnikové kombi-
nácie uskuto čnené po čas obdobia vykazovania, ktoré sú spolo čne
významné, súhrnné informácie po žadované odsekom B64 písm. e)
ažq).
B66 Ak je dátum nadobudnutia podnikovej kombinácie po konci obdobia
vykazovania, ale pred schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie,
nadobúdate ľzverejní informácie po žadované odsekom B64,
s výnimkou prípadov, ke ďje prvotné ú čtovanie podnikovej kombi-
nácie v čase schválenia ú čtovnej závierky na zverejnenie neúplné.
V takej situácii nadobúdate ľopíše, ktoré zverejnenia by sa nemohli
uskuto čniť
a dôvody, pre čo sa nemô žu uskuto čniť.
B67 Na splnenie cie ľa uvedeného v odseku 61 nadobúdate ľzverejní tieto
informácie o ka ždej významnej podnikovej kombinácii alebo v súhrne
o jednotlivo nevýznamných podnikových kombináciách, ktoré súspolo čne významné:
a) ak je prvotné zaú čtovanie konkrétneho majetku, záväzkov, nekon-
trolných podielov alebo polo žiek plnenia v rámci podnikovej
kombinácie neúplné (pozri odsek 45) a sumy vykázané
vúčtovnej závierke pre podnikovú kombináciu sú preto ur čené
iba predbe žne:
i) dôvody, pre čo je prvotné zaú čtovanie podnikovej kombinácie
neúplné;
ii) majetok, záväzky, podiely na vlastnom imaní alebo polo žky
plnenia, v prípade ktorých je prvotné zaú čtovanie neúplné; a
iii) povaha a suma v šetkých úprav vz ťahujúcich sa na obdobie
oceňovania, vykázaných po čas obdobia vykazovania v súlade
s odsekom 49;
b) pri ka ždom období vykazovania po dátume nadobudnutia do
dátumu, ke ďúčtovná jednotka majetok z podmieneného plnenia
prevezme, predá, alebo iným spôsobom stratí na ňprávo, alebo
kým ú čtovná jednotka vysporiada záväzok z podmieneného
plnenia alebo kým sa záväzok zru ší alebo vysporiada:
i) všetky zmeny vykazovaných súm vrátane v šetkých rozdielov
vzniknutých pri vysporiadaní;
ii) všetky zmeny rozsahu výstupov (nediskontovaných) a dôvody
týchto zmien; a
iii) techniky oce ňovania a k ľúčové vstupy modelu pou žité na
ocenenie podmieneného plnenia;
c) pri podmienených záväzkoch vykázaných v rámci podnikovej
kombinácie nadobúdate ľzverejní pri ka ždej triede rezerv infor-
mácie po žadované odsekmi 84 a 85 IAS 37;
d) porovnanie ú čtovnej hodnoty goodwillu na za čiatku a na konci
obdobia vykazovania, samostatne zobrazujúc:
i) brutto sumu a akumulované straty zo zní ženia hodnoty na
začiatku obdobia vykazovania;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —501
▼M12
ii) dodato čný goodwill vykázaný po čas obdobia vykazovania,
s výnimkou goodwillu obsiahnutého v skupine na vyradenie,
ktorá k dátumu nadobudnutia sp ĺňa kritériá na jej klasifikáciu
ako dr žanej na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok
držaný na predaj a ukon čené činnosti ;
iii) úpravy vyplývajúce z následného vykázania odlo žených
daňových poh ľadávok po čas obdobia vykazovania v súlade
s odsekom 67;
iv) goodwill zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej
ako dr žanej na predaj v súlade s IFRS 5 a goodwill, ktorého
vykazovanie sa po čas obdobia vykazovania ukon čilo bez
toho, aby bol predtým zahrnutý do skupiny na vyradenie
klasifikovanej ako dr žanej na predaj;
v) straty zo zní ženia hodnoty vykázané po čas obdobia vykazo-
vania v súlade so štandardom IAS 36. (IAS 36 po žaduje
vykazovanie informácií o spätne získate ľnej sume a zní žení
hodnoty goodwillu navy še k tejto po žiadavke.);
vi)čisté kurzové rozdiely vzniknuté po čas obdobia vykazovania
v súlade so štandardom IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích
mien;
vii) v šetky ostatné zmeny ú čtovnej hodnoty po čas obdobia vyka-
zovania;
viii) brutto sumu a akumulované straty zo zní ženia hodnoty ku
koncu obdobia vykazovania;
e) sumu a vysvetlenie zisku alebo straty vykázanej za be žné obdobie
vykazovania, ktorá:
i) sa týka identifikovate ľného nadobudnutého majetku alebo
prevzatých záväzkov v rámci podnikovej kombinácie, ktorá
sa uskuto čnila v be žnom alebo v predchádzajúcich obdobiach
vykazovania; a
ii) má takú ve ľkosť, povahu alebo vplyv, že zverejnenie je rele-
vantné na porozumenie ú čtovných výkazov kombinovanej
účtovnej jednotky.
PRECHODNÉ USTANOVENIA PRE PODNIKOVÉ KOMBINÁCIE
ZAH ŔŇAJÚCE IBA PODIELOVÉ ZDRU ŽENIA ALEBO ZDRU-
ŽENIA VÝLU ČNE PROSTREDNÍCTVOM ZMLUVY (UPLAT ŇO-
VANIE ODSEKU 66)
B68 V odseku 64 sa ustanovuje, že tento IFRS sa uplatní prospektívne na
podnikové kombinácie, ktorých dátumom nadobudnutia je za čiatok
prvého ro čného obdobia vykazovania, pri čom toto obdobie sa za čína
1. júla 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa skor šie uplat ňovanie. Ú čtovná
jednotka v šak uplatní tento IFRS iba na za čiatku ro čného obdobia
vykazovania, ktoré sa za čína 30. júna 2007 alebo neskôr. Ak ú čtovná
jednotka uplatní tento IFRS pred jeho dátumom ú činnosti, zverejní
túto skuto čnosťas ú časne uplatní IAS 27 (v znení zmien
a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy
v roku 2008).
B69 Po žiadavka, aby sa tento IFRS uplat ňoval prospektívne, má na podni-
kové kombinácie zah ŕňajúce iba podielové zdru ženia alebo zdru ženia
výlučne prostredníctvom zmluvy, ak sa dátum nadobudnutia tejto
podnikovej kombinácie za čína pred uplat ňovaním tohto IFRS, tento
vplyv:
a)Klasifikácia –účtovná jednotka pokra čuje v klasifikácii predchá-
dzajúcej podnikovej kombinácie v súlade s predchádzajúcouúčtovnou politikou ú čtovnej jednotky pre takéto kombinácie.
b)Predtým vykázaný goodwill –na za čiatku prvého ro čného ú čtov-
ného obdobia, v ktorom sa uplatní tento IFRS, ú čtovnou hodnotou
goodwillu vzniknutého z predchádzajúcej podnikovej kombinácieje jeho ú čtovná hodnota k tomuto dátumu v súlade
s predchádzajúcou ú čtovnou politikou ú čtovnej jednotky. Pri ur čo-
vaní tejto sumy ú čtovná jednotka eliminuje ú čtovnú hodnotu
prípadnej akumulovanej amortizácie tohto goodwillu a príslu šné2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —502
▼M12
zníženie goodwillu. Žiadne iné úpravy ú čtovnej hodnoty goodwillu
sa nevykonávajú.
c)Goodwill, predtým vykázaný formou odpo čítania od vlastného
imania –predchádzajúca ú čtovná politika ú čtovnej jednotky
môžem a ťza následok vykázanie goodwillu vzniknutého
z predchádzajúcej podnikovej kombinácie formou odpo čítania od
vlastného imania. V takej situácii táto jednotka nevyká že tento
goodwill ako majetok na za čiatku prvého ro čného ú čtovného
obdobia, v ktorom sa uplatní tento IFRS. Navy šeúčtovná jednotka
nevyká že v zisku alebo strate žiadnu časťtohto goodwillu, ak
vyradí celý podnik, ktorého sa goodwill týka, alebo jeho časť,
alebo ak dôjde k zní ženiu hodnoty pe ňazotvornej jednotky, ktorej
sa goodwill týka.
d)Následné ú čtovanie goodwillu –od za čiatku prvého ro čného
obdobia, v ktorom sa tento uplatní IFRS, ú čtovná jednotka ukon čí
amortizáciu goodwillu vzniknutého z predchádzajúcej podnikovej
kombinácie a testuje goodwill na zní ženie hodnoty v súlade
s IAS 36.
e)Predtým vykázaný negatívny goodwill –účtovná jednotka, ktorá
účtovala predchádzajúcu podnikovú kombináciu uplatnením
metódy kúpy, mohla vykáza ťvýnosy budúcich období vz ťahujúce
sa na prebytok jeho podielu na čistej reálnej hodnote identifikova-
teľného majetku a záväzkov nadobúdaného subjektu nad náklad
obstarávacou cenou podnikovej kombinácie (niekedy ozna čovaný
ako negatívny goodwill). V takomto prípade ú čtovná jednotka
ukon čí vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto výnosov budúcich
období na za čiatku prvého ro čného obdobia, v ktorom sa po prvý-
krát uplatní tento IFRS, s príslu šnou úpravou po čiatočného stavu
nerozdeleného zisku k tomuto dátumu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —503
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 4
Poistné zmluvy
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ťfinan čné vykazovanie poistných
zmlúv účtovnou jednotkou, ktorá takéto zmluvy vydáva (v tomto štan-
darde sa takáto ú čtovná jednotka ozna čuje ako poisťovate ľ) dovtedy,
kým Rada nedokon čí druhú etapu projektu zameraného na poistné
zmluvy. V tomto štandarde sa vy žaduje najmä:
a) obmedzené vylep šenia ú čtovania poistných zmlúv pois ťovate ľmi;
b) zverejnenie, v ktorom sa identifikujú a vysvet ľujú sumy v ú čtovnej
závierke pois ťovate ľa vyplývajúce z poistných zmlúv, a ktoré
pomô žeužívateľom ú čtovnej závierky pochopi ťvýšku, na časo-
vanie a neistotu budúcich pe ňažných tokov vyplývajúcich
z poistných zmlúv.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na:
a) poistné zmluvy (vrátane zmlúv o zaistení ), ktoré vydáva a na
zmluvy o zaistení, ktoré má v dr žbe;
b) finan čné nástroje, ktoré emituje s prvkom volite ľnosti plnenia
(pozri odsek 35). V IFRS 7 Finan čné nástroje: zverejnenia sa
vyžaduje poskytovanie informácií o finan čných nástrojoch vrátane
finan čných nástrojov, ktoré takéto prvky obsahujú.
3. Tento štandard sa nezaoberá inými aspektmi ú čtovania pois ťovate ľov,
akými sú napríklad ú čtovanie o finan čných aktívach v dr žbe pois ťo-
vateľov a finan čných záväzkov emitovaných pois ťovate ľmi (pozri IAS
32Finan čné nástroje: prezentácia, IAS 39 Finan čné nástroje: vyka-
zovanie a oce ňovanie a IFRS 7), s výnimkou prechodných ustanovení
uvedených v odseku 45.
4. Ú čtovná jednotka neuplat ňuje tento štandard na:
a) produktové záruky priamo vydávané výrobcom, predajcom alebo
maloobchodníkom (pozri IAS 18 Výnosy a IAS 37 Rezervy,
podmienené záväzky a podmienené aktíva );
b) aktíva a záväzky zamestnávate ľa v rámci programu zamestnanec-
kých po žitkov (pozri IAS 19 Zamestnanecké po žitky a IFRS 2
Platby na základe podielov ) a na záväzky v rámci penzijných
programov vykazované v penzijných programoch so stanovenýmipožitkami (pozri IAS 26 Účtovanie a vykazovanie penzijných
programov );
c) zmluvné práva alebo zmluvné povinnosti, ktoré sú podmienené
budúcim pou žívaním, alebo právom na pou žívanie nefinan čnej
položky (napríklad ide o niektoré licen čné poplatky, tantiémy,
podmienené lízingové platby a podobné polo žky), ako aj na rezi-
duálnu hodnotu záruky nájomcu obsiahnutú vo finan čnom lízingu
(pozri IAS 17 Lízingy , IAS 18 Výnosy a IAS 38 Nehmotný
majetok );
d) zmluvy o finan čných zárukách, pokia ľich emitent v minulosti
otvorene nevyhlásil, že takéto zmluvy o finan čnej záruke pova žuje
za poistné zmluvy, a preto pou žil aj ú čtovníctvo aplikovate ľné na
poistné zmluvy, v takomto prípade si emitent mô že vybra ť,či bude
pri takýchto zmluvách o finan čných zárukách uplat ňovaťIAS 39,
IAS 32 a IFRS 7 alebo tento štandard. Emitent si mô že pri ka ždej
jednotlivej zmluve zvoli ťštandard, ktorý uplatní, av šak túto vo ľbu
pre ka ždú zmluvu nie je mo žné neskôr meni ť;
e) podmienené plnenia, splatné alebo inkasovate ľné, v rámci podni-
kovej kombinácie (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie );
f)priame poistné zmluvy , ktoré má ú čtovná jednotka v dr žbe
(t. j. priame poistné zmluvy, v rámci ktorých ú čtovná jednotka
vystupuje ako poistník ).Cedent však uplat ňuje tento štandard na
zmluvy o zaistení, ktoré má v dr žbe.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —504
▼B
5. V tomto štandarde sa v záujme zjednodu šenia opisuje ka ždá účtovná
jednotka, ktorá vydáva poistné zmluvy, ako pois ťovate ľ, a to bez
ohľadu na to, či sa emitent pova žuje za pois ťovate ľazh ľadiska práv-
neho alebo z h ľadiska doh ľadu.
6. Zmluva o zaistení je typom poistnej zmluvy. Preto sa v šetky odkazy
na poistné zmluvy uvedené v tomto štandarde vz ťahujú aj na zmluvy
o zaistení.
Vložené deriváty
7. V IAS 39 sa ú čtovnej jednotky vy žaduje, aby odde ľovala niektoré
vložené deriváty od ich hostite ľskej zmluvy, oce ňovala ich reálnou
hodnotou a zah ŕňala zmeny ich reálnej hodnoty do hospodárskeho
výsledku. IAS 39 sa vz ťahuje na deriváty vlo žené do poistnej zmluvy
s výnimkou situácie, ak samotný vlo žený derivát predstavuje poistnú
zmluvu.
8. Výnimku z po žiadavky IAS 39 predstavuje situácia, ke ďpoisťovate ľ
nemusí oddeli ťa oceni ťreálnou hodnotou opciu poistníka na odkú-
penie poistnej zmluvy za pevnú sumu (alebo za sumu, ktorá vychádza
z pevnej sumy a úrokovej sadzby), a to aj vtedy, ak sa realiza čná cena
odlišuje od ú čtovnej hodnoty hostite ľského záväzku z poistenia .P ožia-
davka IAS 39 sa v šak uplat ňuje na predajnú opciu alebo pe ňažnú
odkupnú opciu vlo ženú v poistnej zmluve, ak sa odkupná hodnota
mení v závislosti od zmeny finan čnej premennej (akou je napríklad
cena alebo index komodity alebo akcie) alebo nefinan čnej premennej,
ktorá nie je špecifická pre zmluvnú stranu. Okrem toho sa táto po žia-
davka takisto uplat ňuje v prípade, ak sa schopnos ťdržiteľa realizova ť
predajnú alebo pe ňažnú odkupnú opciu aktivuje zmenou takejto
premennej veli činy (napríklad v prípade, ak ide o predajnú opciu,
ktorú mo žno realizova ťvtedy, ak index akciového trhu dosiahne
určitú stanovenú úrove ň).
9. Odsek 8 sa rovnako vz ťahuje na opcie na odkúpenie finan čného
nástroja, ktoré obsahujú prvok volite ľnosti plnenia.
Oddelenie vkladových zlo žiek
10. Niektoré poistné zmluvy obsahujú poistnú zlo žku a vkladovú zlo žku.
V niektorých prípadoch sa od pois ťovate ľav yžaduje alebo sa mu
umožňujeoddelenie takýchto zlo žiek:
a) oddelenie sa vy žaduje v prípade, ak sú splnené obidve tieto
podmienky:
i) pois ťovate ľmôže oceni ťvkladovú zlo žku (vrátane akých-
koľvek vlo žených odkupných opcií) samostatne (t. j. bez
ohľadu na poistnú zlo žku);
ii) účtovná politika pois ťovate ľa inak nevy žaduje vykazova ť
všetky povinnosti a práva vyplývajúce z vkladovej zlo žky;
b) oddelenie sa povo ľuje, ale nevy žaduje v prípade, ak pois ťovate ľ
môže oceni ťvkladovú zlo žku samostatne tak ako
v písmene a) bode i), av šak v jeho ú čtovnej politike sa vy žaduje
vykazovanie v šetkých záväzkov a práv vyplývajúcich z vkladovej
zložky bez oh ľadu na to, na akom základe sú tieto práva
a povinnosti ocenené;
c) rozdelenie sa zakazuje v prípade, ak pois ťovate ľnemô že oceni ť
vkladovú zlo žku samostatne v súlade s písmenom a) bodom i).
11. Ďalej sa uvádza príklad situácie, ke ďsa v ú čtovnej politike pois ťo-
vateľa nevy žaduje vykazovanie v šetkých záväzkov vyplývajúcich
z vkladovej zlo žky. Cedent prijme od zaisťovate ľanáhradu za
škody, av šak zmluva zaväzuje cedenta splati ťnáhradu v priebehu
ďalších rokov. Tento záväzok vyplýva z vkladovej zlo žky. Ak by
účtovná politika cedenta inak umo žňovala vykazova ťnáhradu ako
výnos bez vykázania výsledného záväzku, vy žaduje sa oddelenie.
12. Na ú čely oddelenia zmluvy pois ťovate ľ:
a) uplat ňuje tento štandard na poistnú zlo žku;
b) uplat ňuje IAS 39 na vkladovú zlo žku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —505
▼B
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE
Dočasné výnimky z niektorých ďalšíchštandardov IFRS
13. V odsekoch 10 a ž12 IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných
odhadoch a chyby sa stanovujú kritériá, ktoré ú čtovná jednotka
použije pri vývoji ú čtovnej politiky v prípade, ak sa na danú polo žku
nevzťahuje žiadny štandard. Pod ľa tohto štandardu v šak pois ťovate ľ
nemusí uplat ňovaťtieto kritériá na svoju ú čtovnú politiku pri:
a) poistných zmluvách, ktoré vydáva (vrátane súvisiacich obstaráva-
cích nákladov a príslu šného nehmotného majetku, akými sú tie
uvedené v odsekoch 31 a 32), a
b) zmluvy o zaistení, ktoré má v dr žbe.
14. Bez oh ľadu na uvedené, tento štandard neoslobodzuje pois ťovate ľao d
niektorých dôsledkov kritérií uvedených v odsekoch 10 a ž12 IAS 8.
Poisťovate ľnajmä:
a) nevykazuje ako záväzky žiadne rezervy na mo žné budúce poistné
plnenia, ak sa takéto plnenia via žu na poistné zmluvy, ktoré
k dátumu vykazovania neexistujú (napríklad rezervy na živelné
pohromy a rezervy na vyrovnanie mimoriadnych rizík);
b) vykoná test primeranosti záväzku , uvedený v odsekoch 15 a ž19;
c) zru ší záväzok z poistenia (alebo časťzáväzku z poistenia) zo
svojej súvahy výlu čne v prípade, ak záväzok zanikne –t. j. ak
sa povinnos ťšpecifikovaná v zmluve splní alebo zru ší, alebo
vyprší;
d) nevykonáva kompenzáciu:
i)aktív zo zaistenia oproti súvisiacim záväzkom z poistenia alebo
ii) výnosov alebo nákladov zo zmlúv o zaistení oproti nákladom
alebo výnosom zo súvisiacich poistných zmlúv;
e) zvá ži,či nedo šlo ku zní ženiu hodnoty aktív zo zaistenia (pozri
odsek 20).
Test primeranosti záväzku
15. Pois ťovate ľku ka ždému dátumu vykazovania zhodnocuje, či sú jeho
vykazované záväzky z poistných zmlúv primerané, a to pomocou
súčasných odhadov budúcich pe ňažných tokov v rámci jeho poistných
zmlúv. Ak sa takýmto hodnotením uká že,žeúčtovná hodnota
záväzkov z poistenia (zní žená o súvisiace odlo žené obstarávacie
náklady a súvisiaci nehmotný majetok, ako je napríklad ten, ktorý
sa uvádza v odsekoch 31 a 32) je vo svetle odhadovaných budúcichpeňažných tokov neprimeraná, celý deficit sa vyká že v hospodárskom
výsledku.
16. Ak pois ťovate ľuplatní test primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa mini-
málne po žiadavky, týmto štandardom sa nekladú žiadne ďalšie po žia-
davky. Uvedenými minimálnymi po žiadavkami sú:
a) test zoh ľadňuje sú časné odhady v š
etkých zmluvných pe ňažných
tokov, ako aj súvisiacich pe ňažných tokov, akými sú napríklad
náklady na likvidáciu poistných udalostí, ako aj pe ňažné toky,
vyplývajúce z vlo žených opcií a záruk;
b) ak sa testom preuká že neprimeranos ťzáväzku, celý deficit sa
vykáže v hospodárskom výsledku.
17. Ak sa v ú čtovnej politike pois ťovate ľa nevy žaduje vykonanie testu
primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa minimálne po žiadavky uvedené
v odseku 16, pois ťovate ľ:
a) stanoví ú čtovnú hodnotu príslu šných záväzkov z poistenia (1)
zníženú o ú čtovnú hodnotu:
i) akýchko ľvek súvisiacich odlo žených obstarávacích nákladov a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —506
(1) Príslu šné záväzky z poistenia sú tie záväzky z poistenia (a súvisiace odlo žené obstará-
vacie náklady a súvisiaci nehmotný majetok), pre ktoré sa v ú čtovnej politike pois ťova-
teľa nepo žaduje test primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa minimálne po žiadavky odseku 16.
▼B
ii) akéhoko ľvek súvisiaceho nehmotného majetku, ako napríklad
toho, ktorý bol nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie
alebo prevodu portfólia (pozri odseky 31 a 32). Súvisiaceaktíva zo zaistenia sa v šak do úvahy neberú, preto že o nich
poisťovate ľúčtuje osobitne (pozri odsek 20);
b) stanoví, či suma uvedená v rámci písmena a) je ni žšia ako ú čtovná
hodnota, ktorá by sa vy žadovala v prípade, ak by relevantné
záväzky z poistných zmlúv patrili do rozsahu pôsobnostiIAS 37. Ak je táto suma ni žšia, pois ťovate ľvykáže celý rozdiel
v hospodárskom výsledku a zní žiúčtovnú hodnotu súvisiacich
odložených obstarávacích nákladov alebo súvisiaceho nehmotného
majetku, alebo zvý šiúčtovnú hodnotu príslu šných poistných
záväzkov.
18. Ak test primeranosti záväzku pois ťovate ľas pĺňa minimálne po žia-
davky odseku 16, uplat ňuje sa na úrovni agregácie stanovenej
v takomto teste. Ak test primeranosti záväzku nesp ĺňa takéto mini-
málne po žiadavky, porovnanie uvedené v odseku 17 sa vykonáva na
úrovni portfólia zmlúv, na ktoré sa vz ťahujú pribli žne podobné riziká,
a ktoré sa spravujú spolu ako jedno portfólio.
19. V sume uvedenej v odseku 17 písm. b) (t. j. výsledok uplatnenia IAS
37) sa zoh ľadňujú budúce mar že z investícií (pozri odseky 27 a ž29)
výlučne v tom prípade, ak sa tieto mar že zoh ľadňujú aj v sume
uvedenej v odseku 17 písm. a).
Zníženie hodnoty aktív zo zaistenia
20. Ak dôjde k zní ženiu hodnoty aktív zo zaistenia cedenta, cedent
príslu šne zní ži ich ú čtovnú hodnotu a v hospodárskom výsledku
vykáže stratu zo zní ženia hodnoty. K zní ženiu hodnoty aktív zo
zaistenia dochádza výlu čne vtedy, ak:
a) existuje objektívny dôkaz, ako dôsledok udalosti, ku ktorej do šlo
po prvotnom vykázaní aktív zo zaistenia, že cedent nemusí prija ť
všetky jemu splatné sumy vyplývajúce z podmienok zmluvy, a
b) takáto udalos ťmá spo ľahlivo ocenite ľný vplyv na sumy, ktoré
cedent prijme od zais ťovate ľa.
Zmeny v ú čtovnej politike
21. Odseky 22 a ž30 sa uplat ňujú na zmeny vykonané pois ťovate ľom,
ktorý u župlatňuje IFRS, ako aj na zmeny vykonané pois ťovate ľom,
ktorý za čína pou žívaťIFRS prvýkrát.
22. Pois ťovate ľmôže zmeni ťsvoju ú čtovnú politiku pre poistné zmluvy
výlučne vtedy, ak je výsledkom zmien ú čtovná závierka, ktorá je
relevantnej šia z h ľadiska rozhodovacích potrieb pou žívateľov a nie
menej spo ľahlivá, alebo spo ľahlivej šia a nie menej relevantná
zh ľadiska týchto potrieb. Pois ťovate ľzvažuje relevantnos ť
a spo ľahlivos ťv súlade s kritériami uvedenými v IAS 8.
23. S cie ľom dokáza ťopodstatnenos ťzmien ú čtovnej politiky pri poist-
ných zmluvách pois ťovate ľpreukazuje, že zmenou sa jeho ú čtovná
závierka dostáva bli žšie k splneniu kritérií IAS 8, av šak nemusí sa
ňou dosiahnu ťúplný súlad s týmito kritériami. Ďalej sa uvádzajú tieto
špecifické problémy:
a) aktuálne úrokové sadzby (odsek 24);
b) pokra čovanie existujúcich postupov (odsek 25;
c) obozretnos ť(odsek 26);
d) budúce mar že z investícií (odseky 27 a ž29) a
e) tie ňové ú čtovníctvo (odsek 30).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —507
▼B
Aktuálne trhové úrokové sadzby
24. Pois ťovate ľovi sa povo ľuje, ale nevy žaduje sa, meni ťúčtovné metódy
tak, aby precenil ozna čené záväzky z poistných zmlúv (1) tak, aby
odzrkad ľovali aktuálne trhové úrokové sadzby, pri čom zmeny
v týchto záväzkoch pois ťovate ľvykazuje v hospodárskom výsledku.
Poisťovate ľmôžes účasne zavies ťúčtovnú politiku, ktorou sa vy ža-
dujú ďalšie sú časné odhady a predpoklady na ozna čené záväzky.
Voľba v tomto odseku umo žňuje pois ťovate ľovi zmeni ťsvoju
účtovnú politiku pre ozna čené záväzky bez toho, aby uplat ňoval
túto politiku konzistentne na v šetky podobné záväzky, ako by sa to
inak po žadovalo v IAS 8. Ak pois ťovate ľvyberie túto vo ľbu pre
označené záväzky, pokra čuje v pou žívaní aktuálnych trhových úroko-
vých sadzieb (a ak je to aplikovate ľné, aj iných sú časných odhadov
a predpokladov) konzistentne po čas všetkých období na v šetky tieto
záväzky, a žpokia ľnezaniknú.
Pokra čovanie existujúcich postupov
25. Pois ťovate ľmôže pokra čovaťv pou žívaní ďalej uvedených postupov,
avšak zavedením ktoréhoko ľvek z nich nedôjde k splneniu podmienok
uvedených v odseku 22:
a) oce ňovanie záväzkov z poistenia na nediskontovanej báze;
b) oce ňovanie zmluvných práv na budúce poplatky zo správy inve-
stovania sumami, ktoré presahujú ich reálnu hodnotu vyplývajúcuz porovnania so sú časnými poplatkami ú čtovanými inými ú čast-
níkmi trhu za podobné slu žby. Je pravdepodobné, že pri vzniku
takýchto zmluvných práv sa reálna hodnota rovná zaplatenýmpôvodným nákladom s výnimkou situácie, ak budúce poplatkyzo správy investovania nepatria do pásma porovnate ľnosti podob-
ných nástrojov na trhu;
c) pou žívanie nejednotnej ú čtovnej politiky na poistné zmluvy
(a súvisiace odlo žené obstarávacie náklady a nehmotný majetok,
ak existuje) dcérskych spolo čností, s výnimkou ustanovení uvede-
ných v odseku 24. Ak takáto ú čtovná politika nie je jednotná,
poisťovate ľju mô že zmeni ťvtedy, ak sa takouto zmenou nespô-
sobí, žeúčtovná politika bude rôznorodej šia a sú časne splní
ostatné po žiadavky tohto štandardu.
Obozretnos ť
26. Pois ťovate ľnemusí meni ťsvoju ú čtovnú politiku uplat ňovanú na
poistné zmluvy, aby eliminoval príli šnú obozretnos ť. V prípade, že
poisťovate ľužoceňuje svoje poistné zmluvy s dostato č
nou obozret-
nosťou, vy ššiu obozretnos ťnezavádza.
Budúce mar že z investícií
27. Pois ťovate ľnemusí meni ťsvoju ú čtovnú politiku uplat ňovanú na
poistné zmluvy, aby eliminoval budúce mar že z investícií. Existuje
však vyvrátite ľný predpoklad, žeúčtovné závierky pois ťovate ľa budú
menej relevantné a spo ľahlivé, ak pois ťovate ľzavedie ú čtovnú
metódu, v ktorej sa pri oce ňovaní poistných zmlúv zoh ľadňujú budúce
marže z investícií, ak takéto mar že neovplyv ňujú zmluvné platby.
Dvoma príkladmi ú čtovnej politiky, v ktorej sa odzrkad ľujú uvedené
marže, sú:
a) pou žívanie diskontnej sadzby, v ktorej sa zoh ľadňuje odhadovaná
návratnos ťaktív pois ťovate ľa, alebo
b) plánovanie návratnosti takýchto aktív na základe odhadovanej
miery návratnosti, diskontovanie takejto plánovanej návratnosti
odlišnou sadzbou a zahrnutie výsledku do ocenenia záväzku.
28. Pois ťovate ľmôže vyvráti ťpredpoklad uvedený v odseku 27 výlu čne
vtedy, ak ďalšími zlo žkami zmeny ú čtovnej politiky zvý ši relevant-
nosťa spo ľahlivos ťjeho ú čtovnej závierky tak, že dostato čne prevá žia
zníženie relevantnosti a spo ľahlivosti spôsobené zahrnutím mar ží
budúcich investícií. Predpokladajme, že existujúca ú čtovná politika2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —508
(1) V rámci tohto odseku poistné záväzky zah ŕňajú súvisiace odlo žené obstarávacie náklady
a súvisiaci nehmotný majetok, akým je majetok uvedený v odsekoch 31 a 32.
▼B
poisťovate ľa pre poistné zmluvy zah ŕňa príli šobozretné predpoklady,
ustanovené na za čiatku, a diskontnú sadzbu, predpísanú regula čným
orgánom bez priameho odkazu na trhové podmienky, a sú časne igno-
rujme niektoré vlo žené opcie a záruky. Pois ťovate ľmôže zvý šiťrele-
vantnos ťa nezní žiťspoľahlivos ťsvojej ú čtovnej závierky tým, žes a
začne orientova ťna investorský systém ú čtovania, ktorý sa často
používa a zah ŕňa:
a) aktuálne odhady a predpoklady;
b) opodstatnenú (av šak nie nadmerne obozretnú) úpravu na zoh ľad-
ňovanie rizika a neistoty;
c) oce ňovanie, ktorým sa zoh ľadňuje vnútorná hodnota a časová
hodnota vlo žených opcií a záruk, a
d) aktuálnu trhovú diskontnú sadzbu, a to aj v tom prípade, ak
diskontná sadzba odzrkad ľuje odhadovaný výnos aktív pois ťova-
teľa.
29. V rámci niektorých prístupov k oce ňovaniu sa diskontná sadzba
používa na stanovenie sú časnej hodnoty budúcej ziskovej mar že.
Takáto zisková mar ža sa následne pomocou vzorca priradí
k rozli čným obdobiam. V rámci týchto prístupov má diskontná sadzba
len nepriamy vplyv na ocenenie záväzku. Okrem toho pou žitie menej
vhodnej diskontnej sadzby má na oce ňovanie záväzku pri jeho vzniku
len obmedzený alebo žiadny vplyv. V rámci iných prístupov má v šak
diskontná sadzba na ocenenie záväzku priamy vplyv. V takomto
prípade, preto že zavedenie diskontnej sadzby, ktorá vychádza
z aktív, má významnej ší vplyv, je ve ľmi nepravdepodobné, že pois ťo-
vateľvyvráti predpoklad uvedený v odseku 27.
Tieňové ú čtovníctvo
30. V rámci niektorých ú čtovných modelov majú realizované zisky alebo
straty z aktív pois ťovate ľa priamy vplyv na oce ňovanie časti alebo
všetkých a) jeho záväzkov z poistných zmlúv, b) súvisiacich odlo že-
ných obstarávacích nákladov a c) súvisiaceho nehmotného majetku,
ako napríklad ten uvedený v odsekoch 31 a 32. Pois ťovate ľmôže, ale
sa to od neho nevy žaduje, zmeni ťsvoju ú čtovnú politiku tak, aby
vykázaný, ale nerealizovaný zisk alebo strata z aktív ovplyv ňovala
takéto ocenenia tým istým spôsobom, ako realizovaný zisk alebo
strata.►M5Súvisiaca úprava poistného záväzku (alebo odlo žených
obstarávacích nákladov, alebo nehmotného majetku) sa musí vykáza ť
v ostatných sú častiach komplexného výsledku vtedy a len vtedy, ak sa
v ostatných sú častiach komplexného výsledku vykazujú nerealizované
zisky alebo straty. ◄Tento postup sa niekedy ozna čuje pojmom
„tieňové ú čtovníctvo “.
Poistné zmluvy nadobudnuté v rámci podnikovej kombinácie
alebo prevodu portfólia
31. S cie ľom dosiahnu ťsúlad s IFRS 3 pois ťovate ľk dátumu nadobud-
nutia oce ňuje v reálnej hodnote prevzaté záväzky z poistných zmlúv
aaktíva z poistenia nadobudnuté v rámci podnikovej kombinácie.
Účtovná jednotka v šak mô že, ale sa to od nej nevy žaduje, pou žiť
rozšírenú prezentáciu, pomocou ktorej sa reálna hodnota nadobudnu-
tých poistných zmlúv rozde ľuje na dve zlo žky:
a) záväzok ocenený v súlade s ú čtovnou politikou pois ťovate ľa pre
poistné zmluvy, ktoré vystavuje, a
b) nehmotný majetok, predstavujúci rozdiel medzi i) reálnou
hodnotou nadobudnutých zmluvných poistných práv a prevzatýchpovinností z poistenia a ii) sumou uvedenou v písmene a).
Následné oce ňovanie tohto majetku musí by ťkonzistentné
s oce ňovaním súvisiaceho poistného záväzku.
32. Pois ťovate ľnadobúdajúci portfólio poistných zmlúv mô že pou žiť
rozšírenú prezentáciu uvedenú v odseku 31.
33. Nehmotný majetok, ktorý je opísaný v odsekoch 31 a 32, je vy ňatý
z rozsahu pôsobnosti IAS 36 Zníženie hodnoty majetku a IAS 38.
IAS 36 a IAS 38 sa v šak uplat ňujú na zoznamy zákazníkov
av zťahy so zákazníkmi, odzrkad ľujúce o čakávanie budúcich zmlúv,
ktoré nie sú sú časťou zmluvných poistných práv a zmluvných povin-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —509
▼B
ností z poistenia, ktoré existovali k dátumu podnikovej kombinácie
alebo prevodu portfólia.
Prvky volite ľnosti plnenia
Prvky volite ľnosti plnenia obsiahnuté v poistných zmluvách
34. Niektoré poistné zmluvy obsahujú prvok volite ľnosti plnenia, ako aj
zaru čenú zlo žku. Emitent takejto zmluvy:
a) mô že, ale nemusí vykáza ťzaručenú zlo žku oddelene od prvku
volite ľnosti plnenia. Ak ich emitent nevyká že osobitne, celú
zmluvu klasifikuje ako záväzok. Ak ich emitent osobitne vyká že,
zaručenú zlo žku klasifikuje ako záväzok;
b) ak vykazuje prvok volite ľnosti plnenia oddelene od zaru čenej
zložky, volite ľnosťplnenia klasifikuje ako záväzok alebo ako
osobitnú zlo žku vlastného imania. V tomto štandarde sa neuvádza,
ako má emitent stanovi ť,či je takýto prvok záväzkom alebo
vlastným imaním. Emitent mô že takýto prvok rozdeli ťna záväz-
kovú zlo žku a zlo žku vlastného imania a pre takéto rozdelenie
použije konzistentnú ú čtovnú politiku. Emitent takýto prvok nekla-
sifikuje ako prechodnú kategóriu, ktorá nepredstavuje ani záväzok,ani vlastné imanie;
c) mô že vykáza ťvšetky prijaté prémie ako výnos bez oddelenia časti,
ktorá sa týka zlo žky vlastného imania. Výsledné zmeny zaru če-
ného prvku a časti prvku volite ľnosti plnenia, klasifikované ako
záväzok, sa vykazujú cez hospodársky výsledok. Ak sa celý prvokvolite ľnosti plnenia alebo jeho čas
ťklasifikuje vo vlastnom imaní,
časťzisku alebo straty mo žno priradi ťk tomuto prvku (tým istým
spôsobom, akým mo žnočasťpriradi ťk►M11 nekontrolným ◄
podielom). Emitent vykazuje časťzisku alebo straty priradite ľnej
k akejko ľvek zlo žke vlastného imania týkajúcej sa prvku volite ľ-
nosti plnenia ako alokáciu zisku alebo straty, nie ako náklad alebo
výnos (pozri IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky );
d) ak zmluva obsahuje vlo žený derivát patriaci do rozsahu pôsobnosti
IAS 39, emitent na takýto vlo žený derivát uplat ňuje IAS 39;
e) vo vz ťahu ku v šetkým aspektom, ktoré nie sú opísané v odsekoch
14 a ž20 a 34 písm. a) a žd), emitent pokra čuje v pou žívaní
existujúcej ú čtovnej politiky pre takéto zmluvy s výnimkou situ-
ácie, ak takúto ú čtovnú politiku zmení spôsobom, ktorý je v súlade
s odsekmi 21 a ž30.
Prvky volite ľnosti plnenia obsiahnuté vo finan čných nástrojoch
35. Po žiadavky uvedené v odseku 34 sa takisto uplat ňujú na finan čný
nástroj, ktorý obsahuje prvok volite ľnosti plnenia. Navy še:
a) ak emitent klasifikuje celý prvok volite ľnosti plnenia ako záväzok,
uplatní test primeranosti záväzku, uvedený v odsekoch 15 a ž19,
na celú zmluvu (t. j. na zaru čenú zlo žku, ako aj na prvok volite ľ-
nosti plnenia). Emitent nemusí stanovova ťsumu, ktorá by vznikla
v dôsledku uplat ňovania IAS 39 na zaru čenú zlo žku;
b) ak emitent klasifikuje časťalebo celý takýto prvok ako samostatnú
zložku vlastného imania, záväzok vykázaný za celú zmluvu nesmie
byťnižší ako suma, ktorá by bola výsledkom uplat ňovania IAS 39
na zaru čenú zlo žku. Takáto suma zah ŕňa vnútornú hodnotu opcie
na odkup zmluvy, av šak nemusí zah ŕňaťjejčasovú hodnotu, ak sa
v odseku 9 umo žňuje vy ňaťtakúto opciu z ocenenia v reálnej
hodnote. Emitent nemusí zverej ňovaťsumu, ktorá by bola
výsledkom uplat ňovania IAS 39 na zaru čenú zlo žku a ani nemusí
prezentova ťtakúto sumu osobitne. Okrem toho emitent nemusí
stanovova ťtakúto sumu v prípade, ak je suma vykázaného
záväzku jednozna čne vy ššia;
c) aj ke ďtakéto zmluvy predstavujú finan čné nástroje, emitent mô že
pokra čovaťvo vykazovaní prémií za takéto zmluvy ako výnosov
a výsledné zvý šenie ú čtovnej hodnoty záväzku vykáza ťako
náklad;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —510
▼B
d) napriek tomu, že sú tieto zmluvy finan čnými nástrojmi, emitent na
zmluvy s prvkom volite ľnosti plnenia pri uplatnení odseku 20
písm. b) IFRS 7 zverej ňuje celkové úrokové náklady vykázané
v hospodárskom výsledku, ale nemusí takéto úrokové nákladyvypo čítavaťpomocou metódy efektívnej úrokovej miery.
ZVEREJ ŇOVANIE
Vysvetlenie vykazovaných súm
36. Pois ťovate ľzverej ňuje informácie, ktorými sa identifikujú
a vysvet ľujú sumy v jeho ú čtovnej závierke, vyplývajúce
z poistných zmlúv.
37. Na ú čely dosiahnutia súladu s ustanoveniami odseku 36 pois ťovate ľ
zverej ňuje:
a) svoju ú čtovnú politiku pre poistné zmluvy a súvisiace aktíva,
záväzky, výnosy a náklady;
b) vykazované aktíva, záväzky, výnosy a náklady (a ak prezentuje
výkaz►
M5op e ňažných tokoch ◄prostredníctvom priamej
metódy, zverejní aj pe ňažné toky) vyplývajúce z poistných
zmlúv. Okrem toho, ak je pois ťovate ľcedentom, zverej ňuje:
i) zisky a straty vykázané v hospodárskom výsledku pri nákupe
zaistenia a
ii) ak cedent odlo ží a amortizuje zisky a straty vyplývajúce
z nákupu zaistenia, zverejní amortizáciu za toto obdobiea sumy, ktoré ostali neamortizované na za čiatku a konci daného
obdobia;
c) procesy pou žívané na stanovovanie predpokladov, ktoré majú
najvä čší vplyv na oce ňovanie vykazovaných súm uvedených
v písmene b). Ak je to uskuto čniteľné, pois ťovate ľtiežzverejní
kvantifikáciu takýchto predpokladov;
d) efekt zmien v predpokladoch pou žitých na ocenenie aktív
z poistenia a záväzkov z poistných zmlúv, pri čom osobitne uvádza
vplyv ka ždej zmeny, ktorá má na ú čtovnú závierku významný
vplyv;
e) zosúhlasenia zmien v záväzkoch z poistných zmlúv, aktívach zo
zaistenia a, ak existujú, súvisiacich odlo žených obstarávacích
nákladoch.
Charakter a rozsah rizík vznikajúcich z poistných zmlúv
38. Pois ťovate ľzverej ňuje informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom jeho
účtovnej závierky vyhodnoti ťcharakter a rozsah rizík vznikajúcich
z poistných zmlúv.
39. Na dosiahnutie súladu s ustanoveniami odseku 38 pois ťovate ľzverej-
ňuje:
a) svoje ciele, politiku a procesy riadenia rizík vznikajúcich
z poistných zmlúv a metódy pou žívané na riadenie týchto rizík;
b) [vypú šťa sa.];
c) informácie o
poistnom riziku (pred aj po zní žení rizika prostred-
níctvom zaistenia) vrátane informácií o:
i) citlivosti na poistné riziko (pozri odsek 39A);
ii) koncentráciách poistného rizika vrátane opisu toho, ako
mana žment ur čuje koncentrácie a opis spolo čných charakteri-
stík, ktorými sa ka ždá koncentrácia vyzna čuje (napríklad typ
poistenej udalosti, zemepisná oblas ťalebo mena);
iii) skuto čných poistných nárokoch v porovnaní
s predchádzajúcimi odhadmi (t. j. vývoj nárokov). Zverejnenieo vývoji nárokov sa vz ťahuje aj na obdobie, v ktorom do šlo
k vzniku prvého významného nároku a vo vz ťahu ku ktorému
stále existuje neistota o sume a na časovaní nárokov na platby,
avšak nie je potrebné obsiahnu ťobdobie dlh šie ako desa ť2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —511
▼B
rokov. Pois ťovate ľnemusí zverej ňovaťtieto informácie pri
nárokoch, v rámci ktorých sa neistota o sume a na časovaní
nárokov spravidla vyrie ši do jedného roka;
▼M19
d) informácie o úverovom riziku, riziku likvidity a trhovom riziku,
ktoré by si vy žadovali odseky 31 a ž42štandardu IFRS 7, ak by
poistné zmluvy boli v rozsahu pôsobnosti štandardu IFRS 7.
Avšak:
i) pois ťovate ľnemusí poskytova ťanalýzy splatností po žadované
v odseku 39 písm. a) a b) štandardu IFRS 7, ak namiesto toho
zverejní informácie o odhadovanom časovom priebehu čistých
výdavkov pe ňažných prostriedkov vyplývajúcich z vykázaných
záväzkov z poistných zmlúv. Mô žet om a ťformu analýzy súm
vykázaných vo výkaze o finan čnej situácii pod ľa odhadu časo-
vého priebehu;
▼B
ii) ak pois ťovate ľpoužíva alternatívnu metóda riadenia citlivosti
na trhové podmienky, ako napríklad analýzu vlo ženej hodnoty,
môže pou žiťanalýzu citlivosti na splnenie po žiadavky pod ľa
odseku 40 písm. a) IFRS 7. Takýto pois ťovate ľuvádza tie ž
zverejnenia po žadované v odseku 41 IFRS 7;
e) informácie o vystavení trhovému riziku vyplývajúcom z vlo žených
derivátov, ktoré sú sú časťou hostite ľskej poistnej zmluvy, ak sa od
poisťovate ľa nevy žaduje, aby oce ňoval vlo žené deriváty v reálnej
hodnote a pois ťovate ľtieto vlo žené deriváty takto neoce ňuje.
39A. Na ú čely dosiahnutia súladu s ustanoveniami odseku 39 písm. c) bodu
i) pois ťovate ľzverej ňuje bu ďa), alebo b) takto:
►M5a) analýzu citlivosti, v ktorej sa uká že, ako by zisk alebo strata
a vlastné imanie boli ovplyvnené, ak by sa primerane mo žné
zmeny v príslu šnej premennej rizika vyskytli ku koncu obdobia
vykazovania; metódy a predpoklady pou žité pri príprave analýzy
citlivosti; a akéko ľvek zmeny oproti predchádzajúcemu obdobiu
v pou žitých metódach a predpokladoch. ◄V prípade, že pois ťo-
vateľpoužíva alternatívnu metódu riadenia citlivosti na trhové
podmienky, ako napríklad analýzu vlo ženej hodnoty, v šak mô že
splniťtieto po žiadavky zverejnením alternatívnej analýzy citlivosti
a uvedením zverejnení po žadovaných pod ľa odseku 41 IFRS 7;
b) kvalitatívne informácie o citlivosti a informácie o tých podmien-
kach poistných zmlúv, ktoré majú významný vplyv na sumu,
časové rozvrhnutie a neistotu budúcich pe ňažných tokov pois ťova-
teľa.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
40. Prechodné ustanovenia v odsekoch 41 a ž45 sa vz ťahujú na ú čtovnú
jednotku, ktorá pri prvom uplatnení tohto štandardu u župlatňuje
štandardy IFRS, aj na ú čtovnú jednotku, ktorá uplat ňuje IFRS prvý-
krát (prvouplat ňovate ľ).
41. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard za skor šie obdobie,
zverejní túto skuto čnosť.
41A. Zmluvami o finan čnej záruke (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 4),
vydané v auguste 2005, sa zmenili a doplnili odsek 4 písm. d), odsek
B18 písm. g) a odsek B19 písm. f). Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto
zmeny a doplnenia na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006
alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak ú čtovná jednotka
uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na skor šie obdobie, zverejní túto
skuto čnosťa pou žije zárove ňaj súvisiace zmeny a doplnenia IAS 39
a IAS 32 (1).
▼M5
41B. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 30.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —512
(1)K eďúčtovná jednotka uplatní IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahrádzajú odkazom na
IFRS 7.
▼M5
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
Zverej ňovanie
42. Ú čtovná jednotka nemusí uplat ňovaťpožiadavky na zverej ňovanie
obsiahnuté v tomto štandarde na porovnávacie informácie, ktoré sa
týkajú ro čných období za čínajúcich sa pred 1. januárom 2005
s výnimkou zverejnení po žadovaných odsekom 37
písm. a) a b) o ú čtovnej politike, vykazovaných aktívach, záväzkoch,
výnosoch a nákladoch (a pe ňažných tokoch v prípade pou žitia priamej
metódy).
43. Ak je nevykonate ľné uplat ňovaťkonkrétnu po žiadavku obsiahnutú
v odsekoch 10 a ž35 na porovnávacie informácie, ktoré sa týkajú
ročných období za čínajúcich sa pred 1. januárom 2005, ú čtovná
jednotka zverejní túto skuto čnosť. Uplat ňovanie testu primeranosti
záväzku (odseky 15 a ž19) na takéto porovnávacie informácie mô že
byťniekedy nevykonate ľné, av šak je ve ľmi nepravdepodobné, že
ostatné po žiadavky obsiahnuté v odsekoch 10 a ž35 takisto nebude
možné uplatni ťna takéto porovnávacie informácie. IAS 8 objas ňuje
pojem „nevykonate ľné“.
44. Pri uplat ňovaní odseku 39 písm. c) bodu iii) ú čtovná jednotka nemusí
zverejni ťinformácie o vývoji nárokov, ku ktorým do šlo pred viac ako
piatimi rokmi pred koncom prvého finan čného roka, v ktorom ú čtovná
jednotka uplat ňuje tento štandard. Okrem toho, ak je v rámci prvého
uplatnenia tohto štandardu nevykonate ľné, aby ú čtovná jednotka
pripravila informácie o vývoji nárokov, ku vzniku ktorých do šlo
pred prvým obdobím, za ktoré ú čtovná jednotka zverej ňuje úplné
porovnávacie informácie v súlade s týmto štandardom, ú čtovná
jednotka zverejní túto skuto čnosť.
Zmena ur čenia finan čných aktív
45. Ak pois ťovate ľzmení svoju ú čtovnú politiku pre záväzky z poistných
zmlúv, povo ľuje sa mu, ale nevy žaduje sa, reklasifikova ťniektoré
alebo v šetky finan čné aktíva na „oceňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok “. Takáto reklasifikácia sa povo ľuje, ak pois ťo-
vateľzmení ú čtovnú politiku vtedy, ke ďprvýkrát uplat ňuje tento
štandard a v prípade, ak vykoná následnú zmenu politiky povolenú
v odseku 22. Reklasifikácia je zmenou ú čtovnej politiky a uplat ňuje sa
IAS 8.
Dodatok A
Definícia pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Cedent Poistník v rámci zmluvy o zaistení .
Vkladová zlo žka Zložka zmluvy, ktorá sa neú čtuje ako derivát
podľa IAS 39 a patrila by do rozsahu pôsobnosti
IAS 39 v prípade, ak by bola oddelenýmnástrojom.
Zmluva o priamom
plneniaPoistná zmluva , ktorá nie je zmluvou o zaistení .
Prvok volite ľnosti
plneniaZmluvné právo prija ťpopri zaručených po žitkoch
ajďalšie po žitky:
a) ktoré budú pravdepodobne tvori ťpodstatnú
časťcelkového zmluvného plnenia;
b) ktorých suma alebo na časovanie zmluvne zále ží
na emitentovi a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —513
▼B
c) ktoré zmluvne vychádzajú z:
i) výkonnosti špecifikovaného súboru zmlúv
alebo špecifikovaného typu zmluvy;
ii) realizovaných a/alebo nerealizovaných
investi čných výnosov zo špecifikovaného
súboru aktív v dr žbe emitenta alebo
iii) zisku alebo straty spolo čnosti, fondu alebo
inej ú čtovnej jednotky, ktorá vystavuje
zmluvu.
Reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans-
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia-
cimi stranami.
Zmluva o finan čnej
zárukeZmluva, na základe ktorej je emitent povinný reali-
zovaťstanovené platby s cie ľom kompenzova ť
držiteľa záruky za stratu, ktorú utrpí v dôsledku
toho, že konkrétny dl žník neuhradí splatnú sumu
v súlade s pôvodnými alebo upravenými podmien-kami dlhového nástroja
Finan čné riziko Riziko mo žnej budúcej zmeny jednej alebo viac-
erých špecifikovaných úrokových sadzieb, cien
finan čných nástrojov, cien komodít, kurzov
cudzích mien, indexov cien alebo sadzieb, úvero-vých ratingov alebo úverových indexov alebo
iných premenných, a to za predpokladu v prípade
nefinan čnej premennej, že daná premenná nieje
veličinou špecifickou pre zmluvnú stranu.
Zaru čené po žitky Platby alebo iné plnenia, na ktoré má konkrétny
poistník alebo investor nepodmienené právo, na
ktoré sa nevz ťahuje zmluvné rozhodnutie emitenta.
Zaru čená zlo žka Záväzok zaplati ťzaručené po žitky
zahrnuté do
zmluvy, ktorá obsahuje prvok volite ľnosti
plnenia .
Aktívum z poistnej
zmluvyČisté zmluvné právo poisťovate ľapodľapoistnej
zmluvy .
Poistná zmluva Zmluva, v rámci ktorej jedna strana ( poisťovate ľ)
akceptuje významné poistné riziko od druhej
strany ( poistník ) formou dohody o od škodnení
poistníka v prípade, žešpecifikovaná budúca neistá
udalos ť(poistená udalos ť) nepriaznivo ovplyvní
poisteného. (Usmernenie k tejto definícii je
uvedené v dodatku B.)
Záväzok z poistnej
zmluvyČistá zmluvná povinnos ťpoisťovate ľapodľa
poistnej zmluvy .
Poistné riziko Riziko, ktoré je iné ako finan čné riziko , preve-
dené z dr žiteľa zmluvy na emitenta.
Poistená udalos ť Neistá budúca udalos ť, ktorá je krytá poistnou
zmluvou a ktorá vytvára poistné riziko .
Poisťovate ľ Strana, ktorá má pod ľapoistnej zmluvy povinnos ť
kompenzova ťpoistníka v prípade, ak dôjde
kpoistenej udalosti .
Test primeranosti
záväzkuHodnotenie, čiú čtovnú hodnotu záväzku
z poistnej zmluvy netreba zvý šiť(alebo či netreba
znížiťúčtovnú hodnotu súvisiacich odlo žených
nákladov na obstaranie poistných zmlúv alebosúvisiaceho nehmotného majetku), vychádzajúcez preskúmania budúcich pe ňažných tokov.
Poistník Strana, ktorá má právo na kompenzáciu pod ľa
poistnej zmluvy v prípade, ak dôjde k poistenej
udalosti .2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —514
▼B
Aktíva zo zaistenia Čisté zmluvné právo cedenta podľazmluvy
o zaistení .
Zmluva o zaistení Poistná zmluva vystavená jedným pois ťovate ľom
(zaisťovate ľ), ktorej ú čelom je kompenzova ť
iného pois ťovate ľa(cedent ) za straty z jednej
alebo viacerých zmlúv, vystavených cedentom.
Zaisťovate ľ Strana, ktorá má pod ľazmluvy o zaistení povin-
nosťkompenzova ťcedenta v prípade, ak dôjde
kpoistenej udalosti .
Oddelenie Účtovanie zlo žiek zmluvy tak, ako keby i šlo
o samostatné zmluvy.
Dodatok B
Definícia poistnej zmluvy
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
B1. Tento dodatok obsahuje usmernenie k definícii poistnej zmluvy
v dodatku A. Zaoberá sa týmito zále žitosťami:
a) pojmom „neistá budúca udalos ť“(odseky B2 a žB4);
b) nepe ňažnými plneniami (odseky B5 a žB7);
c) poistným rizikom a inými rizikami (odseky B8 a žB17);
d) príkladmi poistných zmlúv (odseky B18 a žB21);
e) významným poistným rizikom (odseky B22 a žB28) a
f) zmenami úrovne poistného rizika (odseky B29 a B30).
Neistá budúca udalos ť
B2. Neistota (alebo riziko) je podstatou poistnej zmluvy. V súlade
s uvedeným je pri vstupe poistnej zmluvy do platnosti neistou
najmenej jedna z týchto polo žiek:
a)čikpoistenej udalosti dôjde;
b) kedy k nej dôjde alebo
c) akú sumu bude pois ťovate ľmusie ťzaplati ť,k eďk takejto udalosti
dôjde.
B3. V rámci niektorých poistných zmlúv predstavuje poistená udalos ť
zistenie straty po čas trvania zmluvy, a to aj v prípade, ak strata
vznikla na základe udalosti, ku ktorej do šlo pred za čiatkom platnosti
zmluvy. V rámci iných poistných zmlúv je poistenou udalos ťou
udalos ť, ku ktorej dôjde po čas doby platnosti zmluvy, a to aj napriek
tomu, že výsledná strata sa zistí a žpo skon čení doby platnosti
zmluvy.
B4. Niektoré poistné zmluvy sa vz ťahujú na udalosti, ku ktorým u ždošlo,
avšak ktorých finan čný vplyv je stále neistý. Príkladom je zmluva
o zaistení, ktorou sa priamemu pois ťovate ľovi poskytuje krytie proti
nepriaznivému vývoju poistných plnení u žnahlásených poistníkmi.
Pri takýchto zmluvách predstavuje poistená udalos ťzistenie kone č-
ných nákladov na tieto poistné plnenia.
Nepe ňažné plnenia
B5. V niektorých poistných zmluvách sa vy žadujú alebo povo ľujú nepe-
ňažné plnenia. Ako príklad mô že slú žiťsituácia, ke ďpoisťovate ľ
vymení ukradnutý tovar priamo bez toho, aby vykonal úhraduv prospech poistníka. Iným príkladom je situácia, ke ďpoisťovate ľ
použije vlastné nemocnice a zdravotnícky personál na poskytovanie
zdravotníckych slu žieb zahrnutých do zmluvy.
B6. Niektoré servisné slu žby s fixným poplatkom, v rámci ktorých úrove ň
služieb závisí od neistej udalosti, sp ĺňajú defini čné kritérium poistnej
zmluvy pod ľa tohto štandardu, av šak v niektorých krajinách sa nepo-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —515
▼B
važujú za poistné zmluvy. Ako príklad mô že slúžiťzmluva o údr žbe,
v rámci ktorej poskytovate ľslužieb súhlasí s opravou konkrétneho
zariadenia potom, ako na ňom dôjde k poruche. Fixný servisný
poplatok vychádza z o čakávaného po čtu porúch, av šak je neisté, či
na konkrétnom zariadení dôjde k poruche. Porucha na zariadení
nepriaznivo ovplyv ňuje jeho majite ľa a zmluvou sa tento majite ľ
kompenzuje (nepe ňažne a nie formou pe ňazí). Ďalším príkladom je
zmluva na poskytovanie servisných slu žieb v prípade poruchy vozidla,
v rámci ktorej sa poskytovate ľzaväzuje za fixný ro čný poplatok
poskytnú ťporuchovú a od ťahovú slu žbu, alebo odtiahnu ťvozidlo
do najbli žšej opravovne. Zmluva o odtiahnutí vozidla by mohla sp ĺňať
definíciu poistnej zmluvy, a to aj napriek tomu, že poskytovate ľsa
nezaväzuje vykona ťopravy alebo vymeni ťpoškodené diely.
B7. Uplat ňovanie tohto štandardu na zmluvy uvedené v odseku B6 prav-
depodobne nebude náro čnejšie ako uplat ňovanie tých IFRS, ktoré by
bolo potrebné pou žiťv prípade, keby takéto zmluvy nepatrili do
rozsahu pôsobnosti tohto štandardu:
a) je nepravdepodobné, že dôjde k výskytu významných záväzkov za
poruchy a zlyhania, ku ktorým u ždošlo;
b) ak by sa uplatnil štandard IAS 18 Výnosy , poskytovate ľslužby by
vykázal výnos formou odkazu na fázu dokon čenia (a vzh ľadom na
ďalšie stanovené kritériá). Takýto prístup je v rámci tohto štan-
dardu takisto akceptovate ľný, pri čom týmto štandardom sa posky-
tovate ľovi slu žieb umo žňuje i) pokra čovaťv pou žívaní existujúcej
účtovnej politiky na takéto zmluvy s výnimkou situácie, ak takéto
zmluvy obsahujú postupy zakázané odsekom 14 a ii) zlep šiťsvoju
účtovnú politiku, ak sa takéto zlep šenie povo ľuje v odsekoch 22
až30;
c) poskytovate ľslužieb zva žuje, či náklady na splnenie zmluvnej
povinnosti poskytnú ťslužby nepresahujú výnosy prijaté vopred.
Na takéto zvá ženie pou žije test primeranosti záväzku uvedený
v odsekoch 15 a ž19 tohto štandardu. Ak by sa tento štandard
na takéto zmluvy neuplat ňoval, poskytovate ľslužby by pou žil
IAS 37 na stanovenie, či ide o zmluvy nevýhodné;
d) pokia ľide o tieto zmluvy, po žiadavky na zverej ňovanie obsiahnuté
v tomto štandarde s najvä čšou pravdepodobnos ťou významne
neprevy šujú po žiadavky na zverej ňovanie uvedené v iných IFRS.
Rozli šovanie medzi poistným rizikom a inými rizikami
B8. Definícia poistnej zmluvy odkazuje na poistné riziko, ktoré tento
štandard definuje ako riziko iné ako finan čné riziko prevedené
zd ržiteľa zmluvy na emitenta. Zmluva, ktorou sa emitent vystavuje
finan čnému riziku bez významného poistného rizika, nie je poistnou
zmluvou.
B9. Definícia finan čného rizika v dodatku A zah ŕňa zoznam finan čných
a nefinan čných premenných. Tento zoznam zah ŕňa nefinan čné
premenné veli činy, ktoré nie sú pre zmluvnú stranu špecifické, ako
napríklad o index strát vzniknutých v dôsledku zemetraseniav konkrétnom regióne, alebo index teplôt v konkrétnom meste. Neza-
hŕňa nefinan čné premenné veli činy, ktoré sú špecifické pre zmluvnú
stranu, ako napríklad výskyt alebo nevyskytnutie sa po žiaru, ktorým
sa po škodí alebo zni čí majetok takejto zmluvnej strany. Okrem toho
riziko zmien reálnej hodnoty nefinan čného majetku nie je finan čným
rizikom v prípade, ak sa v reálnej hodnote odzrkad ľujú nielen zmeny
trhových cien pre takýto majetok (finan čná premenná veli čina), ale aj
stav špecifického nefinan čného majetku dr žaného zmluvnou stranou
(nefinan
čná premenná veli čina). Ak sa napríklad zárukou za rezidu-
álnu hodnotu konkrétneho vozidla ru čiteľvystaví riziku zmeny fyzic-
kého stavu vozidla, ide o poistné riziko a nie o finan čné riziko.
B10. Niektoré zmluvy vystavujú emitenta popri významnom poistnom
riziku aj riziku finan čnému. Napríklad mnohé poistné zmluvy zaru-
čujú poistníkom minimálnu mieru návratnosti ( čím sa vytvára
finan čné riziko) a s ľubujú dávky pri úmrtí, ktoré mnohokrát prevy šujú
zostatok na ú čte poistníka ( čím sa vytvára poistné riziko vo forme
rizika úmrtia). Takéto zmluvy sú poistnými zmluvami.
B11. Pod ľa niektorých zmlúv poistená udalos ťumožňuje výplatu sumy
viazanej na cenový index. Takéto zmluvy sú poistnými zmluvami2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —516
▼B
za predpokladu, že platba, ktorá je podmienená poistenou udalos ťou,
môžeb yťvýznamná. Napríklad dôchodkom podmieneným pre žitím,
ktorý je viazaný na index životných nákladov, sa prevádza poistné
riziko, preto že k platbe dôjde v dôsledku neistej udalosti –prežitia
príjemcu dôchodku. Viazanos ťna cenový index predstavuje vlo žený
derivát, av šak takisto sa ním prevádza poistné riziko. Ak je výsledný
prevod poistného rizika významný, vlo žený derivát sp ĺňa definíciu
poistnej zmluvy, pri čom v takomto prípade sa nemusí odde ľovať
a oce ňovaťv reálnej hodnote (pozri odsek 7 tohto štandardu).
B12. Definícia poistného rizika odkazuje na riziko, ktoré pois ťovate ľ
akceptuje od poistníka. Inými slovami, poistné riziko je vopred existu-
júce riziko prevedené z poistníka na pois ťovate ľa. Preto nové riziko,
ku vzniku ktorého do šlo v dôsledku zmluvy, nie je poistným rizikom.
B13. Definícia poistnej zmluvy súvisí s nepriaznivým vplyvom na poist-
níka. Touto definíciou sa neobmedzuje platba pois ťovate ľa na sumu
rovnajúcu sa finan čnému vplyvu nepriaznivej udalosti. Definíciou sa
napríklad nevylu čuje krytie „nové za staré “, ktorého vyplácané sumy
umožňujú poistníkovi vymeni ťpoškodený starý majetok za nový.
Podobne sa touto definíciou neobmedzuje platba v rámci zmluvyoživotnom poistení na finan čnú stratu, ktorú utrpeli rodinní príslu š-
níci zosnulého, a ani sa ňou nezamedzuje realizácia platby predtým
stanovených súm na ú čely kvantifikácie strát spôsobených úmrtím
alebo nehodou.
B14. Niektoré zmluvy vy žadujú platbu v prípade, ak dôjde k
špecifikovanej
neistej udalosti, av šak nepriaznivý vplyv na poistníka neustanovujú
ako podmienku platby. Takáto zmluva nie je poistnou zmluvou, ajkeďdržiteľpoužíva zmluvu na zmen šenie vystaveniu sa súvisiacemu
riziku. Ak napríklad dr žiteľpoužíva derivát na zabezpe čenie podkla-
dovej nefinan čnej premennej veli činy, ktorá koreluje s pe ňažnými
tokmi z majetku ú čtovnej jednotky, derivát nie je poistnou zmluvou,
preto že platbu nepodmie ňuje skuto čnosť,čij ed r žiteľnepriaznivo
ovplyvnený zní žením pe ňažných tokov z majetku. Naopak, definícia
poistnej zmluvy odkazuje na neistú udalos ť, pod ľa ktorej je nepriaz-
nivý vplyv na poistníka zmluvnou podmienkou platby. Takátozmluvná podmienka nevy žaduje od pois ťovate ľav yšetriť,či udalos ť
skuto čne spôsobila nepriaznivý vplyv, av šak umo žňuje pois ťovate ľovi
odmietnu ťplatbu v prípade, ak nie je presved čený, že udalos ťmala
nepriaznivý vplyv.
B15. Riziko zlyhania alebo pretrvávania (t. j. riziko, ž
e protistrana zru ší
zmluvu skôr alebo neskôr, ne žemitent o čakával pri oce ňovaní
zmluvy) nie je poistným rizikom, preto že platba v prospech proti-
strany nie je podmienená neistou budúcou udalos ťou, ktorá nepriaz-
nivo ovplyv ňuje protistranu. Podobne aj nákladové riziko (t. j. riziko
neočakávaného rastu administratívnych nákladov na obsluhu zmluvy,
nie nákladov súvisiacich s poistenými udalos ťami) nie je poistným
rizikom, preto že neo čakávaný rast nákladov nemá na protistranu
nepriaznivý vplyv.
B16. Preto zmluva, ktorou sa emitent vystavuje riziku zlyhania, pretrvá-
vania alebo nákladov, nie je poistnou zmluvou, pokia ľsaňou poist-
nému riziku nevystavuje aj emitent. Ak v šak emitent takejto zmluvy
znižuje toto riziko tým, že vyu žije druhú zmluvu na prevod takéhoto
rizika na ďalšiu stranu, takáto druhá zmluva vystavuje uvedenú ďalšiu
stranu poistnému riziku.
B17. Pois ťovate ľmôže akceptova ťvýznamné poistné riziko od poistníka
len v prípade, ak pois ťovate ľje účtovnou jednotkou, ktorá je oddelená
od poistníka. V prípade spolo čného pois ťovate ľa tento akceptuje
riziko od ka ždého poistníka a toto riziko nesie s poistníkmi. Hoci
poistníci nesú takéto spojené riziko kolektívne v rámci svojich právo-mocí ako vlastníkov, spolo čný pois ťovate ľakceptoval riziko, ktoré je
podstatou poistnej zmluvy.
Príklady poistných zmlúv
B18. Ďalej sú uvedené príklady zmlúv, ktoré sú poistnými zmluvami, a to
v prípade, ak je prevod rizika významný:
a) poistenie proti kráde ži alebo po škodeniu majetku;
b) poistenie zodpovednosti za výrobky, odbornej zodpovednosti,
občianskej zodpovednosti alebo právnych nákladov;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —517
▼B
c)životné poistenie a predplatené pohrebné výdavky (aj ke ďsmrťje
istou udalos ťou, je neisté, kedy k nej dôjde, alebo, v rámci niekto-
rých typov životného poistenia, či k nej dôjde v rámci obdobia
krytého poistením);
d) dôchodky podmienené pre žitím a penzie (t. j. zmluvy, na základe
ktorých sa poskytuje kompenzácia za neistú budúcu udalos ť–
prežitie príjemcu renty alebo dôchodcu –s cieľom pomoci príjem-
covi renty alebo dôchodcovi udr žaťsi danú životnú úrove ň, ktorá
by inak v prípade jeho alebo jej pre žitia mohla by ťnepriaznivo
ovplyvnená);
e) invalidita a zdravotná starostlivos ť;
f) garan čné listiny, vernostné cenné papiere, záruky plnenia
a ponúkané cenné papiere (t. j. zmluvy, ktoré umo žňujú plnenie
v prípade, ak druhá strana zlyhá v plnení povinnosti; ide napríklad
o povinnos ťpostavi ťbudovu);
g) úverové poistenie, ktoré umo žňuje realizáciu špecifických platieb
s cieľom kompenzácie dr žiteľa za stratu, ktorú utrpí v dôsledku
zlyhania dl žníka plati ťpri splatnosti, v súlade s pôvodnými alebo
upravenými podmienkami dlhového nástroja. Tieto zmluvy mô žu
maťrôznu právnu podobu, napríklad podobu záruky, niektorých
typov akreditívu, úverového derivátu platobnej neschopnosti alebo
poistnej zmluvy. Aj ke ďtieto zmluvy plnia definíciu poistnej
zmluvy, plnia tie ždefiníciu finan čnej záruky v IAS 39 a sú
v rozsahu pôsobnosti IAS 32 (1) a IAS 39, nie tohto štandardu
[pozri odsek 4 písm. d)]. Napriek tomu ak emitent finan čnej
záruky v minulosti otvorene vyhlasoval, že takéto zmluvy pova-
žuje za poistné zmluvy, a preto pou žil aj ú čtovníctvo aplikova-
teľné na poistné zmluvy, mô že si vybra ť,či bude pri takýchto
zmluvách o finan čných zárukách uplat ňovaťIAS 39 a IAS 32 (1)
alebo tento štandard;
h) záruky za výrobky. Záruky za výrobky vystavené inou stranou na
tovar predávaný výrobcom, predajcom alebo malopredajcom
patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Záruky na výrobky
vystavené priamo výrobcom, predajcom alebo malopredajcomvšak nepatria do jeho rozsahu pôsobnosti, preto žes an an ev z ťa-
hujú ustanovenia IAS 18 a IAS 37;
i) poistenie vlastníckeho práva (t. j. poistenie proti zisteniu nedo-
statkov vo vlastníckom práve na pozemok, ktoré neboli zjavné
v dobe spisovania poistnej zmluvy). V takomto prípade je
poistenou udalos ťou zistenie nedostatkov vo vlastníckom práve,
nie nedostatky ako také;
j) cestovné poistenie (t. j. pe ňažná alebo nepe ňažná kompenzácia
poistníkovi za ujmy po čas cestovania). Odseky B6 a B7 sa zaobe-
rajú niektorými takýmito zmluvami;
k) dlhopisy vydané na krytie živelných pohrôm, ktoré umo žňujú
obmedzené výplaty istiny, úroku alebo oboch v prípade, ak špeci-
fická udalos ťnepriaznivo ovplyvní emitenta takéhoto dlhopisu
(s výnimkou prípadu, ak špecifikované udalosti nevytvoria
významné poistné riziko, napríklad ak udalos ťou je zmena
úrokovej sadzby alebo kurzu cudzej meny);
l) poistné swapy a iné zmluvy, ktoré vy žadujú platby zalo žené na
zmenách klimatických, geologických alebo iných fyzických
premenných veli čín, ktoré sú špecifické pre zmluvnú stranu;
m) zmluvy o zaistení.
B19. Ďalej sa uvádzajú príklady polo žiek, ktoré nie sú poistnými zmlu-
vami:
a) investi čné zmluvy, ktoré majú právnu formu poistných zmlúv,
avšak ktoré nevystavujú pois ťovate ľa významnému poistnému
riziku, napríklad zmluvy o životnom poistení, v rámci ktorých
poisťovate ľnenesie významné riziko úmrtia (takéto zmluvy sú
nepoistnými finan čnými nástrojmi alebo servisnými zmluvami,
pozri odseky B20 a B21);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —518
(1)K eďúčtovná jednotka uplatní IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahradia odkazom na
IFRS 7.
▼B
b) zmluvy, ktoré majú právnu formu poistenia, av šak presúvajú
všetko významné poistné riziko na poistníka prostredníctvom
nezru šiteľného a vykonate ľného mechanizmu, ktorým sa upravujú
budúce platby poistníka v dôsledku priamych následkov poiste-ných strát; ide napríklad o niektoré finan čné zmluvy o zaistení
alebo niektoré skupinové zmluvy (takéto zmluvy sú obvykle nepo-
istnými finan čnými nástrojmi alebo servisnými zmluvami, pozri
odseky B20 a B21);
c) samopoistenie, inými slovami ponechanie si rizika, ktoré mohlo
byťkryté poistením (neexistuje žiadna poistná zmluva, preto že
neexistuje žiadna zmluva s inou stranou);
d) zmluvy (napríklad špekulatívne zmluvy), ktoré vy žadujú platbu
v prípade, ak dôjde k špecifikovanej neistej budúcej udalosti,
avšak ako zmluvnú podmienku platby nevy žadujú, aby mala takáto
udalos ťnepriaznivý vplyv na poistníka. Táto skuto čnosťvšak
nevylu čuješpecifikáciu stanoveného vyplatenia na ú čely kvantifi-
kácie straty spôsobenej špecifickou udalos ťou, akou je napríklad
úmrtie alebo nehoda (pozri tie žodsek B13);
e) deriváty, ktoré jednu stranu vystavujú finan čnému riziku, av šak nie
poistnému riziku, preto že od takejto strany vy žadujú vykona ť
platbu výlu čne na základe zmien jednej alebo viacerých špecifiko-
vaných úrokových sadzieb, cien finan čných nástrojov, cien
komodít, kurzov cudzích mien, úverových ratingov alebo úvero-
vých indexov alebo iných premenných veli čín, za predpokladu,
v prípade nefinan čnej premennej veli činy, že takáto veli čina nie
ješpecifická pre zmluvnú stranu (pozri IAS 39);
f) záruka vz ťahujúca sa na úver (alebo akreditív, úverový derivát
platobnej neschopnosti alebo zmluva o poistení úveru), ktorá vy ža-
duje platbu aj napriek tomu, žed ržiteľneutrpel stratu v dôsledku
platobného zlyhania dl žníka v stanovenom termíne (pozri IAS 39);
g) zmluvy, ktoré vy žadujú platby na základe klimatických, geologic-
kých alebo iných fyzických premenných veli čín, ktoré nie sú
špecifické pre zmluvnú stranu (spolo čne sa nazývajú derivátmi
na po časie);
h) dlhopisy vydané na krytie živelných pohrôm, ktoré umo žňujú
obmedzené platby istiny, úrokov alebo oboch, zalo žené na klima-
tickej, geologickej alebo inej fyzickej premenných veli čine, ktorá
nie je špecifická pre zmluvnú stranu.
B20. Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 vytvárajú finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky, patria do rozsahu pôsobnosti IAS 39. Okrem
iného to znamená, že zmluvné strany pou žívajú takzvané „vkladové
účtovanie “, ktoré zah ŕňa tieto aspekty:
a) jedna strana vykazuje prijatú úhradu ako finan čný záväzok, a nie
ako výnos;
b) druhá strana vykazuje zaplatenú úhradu ako finan čné aktívum,
a nie ako náklad.
B21. Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 nevytvárajú finan čné aktíva
alebo finan čné záväzky, vz ťahujú sa na ne ustanovenia IAS 18.
V rámci IAS 18 sa výnos súvisiaci s transakciou obsahujúcou posky-
tovanie slu žieb vykazuje odkazom na stupe ňdokon čenia transakcie
v prípade, ak výstup transakcie mo žno spo ľahlivo odhadnú ť.
Významné poistné riziko
B22. Zmluva je poistnou zmluvou len vtedy, ak sa ňou prevádza významné
poistné riziko. Poistnému riziku sa venujú odseky B8 a žB21. Ďalej
uvedené odseky sa zaoberajú hodnotením, či je poistné riziko
významné.
B23. Poistné riziko je významné výlu čne vtedy, ak by poistená udalos ť
mohla v rámci akéhoko ľvek scenára spôsobi ťsituáciu, ke ďby pois ťo-
vateľmusel plati ťvýznamné dodato čné po žitky, nezah ŕňajúc scenáre,
ktoré nemajú komer čnú podstatu (t. j. nemajúce žiadne rozpoznate ľné
vplyvy na ekonomiku transakcie). Ak by v rámci scenárov do šlo
k platbám významných dodato čných po žitkov, podmienka uvedená
v predchádzajúcej vete sa mô že splni ťaj v prípade, ak je výskyt
poistenej udalosti mimoriadne nepravdepodobný, alebo aj ak o čaká-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —519
▼B
vaná (t. j. vá žená pravdepodobnos ťou) sú časná hodnota podmiene-
ných pe ňažných tokov predstavuje malú časťzočakávanej sú časnej
hodnoty v šetkých zvy šných zmluvných pe ňažných tokov.
B24. Dodato čné po žitky, ktoré sú uvedené v odseku B23, súvisia so
sumami, ktoré presahujú tie sumy, ktoré by boli splatné v prípade,
ak by nedo šlo k výskytu poistenej udalosti (okrem scenárov, ktoré
nemajú komer čnú podstatu). Tieto dodato čné sumy zah ŕňajú náklady
na rie šenie nárokov a na ohodnotenie nárokov, av šak nezah ŕňajú:
a) stratu schopnosti spoplat ňovaťpoistníka za budúce slu žby. Naprí-
klad v prípade zmluvy o životnom poistení prepojenej s investíciou
znamená smr ťpoistníka nemo žnosťpre pois ťovate ľa poskytova ť
služby správy investície a pobera ťpoplatok za takéto slu žby.
V ekonomickej strate pois ťovate ľas av šak neodrá ža poistné riziko
tak isto, ako mana žér spolo čného fondu nepreberá poistné riziko
vo vz ťahu k prípadnému úmrtiu klienta. Preto sa pri hodnotení
veľkosti poistného rizika prevádzaného zmluvou neprihliada
na potenciálnu stratu budúcich poplatkov zo správy investícií;
b) v prípade úmrtia, vzdanie sa poplatkov, ku ktorým by do šlo pri
zrušení alebo odkúpení. Preto že k vzniku takýchto poplatkov do šlo
v súvislosti so zmluvou, vzdanie sa nárokov na takéto poplatky
nepredstavuje kompenzáciu poistníka za vopred existujúce riziko.
Pri hodnotení ve ľkosti poisteného rizika prevádzaného zmluvou sa
teda na takéto poplatky neprihliada;
c) platbu podmienenú udalos ťou, ktorá dr žiteľovi zmluvy nespôsobí
významnú škodu. Predstavme si napríklad zmluvu, ktorá od
emitenta vy žaduje zaplati ťjeden milión menových jednotiek
v prípade, ak dôjde k fyzickému po škodeniu majetku, pri čom
celá situácia spôsobí dr žiteľovi zanedbate ľnú stratu jednej menovej
jednotky. V rámci tejto zmluvy dr žiteľprevádza na pois ťovate ľa
nevýznamné riziko straty jednej menovej jednotky. Zmluvou sa
súčasne vytvára nepoistné riziko, že emitent bude musie ťzaplati ť
999 999 CU v prípade, ak dôjde k špecifikovanej udalosti. Preto že
emitent neprijíma významné poistné riziko od dr žiteľa, nejde
o poistnú zmluvu;
d) mo žné spätne získate ľné sumy zo zaistenia. Pois ťovate ľúčtuje
takéto sumy osobitne.
B25. Pois ťovate ľzhodnocuje význam poistného rizika v jednotlivých zmlu-
vách a nie prostredníctvom odkazu na významnos ťpre ú čtovnú
závierku. (1) Poistné riziko teda mô žeb y ťvýznamné aj vtedy, ak
existuje minimálna pravdepodobnos ťvýznamných strát celej skupiny
zmlúv. Pomocou takéhoto hodnotenia jednotlivých zmlúv je jedno-duchšie klasifikova ťzmluvu ako poistnú zmluvu. V prípade, žej e
známe, že relatívne homogénna skupina malých zmlúv obsahuje
zmluvy, ktorými sa v šetkými prevádza poistné riziko, pois ťovate ľ
nemusí preskúmava ťkaždú zmluvu tejto skupiny s cie ľom identifi-
kácie nieko ľko málo nederivátových zmlúv, ktorými sa prevádza
nevýznamné poistné riziko.
B26. Z odsekov B23 a žB25 vyplýva, že ak sa v rámci zmluvy platia dávky
pri úmrtí, ktoré prevy šujú sumu splatnú pri pre žití, zmluva je poistnou
zmluvou s výnimkou situácie, ak by dodato čné dávky pri úmrtí boli
nevýznamné (posúdené odkazom na samotnú zmluvu, a nie na celúskupinu zmlúv). Pod ľa ustanovení odseku B24 písm. b) sa do také-
hoto zhodnotenia nezah ŕňa zrieknutie sa poplatkov za zru šenie
v prípade smrti alebo poplatkov za odkúpenie, ak sa uvedeným zriek-nutím sa nekompenzuje poistník za vopred existujúce riziko. Podobneaj zmluva o rente, v rámci ktorej sa vyplácajú pravidelné splátky do
konca života poistníka, je poistnou zmluvou s výnimkou situácie, ak
agregované sumy podmienené pre žitím sú nevýznamné.
B27. Odsek B23 sa zaoberá dodato čnými po žitkami. Takéto dodato čné
požitky mô žu zah ŕňaťpožiadavku vyplati ťpožitky skôr v prípade,
ak dôjde k skor šiemu výskytu poistenej udalosti, a platba sa v tom
prípade neupraví o časovú hodnotu pe ňazí. Príkladom je celo životné
poistenie na fixnú sumu (inými slovami poistenie, ktoré umo žňuje
výplatu fixnej dávky pri úmrtí bez oh ľadu na dátum úmrtia poistníka
a kde neexistuje dátum vypr šania platnosti krytia). Je isté, že poistník2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —520
(1) Na tieto ú čely tvoria zmluvy, ktoré sa uzatvorili naraz s jednou protistranou (alebo
zmluvy, ktoré sú inak nezávislé), jedinú zmluvu.
▼B
raz zomrie, nie je v šak isté, kedy k tomu dôjde. Pois ťovate ľutrpí
stratu z takýchto individuálnych zmlúv, ke ďpoistníci pred časne
zomrú, aj ke ďvzhľadom na celú skupinu zmlúv k žiadnej vá žnej
strate nedochádza.
B28. Ak sa poistná zmluva rozdelí na vkladovú zlo žku a poistnú zlo žku,
význam prevodu poistného rizika sa hodnotí formou odkazu na
poistnú zlo žku. Význam poistného rizika, prevádzaného prostredníc-
tvom vlo ženého derivátu, sa hodnotí formou odkazu na vlo žený
derivát.
Zmeny úrovne poistného rizika
B29. Niektorými zmluvami sa pri za čatí ich platnosti neprená ša na emitenta
žiadne poistné riziko, hoci neskôr k prevodu poistného rizika
dochádza. Predstavme si napríklad zmluvu, ktorá umo žňuješpecifickú
návratnos ťinvestícií a zah ŕňa pre poistníka opciu na pou žitie výnosov
z investície v de ňsplatnosti na nákup renty podmienenej pre žitím pri
súčasných anuitných sadzbách ú čtovaných pois ťovate ľom iným
novým poberate ľom renty, ke ďdôjde k realizácii opcie poistníka.
Takouto zmluvou sa neprevádza žiadne poistné riziko na emitenta
dovtedy, kým nedôjde k realizácii opcie, preto že pois ťovate ľmá
možnosťoceni ťrentu na základe, ktorý odzrkad ľuje riziko prevedené
na pois ťovate ľa v tomto čase. Ak sa v šak v zmluve ustanovujú
anuitné sadzby (alebo základ na stanovenie anuitných sadzieb),znamená to, že zmluvou sa prevádza poistné riziko na emitenta na
jej za čiatku.
B30. Zmluva, ktorá sp ĺňa podmienky poistnej zmluvy, ostane poistnou
zmluvou dovtedy, kým sa v šetky v nej obsiahnuté práva povinností
neskon čia alebo nevypr šia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —521
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 5
Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čenie činností
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je ur čiťúčtovanie majetku dr žaného na predaj
a prezentáciu a zverej ňovanie ukon čenia činností . V tomto štandarde
sa vy žaduje najmä:
a) aby sa majetok, ktorý sp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako dr žaný na
predaj, oce ňoval ú čtovnou hodnotou alebo, ak je ni žšia,reálnou
hodnotou zní ženou o náklady na predaj a aby sa takýto majetok
neodpisoval, a
b) aby sa majetok, ktorý sp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako dr žaný na
predaj, prezentoval osobitne priamo v súvahe a aby sa výsledky
ukon čených činností prezentovali osobitne v rámci výkazu ziskov
a strát.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Klasifika čné a prezenta čné po žiadavky tohto štandardu sa uplat ňujú
na v šetok vykazovaný dlhodobý majetok účtovnej jednotky (1)
avšetky jej skupiny na vyradenie .P ožiadavky na oce ňovanie tohto
štandardu sa uplat ňujú na v šetok vykazovaný dlhodobý majetok
a skupiny na vyradenie (vymedzené v odseku 4) s výnimkou majetkuuvedeného v odseku 5, ktorý sa na ďalej oce ňuje v súlade s tam
uvedenými štandardmi.
3. Majetok klasifikovaný v súlade s IAS 1 Prezentácia ú čtovnej
závierky►
M5__________◄ako dlhodobý sa nereklasifikuje na
obežný majetok dovtedy, kým nesp ĺňa kritériá na jeho klasifikáciu ako
držaný na predaj v súlade s týmto štandardom. Majetok tejto triedy,
ktorý by ú čtovná jednotka be žne pova žovala za dlhodobý, ale je
nadobudnutý s výhradným zámerom jeho ďalšieho predaja, sa nepo-
važuje za obe žný, kým nesp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako dr žaný na
predaj v súlade s týmto štandardom.
4. Ú čtovná jednotka niekedy v rámci jedinej transakcie vyra ďuje skupinu
majetku spolu, pripadne i s priamo súvisiacimi záväzkami. Takouto
skupinou na vyradenie mô žeb yťskupina peňazotvorných jednotiek ,
jedna pe ňazotvorná jednotka alebo časťpeňazotvornej jednotky. (2)
Skupina mô že pozostáva ťz akéhoko ľvek majetku a akýchko ľvek
záväzkov ú čtovnej jednotky vrátane obe žného majetku, krátkodobých
záväzkov a majetku vylú čeného odsekom 5 z po žiadaviek na oce ňo-
vanie pod ľa tohto štandardu. Ak je dlhodobý majetok, ktorý je
v rozsahu pôsobnosti po žiadaviek na oce ňovanie pod ľa tohto štan-
dardu sú časťou skupiny na vyradenie, po žiadavky na ocenenie tohto
štandardu sa vz ťahujú na skupinu ako celok, tak že táto skupina sa
oceňuje ú čtovnou hodnotou alebo, ak je ni žšia, reálnou hodnotou
zníženou o náklady na predaj. Po žiadavky na ocenenie individuálnych
položiek majetku a záväzkov tvoriacich sú časťskupiny na vyradenie
sú uvedené v odsekoch 18, 19 a 23.
5. Ustanovenia o oce ňovaní uvedené v tomto štandarde (3) sa nevz ťahujú
naďalej uvedený majetok, patriaci pod uvedené štandardy, čiuž
individuálne alebo v rámci skupiny na vyradenie:
a) odlo žené da ňové poh ľadávky (IAS 12 Dane z príjmov );
b) majetok vznikajúci zo zamestnaneckých po žitkov (IAS 19 Zamest-
nanecké po žitky);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —522
(1) V prípade majetku klasifikovaného v súlade s po žiadavkami na prezentáciu likvidity sa
za dlhodobý majetok pova žuje ten, pri ktorom sa o čakáva, že zodpovedajúce sumy sa
spätne získajú v období presahujúcom dvanás ťmesiacov po ►M5 obdobívykazo-
vania◄. Na klasifikáciu tohto majetku sa vz ťahuje odsek 3.
(2)A ks av šak očakáva, žep eňažné toky z individuálneho majetku alebo skupiny majetku
budú plynú ťpredov šetkým z predaja a nie ich ďalšieho pou žívania, budú menej závislé
od pe ňažných tokov plynúcich z iných aktív a skupina na vyradenie, ktorá bola sú časťou
peňazotvornej jednotky, sa stáva samostatnou pe ňazotvornou jednotkou.
(3) S výnimkou odsekov 18 a 19, v ktorých sa vy žaduje, aby sa predmetný majetok
oceňoval v súlade s inými aplikovate ľnými IFRS.
▼B
c) finan čný majetok spadajúci do rozsahu pôsobnosti IAS 39
Finan čné nástroje :vykazovanie a oce ňovanie ;
d) dlhodobý majetok, ktorý sa ú čtuje v súlade s modelom reálnej
hodnoty, uvedenom v IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok ;
▼M8
e) dlhodobý majetok, ktorý sa oce ňuje v reálnej hodnote zní ženej
o náklady na predaj v súlade s IAS 41 Poľnohospodárstvo ;
▼B
f) zmluvné práva z poistných zmlúv, ktoré sú definované v IFRS 4
Poistné zmluvy .
▼M17
5A. Po žiadavky na klasifikáciu, prezentáciu a oce ňovanie v tomto štan-
darde, ktoré sú aplikovate ľné na dlhodobý majetok (alebo skupinu na
vyradenie), ktorý je klasifikovaný ako dr žaný na predaj sa uplat ňujú
taktie žna dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie), ktorý je
klasifikovaný ako dr žaný na rozdelenie vlastníkom konajúcim v rámci
svojich právomocí ako vlastníci (dr žaný na rozdelenie vlastníkom).
KLASIFIKÁCIA DLHODOBÉHO MAJETKU (ALEBO SKUPÍN NA VYRA-
DENIE) DO KATEGÓRIE DR ŽANÝ NA PREDAJ ALEBO DR ŽANÝ NA
ROZDELENIE VLASTNÍKOM
▼B
6. Ú čtovná jednotka klasifikuje dlhodobý majetok (alebo skupinu na
vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj vtedy, ak sa jeho ú čtovná
hodnota spätne získa primárne prostredníctvom predaja nie jeho
pokra čujúcim pou žívaním.
7. Ak sa má naplni ťpodstata uvedeného ustanovenia, majetok (alebo
skupina na vyradenie) sa u žmusí nachádza ťv stave umo žňujúcom
okam žitý predaj za podmienok, ktoré sú be žné a obvyklé pre predaj
takéhoto majetku (alebo skupín na vyradenie) a tento predaj musí by ť
vysoko pravdepodobný .
▼M17
8. Aby bol predaj vysoko pravdepodobný, musí sa na príslu šnej úrovni
mana žmentu rozhodnú ťo pláne predaja majetku (alebo skupiny na
vyradenie) a musí sa za čaťaktívny program na nájdenie kupujúceho
a dokon čenie realizácie plánu. Navy še, majetok (alebo skupina na
vyradenie) sa musí aktívne ponúka ťna predaj za cenu, ktorá je prime-
raná a opodstatnená vo vz ťahu k jeho sú časnej reálnej hodnote.
Okrem toho by sa malo o čakáva ť,že do jedného roka od dátumu
klasifikácie splní predaj, okrem výnimiek uvedených v odseku 9,
podmienky na jeho uznanie ako ukon čeného predaja, a činnosti
potrebné na zav ŕšenie plánu by mali nazna čovať,že je nepravdepo-
dobné, že dôjde k zásadným zmenám plánu, alebo že sa plán úplne
zruší. Ako sú časťposudzovania toho, či je predaj vysoko pravdepo-
dobný by sa do úvahy mala bra ťpravdepodobnos ťschválenia akcio-
nármi (ak je toto po žadované jurisdikciou).
▼M8
8A. Ú čtovná jednotka, ktorá je rozhodnutá uskuto čniťplán predaja, ktorý
má za následok stratu ovládania dcérskej spolo čnosti, klasifikuje
všetok majetok a záväzky tejto dcérskej spolo čnosti ako majetok
a záväzky dr žané na predaj, ke ďsú splnené kritériá ustanovené
v odsekoch 6 a ž8, bez oh ľadu na to, čis iú čtovná jednotka ponechá
po predaji nekontrolný podiel vo svojej bývalej dcérskej spolo čnosti.
▼B
9. Ur čitými udalos ťami alebo okolnos ťami sa mô že pred ĺžiťobdobie
ukon čenia predaja na dobu dlh šiu ako jeden rok. Pred ĺžením obdobia
potrebného na ukon čenie predaja sa nevylu čuje mo žnosťklasifikácie
majetku (alebo skupiny na vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj,
ak k takémuto zdr žaniu dôjde v dôsledku udalostí alebo okolností, na
ktoré ú čtovná jednotka nemá vplyv a existuje dostato čný dôkaz o tom,
žeúčtovná jednotka je aj na ďalej rozhodnutá tento majetok (alebo
skupinu na vyradenie) preda ť. Ide o prípad, ak sú splnené kritériá
uvedené v dodatku B.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —523
▼B
10. Za predajné transakcie sa pova žujú aj výmeny dlhodobého majetku za
iný dlhodobý majetok, ak má takáto výmena v súlade s IAS 16
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia komer čnú podstatu.
11. Ak ú čtovná jednotka nadobudne dlhodobý majetok (alebo skupinu na
vyradenie) výlu čne so zámerom jeho následného vyradenia, takýto
dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie) sa klasifikuje akodržaný na predaj k dátumu nadobudnutia len vtedy, ak do šlo
k splneniu jednoro čnej podmienky uvedenej v odseku 8 (okrem výni-
miek uvedených v odseku 9) a sú časne je vysoko pravdepodobné, že
k splneniu ostatných kritérií uvedených v odsekoch 7 a 8, ktorék danému dátumu neboli splnené, dôjde v priebehu krátkeho času
po nadobudnutí (obvykle do troch mesiacov).
12. Ak k splneniu kritérií uvedených v odsekoch 7 a 8 dôjde po ►
M5obdo-
bívykazovania ◄,účtovná jednotka neklasifikuje vo vydanej ú čtovnej
závierke dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie) ako dr žaný na
predaj. Ak v šak k splneniu týchto kritérií dôjde po ►M5obdobívyka-
zovania◄,a l ee šte pred schválením ú čtovnej závierky na vydanie,
účtovná jednotka zverejní informácie uvedené v odseku 41 písm. a),
b) a d), a to v rámci poznámok.
▼M17
12A. Dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) je klasifikovaný ako
držaný na rozdelenie vlastníkom, ak sa ú čtovná jednotka zavia že
rozdeli ťmajetok (alebo skupinu na vyradenie) vlastníkom. Aby to
tak bolo, majetok musí by ťk dispozícii na okam žité rozdelenie
v jeho sú časnom stave a rozdelenie musí by ťvysoko pravdepodobné.
Aby bolo rozdelenie vysoko pravdepodobné, museli sa za čaťčinnosti
na dokon čenie rozdelenia a malo by sa o čakáva ť,že sa dokon čia do
jedného roka od dátumu klasifikácie. Činnosti potrebné na ukon čenie
rozdelenia by mali nazna čovať,že je nepravdepodobné, že dôjde
k zásadným zmenám rozdelenia, alebo že sa rozdelenie zru ší. Ako
súčasťposudzovania toho, či je rozdelenie vysoko pravdepodobné, by
sa mala bra ťdo úvahy pravdepodobnos ťschválenia akcionármi (ak sa
to po žaduje v danej jurisdikcii).
▼B
Dlhodobý majetok ur čený na likvidáciu vyradením
13. Dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) ur čený na likvidáciu
vyradením nesmie ú čtovná jednotka klasifikova ťdo kategórie dr žaný
na predaj. Je tomu tak preto, že jeho ú čtovná hodnota sa spätne získa
najmä pokra čujúcim pou žívaním. Ak v šak likvidovaná skupina na
vyradenie sp ĺňa podmienky ustanovené v odseku 32 písm. a) a žc),
účtovná jednotka vyká že v súlade s odsekmi 33 a 34 výsledky
ap eňažné toky zo skupiny na vyradenie v rámci ukon čených činností,
a to k dátumu, ku ktorému ukon čí ich pou žívanie. Dlhodobý majetok
(alebo skupiny na vyradenie) ur čený na likvidáciu vyradením zah ŕňa
dlhodobý majetok (alebo skupiny na vyradenie), ktorý sa budepoužívaťdo konca jeho ekonomickej životnosti a dlhodobý majetok
(alebo skupiny na vyradenie), ktorý sa nepredá, ale bude sa likvidova ť
vyradením.
14. O dlhodobom majetku, ktorý bol do časne vy ňatý z pou žívania, nesmie
účtovná jednotka ú čtovaťtak, ako keby do šlo k jeho likvidácii vyra-
dením.
OCEŇOVANIE DLHODOBÉHO MAJETKU (ALEBO SKUPINY NA VYRA-
DENIE) KLASIFIKOVANÉHO DO KATEGÓRIE DR ŽANÝ NA PREDAJ
Oceňovanie dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie)
15. Ú čtovná jednotka oce ňuje dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyra-
denie) klasifikovaný ako dr žaný na predaj jeho ú čtovnou hodnotou
alebo, ak je ni
žšia, jeho reálnou hodnotou zní ženou o náklady na
predaj.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —524
▼M17
15A. Ú čtovná jednotka ocení dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyra-
denie) klasifikovaný do kategórie dr žaný na rozdelenie vlastníkom
v sume, ktorá je ni žšou z jeho ú čtovnej hodnoty a reálnej hodnoty
zníženej o náklady na rozdelenie (1).
▼B
16. Ak novonadobudnutý majetok (alebo skupina na vyradenie) sp ĺňa
kritériá na jeho klasifikáciu do kategórie dr žaný na predaj (pozri
odsek 11), uplat ňovanie odseku 15 vyústi pri prvotnom vykázaní do
ocenenia majetku (alebo skupiny na vyradenie) v sume jeho ú čtovnej
hodnoty stanovenej tak, ako keby sa do tejto kategórie neklasifikoval(napríklad obstarávacou cenou), alebo, ak je ni žšia, jeho reálnej
hodnoty zní ženej o náklady na predaj. Ak teda dôjde
k nadobudnutiu majetku (alebo skupiny na vyradenie) v rámci podni-
kovej kombinácie, oce ňuje sa tento majetok v jeho reálnej hodnote
zníženej o náklady na predaj.
17. Ak sa o čakáva, že k predaju dôjde za viac ako jeden rok, ú čtovná
jednotka vy čísli náklady na predaj v ich sú časnej hodnote. Akéko ľvek
zvýšenie sú časnej hodnoty nákladov na predaj, ku ktorému do šlo
v dôsledku plynutia času, sa v rámci hospodárskeho výsledku vyka-
zuje ako finan čný náklad.
18. Bezprostredne pred prvotnou klasifikáciou majetku (alebo skupiny na
vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj sa ú čtovné hodnoty majetku
(alebo v šetkého majetku a záväzkov v skupine) stanovujú v súlade
s aplikovate ľnými IFRS.
19. Pri následnom precenení skupiny na vyradenie sa ú čtovné hodnoty
toho majetku a záväzkov, ktoré síce tvoria sú časťtejto skupiny klasi-
fikovanej do kategórie dr žaný na predaj, ale nevz ťahujú sa na ne
požiadavky oce ňovania tohto štandardu, precenia v súlade
s príslu šnými IFRS, a to e šte pred tým, ako sa precení reálna hodnota
znížená o náklady na predaj za skupinu na vyradenie ako celok.
Vykazovanie vzniku a zru šenia strát zo zní ženia hodnoty
20. Ú čtovná jednotka vykazuje stratu zo zní ž
enia hodnoty z ka ždého prvot-
ného alebo následného zní ženia hodnoty majetku (alebo skupiny na
vyradenie) na jeho reálnu hodnotu zní ženú o náklady na predaj, a to
v rozsahu, v akom nedo šlo k jej vykázaniu v súlade s odsekom 19.
21. Ú čtovná jednotka vykazuje zisk z ka ždého následného zvý šenia
reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj, av šak nie vo vy ššej
sume, ako je kumulatívna strata zo zní ženia hodnoty, vykázaná bu ď
v súlade s týmto štandardom, alebo predtým v súlade s IAS 36
Zníženie hodnoty majetku.
22. Ú čtovná jednotka vykazuje zisk z ka ždého následného zvý šenia
reálnej hodnoty zní ženej o náklady na predaj, stanovenej za skupinu
na vyradenie:
a) vo vý ške, ktorá nebola vykázaná v súlade s odsekom 19, ale
b) nie vo vy ššej sume, ako je kumulatívna strata zo zní ženia hodnoty,
vykázaná bu ďv súlade s týmto štandardom, alebo predtým
v súlade s IAS 36 za dlhodobý majetok, na ktorý sa vz ťahujú
požiadavky oce ňovania uvedené v tomto štandarde.
23. Stratou zo zní ženia hodnoty (alebo akýko ľvek následný zisk) vyká-
zanou za skupinu na vyradenie sa zni žuje (alebo zvy šuje) ú čtovná
hodnota toho dlhodobého majetku v skupine, na ktorý sa vz ťahujú
požiadavky oce ňovania tohto štandardu, a to v poradí ur čenom
v odsekoch 104 písm. a) a b) a 122 štandardu IAS 36 (v znení revízie
z roku 2004).
24. Zisk alebo strata, ktoré predtým neboli vykázané k dátumu predaja
dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie), sa vykazujú
k dátumu ukon čenia vykazovania. Po žiadavky týkajúce sa ukon čenia
vykazovania sú uvedené v:
a) odsekoch 67 a ž72štandardu IAS 16 (v znení revízie z roku 2003)
pre nehnute ľnosti, stroje a zariadenia a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —525
(1) Náklady na rozdelenie sú dodato čné náklady, ktoré priamo súvisia s rozdelením
s výnimkou nákladov na financovanie a nákladov na da ňz príjmu.
▼B
b) odsekoch 112 a ž117 štandardu IAS 38 Nehmotný majetok
(v znení revízie z roku 2004) pre nehmotný majetok.
25. Ú čtovná jednotka neodpisuje (alebo neamortizuje) dlhodobý majetok,
kým je klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj, alebo kým tvorí
súčasťskupiny na vyradenie klasifikovanej do kategórie dr žaný na
predaj. Aj na ďalej sa v šak vykazujú úroky a iné náklady priradite ľné
k záväzkom skupiny na vyradenie klasifikovanej do kategórie dr žaná
na predaj.
Zmeny plánu predaja
26. Ak ú čtovná jednotka klasifikovala majetok (alebo skupinu na vyra-
denie) do kategórie dr žaný na predaj, av šak užnie sú splnené kritériá
uvedené v odsekoch 7 a ž9, účtovná jednotka takýto majetok (alebo
skupinu na vyradenie) prestane klasifikova ťmajetok ako dr žaný na
predaj.
27. Ú čtovná jednotka oce ňuje dlhodobý majetok vyradený z kategórie
držaný na predaj (alebo ten, ktorý prestal by ťsúčasťou skupiny na
vyradenie klasifikovanej do kategórie dr žaný na predaj) ni žšou
z týchto hodnôt:
a) jeho ú čtovnou hodnotou, ktorú mal takýto majetok (alebo skupina
na vyradenie) pred klasifikovaním do kategórie dr žaný na predaj,
upravenou o v šetky odpisy, amortizáciu alebo precenenie,
k vykázaniu ktorých by do šlo v prípade, ak by tento majetok
(alebo skupina na vyradenie) nebol do kategórie dr žaný na predaj
vôbec klasifikovaný, a
b) jeho spätne získate ľnou sumou k dátumu následného rozhodnutia
majetok nepreda ť(1).
28. Ú čtovná jednotka zahrnie v šetky po žadované úpravy ú čtovnej
hodnoty dlhodobého majetku, ktorý vyradila z kategórie dr žaný na
predaj, do hospodárskeho výsledku (2) z pokra čujúcich činností toho
obdobia, v ktorom u žnespĺňa kritériá uvedené v odsekoch 7 a ž9.
Účtovná jednotka prezentuje takúto úpravu ►M5v tej istej časti
výkazu komplexného výsledku ◄, v ktorej obvykle prezentuje zisk
alebo stratu, ak existujú, vykázanú v súlade s odsekom 37.
29. Ak ú čtovná jednotka odoberie zo skupiny na vyradenie dr žanej na
predaj individuálnu polo žku majetku alebo záväzkov, zostávajúci
majetok a záväzky skupiny na vyradenie ur čenej na predaj sa ďalej
oceňujú ako skupina iba v prípade, ak sú splnené kritériá v odsekoch
7až9. V opa čnom prípade sa zostávajúci dlhodobý majetok skupiny,
ktorý individuálne sp ĺňa kritériá na klasifikovanie do kategórie dr žaný
na predaj, oce ňuje individuálne v jeho ú čtovnej hodnote alebo, ak je
nižšia, reálnej hodnote zní ženej o náklady na predaj, platnej k danému
dátumu. V šetok dlhodobý majetok, ktorý nesp ĺňa uvedené kritériá, sa
v súlade s odsekom 26 prestane klasifikova ťako dr žaný na predaj.
PREZENTÁCIA A ZVEREJNENIE
30. Ú čtovná jednotka prezentuje a zverej ňuje informácie, ktoré umo žňujú
používateľom ú čtovnej závierky posúdi ťfinan čné vplyvy ukon čených
činností a vyradení dlhodobého majetku (alebo skupín na vyradenie).
Prezentácia ukon čených činností
31. Zložka ú čtovnej jednotky zahŕňačinnosti a pe ňažné toky, ktoré je
možné jednozna čne od členiťod ostatných častí ú čtovnej jednotky,
a to tak na prevádzkové ú čely, ako aj na ú čely finan čného vykazo-
vania. Inými slovami, zlo žka účtovnej jednotky bude predstavova ť
peňazotvornú jednotku alebo skupinu pe ňazotvorných jednotiek,
kým sa na ďalej dr žia na pou žívanie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —526
(1) Ak je dlhodobý majetok sú časťou pe ňazotvornej jednotky, jeho spätne získate ľná suma
zodpovedá ú čtovnej hodnote, ktorá by sa vykázala po rozvrhnutí jednotlivých strát zo
zníženia hodnoty tejto pe ňazotvornej jednotky v súlade s IAS 36.
(2) Pokia ľnie je majetok nehnute ľnosťou, strojom, zariadením alebo nehmotným majetkom,
ktorý sa pred zaradením do kategórie dr žaný na predaj precenil v súlade s IAS 16 alebo
IAS 38 , v tomto prípade sa úprava pova žuje za zvý šenie alebo zní ženie v dôsledku
precenenia.
▼B
32. Ukon čenáčinnos ťje zlo žka účtovnej jednotky, ktorá sa bu ďvyradila,
alebo je klasifikovaná do kategórie dr žaná na predaj, a:
a) predstavuje samostatnú významnú oblas ťpodnikania alebo vy čle-
nenú geografickú oblas ť, v ktorej činnosti prebiehajú;
b) tvorí sú časťjediného koordinovaného plánu na vyradenie samo-
statnej významnej oblasti podnikania alebo vy členenej geografickej
oblasti, v ktorej prebiehajú činnosti, alebo
c) ide o dcérsku spolo čnosťnadobudnutú výhradne so zámerom jej
ďalšieho predaja.
33. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) vo výkaze ziskov a strát jednu sumu, ktorá sa skladá zo súhrnu:
i) hospodárskeho výsledku z ukon čených činností po zdanení a
ii) zisku alebo straty po zdanení, vykázaných bu ďz precenenia na
reálnu hodnotu zní ženú o náklady na predaj, alebo z vyradenia
majetku alebo skupiny (skupín) na vyradenie tvoriacich ukon-čenúčinnos ť;
b) analýzu jednej sumy uvedenej v písmene a) na:
i) výnosy, náklady a hospodárskeho výsledok pred zdanením
z ukon čených činností;
ii) súvisiace náklady z titulu dane z príjmov, ako sa to vy žaduje
v odseku 81 písm. h) IAS 12;
iii) zisk alebo stratu z precenenia na reálnu hodnotou zní ženú
o náklady na predaj alebo z vyradenia majetku alebo skupiny
(skupín) na vyradenie tvoriacich ukon čenúčinnos ťa
iv) súvisiace náklady z titulu dane z príjmov, ako sa to vy žaduje
v odseku 81 písm. h) IAS 12;
Analýzu mo žno uvies ťv poznámkach alebo ►
M5vo◄výkaze
ziskov a strát. Ak sa uvedie v rámci výkazu ziskov a strát, uvádzasa v časti vyhradenej pre ukon čenie činnosti, t. j. oddelene od
pokra čujúcich činností. Analýza sa nevy žaduje pri skupinách na
vyradenie, ktorými sú novonadobudnuté dcérske spolo čnosti sp ĺňa-
júce pri ich nadobudnutí kritériá na klasifikáciu do kategóriedržané na predaj (pozri odsek 11);
c)čisté pe ňažné toky priradite ľné k prevádzkovej, investi čnej
a finan čnejčinnosti ukon čených činností. Tieto zverejnenia sa
môžu uvádza ťbuďv poznámkach alebo priamo v ú čtovnej
závierke. Takéto zverejnenia sa nevy žadujú pri skupinách na vyra-
denie, ktorým sú novonadobudnuté dcérske spolo čnosti sp ĺňajúce
pri ich nadobudnutí kritériá na klasifikáciu do kategórie dr žané na
predaj (pozri odsek 11);
▼M11
d) sumu výnosov z pokra čujúcich činností a z ukon čených činností
priradite ľnú vlastníkom materskej spolo čnosti. Tieto zverejnenia sa
môžu uvádza ťbuďv poznámkach, alebo vo výkaze komplexného
výsledku.
▼M5
33A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zlo žky zisku alebo straty
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo-
statnom výkaze sa prezentuje aj časťidentifikovaná ako súvisiaca
s ukon čenými činnos ťami.
▼B
34. Ú čtovná jednotka opätovne uvedie zverejnenie pod ľa odseku 33 aj za
predchádzajúce obdobia prezentované v ú čtovnej závierke tak, aby sa
zverejnenie týkalo v šetkých činností, ktoré boli ukon čené►M5na
konci obdobia vykazovania ◄posledného prezentovaného obdobia.
35. Úpravy v be žnom období vo vz ťahu k sumám, ktoré sa priamo týkajú
vyradenia ukon čenej činnosti a v predo šlých obdobiach boli prezen-
tované v rámci ukon čených činností, sa klasifikujú osobitne, a to
v rámci ukon čených činností. Charakter a suma takýchto úprav sa2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —527
▼B
zverejnia. Príklady okolností, za ktorých mô že dôjs ťk výskytu
takýchto úprav, zah ŕňajú:
a) vyrie šenie neistôt týkajúcich sa podmienok vyradenia, ako naprí-
klad vyrie šenie úprav nákupnej ceny a od škodnenia s kupujúcim;
b) vyrie šenie neistôt, ktoré vyplývajú a priamo súvisia s činnos ťami
zložky pred jej vyradením, ako napríklad environmentálne záväzky
a záväzky týkajúce sa záruky za výrobok poskytnuté predávajúcim;
c) vysporiadanie záväzkov vyplývajúcich z programu zamestnanec-
kých po žitkov za predpokladu, že vysporiadanie sa priamo týka
vyradenia.
36. Ak ú čtovná jednotka prestane klasifikova ťzložku účtovnej jednotky
ako dr žanú na predaj, výsledky činností zlo žky, ktoré boli predtým
prezentované v rámci ukon čených činností v súlade s odsekmi 33 a ž
35, sa preklasifikujú a zahrnú sa do výnosov z pokra čujúcich činností
za všetky prezentované obdobia. Sumy za predchádzajúce obdobia sa
uvedú ako sumy, ktorých prezentovanie sa spätne upravilo.
▼M8
36A. Ú čtovná jednotka, ktorá je rozhodnutá uskuto čniťplán predaja, ktorý
zahŕňa stratu ovládania dcérskej spolo čnosti, zverejní informácie vy ža-
dované v odsekoch 33 a ž36, ak dcérska spolo čnosťje skupina na
vyradenie, ktorá vyhovuje definícii ukon čenej činnosti pod ľa
odseku 32.
▼B
Zisky alebo straty z pokra čujúcich činností
37. Akýko ľvek zisk alebo strata z precenenia dlhodobého majetku (alebo
skupiny na vyradenie) klasifikovaného do kategórie dr žaný na predaj,
ktorý nesp ĺňa definíciu ukon čenej činnosti, sa zahrnie do hospodár-
skeho výsledku z pokra čujúcich činností.
Prezentácia dlhodobého majetku alebo skupiny na vyradenie
klasifikovanej do kategórie dr žaná na predaj
38. Ú čtovná jednotka v súvahe prezentuje dlhodobý majetok klasifiko-
vaný do kategórie dr žaný na predaj a tie žmajetok v rámci skupiny
na vyradenie, klasifikovanej do kategórie dr žaná na predaj, oddelene
od ostatného majetku. Záväzky skupiny na vyradenie, klasifikovanejdo kategórie dr žané na predaj, sa v súvahe prezentujú oddelene od
ostatných záväzkov. Takýto majetok a záväzky nie je mo žné
vzájomne kompenzova ťa prezentova ťjednou sumou. Hlavné triedy
majetku a záväzkov klasifikovaných do kategórie dr žané na predaj sa
zverej ňujú samostatne bu ďv rámci samotnej súvahy, alebo
v poznámkach, okrem výnimky pod ľa odseku 39. Ú čtovná jednotka
samostatne prezentuje v šetky kumulované výnosy alebo náklady,
ktoré sa ►
M5vykázané v ostatných sú častiach komplexného
výsledku ◄av zťahujú sa na dlhodobý majetok (alebo skupinu na
vyradenie) klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj.
39. Ak je skupinou na vyradenie novozískaná dcérska spolo čnosť, ktorá
včase nadobudnutia sp ĺňa kritériá na klasifikovanie do kategórie
držaná na predaj (pozri odsek 11), nevy žaduje sa zverejnenie hlav-
ných tried majetku a záväzkov.
40. Ú čtovná jednotka nereklasifikuje ani neupravuje sumy prezentované
za dlhodobý majetok alebo majetok a záväzky vyra ďovaných skupín
klasifikovaných ako dr žané na predaj v súvahách za predchádzajúce
obdobia tak, aby odzrkad ľovali klasifikáciu pou žitú v súvahe za
posledné prezentované obdobie.
Dodato čné zverejnenia
41. Ú čtovná jednotka zverejní v poznámkach ďalej uvedené informácie za
obdobie, v ktorom bol dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie)
klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj alebo predaný:
a) opis dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie),2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —528
▼B
b) opis skuto čností a okolností predaja, alebo vedúcich
kočakávanému vyradeniu a o čakávaný spôsob a na časovanie vyra-
denia,
c) zisk alebo stratu vykázanú v súlade s odsekmi 20 a ž22 a ak
nedošlo k samostatnému prezentovaniu vo výkaze ziskov a strát,
aj tú časťvýkazu ziskov a strát, ktorá takýto zisk alebo stratu
obsahuje,
d) segment, v rámci ktorého sa dlhodobý majetok (alebo skupina na
vyradenie) prezentuje v súlade s IFRS 8 Prevádzkové segmenty, ak
takáto prezentácia existuje.
42. V prípade uplatnenia odseku 26 alebo 29 ú čtovná jednotka zverejní
v období, v ktorom do šlo k prijatiu rozhodnutia o zmene plánu
predaja dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie), opisskuto čností a okolností vedúcich k tomuto rozhodnutiu a vplyv uvede-
ného rozhodnutia na výsledky činností za dané obdobie a za v šetky
prezentované predchádzajúce obdobia.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
43. Tento štandard sa uplat ňuje prospektívne na dlhodobý majetok (alebo
skupinu na vyradenie), ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie do kategórie
držaný na predaj a na činnosti, ktoré po dátume ú činnosti tohto štan-
dardu sp ĺňajú kritériá na ich ozna čenie za ukon čené. Ú čtovná jednotka
môže kedyko ľvek pred dátumom ú činnosti tohto štandardu uplatni ť
požiadavky tohto štandardu na v šetok dlhodobý majetok (alebo
skupiny na vyradenie), ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie do kategórie
držaný na predaj, a na činnosti sp ĺňajúce kritériá na ich ozna čenie za
ukon č
ené, za predpokladu, že informácie o ocenení a iné informácie
potrebné na uplatnenie tohto štandardu sa získali u žvčase pôvodného
splnenia uvedených kritérií.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
44. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard pre ro čné obdobia za čínajúce
sa 1. januárom 2005 alebo neskôr. Skor šia aplikácia sa odporú ča. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce sa
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť.
▼M5
44A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 3 a 38
a doplnil odsek 33A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny
a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M11
44B. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) pridal odsek 34 písm. d).
Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ú čtovné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008) na skor šie
obdobie, uvedená zmena a doplnenie sa uplatnia na toto skor šie
obdobie. Zmena a doplnenie sa uplatnia retrospektívne.
▼M8
44C. Odseky 8A a 36A boli pridané Vylep šeniami IFRS vydanými v máji
2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1 júla 2009 alebo neskôr. Skor šie uplat ňo-
vanie je povolené. Ú čtovná jednotka v šak neuplat ňuje tieto zmeny
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. júlom
2009, ak neuplat ňuje aj IAS 27 (zmenený a doplnený v máji 2008).
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia pred 1. júlom
2009, zverejní túto skuto čnosť.Účtovná jednotka uplat ňuje zmeny
a doplnenia prospektívne od dátumu, ku ktorému prvýkrát uplatnilaIFRS 5, bez toho, aby boli dotknuté prechodné ustanovenia v odseku
45 IAS 27 (zmenenom a doplnenom v máji 2008).
▼M17
44D. IFRIC 17 Rozdelenia nepe ňažných aktív vlastníkom pridal v novembri
2008 odseky 5A, 12A a 15A a zmenil a doplnil odsek 8. Tieto zmeny2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —529
▼M17
a doplnenia sa uplatnia prospektívne na dlhodobý majetok (alebo
skupiny na vyradenie), ktorý je klasifikovaný ako dr žaný na rozde-
lenie vlastníkom, na ú čtovné obdobia za čínajúce 1. júla 2009 alebo
neskôr. Spätné uplat ňovanie nie je povolené. Skor šie uplat ňovanie je
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na
obdobie za čínajúce sa pred 1. júlom 2009, ú čtovná jednotka zverejní
túto skuto čnosťa taktie župlatní IFRS 3 Podnikové kombinácie (v
znení revízie z roku 2008), IAS 27 (v znení zmien a doplneníz mája 2008) a IFRIC 17.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 35
45. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 35 Ukon čované činnosti .
Dodatok A
Definície pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Peňazotvorná jednotka Najmen šia identifikovate ľná skupina majetku gene-
rujúca príjem pe ňažných prostriedkov, ktoré do
veľkej miery nezávisia od príjmov pe ňažných
prostriedkov z ostatného majetku alebo skupín
majetku.
Zložka účtovnej jednotky Činnosti a pe ňažné toky, ktoré mo žno jednozna čne
odlíšiťod zvy šku ú čtovnej jednotky na prevádz-
kové ú čely a na ú čely finan čného vykazovania.
Náklady na predaj Dodato čné náklady priamo priradite ľné
k vyradeniu majetku (alebo skupiny na vyra-
denie ), okrem finan čných nákladov a nákladov
na da ňz príjmov.
Obežný majetok ►M5 Účtovná jednotka klasifikuje majetok ako
krátkodobý, ke ď:
a) očakáva realizáciu majetku, alebo ho zamý šľa
preda ťalebo spotrebova ť, v rámci svojho
bežného prevádzkového cyklu,
b) majetok dr ží primárne na ú čely obchodovania,
c) očakáva realizáciu majetku do dvanástich
mesiacov po období vykazovania alebo
d) majetok predstavuje peniaze alebo pe ňažný
ekvivalent (ako sa definuje v IAS 7),s výnimkou prípadu, ke ďje zamedzené výmene
majetku alebo jeho pou žitiu na splatenie
záväzku po čas najmenej dvanástich mesiacov
po období vykazovania. ◄
Ukon čenáčinnos ť Zložka účtovnej jednotky , ktorá sa bu ďvyradila,
alebo je klasifikovaná do kategórie dr žaná na
predaj a:
a) predstavuje samostatnú významnú oblas ť
podnikania alebo vy členenú geografickú oblas ť,
v ktorej činnosti prebiehajú;
b) tvorí sú časťjediného koordinovaného plánu na
vyradenie samostatnej významnej oblasti podni-kania alebo vy členenej geografickej oblasti,
v ktorej prebiehajú činnosti, alebo
c) ide o dcérsku spolo čnosťnadobudnutú
výhradne so zámerom jej ďalšieho predaja.
Skupina na vyradenie Skupina majetku, ktorá sa má vyradi ťpredajom
alebo iným spôsobom, spolu ako skupina v rámcijednej transakcie, ako aj záväzky priamo súvisiace
s týmto majetkom, ktoré sa tie žprevedú touto2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —530
▼B
transakciou. Skupina zah ŕňa goodwill nadobudnutý
v podnikovej kombinácií v prípade, ak je skupinapeňazotvornou jednotkou , ku ktorej bol aloko-
vaný goodwill v súlade s po žiadavkami odsekov
80 a ž87 IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
(v znení revízie z roku 2004), alebo ak ideočinnos ťv rámci takejto pe ňazotvornej jednotky.
Reálna hodnota Suma, za ktorú by mohol by ťmajetok vymenený,
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans-akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia-
cimi stranami.
Záväzná nákupná povin-
nosťDohoda s nespriaznenou stranou, záväzná pre
obidve strany a zvy čajne právne vymáhate ľná,
v ktorej a) sa stanovujú v šetky významné
podmienky vrátane ceny a časového rámca jedno-
tlivých transakcií a b) sú zahrnuté sankcie zanedodr žanie tejto dohody, ktorých vý ška je dosta-
točne vysoká na to, aby sa naplnenie dohody pova-
žovalo za vysoko pravdepodobné .
Vysoko pravdepodobné S významne vä čšou pravdepodobnos ťou, aká
zodpovedá ozna čeniu pravdepodobné .
Dlhodobý majetok Majetok, ktorý nesp ĺňa definíciu obežného
majetku .
Pravdepodobné S vy ššou pravdepodobnos ťou ako nepravdepodob-
nosťou.
Spätne získate ľná suma Vy ššia spomedzi sumy reálnej hodnoty majetku
zníženej o náklady na predaj a jeho hodnoty
z pou žívania.
Hodnota z pou žívania Sú časná hodnota odhadovaných budúcich pe ňa
ž-
ných tokov, ktorých vznik sa o čakáva
z pokra čujúceho pou žívania majetku a z jeho vyra-
denia na konci doby pou žiteľnosti.
Dodatok B
Aplika čný dodatok
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
PRED ĹŽENIE OBDOBIA POTREBNÉHO NA DOKON ČENIE PREDAJA
B1. Pod ľa ustanovení odseku 9 sa pred ĺžením obdobia potrebného na
dokon čenie predaja nevylu čuje mo žnosťklasifikácie majetku (alebo
skupiny na vyradenie) do kategórie dr žaný na predaj, ak k takémuto
zdržaniu dôjde v dôsledku okolností alebo udalostí, na ktoré ú čtovná
jednotka nemá vplyv a existuje dostato čný dôkaz o tom, žeúčtovná
jednotka sa aj na ďalej sna ží o predaj takéhoto majetku (alebo skupiny
na vyradenie). Výnimka z jednoro čnej po žiadavky uvedenej
v odseku 8 sa preto uplat ňuje v týchto situáciách, v rámci ktorých
dôjde k takýmto udalostiam alebo okolnostiam:
a) k dátumu, ku ktorému sa ú čtovná jednotka zavia že realizova ťplán
predaja dlhodobého majetku (alebo skupinu na vyradenie), budeúčtovná jednotka primerane o čakáva ť,že iné strany (nie kupujúci)
uvalia také podmienky prevodu majetku (alebo skupiny na vyra-
denie), ktorými sa pred ĺžičas potrebný na dokon čenie predaja, a:
i) nevyhnutné opatrenia ako reakcia na tieto podmienky sa
nemô žu iniciova ťaždovtedy, kým sa nezíska záväzná nákupná
povinnos ť,a
ii) dosiahnutie záväznej nákupnej povinnosti nastane s vysokou
pravdepodobnos ťou v priebehu jedného roku.
b) účtovná jednotka získa záväznú nákupnú povinnos ťa následne
kupujúci alebo iné strany neo čakávane uvalia na prevod dlhodo-
bého majetku (alebo skupiny na vyradenie), predtým klasifikova-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —531
▼B
ného do kategórie dr žaný na predaj, také podmienky, ktorými sa
predĺži obdobie potrebné na dokon čenie predaja, a:
i) ako reakcia na vzniknuté podmienky sa v čas prijali nevyhnutné
opatrenia a
ii) očakáva sa priaznivé vyrie šenie faktorov, ktoré spôsobujú
oneskorenie.
c) po čas prvotného jednoro čného obdobia dôjde k výskytu takých
okolností, ktoré sa predtým pova žovali za nepravdepodobné,
v dôsledku čoho dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie),
ktorý bol predtým klasifikovaný do kategórie dr žaný na predaj, sa
nepredá do konca tohto obdobia, a:
i) po čas prvotného jednoro čného obdobia ú čtovná jednotka usku-
točnila nevyhnutné opatrenia ako reakciu na túto zmenu okol-
ností;
ii) dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) sa aktívne
ponúka na predaj za cenu primeranú takto zmeneným okolno-
stiam a
iii) sú splnené kritériá uvedené v odsekoch 7 a 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —532
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 6
Prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov
CIEĽ
1. Cie ľom tohto štandardu je presne ur čiťspôsob finan čného vykazo-
vania na prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov.
2. Tento IFRS vy žaduje najmä:
a)čiastočné vylep šenia existujúcich ú čtovných postupov pre výdavky
na prieskum a vyhodnocovanie;
b) aby ú čtovné jednotky, ktoré vykazujú majetok z prieskumu
a vyhodnocovania, posudzovali takýto majetok na zní ženie
hodnoty v súlade s týmto štandardom a ocenili akéko ľvek zní ženie
hodnoty v súlade s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku;
c) zverejni ťurčujúce a vysvet ľujúce hodnoty v ú čtovnej závierke
vyplývajúce z prieskumu a vyhodnocovania nerastných zdrojov
a pomôc ťpoužívateľom týchto ú čtovných závierok porozumie ť
hodnotám, na časovaniu a pravdepodobnosti budúcich pe ňažných
tokov z akéhoko ľvek vykázaného majetku z prieskumu
a vyhodnocovania.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na vzniknuté výdavky na
prieskum a vyhodnocovanie.
4. Štandard neur čujeďalšie postupy ú čtovania v ú čtovných jednotkách
podnikajúcich v prieskume a vyhodnocovaní nerastných zdrojov.
5. Ú čtovná jednotka neuplatní tento štandard na výdavky vzniknuté:
a) pred prieskumom a vyhodnocovaním nerastných zdrojov, ako sú
výdavky vzniknuté ú čtovnej jednotke pred nadobudnutím zákon-
ného práva na preskúmanie konkrétnej oblasti;
b) po tom, ako sa technická vykonate ľnosťa komer čnáživotaschop-
nosťťažby nerastných surovín stala preukázate ľnou.
VYKAZOVANIE MAJETKU Z PRIESKUMU A VYHODNOCOVANIA
Dočasná výnimka z IAS 8 odseky 11 a 12
6. Pri zostavovaní ú čtovnej politiky ú čtovná jednotka uplatní pri vyka-
zovaní majetku z prieskumu a vyhodnocovania odsek 10 IAS 8Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby.
7. V odsekoch 11 a 12 IAS 8 sa bli žšie ur čujú zdroje referen čných
požiadaviek a návodov, ktoré musí bra ťmana žment do úvahy pri
zostavovaní ú čtovnej politiky pre danú polo žku v prípade, žes an a
danú polo žku priamo nevz ťahuje žiadny IFRS. Tento štandard pod ľa
odsekov 9 a 10 oslobodzuje ú čtovnú jednotku od uplatnenia odsekov
11 a 12 IAS 8 v ňou stanovenej ú čtovnej politike na vykazovanie
a oce ňovanie majetku z prieskumu a vyhodnocovania.
OCENENIE MAJETKU Z PRIESKUMU A VYHODNOCOVANIA
Ocenenie pri vykázaní
8. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa ocení obstarávacou cenou.
Zložky obstarávacej ceny majetku z prieskumu a vyhodnocovania
9. Ú čtovná jednotka ur číúčtovnú politiku vymedzujúcu, ktoré výdavky
sú vykázané ako majetok z prieskumu a vyhodnocovania a túto poli-
tiku uplat ňuje nepretr žite. Pri tomto ur čovaní ú čtovná jednotka
zohľadňuje, do akej miery posudzovaný výdavok súvisí s nálezom2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —533
▼B
konkrétnych nerastných zdrojov. Ďalej uvedené príklady výdavkov sa
môžu zoh ľadniťv rámci prvotného ocenenia majetku z prieskumu
a vyhodnocovania (zoznam nie je vy čerpávajúci):
a) nadobudnutie práv na prieskum;
b) topografické, geologické, geochemické a geofyzikálne štúdie;
c) prieskumné vrtné práce;
d) výkopové práce;
e) odoberanie vzoriek a
f)činnosti súvisiace s vyhodnotením technickej vykonate ľnosti
a komer čnejživotaschopnosti ťažby nerastného zdroja.
10. Výdavky súvisiace s prípravou nerastných zdrojov sa nevykazujú ako
majetok z prieskumu a vyhodnocovania. Koncep čný rámec a IAS 38
Nehmotný majetok poskytujú návod vykazovania majetku vznikajú-
ceho z prípravy.
11. V súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
vykazuje ú čtovná jednotka v šetky povinnosti na odstránenie
následkov činnosti a obnovu prostredia vzniknuté po čas ur čitého
obdobia ako dôsledok vykonania prieskumu a vyhodnocovania nerast-
ných zdrojov.
Oceňovanie po vykázaní
12. Po vykázaní majetku z prieskumu a vyhodnocovania ú čtovná jednotka
uplatní bu ďmodel ocenenia obstarávacou cenou alebo model prece-
nenia. Ak sa uplatní model precenenia (bu ďmodel pod ľa IAS 16
Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia , alebo model pod ľa IAS 38) musí
zodpoveda ťklasifikácii majetku (pozri odsek 15).
Zmeny v ú čtovnej politike
13. Ú čtovná jednotka mô že zmeni ťsvoju ú čtovnú politiku pre výdavky
na prieskum a vyhodnocovanie, ak výsledkom zmeny bude ú čtovná
závierka, ktorá je relevantnej šia z h ľadiska rozhodovacích potrieb
používateľov a nie je menej hodnoverná, alebo je ú čtovná závierka
spoľahlivej šia, av šak nie menej relevantná z h ľadiska takýchto
potrieb. Ú čtovná jednotka zvá ži relevantnos ťa spo ľahlivos ť
v súlade s kritériami uvedenými v IAS 8.
14. Z h ľadiska opodstatnenosti zmien ú čtovnej politiky týkajúcich sa
výdavkov na prieskum a vyhodnocovanie ú čtovná jednotka preuká že,
že zmena privádza ú čtovnú závierku bli žšie k splneniu kritérií IAS 8,
ale zmena nemusí dosiahnu ťúplný súlad s týmito kritériami.
PREZENTÁCIA
Klasifikácia majetku z prieskumu a vyhodnocovania
15. Ú čtovná jednotka klasifikuje majetok z prieskumu a vyhodnocovania
ako hmotný alebo nehmotný pod ľa charakteru nadobudnutého
majetku a danú klasifikáciu uplat ňuje nepretr žite.
16. Niektorý majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa pova žuje za
nehmotný (napríklad práva na vrtné práce), kým iný sa pova žuje za
hmotný (napríklad ostatné dopravné prostriedky a vrtné súpravy).
Hodnota opotrebenia hmotného majetku pri vývoji nehmotnéhomajetku je sú časťou obstarávacej ceny nehmotného majetku. Pou žitím
hmotného majetku na vývoj nehmotného majetku nedochádza v šak
k zmene hmotného majetku na nehmotný majetok.
Reklasifikovanie majetku z prieskumu a vyhodnocovania
17. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa takto klasifikuje len
dovtedy, kým sa stane preukázate ľnou technická vykonate ľnosť
a komer čnáživotaschopnos ťťažby nerastnej suroviny. Majetok
z prieskumu a vyhodnocovania sa posudzuje na zní ženie hodnoty
a akáko ľvek strata zo zní ženia hodnoty sa vykazuje pred reklasifiká-
ciou.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —534
▼B
ZNÍŽENIE HODNOTY
Vykazovanie a oce ňovanie
18. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania posudzuje na zní ženie
hodnoty, ak skuto čnosti a okolnosti nazna čujú, žeúčtovná hodnota
majetku z prieskumu a vyhodnocovania mô že presiahnu ťjeho spätne
získate ľnú sumu. Ke ďskuto čnosti a okolnosti nazna čujú,žeúčtovná
hodnota presahuje spätne získate ľnú sumu, ú čtovná jednotka ocení,
prezentuje a zverejní v šetky straty plynúce zo zní ženia hodnoty
v súlade s IAS 36, s výnimkou toho, čo je ustanovené v odseku 21.
19. Pri identifikácii majetku z prieskumu a vyhodnocovania, ktorý mô že
maťzníženú hodnotu, sa na ú čely majetku z prieskumu
a vyhodnocovania dáva prednos ťodseku tohto IFRS pred odsekmi
8až17 IAS 36. V odseku 20 sa pou žíva výraz „majetok “, ale vz ťa-
huje sa rovnako na jednotlivý majetok z prieskumu
a vyhodnocovania, ako aj na ú čtovnú jednotku, ktorá vytvára pe ňažné
prostriedky.
20. Ú čtovná jednotka by mala otestova ťmajetok z prieskumu
a vyhodnocovania na zní ženie hodnoty, ak jeden alebo viacero nasle-
dujúcich skutkových stavov alebo okolností to nazna čujú (zoznam nie
je podrobný):
a) obdobie, po čas ktorého má ú čtovná jednotka právo na prieskum
vu rčitej oblasti uplynulo po čas vykazovaného obdobia, alebo
uplynie v blízkej budúcnosti a neo čakáva sa jeho obnovenie;
b) podstatné výdavky na budúci prieskum a vyhodnocovanie nerast-
ných zdrojov v ur čitej oblasti nie sú sú časťou rozpo čtu a ani nie sú
plánované;
c) prieskum a vyhodnocovanie zdrojov nerastných zdrojov na ur čitom
území neviedlo k objaveniu komer čneživotaschopných mno žstiev
nerastných zdrojov a ú čtovná jednotka sa rozhodla ukon čiťtakéto
aktivity na konkrétnom území;
d) existujú dostato čné údaje sved čiace o tom, že je nepravdepodobné,
aby ú čtovná hodnota majetku z prieskumu a vyhodnocovania bola
celá návratná na základe úspe šného rozvoja alebo z predaja, aj ke ď
je pravdepodobné, že príprava na konkrétnom území bude pokra-
čovať.
V takomto prípade alebo v podobných prípadoch ú čtovná jednotka
uskuto ční test zní ženia hodnoty v súlade s IAS 36. Akáko ľvek strata
zo zní ženia hodnoty sa vyká že ako výdavok v súlade s IAS 36.
Vymedzenie úrovne, pod ľa ktorej sa majetok z prieskumu
a vyhodnocovania posudzuje na zní ženie hodnoty
21. Ú čtovná jednotka si ur číúčtovnú politiku tak, aby mohla majetok
z prieskumu a vyhodnocovania rozdeli ťmedzi pe ňazotvorné jednotky
alebo skupiny pe ňazotvorných jednotiek na ú čely posúdenia takého
majetku na zní ženie hodnoty. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania
rozdelený medzi pe ňazotvorné jednotky alebo skupiny pe ňazotvor-
ných jednotiek nesmie by ťväčší ako prevádzkový segment stanovený
podľa IFRS 8 Prevádzkové segmenty.
22. Ú čtovná jednotka si mô žen aú čely testovania majetku z prieskumu
a vyhodnocovania na zní ženie hodnoty vytvori ťjednu alebo viac
peňazotvorných jednotiek.
ZVEREJ ŇOVANIE
23. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré identifikujú a vysvet ľujú
hodnoty vykázané v ú čtovnej závierke vyplývajúce z prieskumu
a vyhodnocovania nerastných zdrojov.
24. S cie ľom dodr žaťustanovenie odseku 23 ú čtovná jednotka zverejní:
a) svoju ú čtovnú politiku pre výdavky na prieskum a vyhodnocovanie
vrátane ú čtovnej politiky na vykazovanie majetku z prieskumu
a vyhodnocovania;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —535
▼B
b) hodnoty majetku, záväzkov, príjmov a výdavkov a pe ňažného toku
z prevádzkovej a investi čnejčinnosti vznikajúce z prieskumu
a vyhodnocovania nerastných zdrojov.
25. Ú čtovná jednotka pova žuje majetok z prieskumu a vyhodnocovania za
samostatnú triedu majetku a po žadované zverejnenie urobí bu ď
v súlade s IAS 16 alebo IAS 38 pod ľa toho, ako je majetok klasifi-
kovaný.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
26. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobia, ktoré
sa za čínajú pred 1. januárom 2006, musí túto skuto čnosťzverejni ť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
27. Ak je po žiadavka obsiahnutá v odseku 18 nevykonate ľná pre porov-
návacie informácie, ktoré sa týkajú ro čných období so za čiatkom pred
1. januárom 2006, ú čtovná jednotka túto skuto čnosťzverejní. Štan-
dard IAS 8 objas ňuje pojem „nevykonate ľný“.
Dodatok
Definícia pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Majetok z prieskumu
a vyhodnocovaniaVýdavky na prieskum a vyhodnocovanie, ktorésúvykázané ako majetok v súlade s ú čtovnou poli-
tikou ú čtovnej jednotky.
Výdavky na prieskum
a vyhodnocovanieVýdavky vynalo žené ú čtovnou jednotkou
v súvislosti prieskumom a vyhodnocovaním
nerastných zdrojov pred tým, ako sa stane
preukázate ľnou technická vykonate ľnosť
a komer čnáživotaschopnos ťťažby nerastných
surovín.
Prieskum
a vyhodnocovanie nerast-ných zdrojovVyhľadávanie nerastných zdrojov zah ŕňajúcich
nerasty, ropu, zemný plyn a podobné neobnovi-teľné zdroje potom, ako ú čtovná jednotka získa
zákonné práva vykonáva ťprieskum na konkrétnom
území, a ako aj ur čenie technickej vykonate ľnosti
a komer čnejživotaschopnosti ťažby nerastných
surovín.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —536
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 7
Finan čné nástroje: zverej ňovanie
CIEĽ
1. Cie ľom tohto IFRS je vy žadova ťod ú čtovných jednotiek, aby vo
svojich ú čtovných závierkach poskytovali zverejnenia, ktoré umo žnia
používateľom vyhodnoti ť:
a) význam finan čných nástrojov pre finan čnú pozíciu a výkonnos ť
účtovnej jednotky a
b) charakter a rozsah rizík vyplývajúcich z finan čných nástrojov,
ktorým je ú čtovná jednotka vystavená po čas obdobia a k dátumu
vykazovania, a spôsob, akým ú čtovná jednotka tieto riziká riadi.
2. Zásadami uvedenými v tomto IFRS sa dop ĺňajú zásady na vykazo-
vanie, oce ňovanie a prezentáciu finan čných aktív a finan čných
záväzkov v IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia a IAS 39
Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie .
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Uvedený štandard uplat ňujú v šetky ú čtovné jednotky na v šetky typy
finan čných nástrojov s výnimkou:
▼M8
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridru žených podnikoch
alebo v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú pod ľa IAS 27
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka , IAS 28 Podiely
v pridru žených podnikoch alebo IAS 31 Podiely na spolo čnom
podnikaní . IAS 27, IAS 28 alebo IAS 31 v šak v niektorých prípa-
doch povo ľujú ú čtovnej jednotke zaú čtovaťpodiel v dcérskej
spolo čnosti, pridru ženom podniku alebo v spolo čnom podniku
s pou žitím IAS 39; v týchto prípadoch ú čtovné jednotky uplat ňujú
požiadavky tohto IFRS. Ú čtovné jednotky takisto uplat ňujú tento
IFRS na v šetky deriváty spojené s podielmi v dcérskych spolo čno-
stiach, pridru žených podnikoch alebo v spolo čných podnikoch,
pokia ľderivát nevyhovuje definícii nástroja vlastného imania
podľa IAS 32;
▼B
b) práv a povinností zamestnávate ľov vyplývajúcich z programov
zamestnaneckých po žitkov, pri ktorých sa uplat ňuje IAS 19
Zamestnanecké po žitky;
▼M12__________
▼B
d) poistných zmlúv vymedzených v IFRS 4 Poistné zmluvy. Tento
IFRS sa v šak vz ťahuje na deriváty, ktoré sú vlo žené do poistných
zmlúv, ak IAS 39 po žaduje, aby ich ú čtovná jednotka ú čtovala
oddelene. Okrem toho eminent, ktorý poskytuje finan čnú záruku,
uplatní tento IFRS na zmluvy o finan čných zárukách , v prípade, že
eminent, ktorý poskytuje finan čnú záruku, uplat ňuje IAS 39 pri
vykazovaní a oce ňovaní uvedených zmlúv, ale uplatní IFRS 4,
ak sa tento eminent rozhodne v súlade s odsekom 4
písm. d) IFRS 4 uplat ňovaťIFRS 4 pri ich vykazovaní
a oce ňovaní;
e) finan čných nástrojov, zmlúv a povinností v rámci platobných
transakcií formou akcií, na ktoré sa vz ťahuje štandard IFRS 2
Platby na základe podielov , okrem toho sa tento štandard vz ťahuje
na zmluvy v rozsahu pôsobnosti odsekov 5 a ž7štandardu IAS 39;
▼M6
f) nástrojov, ktoré je potrebné klasifikova ťako nástroje vlastného
imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C
a 16D IAS 32.
▼B
4. Tento štandard sa vz ťahuje na vykazované a nevykazované finan čné
nástroje. Vykazované finan čné nástroje zah ŕňajú finan čné aktíva
a finan čné záväzky, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti štandardu IAS2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —537
▼B
39. Nevykazované finan čné nástroje zah ŕňajú niektoré finan čné
nástroje, ktoré hoci nepatria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS
39, sú v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (ako napríklad úverové
prísľuby).
5. Tento štandard sa vz ťahuje na zmluvy na nákup alebo predaj nefi-
nančnej polo žky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 39
(pozri odseky 5 a ž7štandardu IAS 39).
TRIEDY FINAN ČNÝCH NÁSTROJOV A ZVEREJ ŇOVANIE
6. Ak sa v tomto štandarde vy žadujú zverejnenia pod ľa triedy finan č-
ného nástroja, ú čtovná jednotka zoskupí finan čné nástroje do tried,
ktoré sú primerané charakteru zverejnených informácií a ktoré zoh ľad-
ňujú vlastnosti týchto finan čných nástrojov. Ú čtovná jednotka
poskytne dostato čné informácie na to, aby umo žnila zosúhlasenie na
riadkové polo žky prezentované v súvahe.
VÝZNAMNOS ŤFINAN ČNÝCH NÁSTROJOV PRE FINAN ČNÚ POZÍCIU
A VÝKONNOS Ť
7. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
jej ú čtovnej závierky vyhodnoti ťvýznamnos ťfinan čných nástrojov
pre finan čnú pozíciu a výkonnos ťúčtovnej jednotky.
▼M5
Výkaz o finan čnej situácii
▼B
Kategórie finan čných aktív a finan čných záväzkov
8. Ú čtovná hodnota ka ždej z ďalej uvedených kategórií, ako sú defino-
vané v IAS 39, sa zverejní bu ďpriamo v súvahe, alebo
v poznámkach:
a) finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok, pri čom osobitne sa uvádzajú i) finan čné aktíva takto
určené pri prvotnom vykázaní a ii) finan čné aktíva klasifikované
ako dr žané na obchodovanie v súlade s IAS 39;
b) investície dr žané do splatnosti;
c) úvery a poh ľadávok;
d) finan čné aktíva k dispozícii na predaj;
e) finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok, pri čom osobitne sa uvádzajú i) finan čné záväzky takto
určené pri prvotnom vykázaní a ii) finan čné záväzky klasifikované
ako dr žané na obchodovanie v súlade s IAS 39, a
f) finan čné záväzky oce ňované v amortizovanej hodnote.
Finan čné aktíva alebo finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok
9. Ak ú čtovná jednotka ur čila úver alebo poh ľadávku (alebo skupinu
úverov alebo poh ľadávok) ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok, zverejní:
a) maximálnu expozíciu vo čiúverovému riziku [pozri odsek 36
písm. a)] úveru alebo poh ľadávky (alebo skupiny úverov alebo
pohľadávok) k dátumu vykazovania;
b) sumu, ktorou akéko ľvek súvisiace úverové deriváty alebo podobné
nástroje zni žujú túto maximálnu expozíciu vo či úverovému riziku;
c) vý šku zmeny, po čas účtovného obdobia a kumulovane, reálnej
hodnoty úveru alebo poh ľadávky (alebo skupiny úverov alebo
pohľadávok), ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika
finan čného aktíva, ktorá sa ur číb uď:
i) ako vý ška zmeny reálnej hodnoty, ktorá nie je priradite ľná
zmenám trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujúcich trhové
riziko , alebo2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —538
▼B
ii) pou žitím alternatívneho spôsobu, o ktorom si ú čtovná jednotka
myslí, že vernej šie prezentuje sumu zmeny jeho reálnej
hodnoty, ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika aktíva.
Zmeny trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú trhové riziko,
zahŕňajú zmeny zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby, ceny
komodity, kurzu cudzích mien alebo cenového alebo úrokovéhoindexu;
d) vý šku zmeny reálnej hodnoty akýchko ľvek súvisiacich úverových
derivátov alebo podobných nástrojov, ktorá nastala po čas účtov-
ného obdobia a kumulovane potom, čo bol úver alebo poh ľadávka
určená.
10. Ak ú čtovná jednotka ur čila finan čný záväzok ako oce ňovaný v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom 9 štandardu
IAS 39, zverejní:
a) vý šku zmeny, po čas účtovného obdobia a kumulovane, reálnej
hodnoty finan čného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám úvero-
vého rizika uvedeného záväzku, ktorá sa ur číb uď:
i) ako vý ška zmeny jeho reálnej hodnoty, ktorú nemo žno priradi ť
zmenám trhových podmienok zaprí čiňujúcim trhové riziko
(pozri dodatok B odsek B4), alebo
ii) pou žitím alternatívneho spôsobu, o ktorom si ú čtovná jednotka
myslí, že vernej šie prezentuje sumu zmeny jeho reálnej
hodnoty, ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika
záväzku.
Zmeny trhových podmienok, ktoré zaprí či
ňujú trhové riziko,
zahŕňajú zmeny zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby, ceny
iného finan čného nástroja ú čtovnej jednotky, ceny komodity,
kurzu cudzích mien alebo cenového alebo úrokového indexu.
V prípade zmlúv, ktoré v sebe obsahujú prvok viazanosti nahodnotu podielovej jednotky ( „unit-linking feature “), zmeny trho-
vých podmienok zah ŕňajú zmeny vo výkonnosti súvisiaceho inter-
ného alebo externého investi čného fondu,
b) rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného záväzku a sumou,
ktorú by ú čtovná jednotka musela zmluvne zaplati ťpri splatnosti
držiteľovi záväzku.
11. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) metódy pou žité na splnenie po žiadaviek uvedených v odseku 9
písm. c) a odseku 10 písm. a);
b) ak si ú čtovná jednotka myslí, že informácie, ktoré zverejnila, aby
splnila po žiadavky v odseku 9 písm. c) alebo odseku 10 písm. a),
verne nezobrazujú zmenu reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo
finan čného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám v jeho
úverovom riziku, dôvody, na základe ktorých dospela k tomutozáveru a faktory, ktoré ú čtovná jednotka pova žuje za relevantné.
Reklasifikácia
12. Ak ú čtovná jednotka reklasifikovala finan čné aktívum (v súlade s IAS
39 ods. 51 a ž54) ako aktívum ocenené:
a) v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote, nie v reálnej
hodnote, alebo
b) v reálnej hodnote, nie v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej
hodnote,
zverejní sumu reklasifikovanú do a z ka ždej kategórie a dôvod takejto
reklasifikácie.
12A. Ak ú čtovná jednotka reklasifikovala finan čné aktívum z reálnej
hodnoty cez hospodársky výsledok v súlade s IAS 39 odsekmi 50B
alebo 50D alebo z kategórie k dispozícii na predaj v súlade s IAS 30
ods. 50E, zverejní:
a) sumu reklasifikovanú do a z ka ždej kategórie;
b) pre ka ždé obdobie vykazovania do ukon č
enia vykazovania
účtovnú hodnotu a reálne hodnoty v šetkých finan čných aktív,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —539
▼B
ktoré boli reklasifikované v sú časnom období vykazovania
a predchádzajúcich obdobiach vykazovania;
c) ak bolo finan čné aktívum reklasifikované v súlade s odsekom 50B,
žeišlo o výnimo čnú situáciu, a skuto čnosti a okolnosti nazna ču-
júce, žeišlo i výnimo čnú situáciu;
d) pri období vykazovania, po čas ktorého finan čné aktívum bolo
reklasifikované, zisk alebo strata v reálnej hodnote finan čného
aktíva vykázané v hospodárskom výsledku alebo inom
komplexnom výsledku v uvedenom období vykazovaniaa v predchádzajúcom období vykazovania;
e) pri ka ždom období vykazovania, ktoré nasleduje po reklasifikácii
(vrátane obdobia vykazovania, v ktorom bolo finan čné aktívum
reklasifikované) a ždo ukon čenia vykazovania finan čného aktíva,
zisk alebo stratu v reálnej hodnote, ktoré by boli vykázané
v hospodárskom výsledku alebo inom komplexnom výsledku, akby finan čné aktívum nebolo reklasifikované, a zisk, stratu, výnos
a náklady vykázané v hospodárskom výsledku, a
f) efektívnu úrokovú mieru a odhadované sumy pe ňažných tokov,
ktorých spätné získanie ú čtovná jednotka o čakáva, ku d ňu reklasi-
fikácie finan čného aktíva.
Ukon čenie vykazovania
13. Ú čtovná jednotka mohla previes ťfinan čné aktíva takým spôsobom, že
časťalebo v šetky finan čné aktíva nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie
vykazovania (pozri odseky 15 a ž37štandardu IAS 39). Ú čtovná
jednotka zverejní pre ka ždú triedu takýchto finan
čných aktív:
a) charakter týchto aktív;
b) charakter rizík a odmien z vlastníctva, ktorým ostáva ú čtovná
jednotka na ďalej vystavená;
c) ak ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní v šetkých týchto
aktív, zverejní ú čtovnú hodnotu týchto aktív a súvisiacich
záväzkov a
d) ak ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní týchto aktív
v rozsahu svojej pokra čujúcej zainteresovanosti, zverejní celkovú
účtovnú hodnotu pôvodných aktív, sumu aktív, ktoré ú čtovná
jednotka na ďalej vykazuje a ú čtovnú hodnotu súvisiacich
záväzkov.
Zabezpe čenie
14. Ú čtovná jednotka zverejní:
a) účtovnú hodnotu finan čných aktív zalo žených ako záruka za
záväzky alebo podmienené záväzky, vrátane súm, ktoré sa rekla-
sifikovali v súlade s odsekom 37 písm. a) štandardu IAS 39, a
b) po žiadavky a podmienky týkajúce sa ich zálohu.
15. Ke ďmá ú čtovná jednotka v dr žbe kolaterál (v podobe finan čných
alebo nefinan čných aktív) a má povolené kolaterál preda ťalebo ho
opätovne pou žiťna zabezpe čenie v prípade, že nedôjde k neplneniu
zo strany vlastníka kolaterálu, ú čtovná jednotka zverejní:
a) reálnu hodnotu dr žaného kolaterálu;
b) reálnu hodnotu akéhoko ľvek takéhoto kolaterálu predaného alebo
opätovne pou žitého na zabezpe čenie a skuto čnosť,čiúčtovná
jednotka má povinnos ťto vráti ťspäť,a
c) po žiadavky a podmienky súvisiace s pou žitím kolaterálu ú čtovnou
jednotkou.
Účet opravných polo žiek na úverové straty
16. Ak je hodnota finan čných aktív zní žená o úverové straty a ú čtovná
jednotka ú čtuje zní ženie hodnoty na osobitnom ú čte (napríklad ú čet
opravných polo žiek pou žívaný na ú čtovanie individuálnych zní žení
hodnoty alebo podobný ú čet pou žívaný na ú čtovanie skupinového2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —540
▼B
zníženia hodnoty aktív) namiesto priameho zní ženia ú čtovnej hodnoty
aktíva, ú čtovná jednotka zverejní zosúhlasenie zmien na tomto ú čte
počas účtovného obdobia pre ka ždú triedu finan čných aktív.
Zložené finan čné nástroje s viacerými vlo ženými derivátmi
17. Ak ú čtovná jednotka vydala nástroj, ktorý obsahuje aj záväzkový
komponent aj komponent vlastného imania (pozri odsek 28 štandardu
IAS 32) a nástroj má viacero vlo žených derivátov, hodnoty ktorých sú
vzájomne závislé (ako napríklad konvertibilný dlhový nástroj s kúpnouopciou emitenta), ú čtovná jednotka zverejní existenciu týchto prvkov.
Zlyhania a poru šenia podmienok
18. V prípade úverových záväzkov vykázaných k dátumu vykazovania
účtovná jednotka zverejní:
a) podrobnosti o akýchko ľvek zlyhaniach ( „defaults “)p očas účtov-
ného obdobia, pokia ľide istinu, úrok, umorovací fond alebo
podmienky splatenia týchto úverových záväzkov;
b) účtovnú hodnotu úverových záväzkov v ome škaní k dátumu vyka-
zovania a
c) skuto čnosť,či sa zlyhanie (default) odstránilo alebo čis a
podmienky úverových záväzkov opätovne dohodli, pred schvá-
lením ú čtovnej závierky na zverejnenie.
19. Ak po čas účtovného obdobia do šlo k poru šeniu podmienok úverovej
zmluvy, iných ako podmienky uvedené v odseku 18, ú čtovná jednotka
zverejní rovnaké informácie, ako informácie po žadované v odseku 18,
ak toto poru šenie podmienok umo
žnilo verite ľovižiadaťzrýchlené spla-
tenie (pokia ľsa poru šenie podmienok neodstránilo alebo sa podmienky
úveru opätovne nedohodli v de ňalebo pred dátumom vykazovania).
▼M5
Výkaz komplexného výsledku a vlastné imanie
▼B
Polo žky výnosov, nákladov, ziskov alebo strát
20. Ú čtovná jednotka zverejní ďalej uvedené polo žky výnosov, nákladov,
ziskov alebo strát bu ďpriamo vo výkazoch, alebo v poznámkach:
a)čisté zisky alebo čisté straty z:
i) finan čných aktív alebo finan čných záväzkov oce ňovaných
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, pri čom osobitne
sa uvádzajú tie z finan čných aktív alebo finan čných záväzkov
určených takto pri prvotnom vykázaní, a tie z finan čných aktív
alebo finan čných záväzkov, ktoré sú klasifikované ako dr žané
na obchodovanie v súlade so štandardom IAS 39;
▼M5
ii) finan čných aktív k dispozícii na predaj, pri čom osobitne sa
uvádza suma zisku alebo straty vykázaná v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku po čas daného obdobia a suma
reklasifikovaná z vlastného imania do zisku alebo straty;
▼B
iii) investícií dr žaných do splatnosti;
iv) úverov a poh ľadávok a
v) finan čných záväzkov oce ňovaných v amortizovanej hodnote;
b) celkové úrokové výnosy a celkové úrokové náklady (vypo čítané
použitím metódy efektívnej úrokovej miery) z finan čných aktív
alebo finan čných záväzkov, ktoré sa neoce ňujú v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok;
c) výnosy a náklady z poplatkov (iné, ako sumy zahrnuté pri stano-
vení efektívnej úrokovej miery) vznikajúce z:
i) finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, ktoré sa neoce-
ňujú v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —541
▼B
ii) aktivít trustu a iných správcovských aktivít, ktorých výsledkom
je dr žanie alebo investovanie aktív v mene jednotlivcov,
trustov, penzijných programov a iných in štitúcií;
d) úrokové výnosy z finan čných aktív so zní ženou hodnotou kumu-
lované v súlade s odsekom AG93 štandardu IAS 39 a
e) sumu straty zo zní ženia hodnoty pre ka ždú triedu finan čného
aktíva.
Ostatné zverejnenia
Účtovná politika
▼M5
21. V súlade s odsekom 117 uvedeným v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej
závierky (v znení revízie z roku 2007) ú čtovná jednotka zverej ňuje
v preh ľade významných ú čtovných politík oce ňovací základ (alebo
oceňovacie základy) pou žitý (pou žité) pri príprave ú čtovnej závierky
a ostatné pou žité účtovné politiky, ktoré sú dôle žité na pochopenie
účtovnej závierky.
▼B
Účtovanie zabezpe čenia
22. Ú čtovná jednotka zverejní osobitne pre ka ždý druh zabezpe čenia
uvedený v štandarde IAS 39 (t. j. zabezpe čenia reálnej hodnoty,
zabezpe čenia pe ňažných tokov a zabezpe čenia čistých investícií do
zahrani čných prevádzok) takto:
a) opis ka ždého druhu zabezpe čenia;
b) ozna čenie finan čných nástrojov ur čených ako zabezpe čovacie
nástroje a ich reálne hodnoty k dátumu vykazovania a
c) charakter rizík, ktoré sú predmetom zabezpe čenia.
23. V prípade zabezpe čenia pe ňažných tokov ú čtovná jednotka zverejní:
a) obdobia, ke ďsa očakávajú pe ňažné toky a ke ďsa očakáva, že tieto
ovplyvnia hospodársky výsledok;
b) opis akejko ľvek o čakávanej transakcie, pre ktorú sa predtým
použilo účtovanie zabezpe čenia, ale jej výskyt sa u žďalej neo ča-
káva;
▼M5
c) sumu, ktorá bola vykázaná po čas daného obdobia v ostatných
súčastiach komplexného výsledku,
d) sumu, ktorá bola reklasifikovaná z vlastného imania na zisk alebo
stratu za dané obdobie, pri čom sa uvádza suma zahrnutá v ka ždej
riadkovej polo žke výkazu komplexného výsledku, a
▼B
e) sumu, ktorá bola vy ňatá z vlastného imania po čas účtovného
obdobia a zahrnutá v po čiatočnej obstarávacej hodnote alebo inej
účtovnej hodnote nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku,
ktorého nadobudnutie alebo vznik bolo zabezpe čenou ve ľmi prav-
depodobnou o čakávanou transakciou.
24. Ú čtovná jednotka zverejní osobitne:
a) pri zabezpe čení reálnej hodnoty, zisky alebo straty:
i) zo zabezpe čovacieho nástroja a
ii) zo zabezpe čenej polo žky priradite ľné k zabezpe čovanému
riziku;
b) neefektívnos ťvykázanú v hospodárskom výsledku, ku ktorej
dochádza pri zabezpe čeniach pe ňažných tokov, a
c) neefektívnos ťvykázanú v hospodárskom výsledku, ku ktorej
dochádza pri zabezpe čeniach čistých investícií do zahrani čných
prevádzok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —542
▼B
Reálna hodnota
25. S výnimkou toho, čo je uvedené v odseku 29, pre ka ždú triedu
finan čných aktív a finan čných záväzkov (pozri odsek 6) ú čtovná
jednotka zverejní reálnu hodnotu tejto triedy aktív a záväzkovspôsobom, ktorým sa umo žňuje jeho porovnanie s jej ú čtovnou
hodnotou.
26. Pri zverej ňovaní reálnych hodnôt ú čtovná jednotka zoskupí finan čné
aktíva a finan čné záväzky pod ľa tried, ale kompenzuje ich iba
v prípade, ak ich ú čtovné hodnoty sú kompenzované v súvahe.
▼M19
27. Ú čtovná jednotka pre ka ždú triedu finan čných nástrojov zverej ňuje
metódy a, v prípade pou žitia techniky oce ňovania, predpoklady uplat-
nené pri stanovovaní reálnych hodnôt ka ždej triedy finan čných aktív
alebo finan čných záväzkov. Napríklad, ak je to aplikovate ľné, ú čtovná
jednotka zverej ňuje údaje o predpokladoch súvisiacich s mierami
predčasných splácaní, sadzbami odhadovaných úverových strát
a úrokovými mierami alebo diskontnými sadzbami. V prípadezmeny techniky oce ňovania ú čtovná jednotka zverej ňuje túto zmenu
a dôvody na jej uskuto čnenie.
27A. Na uskuto čnenie zverejnení po žadovaných odsekom 27B ú čtovná
jednotka klasifikuje ocenenia reálnych hodnôt pou žitím hierarchie
reálnych hodnôt, ktorá odrá ža významnos ťvstupov pou žitých pri
oceňovaní. Hierarchia reálnych hodnôt má tieto úrovne:
a) kótované ceny (neupravené) na aktívnych trhoch pre identické
aktíva alebo záväzky (úrove ň1);
b) iné vstupy ako kótované ceny zahrnuté v rámci úrovne 1, ktoré sú
zistite ľné pre aktívum alebo záväzok bu ďpriamo (t. j. ako ceny)
alebo nepriamo (t. j. odvodené z cien) (úrove ň2); a
c) vstupy pre aktívum alebo záväzok, ktoré nie sú zalo žené na zisti-
teľných trhových údajoch (nezistite ľné vstupy) (úrove ň3).
Úrove ňv hierarchii reálnych hodnôt, v rámci ktorej sa kategorizuje
ocenenie reálnej hodnoty ako celok, sa stanovuje na základe vstupunajnižšej úrovne, ktorý je významný pre ocenenie reálnej hodnoty ako
celku. Na tento ú čel sa posudzuje významnos ťvstupu oproti oceneniu
reálnej hodnoty ako celku. Ak sa v ocenení reálnej hodnoty pou žívajú
zistite ľ
né vstupy, ktoré si vy žadujú významnú úpravu zalo ženú na
nezistite ľných vstupoch, toto ocenenie je ocenením úrovne 3. Posu-
dzovanie významnosti ur čitého vstupu pre ocenenie reálnej hodnoty
ako celku si vy žaduje úsudok, v ktorom sa posúdia faktory špecifické
pre aktívum alebo záväzok.
27B. Pre ocenenia reálnych hodnôt vykázané vo výkaze o finan čnej situácii
účtovná jednotka pre ka ždú triedu finan čných nástrojov zverej ňuje:
a) úrove ňhierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú kategorizované
ocenenia reálnych hodnôt ako celok, odde ľujúc ocenenia reálnych
hodnôt v súlade s úrov ňami vymedzenými v odseku 27A.
b) všetky významné prevody medzi úrov ňou 1 a úrov ňou 2 hierarchie
reálnych hodnôt a dôvody na tieto prevody. Prevody do ka ždej
úrovne sa zverej ňujú a popisujú oddelene od prevodov z ka ždej
úrovne. Na tento ú čel sa významnos ťposudzuje vo vz ťahu
k hospodárskemu výsledku a k celkovým aktívam alebo celkovýmzáväzkom.
c) pre ocenenia reálnych hodnôt na úrovni 3 hierarchie reálnych
hodnôt zosúhlasenie od po čiatočných zostatkov po kone čné
zostatky, oddelene popisujúc zmeny po čas obdobia, priradite ľné:
i) celkovým ziskom alebo stratám za obdobie, vykázaným
v hospodárskom výsledku a opis toho, kde sú prezentované
vo výkaze komplexného výsledku alebo v samostatnom výkaze
ziskov a strát (ak sa prezentuje);
ii) celkovým ziskom alebo stratám vykázaným v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku;
iii) nákupom, predajom, emisiám a splateniam (ka ždý typ pohybu
zverejnený oddelene); a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —543
▼M19
iv) prevodom do úrovne 3 alebo z úrovne 3 (napríklad prevodom
priradite ľným zmenám v zistite ľnosti trhových údajov)
a dôvody na tieto prevody. Pre významné prevody sa prevodydo úrovne 3 zverej ňujú a popisujú oddelene od prevodov
z úrovne 3.
d) sumu celkových ziskov alebo strát za obdobie vo vy ššie uvedenom
písmene c) bode i), zahrnutú v hospodárskom výsledku, ktorá jepriradite ľná ziskom alebo stratám vz ťahujúcim sa na tie aktíva
a záväzky, ktoré sú vo vlastníctve ku koncu obdobia vykazovania
a opis toho, kde sú tieto zisky alebo straty prezentované vo výkaze
komplexného výsledku alebo v samostatnom výkaze ziskov a strát(ak sa prezentuje).
e) pre ocenenia reálnych hodnôt na úrovni 3, ak by sa zmenou
jedného alebo viacerých vstupov na primerane mo žné alternatívne
predpoklady významne zmenila reálna hodnota, ú čtovná jednotka
zverej ňuje vplyv týchto zmien. Ú čtovná jednotka zverej ňuje
spôsob, akým sa vypo čítal vplyv zmeny na primerane mo žný alter-
natívny predpoklad. Na tento ú čel sa významnos ťposudzuje
vzhľadom na hospodársky výsledok a celkové aktíva alebo celkové
záväzky, alebo ak sú zmeny reálnej hodnoty vykázané v ostatnýchsúčastiach komplexného výsledku, vzh ľadom na celkovú vý šku
vlastného imania;
Účtovná jednotka prezentuje kvantitatívne zverejnenia po žadované
v tomto odseku v tabu ľkovej forme, pokia ľna to nie je vhodnej šia
iná forma.
Mení a dop ĺňa sa odsek 39. Pridáva sa odsek 44G.
▼B
28. Ak trh pre finan čný nástroj nie je trhom aktívnym, ú čtovná jednotka
stanoví jeho reálnu hodnotu pou žitím techniky oce ňovania (pozri
odseky AG74 a žAG79 štandardu IAS 39). Najlep ším dôkazom
reálnej hodnoty pri prvotnom vykázaní je transak čná cena
(t. j. reálna hodnota poskytnutého alebo prijatého plnenia), pokia ľ
nie sú splnené podmienky uvedené v odseku AG76 štandardu IAS
39. Medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a hodnotou, ktorá
by bola stanovená k tomuto dátumu pou žitím techniky oce ňovania, by
mohol by ťrozdiel. Ak takýto rozdiel existuje, ú čtovná jednotka,
podľa triedy finan čného nástroja, zverejní:
a) svoju ú čtovnú politiku na vykazovanie tohto rozdielu
v hospodárskom výsledku s cie ľom vyjadri ťzmenu faktorov
(vrátane času), ktoré by pri stanovení ceny brali do úvahy ú častníci
trhu (pozri odsek AG76A štandardu IAS 39), a
b) celkový rozdiel, ktorý sa má e šte vykáza ťv hospodárskom
výsledku na za čiatku a na konci ú čtovného obdobia
a zosúhlasenie zmien v zostatku tohto rozdielu.
29. Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevy žadujú:
a) ak je ú čtovná hodnota pribli žne zodpovedajúca reálnej hodnote,
napríklad pri finan čných nástrojoch ako sú krátkodobé obchodné
pohľadávky a záväzky;
b) pri investícii do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú
trhovú cenu na aktívnom trhu, alebo derivátoch naviazaných na
takéto nástroje vlastného imania, ktorá je oce ňovaná v obstarávacej
hodnote v súlade so štandardom IAS 39, preto že jej reálna hodnota
sa nemô že spo ľahlivo ur čiť, alebo
c) pri zmluve, ktorá obsahuje prvok volite ľnosti plnenia (ako opísané
v IFRS 4), ak sa reálna hodnota tohto prvku nemô že spo ľahlivo
určiť.
30. V prípadoch uvedených v odseku 29 písm. b) a c) ú čtovná jednotka
zverejní informácie s cie ľom pomôc ťpoužívateľom ú čtovnej závierky
vytvori ťsi svoj vlastný úsudok o rozsahu mo žných rozdielov medzi
účtovnou hodnotou týchto finan čných aktív alebo finan čných
záväzkov a ich reálnou hodnotou vrátane:
a) skuto čnosti, že táto informácia o reálnej hodnote nebola zverejnená
pre tieto nástroje, preto že ich reálna hodnota sa nemô že spo ľahlivo
určiť;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —544
▼B
b) opisu finan čných nástrojov, ich ú čtovnú hodnotu a vysvetlenia
prečo sa nemô že reálna hodnota spo ľahlivo ur čiť;
c) informácií o trhu pre uvedené nástroje;
d) informácií o tom, či a akým spôsobom ú čtovná jednotka plánuje
vyradi ťfinan čné nástroje, a
e) ak je ukon čené vykazovanie finan čných nástrojov, ktorých reálnu
hodnotu nebolo mo žné predtým spo ľahlivo ur čiť, túto skuto čnosť,
ich ú čtovnú hodnotu v čase ukon čenia vykazovania a sumu vyká-
zaného zisku alebo straty.
CHARAKTER A ROZSAH RIZÍK VYPLÝVAJÚCICH Z FINAN ČNÝCH
NÁSTROJOV
31. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
jej účtovnej závierky vyhodnoti ťcharakter a rozsah rizík vyplývajú-
cich z finan čných nástrojov, ktorým je ú čtovná jednotka vystavená
k dátumu vykazovania.
32. Zverejnenia po žadované odsekmi 33 a ž42 sú zamerané na riziká,
ktoré vyplývajú z finan čných nástrojov a na spôsob, akým sú riadené.
Tieto riziká spravidla zah ŕňajú, ale nie sú obmedzené len na ne,
úverové riziko, riziko likvidity a trhové riziko.
Kvalitatívne zverejnenia
33. Pre ka ždý druh rizika vyplývajúceho z finan čných nástrojov ú čtovná
jednotka zverejní:
a) expozície vo či riziku a ako vznikajú;
b) svoje ciele, postupy a procesy riadenia rizika a metódy pou žívané
na meranie rizika a
c) všetky zmeny v písmene a) alebo b) v porovnaní
s predchádzajúcim obdobím.
Kvantitatívne zverejnenia
34. Pri ka ždom druhu rizika vyplývajúceho z finan čných nástrojov
účtovná jednotka zverejní:
a) súhrnné kvantitatívne údaje o svojej expozícii vo či tomuto riziku
k dátumu vykazovania. Uvedené zverejnenie je zalo žené na infor-
máciách poskytovaných interne k ľúčovým členom mana žmentu
účtovnej jednotky (ako je definované v IAS 24 Zverejnenia
o spriaznených osobách ), napríklad predstavenstvu ú čtovnej
jednotky alebo výkonnému riadite ľovi;
b) zverejnenia po žadované odsekmi 36 a ž42 v rozsahu, na ktorý sa
nevzťahuje ustanovenie písmena a), pokia ľnie je riziko nevýz-
namné (pokia ľide o vysvetlenie významnosti, pozri odseky 29
až31štandardu IAS 1);
c) koncentráciu rizika, ak to nie je zrejmé z písmen a) a b).
35. Ak kvantitatívne údaje zverej ňované k dátumu vykazovania nedosta-
točne zobrazujú expozíciu ú čtovnej jednotky vo či riziku po čas
obdobia, ú čtovná jednotka poskytne ďalšie informácie, ktoré sú repre-
zentatívne.
Úverové riziko
36. Ú čtovná jednotka zverejní pod ľa triedy finan čného nástroja:
a) sumu, ktorá najvernej šie vyjadruje jeho maximálnu expozíciu vo či
úverovému riziku k dátumu vykazovania, neberúc do úvahy
akýko ľvek dr žaný kolaterál alebo iné formy zabezpe čenia úvero-
vého rizika (napríklad dohody o vzájomnom zapo čítavaní, ktoré
nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade so štandardom IAS
32);
b) pokia ľide o zverejnenú hodnotu uvedenú v písmene a), opis kola-
terálu dr žaného ako záloha a iné formy zabezpe čenia úverového
rizika;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —545
▼B
c) informácie o úverovej kvalite finan čných aktív, ktoré nie sú ani po
splatnosti a nemajú ani zní ženú hodnotu, a
d) účtovnú hodnotu finan čných aktív, ktorých podmienky sa opätovne
dohodli, ktoré by inak boli po splatnosti alebo by mali zní ženú
hodnotu.
Finan čné aktíva, ktoré sú bu ďpo splatnosti,
alebo majú zní ženú hodnotu
37. Ú čtovná jednotka zverejní pod ľa triedy finan čného aktíva:
a) analýzu veku finan čných aktív, ktoré sú po splatnosti k dátumu
vykazovania, ale nemajú zní ženú hodnotu;
b) analýzu finan čných aktív, pri ktorých je znehodnotenie posúdené
k dátumu vykazovania individuálne, vrátane faktorov, ktoréúčtovná jednotka posudzovala pri ur čovaní toho, či je ich hodnota
znížená, a
c) pre sumy zverejnené v písmenách a) a b), opis kolaterálu dr žaného
účtovnou jednotkou ako záloha a iných foriem zabezpe čenia
úverového rizika a, pokia ľto je mo žné, odhad ich reálnej hodnoty.
Zabezpe čenie a iné existujúce formy zabezpe-
čenia úverového rizika
38. Ak ú čtovná jednotka získa finan čné alebo nefinan čné aktíva po čas
účtovného obdobia tým, že prevezme vlastníctvo k zabezpe čeniu,
ktoré dr ží ako zálohu alebo tým, že má právo na iné formy zabezpe-
čenia úverového rizika (napríklad záruky), a tieto aktíva sp ĺňajú
kritériá vykazovania uvedené v iných štandardoch, ú čtovná jednotka
zverejní:
a) charakter a ú
čtovnú hodnotu získaných aktív a
b) ak aktíva nie sú ľahko konvertibilné na pe ňažnú hotovos ť, svoje
postupy na vyradenie takýchto aktív alebo na ich vyu žitie v rámci
svojej prevádzky.
Riziko likvidity
▼M19
39. Jednotka zverej ňuje:
a) analýzu splatností nederivátových finan čných záväzkov (vrátane
emitovaných zmlúv o finan čných zárukách), ktorá ukazuje zostá-
vajúce zmluvné splatnosti.
b) analýzu splatností derivátových finan čných záväzkov. Analýza
splatností zah ŕňa zostávajúce zmluvné splatnosti tých derivátových
finan čných záväzkov, ktorých zmluvné splatnosti sú podstatné pre
pochopenie časového priebehu pe ňažných tokov (pozri odsek
B11B).
c) opis toho, akým spôsobom riadi riziko likvidity, ktoré je obsiah-
nuté v písmenách a) a b).
▼B
Trhové riziko
Analýza citlivosti
40. Pokia ľúčtovná jednotka nesp ĺňa podmienky odseku 41, musí
zverejní:
a) analýzu citlivosti pre ka ždý druh trhového rizika, ktorému je
účtovná jednotka vystavená k dátumu vykazovania, s uvedením
toho, ako by hospodársky výsledok a vlastné imanie ovplyvnili
zmeny v príslu šnej premennej rizika, ktoré by mohli k tomuto
dátumu nasta ť;
b) metódy a predpoklady pou žité pri príprave analýzy citlivosti a
c) zmeny v pou žitých metódach a predpokladoch oproti predchádza-
júcemu obdobiu a dôvody týchto zmien.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —546
▼B
41. Ak ú čtovná jednotka pripravuje analýzu citlivosti, napríklad metódou
hodnoty v riziku ( „value-at-risk “), ktorá odzrkad ľuje vzájomnú závi-
slosťmedzi premennými rizika (napríklad úrokové miery a výmenné
kurzy) a pou žíva ju na riadenie finan čných rizík, mô že pou žiťtúto
analýzu citlivosti namiesto analýzy bli žšie uvedenej v odseku 40.
Účtovná jednotka takisto zverejní:
a) vysvetlenie metódy pou žitej pri príprave tejto analýzy citlivosti
a vysvetlenie hlavných parametrov a predpokladov, z ktorých
boli odvodené poskytnuté údaje, a
b) vysvetlenie cie ľa pou žitej metódy a obmedzení, ktoré mô žum a ťza
následok to, že informácie úplne nevyjadrujú reálnu hodnotu
príslu šných aktív a záväzkov.
Ostatné zverejnenia týkajúce sa trhového rizika
42. Ak analýzy citlivosti zverejnené v súlade s odsekom 40 alebo 41 nie
sú reprezentatívne v súvislosti s rizikom obsiahnutým vo finan čnom
nástroji (napríklad preto, že expozícia na konci roka nezodpovedá
expozícii v priebehu roka), ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť
a dôvod, na základe ktorého sa domnieva, že analýzy citlivosti nie sú
reprezentatívne.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
43. Ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na ro čné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. januára 2007 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňovanie.
Ak ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na skor šie obdobie, zverejní
túto skuto čnosť.
44. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú pred 1. januárom 2006, nemusí prezentova ťporovnávacie
informácie pri zverejneniach po žadovaných odsekmi 31 a ž42
a týkajúcich sa charakteru a rozsahu rizík vyplývajúcichz finan čných nástrojov.
▼M5
44A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 20, 21, 23
písm. c) a d), 27 písm. c) a B5 prílohy B. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára
2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný
v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia
na toto skor šie obdobie.
▼M12
44B. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 3 Ú čtovná jednotka
uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi-
dovaný v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedená zmena a doplnenie
sa takisto uplat ňuje na toto skor šie obdobie.
▼M6
44C. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmenu a doplnenie uvedené v odseku 3
na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplat ňuje Finan čné nástroje obsahujúce právo
preda ťa povinnosti vznikajúce pri likvidácii (zmeny a doplnenia
IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári 2008 na skor šie obdobie,
zmena a doplnenie v odseku 3 sa uplat ňuje na toto skor šie obdobie.
▼M8
44D. Odsek 3 písm. a) bol zmenený a doplnený Vylep šeniami IFRS vyda-
nými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu
a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka
uplatňuje túto zmenu a doplnenie na skor šie obdobie, zverejní túto
skuto čnosťa uplatní na toto skor šie obdobie zmeny a doplnenia
odseku 1 IAS 28, odseku 1 IAS 31 a odseku 4 IAS 32, vydané
v máji 2008. Ú čtovná jednotka má povolené uplat ňovaťtúto zmenu
a doplnenie prospektívne.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —547
▼M14
44E. Reklasifikáciou finan čných aktív (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS
7), vydanou v októbri 2008, sa zmenil a doplnil odsek 12 a vlo žil
odsek 12A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia
k 1. júlu 2008 alebo neskôr.
44F. Reklasifikáciou finan čných aktív –dátum ú činnosti a prechodné usta-
novenia (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 7), vydanou v novembri
2008, sa mení a dop ĺňa odsek 44E. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto
zmenu a doplnenie k 1. júlu 2008 alebo neskôr.
▼M19
44G. Vo Vylep šených zverejneniach o finan čných nástrojoch (Zmeny
a doplnenia IFRS 7) vydaných v marci 2009 sa zmenili a doplniliodseky 27, 39 a B11 a pridali sa odseky 27A, 27B, B10A a B11A a ž
B11F. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné
obdobia za čínajúce 1. januára 2009 alebo neskôr. V prvom roku
uplatňovania nemusí ú čtovná jednotka poskytnú ťporovnávacie infor-
mácie k zverejneniam po žadovaným zmenami a doplneniami. Skor šie
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplatní zmeny
a doplnenia na skor šie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI ŠTANDARDU IAS 30
45. Týmto IFRS sa nahrádza štandard IAS 30 Zverejnenia v ú čtovných
závierkach bánk a podobných finan čných in štitúcií .
Dodatok A
Vymedzenie pojmov
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto IFRS.
Úverové riziko Riziko, že jedna strana finan čného nástroja spôsobí
finan čnú stratu inej strane nesplnením svojho
záväzku.
Menové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien kurzov cudzích mien.
Úrokové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien trhových úrokových sadzieb.
▼M19
riziko likvidity Riziko, žeúčtovná jednotka bude ma ťťažkosti pri
plnení povinností súvisiacich s finan čnými záväz-
kami, ktoré sa vyrovnávajú dodaním pe ňazí alebo
iného finan čného aktíva.
▼B
Úverové záväzky Úverové záväzky sú finan čné záväzky odli šné od
krátkodobých obchodných záväzkov z obchodného
styku splatných za be žných úverových podmienok.
Trhové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien v trhových cenách. Trhové riziko sa skladáz troch druhov rizika: menové riziko ,úrokové
riziko ainé cenové riziko.
Iné cenové riziko Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné
toky finan čného nástroja budú kolísa ťz dôvodu
zmien trhových cien (iných ako tie, ktoré vyplý-
vajú z úrokového rizika alebo menového rizika )
bez oh ľadu na to, či sú tieto zmeny spôsobené
faktormi špecifickými pre individuálny finan čný
nástroj alebo pre jeho emitenta, alebo faktormi
ovplyv ňujúcimi v šetky podobné finan čné nástroje
obchodované na trhu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —548
▼B
Po splatnosti Finan čné aktívum je po splatnosti vtedy, ke ďproti-
strana neuskuto čnila platbu v zmluvne dohod-
nutom čase.
Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v odseku 11 štandardu IAS 32 alebo
odseku 9 štandardu IAS 39 a sú pou žité v IFRS v zmysle uvedenom
vštandardoch IAS 32 a IAS 39:
—amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku,
—finan čné aktíva k dispozícii na predaj,
—ukon čenie vykazovania,
—derivát,
—metóda efektívnej úrokovej miery,
—nástroj vlastného imania,
—reálna hodnota,
—finan čné aktívum,
—finan čný nástroj,
—finan čný záväzok,
—finan čné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňovaný v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok,
—zmluva o finan čnej záruke,
—finan čné aktívum alebo finan čný záväzok dr žaný na obchodovanie,
—očakávaná transakcia,
—zabezpe čovací nástroj,
—investície dr žané do splatnosti,
—úvery a poh ľadávky,
—bežný nákup alebo predaj.
Dodatok B
Návod na uplat ňovanie
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto IFRS.
TRIEDY FINAN ČNÝCH NÁSTROJOV A ZVEREJ ŇOVANIE (ODSEK 6)
B1. V odseku 6 sa od ú čtovnej jednotky po žaduje, aby zoskupila finan čné
nástroje do tried, ktoré sú primerané charakteru zverejnených infor-
mácií a ktoré zoh ľadňujú vlastnosti týchto finan čných nástrojov.
Triedy opísané v odseku 6 sú ur čené ú čtovnou jednotkou a preto sú
odlišné od kategórií finan čných nástrojov vymedzených v štandarde
IAS 39 (v ktorom sa ur čuje ako sa finan čné nástroje oce ňujú a kde sa
zmeny reálnej hodnoty vykazujú).
B2. Pri vymedzovaní tried finan čného nástroja ú čtovná jednotka prinaj-
menšom:
a) rozlí ši nástroje oce ňované v amortizovanej hodnote od nástrojov
oceňovaných v reálnej hodnote;
b) tie finan čné nástroje, ktoré sú mimo rozsahu pôsobnosti tohto
IFRS, posudzuje ako osobitnú triedu alebo triedy.
B3. Ú čtovná jednotka so zrete ľom na svoju situáciu rozhodne o miere
podrobnosti poskytnutých informácií, aby vyhovela po žiadavkám
tohto IFRS, o tom, aký dôraz bude klás ťna rôzne aspekty daných
požiadaviek, a o spôsobe zhroma žďovania informácií, aby poskytla
celkový obraz bez toho, aby spájala informácie s rozdielnymi vlastno-
sťami. Je nevyhnutné vhodne stanovi ťrovnováhu medzi pre ťažením
účtovnej závierky nadmernými podrobnos ťami, ktoré nemusia2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —549
▼B
pomáha ťpoužívateľom ú čtovnej závierky, a znejasnením dôle žitých
informácií v dôsledku príli šného zoskupovania. Napríklad ú čtovná
jednotka nesmie zakrýva ťdôležité informácie tým, že ich zahrnie
do ve ľkého mno žstva bezvýznamných podrobností. Podobne ú čtovná
jednotka nesmie zverej ňovaťinformácie, ktoré sú zoskupené do takej
miery, že to zastiera dôle žité rozdiely medzi individuálnymi transak-
ciami alebo súvisiacimi rizikami.
VÝZNAMNOS ŤFINAN ČNÝCH NÁSTROJOV PRE FINAN ČNÚ POZÍCIU
A VÝKONNOS Ť
Finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok (odseky 10 a 11)
B4. Ak ú čtovná jednotka ur čí finan čný záväzok ako oce ňovaný v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok, odsek 10 písm. a) vy žaduje od
účtovnej jednotky, aby vykázala vý šku zmeny reálnej hodnoty finan č-
ného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám v úverovom riziku
záväzku. Odsek 10 písm. a) bod i) umo žňuje ú čtovnej jednotke
určiťtúto sumu ako vý šku zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorá
nie je priradite ľná zmenám trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú
trhové riziko. Ak jedinými relevantnými zmenami trhových
podmienok v prípade záväzku sú zmeny zistenej (referen čnej)
úrokovej sadzby, túto sumu je mo žné odhadnú ťtakto:
a) Účtovná jednotka najskôr vypo číta vnútornú mieru návratnosti
záväzku na za čiatku obdobia pomocou zistenej trhovej ceny
záväzku a zmluvných pe ňažných tokov záväzku na za čiatku
daného obdobia. Z tejto miery návratnosti ú čtovná jednotka odpo-
číta zistenú (referen čnú) úrokovú sadzbu na za čiatku daného
obdobia, čím dostane komponent vnútornej miery návratnosti
ktorý je špecifický pre nástroj;
b) Ú čtovná jednotka ďalej vypo číta sú časnú hodnotu pe ňažných
tokov spojených so záväzkom pou žitím zmluvných pe ňažných
tokov záväzku na konci daného obdobia a diskontnej sadzbyrovnajúcej sa sume i) zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby na
konci daného obdobia a ii) komponentu vnútornej miery návrat-
nosti špecifickému pre nástroj stanovenému pod ľa písmena a);
c) Rozdiel medzi zistenou trhovou cenou záväzku na konci obdobia
a sumou stanovenou pod ľa písmena b) predstavuje zmenu reálnej
hodnoty, ktorá nie je priradite ľná zmenám zistenej (referen čnej)
úrokovej sadzby. Toto je suma, ktorá sa zverejní.
V tomto príklade sa predpokladá, že zmeny reálnej hodnoty, ktoré sú
výsledkom iných faktorov, ako sú zmeny úverového rizika danéhonástroja alebo zmeny úrokových sadzieb, nie sú podstatné. Ak by
nástroj v uvedenom príklade obsahoval vlo žený derivát, zmena reálnej
hodnoty vlo ženého derivátu sa vylu čuje pri stanovení sumy, ktorá sa
vykáže v súlade s odsekom 10 písm. a).
Ostatné zverejnenie –účtovná politika (odsek 21)
B5. V odseku 21 sa vy žaduje zverejni ťspôsob (alebo spôsoby) oce ňo-
vania pou žité pri zostavovaní ú čtovnej závierky a ostatné pou žité
účtovné politiky, ktoré sú dôle žité na porozumenie ú čtovnej závierky.
V prípade finan čných nástrojov takéto zverejnenie mô že zah ŕňať:
a) pre finan čné aktíva alebo finan čné záväzky ur čené ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok:
i) charakter finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, ktoré
účtovná jednotka ur čila ako oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok;
ii) kritériá na takéto ur čenie týchto finan čných aktív alebo finan č-
ných záväzkov pri prvotnom vykázaní a
iii) ako ú čtovná jednotka splnila podmienky pod ľa odseku 9, 11A
alebo 12 štandardu IAS 39 na takéto ur čenie. Pre nástroje,
ktoré sú ur čené v súlade s písmenom b) bodom i) definície
finan čného aktíva alebo finan čného záväzku oce ňovaného
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok uvedenej
vštandarde IAS 39, takéto zverejnenie obsahuje slovný opis2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —550
▼B
okolností vyvolávajúcich nekonzistentnos ťoceňovania alebo
vykazovania, ktorá by inak nastala. Pre nástroje, ktoré sú
určené v súlade s písmenom b) bodom ii) definície finan čného
aktíva alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok uvedenej v štandarde IAS
39, takéto zverejnenie obsahuje slovný opis toho, ako je
určenie„oceňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky
výsledok “v súlade s dokumentovaným riadením rizika alebo
investi čnou stratégiou ú čtovnej jednotky;
b) kritériá na zaradenie finan čných aktív ako aktív k dispozícii na
predaj;
c) skuto čnosť,čis úb e žné nákupy a predaje finan čných aktív ú čto-
vané dátumom uskuto čnenia obchodu alebo dátumom vysporia-
dania (pozri odsek 38 štandardu IAS 39);
d) ke ďsa na zní ženie ú čtovnej hodnoty finan čných aktív, ktorých
hodnota bola zní žená úverovými stratami, pou žíva ú čet opravných
položiek:
i) kritériá na stanovenie toho, kedy sa ú čtovná hodnota finan č-
ných aktív so zní ženou hodnotou zní ži priamo (alebo priamo
zvýši v prípade zru šenia zní ženia hodnoty) a kedy sa pou žije
účet opravných polo žiek, a
ii) kritériá na odpis súm ú čtovaných na ú čte opravných polo žiek
oproti ú čtovnej hodnote finan čných aktív so zní ženou hodnotou
(pozri odsek 16);
e) spôsob ur čenia čistých ziskov alebo čistých strát pre ka ždú kate-
góriu finan čného nástroja [pozri odsek 20 písm. a)], napríklad, či
čisté zisky alebo čisté straty z polo žiek oce ňovaných v reálnej
hodnote cez hospodársky výsledok zah ŕňajú úrokové výnosy
alebo výnosy z dividend;
f) kritériá, ktoré ú čtovná jednotka pou žíva na ur čenie toho, že
existuje objektívny dôkaz o tom, žed ošlo ku strate zo zní ženia
hodnoty [pozri odsek 20 písm. e)];
g) ak podmienky finan čných aktív, ktoré by inak boli po splatnosti
alebo by mali zní ženú hodnotu, boli opätovne dohodnuté, ú čtovná
jednotka zverejní ú čtovnú politiku týkajúcu sa finan čných aktív,
ktoré sú predmetom opätovne dohodnutých podmienok [pozri
odsek 36 písm. d)].
▼M5
V odseku 122 uvedenom v IAS 1 sa (v znení revízie z roku 2007) sa
takisto po žaduje, aby ú čtovné jednotky v preh ľade významných
účtovných politík alebo v iných poznámkach zverejnili popri tých
úsudkoch, ktoré zah ŕňajú odhady, aj ďalšie úsudky, ktoré mana žment
vytvoril pri uplat ňovaní ú čtovných politík a ktoré majú najvýznam-
nejší vplyv na sumy vykázané v ú čtovnej závierke.
▼B
POVAHA A ROZSAH RIZÍK VYPLÝVAJÚCICH Z FINAN ČNÝCH
NÁSTROJOV (ODSEKY 31 A Ž42)
B6. Zverejnenia po žadované v odsekoch 31 a ž42 sa uvádzajú bu ď
vúčtovnej závierke, alebo sa uvedú prostredníctvom krí žového
odkazu z ú čtovnej závierky na nejaký iný výkaz, ako napríklad
komentár mana žmentu alebo správa o riziku, ktorý je pou žívateľom
účtovnej závierky dostupný za rovnakých podmienok a v rovnakom
čase ako ú čtovná závierka. Bez informácie zahrnutej v krí žovom
odkaze je ú čtovná závierka neúplná.
Kvantitatívne zverejnenia (odsek 34)
B7. V odseku 34 písm. a) sa po žadujú zverejnenia súhrnných kvantitatív-
nych údajov o expozícii ú čtovnej jednotky vo či rizikám, zalo žené na
informáciách poskytovaných interne k ľúčovým členom mana žmentu
účtovnej jednotky. Ak ú čtovná jednotka pou žíva na riadenie expozície
voči riziku nieko ľko metód, zverejní informácie pou žitím metódy
alebo metód, ktoré poskytujú najdôle žitejšie a najspo ľahlivej šie infor-
mácie. V IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch
a chyby sa rozoberá dôle žitosťa spo ľahlivos ť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —551
▼B
B8. V odseku 34 písm. c) sa vy žadujú zverejnenia o koncentrácii rizika.
Koncentrácie rizika vyplývajú z finan čných nástrojov, ktoré majú
podobné vlastnosti a sú ovplyvnené podobným spôsobom zmenamiekonomických alebo iných podmienok. Na zistenie koncentrácií rizikaje potrebný úsudok, pri čom sa berie do úvahy situácia ú čtovnej
jednotky. Zverejnenie koncentrácií rizika obsahuje:
a) ozna čenie spôsobu, akým mana žment ur čuje koncentrácie;
b) ozna čenie spolo čnej charakteristiky, na základe ktorej je identifi-
kovaná ka ždá koncentrácia (napríklad protistrana, geografická
oblas ť, mena alebo trh), a
c) suma expozície vo či riziku spojená so v šetkými finan čnými
nástrojmi, ktoré majú túto charakteristiku spolo čnú.
Maximálna expozícia vo či úverovému riziku [odsek 36 písm. a)]
B9. V odseku 36 písm. a) sa vy žaduje zverejni ťsumu, ktorá najvernej šie
vyjadruje maximálnu expozíciu vo či úverovému riziku ú čtovnej
jednotky. Pre finan čné aktívum je to spravidla hrubá ú čtovná hodnota
po odpo čítaní:
a) akejko ľvek sumy kompenzovanej v súlade so štandardom IAS 32
a
b) akýchko ľvek strát zo zní ženia hodnoty vykázaných v súlade so
štandardom IAS 39.
B10. Medzi činnosti, ktoré zaprí čiňujú úverové riziko a súvisiacu maxi-
málnu expozíciu vo či úverovému riziku, patria okrem iného:
a) poskytovanie úverov a poh ľadávok zákazníkom a umiest ňovanie
vkladov v iných ú čtovných jednotkách. V týchto prípadoch je
maximálna expozícia vo či úverovému riziku ú čtovnou hodnotou
súvisiacich finan č
ných aktív;
b) uzatváranie derivátových zmlúv, napríklad zmluvy v cudzej mene,
úrokové swapy a úverové deriváty. Ak je výsledné aktívum oce ňo-
vané v reálnej hodnote, maximálna expozícia vo či úverovému
riziku k dátumu vykazovania sa bude rovna ťúčtovnej hodnote;
c) poskytovanie finan čných záruk. V tomto prípade maximálna expo-
zícia vo či úverovému riziku je maximálna suma, ktorú by ú čtovná
jednotka musela zaplati ť, ak by sa záruka uplatnila, čom ô žeb yť
suma podstatne vy ššia, ne žsuma vykázaná ako záväzok;
d) poskytnutie úverového prís ľubu, ktorý je neodvolate ľný po čas plat-
nosti daného prís ľubu alebo je odvolate ľný iba ako reakcia na
významnú nepriaznivú zmenu. Ak subjekt poskytujúci úverový
prísľub nemô že vysporiada ťúverový prís ľub v čistom
vp eňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom, maximálna
expozícia vo či úverovému riziku predstavuje celú sumu prís ľubu.
Je to tak preto, že nie je isté, či suma akejko ľvek nevy čerpanej
časti sa mô žečerpaťv budúcnosti. Táto mô žeb yťpodstatne vy ššia
ako suma vykázaná ako záväzok.
▼M19
Kvantitatívne zverejnenia rizika likvidity (odseky 34 písm. a) a 39
písm. a) a b))
B10A. V súlade s odsekom 34 písm. a) zverej ňuje ú čtovná jednotka súhrnné
kvantitatívne údaje o riziku likvidity, ktorému je vystavená, nazáklade informácií interne poskytovaných k ľúčovým členom mana ž-
mentu. Ú čtovná jednotka vysvetlí spôsob, akým sa zis ťujú tieto údaje.
Ak by úbytky pe ňažných prostriedkov (alebo iného finan čného aktíva)
zahrnutých v týchto údajoch mohli bu ď:
a) nasta ťvýrazne skôr, ako je nazna čené v údajoch, alebo
b) predstavova ťvýrazne odli šné od sumy od tých, ktoré sú nazna čené
v údajoch (ako napr. v prípade derivátu, ktorý je zahrnutýv údajoch na základe čistého vysporiadania, ale pri ktorom má
protistrana mo žnosťpožadova ťhrubé vysporiadanie),
účtovná jednotka vyká že túto skuto čnosťa poskytne kvantitatívne
informácie, ktoré umo žňujú pou žívateľom jeho ú čtovnej závierky2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —552
▼M19
vyhodnoti ťrozsah tohto rizika, pokia ľtieto informácie nie sú zahrnuté
v analýzach zmluvných splatností po žadovaných v odseku 39 písm. a)
alebo b).
B11. Pri príprave analýz splatností po žadovaných v odseku 39 písm. a) a b)
účtovná jednotka pou žije svoj úsudok na ur čenie primeraného po čtu
časových pásiem. Ú čtovná jednotka by mohla za primerané stanovi ť,
napríklad, tieto časové pásma:
a) nie star šie ako jeden mesiac;
b) star šie ako jeden mesiac a nie star šie ako tri mesiace;
c) star šie ako tri mesiace a nie star šie ako jeden rok; a
d) star šie viac ako jeden rok ale nie star šie ako pä ťrokov.
B11A. V rámci plnenia ustanovení odseku 39 písm. a) a b) ú čtovná jednotka
neodde ľuje vlo žený derivát od hybridného (kombinovaného) finan č-
ného nástroja. Na takýto nástroj aplikuje ú čtovná jednotka odsek 39
písm. a).
B11B. V odseku 39 písm. b) sa po žaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila
kvantitatívnu analýzu splatnosti pre derivátové finan čné záväzky,
ktorá ukazuje zostávajúce zmluvné splatnosti, ak sú zmluvné splat-nosti podstatné pre pochopenie časového priebehu pe ňažných tokov.
Takýto prípad by nastal, napríklad, pri:
a) úrokovom swape so zostávajúcou splatnos ťou pä ťrokov v rámci
zabezpe čenia pe ňažných tokov z finan čného aktíva alebo záväzku
s premenlivou sadzbou.
b) všetkých úverových záväzkov.
B11C. V odseku 39 písm. a) a b) sa po žaduje, aby ú
čtovná jednotka zverej-
nila analýzy splatností pre finan čné záväzky, ktoré ukazujú zostáva-
júce zmluvné splatnosti niektorých finan čných záväzkov. V tomto
zverejnení:
a) ak si mô že protistrana vybra ťdátum úhrady sumy, záväzok sa
alokuje do najskor šieho obdobia, v ktorom sa mô žeo dú čtovnej
jednotky po žadova ťúhrada. Napríklad, finan čné záväzky, splatenie
ktorých sa od ú čtovnej jednotky mô žep ožadova ťna po žiadanie
(napríklad vklady splatné na po žiadanie), sú zahrnuté v najskor šom
časovom pásme.
b) ak je ú čtovná jednotka zaviazaná uvo ľňovaťsumy v splátkach,
každá splátka sa alokuje do najskor šieho obdobia, v ktorom sa
môžeo dú čtovnej jednotky po žadova ťúhrada. Napríklad, nevy čer-
paný úverový prís ľub sa zah ŕňavčasovom pásme, v ktorom sa
nachádza najskor ší dátum, ke ďsa mô že prís ľubčerpať.
c) pre emitované zmluvy o finan čných zárukách je maximálna suma
záruky alokovaná do najskor šieho obdobia, v ktorom by mohla
byťuplatnená záruka.
B11D. Zmluvnými sumami zverejnenými v analýzach splatností, ako sa
požaduje v odseku 39 písm. a) a b), sú zmluvné nediskontované
peňažné toky, napríklad:
a) brutto povinnosti z finan čného lízingu (pred odpo čítaním finan č-
ných poplatkov);
b) ceny stanovené vo forwardových zmluvách na nákup finan čných
aktív za peniaze;
c) netto sumy pri úrokových swapoch s plateným –premenlivým
a prijatým –fixným úrokom, pri ktorých dochádza k výmene
čistých pe ňažných tokov;
d) zmluvné sumy, ku ktorých výmene má dôjs ťv rámci derivátového
finan čného nástroja (napríklad menového swapu), pri ktorom
dochádza k výmene hrubých pe ňažných tokov; a
e) brutto úverové prís ľuby.
Takéto nediskontované pe ňažné toky sa lí šia od sumy uvedenej vo
výkaze o finan čnej situácii, preto že suma v tomto výkaze je zalo žená
na diskontovaných pe ňažných tokoch. Ak vý ška záväzku nie je pevne
stanovená, vykazovaná suma sa stanovuje odkazom na podmienky2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —553
▼M19
existujúce ku koncu obdobia vykazovania. Napríklad, ak sa vý ška
záväzku mení so zmenami indexu, vykázaná suma mô že vychádza ť
z úrovne indexu ku koncu obdobia.
B11E. V odseku 39 písm. c) sa po žaduje, aby ú čtovná jednotka opísala,
akým spôsobom riadi riziko likvidity, ktoré je obsiahnuté
v polo žkách zverejnených v kvantitatívnych zverejneniach po žadova-
ných v odseku 39 písm. a) a b). Ú čtovná jednotka zverej ňuje analýzu
splatnosti finan čných aktív, ktoré vlastní na ú čely riadenia rizika likvi-
dity (napríklad finan čných aktív, ktoré sú okam žite predajné alebo od
ktorých sa o čakáva vytváranie príjmov pe ňažných prostriedkov na
pokrytie výdavkov pe ňažných prostriedkov z finan čných záväzkov),
ak sú tieto informácie potrebné na to, aby umo žnili pou žívateľom jej
účtovnej závierky zhodnoti ťcharakter a rozsah rizika likvidity.
B11F. Ostatné faktory, ktoré by mohla ú čtovná jednotka zvá žiťpri zverej-
ňovaní informácií pod ľa odseku 39 písm. c), zah ŕňajú, okrem iného
to,čiúčtovná jednotka:
a) má zmluvne dohodnuté úverové rámce (napríklad mo žnosť
obchodných cenných papierov) alebo iné úverové linky (napríklad
pohotovostné úverové rámce), ku ktorým má prístup na pokrytiepotrieb likvidity;
b) vlastní vklady v centrálnych bankách na pokrytie potrieb likvidity;
c) má ve ľmi rôznorodé zdroje financovania;
d) má významné koncentrácie rizika likvidity bu ďvo svojich aktívach
alebo vo svojich zdrojoch financovania;
e) má procesy internej kontroly a pohotovostné plány na riadenie
rizika likvidity;
f) má nástroje, ktoré obsahujú podmienky zrýchleného splácania
(napríklad z dôvodu poklesu úverového ratingu ú čtovnej jednotky);
g) má nástroje, ktoré by mohli vy žadova
ťzloženie zábezpeky (naprí-
klad výzvy na doplnenie mar že pre deriváty);
h) má nástroje, ktoré ú čtovnej jednotke umo žňujú vybra ťsi,či vyspo-
riada svoje finan čné záväzky dodaním pe ňazí (alebo iného pe ňaž-
ného aktíva) alebo dodaním svojich vlastných akcií; alebo
i) má nástroje, ktoré podliehajú hlavným rámcovým dohodám
o vzájomnom zapo čítaní.
__________
▼B
Trhové riziko –analýzy citlivosti (odseky 40 a 41)
B17. V odseku 40 písm. a) sa vy žaduje analýza citlivosti pre ka ždý druh
trhového rizika, ktorému je ú čtovná jednotka vystavená. V súlade
s odsekom B3 ú čtovná jednotka rozhoduje ako zoskupí informácie
tak, aby poskytli celkový obraz bez zlú čenia informácií
s rozdielnymi vlastnos ťami týkajúcimi sa expozícií vo či rizikám
z významne odli šných ekonomických prostredí. Napríklad:
a) účtovná jednotka, ktorá obchoduje s finan čnými nástrojmi, by
mohla zverejni ťtúto informáciu osobitne pre finan čné nástroje
držané na obchodovanie a pre finan čné nástroje, ktoré nedr žín a
obchodovanie;
b) účtovná jednotka by nezoskupovala svoju expozíciu vo či trhovým
rizikám z oblastí s hyperinfláciou s expozíciou vo či tým istým
trhovým rizikám z oblastí s ve ľmi nízkou infláciou.
Ak ú čtovná jednotka je vystavená iba jednému druhu trhového rizika
iba v jednom ekonomickom prostredí, neuviedla by roz členené infor-
mácie.
B18. V odseku 40 písm. a) sa vy žaduje analýza citlivosti s cie ľom ukáza ť
účinok podlo žene mo žných zmien v príslu šnej premennej rizika
(napríklad be žné trhové úrokové sadzby, menové kurzy, ceny akcií
alebo ceny komodít) na hospodársky výsledok a vlastné imanie. Na
tento ú čel:2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —554
▼B
a) od ú čtovných jednotiek sa nevy žaduje ur čiť, aký by bol hospo-
dársky výsledok za obdobie, keby príslu šné premenné rizika boli
odlišné. Ú čtovné jednotky namiesto toho zverej ňujú vplyv na
hospodársky výsledok a vlastné imanie ►M5na konci obdobia
vykazovania ◄, pri čom predpokladajú, že podlo žene mo žná
zmena v príslu šnej premennej rizika nastala ►M5na konci
obdobia vykazovania ◄a táto zmena sa uplatnila na existujúce
expozície vo či riziku k tomuto d ňu. Napríklad v prípade, ke ď
účtovná jednotka má záväzok s premenlivou sadzbou ku koncu
roka, zverejnila by vplyv na hospodársky výsledok (t. j. úrokové
náklady) za be žný rok vtedy, ak by sa úrokové sadzby menili
podľa podlo žene mo žných súm;
b) od ú čtovných jednotiek sa nevy žaduje, aby zverejnili vplyv na
hospodársky výsledok a vlastné imanie pre ka ždú zmenu
v rozsahu podlo žene mo žných zmien príslu šnej premennej rizika.
Zverejnenie vplyvov zmien v hraniciach podlo žene mo žných
zmien by posta čovalo.
B19. Pri ur čovaní toho, čo je podlo žene mo žná zmena v príslu šnej
premennej rizika, ú čtovná jednotka zvá ži:
a) ekonomické prostredia, v ktorých pôsobí. Podlo žene mo žná zmena
by nemala zah ŕňaťnepravdepodobné alebo „najhor šie“scenáre
alebo „stresové testy “. Navy še, ak je miera zmeny v príslu šnej
premennej rizika stabilná, ú čtovná jednotka nemusí upravi ť
zvolenú podlo žene mo žnú zmenu v premennej rizika. Predpokla-
dajme napríklad, že úrokové sadzby sú na úrovni 5 percent
aúčtovná jednotka ur čí,že fluktuácia úrokových sadzieb na úrovni
± 50 bázických bodov je podlo žene mo žná. Ú čtovná jednotka by
zverejnila vplyv na hospodársky výsledok a vlastné imanie, ak bysa úrokové sadzby mali zmeni ťna 4,5 percenta alebo 5,5 percenta.
V nasledujúcom období sa úrokové sadzby zvý šili na 5,5 percenta.
Účtovná jednotka sa na ďalej domnieva, že úrokové sadzby mô žu
kolísa ťo ± 50 bázických bodov (t. j., že miera zmeny v úrokových
sadzbách je stabilná). Ú čtovná jednotka by zverejnila vplyv na
hospodársky výsledok a vlastné imanie, ak by sa úrokové sadzby
mali zmeni ťna 5 percent alebo 6 percent. Od ú čtovnej jednotky by
sa nevy žadovalo, aby revidovala svoj predpoklad, že úrokové
sadzby by mohli odôvodnene kolísa ťo ± 50 bázických bodov,
pokia ľby neexistoval dôkaz, že úrokové sadzby sa stali významne
nestabilnej šími;
b)časový rámec, za ktorý ú čtovná jednotka predpoklad vytvára.
Analýza citlivosti uká že vplyvy zmien, ktoré sa pova žujú za podlo-
žene mo žné po čas obdobia, kým ú čtovná jednotka znova nepre-
zentuje tieto zverejnenia, čo je zvy čajne jej nasledujúce ro čné
obdobie vykazovania.
B20. V odseku 41 sa ú čtovnej jednotke povo ľuje, aby pou žila analýzu
citlivosti, ktorá odzrkad ľuje vzájomnú závislos ťmedzi premennými
rizika, ako napríklad model hodnoty v riziku (value-at-risk), ak
účtovná jednotka pou
žíva túto analýzu na riadenie svojej expozície
voči finan čným rizikám. Uvedené platí aj vtedy, ak sa touto meto-
dikou meria iba potenciál na stratu a nemeria sa potenciál na zisk.Takáto ú čtovná jednotka by mohla podmienky uvedené v odseku 41
písm. a) sp ĺňaťzverejnením druhu pou žitého modelu hodnoty v riziku
(value-at-risk) (napríklad či sa model opiera o simulácie metódou
Monte Carlo), vysvetlenia fungovania modelu a hlavných predpo-kladov (napríklad obdobie dr žby a stupe ňuistenia). Ú čtovné jednotky
by takisto mohli zverejni ťhistorické obdobie pozorovania a váhy
uplatňované na pozorovania v rámci tohto obdobia, vysvetlenie
toho, ako sa rie šia alternatívy vo výpo čtoch, a ktoré volatility
a korelácie (alebo alternatívne simulácie rozlo ženia pravdepodobnosti
metódou Monte Carlo) sú pou žité.
B21. Ú čtovná jednotka poskytne analýzy citlivosti pre svoje obchodné
činnosti ako celok, ale mô že poskytnú ťrôzne druhy analýz citlivosti
pre rôzne triedy finan čných nástrojov.
Úrokové riziko
B22. Úrokové riziko vzniká pri úro čených finan čných nástrojoch vykáza-
ných v súvahe (napríklad úvery a poh ľadávky a emitované dlhové2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —555
▼B
nástroje) a niektorých finan čných nástrojoch nevykázaných v súvahe
(napríklad niektoré úverové prís ľuby).
Menové riziko
B23. Menové riziko (alebo riziko cudzích mien) vzniká pri finan čných
nástrojoch, ktoré sú denominované v cudzej mene, t. j. v mene inej
ako funk čná mena, v ktorej sa finan čné nástroje oce ňujú. Na ú čely
tohto IFRS menové riziko nevzniká z finan čných nástrojov, ktoré sú
nepeňažnými polo žkami, alebo z finan čných nástrojov denominova-
ných vo funk čnej mene.
B24. Analýza citlivosti sa zverejní pri ka ždej mene, vo či ktorej má ú čtovná
jednotka významnú expozíciu.
Iné cenové riziko
B25. Iné cenové riziko vzniká pri finan čných nástrojoch z dôvodu zmien,
napríklad v cenách komodít alebo cenách akcií. Aby bol súlad
s odsekom 40, ú čtovná jednotka by mohla zverejni ťvplyv zní ženia
špecifického trhového indexu cenných papierov, ceny komodít alebo
inej premennej rizika. Ak ú čtovná jednotka napríklad poskytne záruky
na reziduálnu hodnotu, ktoré sú finan čnými nástrojmi, zverejní
zvýšenie alebo pokles hodnoty aktív, na ktoré sa táto záruka vz ťahuje.
B26. Dva príklady finan čných nástrojov, ktoré vyvolávajú akciové cenové
riziko sú a) dr žba podielov na vlastnom imaní inej ú čtovnej jednotky
a b) investícia do trustu, ktorý má následne v dr žbe investície do
nástrojov vlastného imania. Ostatné príklady zah ŕňajú forwardové
zmluvy a opcie na nákup alebo predaj stanoveného mno žstva nástroja
vlastného imania a swapy indexované na ceny akcií. Reálne hodnoty
týchto finan čných nástrojov sú ovplyvnené zmenami trhovej ceny
podkladových nástrojov vlastného imania.
B27. V súlade s odsekom 40 písm. a) citlivos ťhospodárskeho výsledku
(ktorá vzniká napríklad z nástrojov klasifikovaných ako oce ňované
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok a zní ženia hodnoty
finan čných aktív k dispozícii na predaj) sa zverej ňuje osobitne od
citlivosti vlastného imania (ktoré vzniká napríklad z nástrojov klasifi-kovaných ako k dispozícii na predaj).
B28. Finan čné nástroje, ktoré ú čtovná jednotka klasifikuje ako nástroje
vlastného imania, sa opätovne neoce ňujú. Ani hospodársky výsledok,
ani vlastné imanie nebudú ovplyvnené akciovým cenovým rizikomtýchto nástrojov. Preto sa nevy žaduje analýza citlivosti.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —556
▼B
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 8
Prevádzkové segmenty
HLAVNÁ ZÁSADA
1. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
jej účtovnej závierky posúdi ťcharakter a finan čné vplyvy podnikate ľ-
ských aktivít, ktorými sa daná ú čtovná jednotka zaoberá,
a hospodárskeho prostredia, v ktorom vykonáva svoju činnos ť.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Tento štandard sa vz ťahuje na:
a) samostatnú alebo individuálnu ú čtovnú závierku ú čtovnej
jednotky:
i) ktorej dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania sa
obchodujú na verejnom trhu (na tuzemskej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnychtrhov), alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga-
nizácii s cie ľom emisie akéhoko ľvek druhu nástrojov na
verejnom trhu a
b) konsolidovanú ú čtovnú závierku skupiny s materskou spolo čno-
sťou:
i) ktorej dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania sa
obchodujú na verejnom trhu (na tuzemskej alebo zahrani čnej
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych
trhov), alebo
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania konsolidovanej
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu-
lačnej organizácii s cie ľom emisie akéhoko ľvek druhu
nástrojov na verejnom trhu.
3. Ak sa ú čtovná jednotka, ktorá nie je povinná uplat ňovaťtento IFRS
rozhodne zverejni ťinformácie o segmentoch, ktoré nie sú v súlade
s týmto štandardom, neozna
čí takéto údaje ako informácie
o segmentoch.
4. Ak finan čné výkazy obsahujú tak konsolidovanú ú čtovnú závierku
materskej spolo čnosti zostavenú v súlade s týmto štandardom, ako
aj individuálnu ú čtovnú závierku materskej spolo čnosti, informácie
o segmentoch sa vy žadujú iba v konsolidovanej ú čtovnej závierke.
PREVÁDZKOVÉ SEGMENTY
5. Prevádzkový segment je zlo žkou ú čtovnej jednotky:
a) ktorý sa zaoberá podnikate ľskými aktivitami, v súvislosti s ktorými
môžu vzniknú ťvýnosy a náklady (vrátane výnosov a nákladov
spojených s transakciami s inými komponentmi tej istej ú čtovnej
jednotky);
b) ktorého prevádzkové výsledky pravidelne preveruje vedúci
účtovnej jednotky s rozhodovacou právomocou s cie ľom rozho-
dovaťo prostriedkoch, ktoré sa majú segmentu prideli ť,
a posudzova ťjeho výkonnos ťa
c) ktorému sú dostupné samostatné finan čné informácie.
Prevádzkový segment sa mô že zaobera ťpodnikate ľskými aktivitami,
v ktorých e šte len získa výnosy, napríklad činnosti spojené so zakla-
daním prevádzky mô žub yťprevádzkovými segmentmi pred dosiah-
nutím výnosov.
6. Nie ka ždáčasťúčtovnej jednotky je nevyhnutne prevádzkový segment
alebo časťprevádzkového segmentu. Napríklad ústredie spolo čnosti
alebo niektoré výkonné oddelenia nemusia priná šaťvýnosy alebo
môžu priná šaťvýnosy, ktoré sú len príle žitostné popri činnostiach
účtovnej jednotky, a nie sú prevádzkovými segmentmi. Na ú čely2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —557
▼B
tohto štandardu sa za prevádzkové segmenty nepova žujú podnikové
programy po žitkov po skon čení zamestnania.
7. Termín „vedúci s rozhodovacou právomocou “označuje funkciu, nie
nevyhnutne mana žéra s konkrétnym ozna čením. Touto funkciou je
pride ľovanie prostriedkov prevádzkovým segmentom ú čtovnej
jednotky a posudzovanie ich výkonnosti. Vedúcim ú čtovnej jednotky
s rozhodovacou právomocou je často jej výkonný riadite ľalebo
hlavný vedúci pracovník, ale mô žet ob y ťnapríklad aj skupina výkon-
ných riadite ľov alebo iných osôb.
8. V mnohých ú čtovných jednotkách sú prevádzkové segmenty jasne
vymedzené tromi charakteristikami prevádzkových segmentov, ktorésú opísané v odseku 5. Ú čtovná jednotka v šak mô že vypracúva ť
výkazy, v ktorých sa jej podnikate ľské aktivity prezentujú rozli čnými
spôsobmi. Ak vedúci s rozhodovacou právomocou pou žíva viac ako
jednu zostavu informácií o segmentoch, mô žu jednu zostavu zlo žiek
pri ur čovaní prevádzkových segmentov ú čtovnej jednotky vyme-
dzova ťaj iné faktory, vrátane povahy podnikate ľských aktivít ka ždej
zložky, existencie mana žérov zodpovedných za tieto zlo žky
a informácií, ktoré sa predkladajú predstavenstvu.
9. Prevádzkový segment má zvy čajne mana žéra, ktorý je za ňpriamo
zodpovedný a ktorý udr žiava pravidelný kontakt s vedúcim
s rozhodovacou právomocou, s ktorým prerokúva prevádzkovéčinnosti, finan čné výsledky, budúci vývoj alebo plány týkajúce sa
daného segmentu. Termín „mana žér segmentu “označuje funkciu,
nie nevyhnutne mana žéra s daným ozna čením. Pri niektorých prevádz-
kových segmentoch mô žeb yťvedúci s rozhodovacou právomocou
takisto mana žérom segmentu. Jeden mana žér mô žeb yťmana žérom
segmentu pre viac ako jeden prevádzkový segment. Ak vlastnosti
opísané v odseku 5 platia pre viac ako jednu zostavu zlo žiek organi-
zácie, existuje v šak len jedna zostava zlo žiek, za ktorú sú zodpovední
mana žéri segmentu, táto zostava zlo žiek predstavuje prevádzkové
segmenty.
10. Vlastnosti opísané v odseku 5 mô žu plati ťpre dve alebo viac
navzájom sa prekrývajúce zostavy zlo žiek, za ktoré sú mana žéri
zodpovední. Na túto štruktúru sa niekedy odkazuje ako na maticovú
formu organizácie. Napríklad v niektorých ú čtovných jednotkách sú
niektorí mana žéri zodpovední za rôzne skupiny výrobkov a slu žieb na
celom svete, zatia ľčo iní mana žéri sú zodpovední za ur čité zemepisné
oblasti. Vedúci s rozhodovacou právomocou pravidelne preveruje
prevádzkové výsledky oboch zostáv zlo žiek a či sú finan čné infor-
mácie k dispozícii pre obe zostavy. V takej situácii ú čtovná jednotka
určí, ktorá zostava zlo žiek predstavuje prevádzkové segmenty, a to
s prihliadnutím na hlavnú zásadu.
VYKAZOVATE ĽNÉ SEGMENTY
11. Ú čtovná jednotka vykazuje informácie samostatne o ka ždom prevádz-
kovom segmente, ktorý:
a) bol vymedzený v súlade s odsekmi 5 a ž10 alebo vyplýva zo
zoskupenia dvoch alebo viacerých týchto segmentov v súlade
s odsekom 12 a
b) presahuje kvantitatívne limity uvedené v odseku 13.
V odsekoch 14 a ž19 sa spres ňujúďalšie situácie, ke ďsa informácie
o prevádzkovom segmente vykazujú samostatne.
Sumariza čné kritériá
12. Prevádzkové segmenty často preukazujú podobnú dlhodobú finan čnú
výkonnos ť, ak majú podobné ekonomické vlastnosti. Napríklad pri
dvoch podobných prevádzkových segmentoch sa o čakávajú podobné
dlhodobé priemerné hrubé mar že, ak ich ekonomické vlastnosti sú
podobné. Dva alebo viac prevádzkových segmentov mo žno zoskupi ť
do jedného prevádzkového segmentu, ak je toto zoskupenie v súlade
s hlavnou zásadou tohto IFRS, ak segmenty majú podobné ekono-mické vlastnosti a sú si podobné v ka ždom z týchto h ľadísk:
a) charakter výrobkov a slu žieb;
b) charakter výrobných procesov;2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —558
▼B
c) typ alebo skupina odberate ľov výrobkov a slu žieb;
d) metódy pou žité na distribúciu svojich výrobkov alebo poskyto-
vanie svojich slu žieb a
e) ak to prichádza do úvahy, charakter regula čného prostredia, naprí-
klad bankovníctva, pois ťovníctva alebo verejnoprospe šné spolo č-
nosti.
Kvantitatívne limity
13. Ú čtovná jednotka vykazuje samostatne informácie o prevádzkovom
segmente, ktorý sp ĺňa ktoréko ľvek z nasledujúcich kvantitatívnych
limitov:
a) jeho vykazované výnosy, vrátane predajov externým zákazníkom
a predajov a prevodov medzi jednotlivými segmentmi, predstavujú
10 percent zo sú čtu výnosov za v šetky prevádzkové segmenty, a to
interných aj externých;
b) absolútna hodnota jeho vykázaného zisku alebo straty je 10
percent alebo viac z vä čšej sumy z týchto dvoch (v absolútnej
hodnote): i) sú čet vykázaného zisku v šetkých prevádzkových
segmentov, ktoré nevykázali stratu, a ii) sú čet vykázanej straty
všetkých prevádzkových segmentov, ktoré vykázali stratu;
c) jeho majetok je 10 percent alebo viac zo sú čtu majetku v šetkých
prevádzkových segmentov.
Prevádzkové segmenty, ktoré nesp ĺňajúžiaden z týchto kvantitatív-
nych limitov, sa mô žu pova žovaťza vykazovate ľné a samostatne
zverejnite ľné, ak sa mana žment domnieva, že informácie o tomto
segmente by mohli by ťužitočné pre pou žívateľov účtovnej závierky.
14. Ú čtovná jednotka mô že spája ťinformácie o prevádzkových segmen-
toch, ktoré nesp ĺňajú kvantitatívne limity, s informáciami o ostatných
prevádzkových segmentoch nesp ĺňajúcich kvantitatívne limity, na
účely vytvorenia vykazovate ľného segmentu, iba vtedy, ak tieto
prevádzkové segmenty majú podobné ekonomické vlastnostias pĺňajú vä čšinu sumariza čných kritérií uvedených v odseku 12.
15. Ak celkové externé výnosy vykazované prevádzkovými segmentmi sú
menej ako 75 percent celkových výnosov ú čtovnej jednotky, vyme-
dzujú sa ďalšie prevádzkové segmenty ako vykazovate ľné segmenty
(aj ke ďnespĺňajú kritériá ustanovené v odseku 13), dokia ľdo povinne
vykazovate ľných segmentov nie je zahrnutých aspo ň75 percent
celkových výnosov ú čtovnej jednotky.
16. Informácie o ostatných podnikate ľských aktivitách a prevádzkových
segmentoch, ktoré sa nevykazujú povinne, sa spoja a zverejniav kategórii „ostatné segmenty “oddelene od ďalších polo žiek zosúhla-
senia, ktoré sú povinné pod ľa odseku 28. Charakterizujú sa zdroje
výnosov zaradených do kategórie „ostatné segmenty “.
17. Ak mana žment usúdi, že prevádzkový segment vymedzený ako vyka-
zovate ľný segment v bezprostredne predchádzajúcom období bude
významný aj v budúcnosti, informácie o tomto segmente sa budú
vykazova ťsamostatne aj v be žnom období, a to aj vtedy, ke ďuž
nespĺňa kritériá na vykazovanie uvedené v odseku 13.
18. Ak je prevádzkový segment v súlade s kvantitatívnymi limitmi
vb e žnom období ur čený ako vykazovate ľný segment, údaje za
tento segment za predchádzajúce obdobie prezentované ú čely porov-
nania sa prehodnotia tak, aby zobrazili tento novovykazovanýsegment samostatne, a to aj vtedy, ak tento segment
v predchádzajúcom období nesp ĺň
al kritériá na vykazovanie uvedené
v odseku 13, okrem prípadov, ke ďpotrebné informácie nie sú
dostupné a náklady na ich získanie by boli neúmerné.
19. Na po čet vykazovate ľných segmentov, o ktorých ú čtovná jednotka
zverej ňuje informácie samostatne, mô že existova ťurčitý vhodný
limit, pri presiahnutí ktorého mô žub yťinformácie o segmentoch príli š
podrobné. Aj ke ďnebol ur čený presný limit, v prípade, ke ďpočet
segmentov vykazovaných pod ľa odsekov 13 a ž18 stúpne nad desa ť,
účtovná jednotka by mala zvá žiť,či sa dosiahol vhodný limit.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —559
▼B
ZVEREJNENIE
20. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umo žnia pou žívateľom
svojej ú čtovnej závierky posúdi ťcharakter a finan čné vplyvy podni-
kateľských aktivít, ktorými sa zaoberá, a hospodárskeho prostredia,
v ktorom vykonáva svoju činnos ť.
21. S cie ľom dosiahnu ťúčinok zásady uvedenej v odseku 20 ú čtovná
jednotka zverej ňuje za ka ždé obdobie, za ktoré predkladá výkaz
►M5komplexného výsledku ◄, tieto informácie:
a) všeobecné informácie uvedené v odseku 22;
b) informácie o vykazovanom zisku alebo strate segmentu vrátane
špecifikovaných výnosov a nákladov zahrnutých do vykazovaného
zisku alebo straty segmentu, o majetku segmentu, záväzkoch
segmentu a o spôsobe oce ňovania, ako sa uvádza v odsekoch 23
až27, a
c) zosúhlasenia sú čtov výnosov jednotlivých segmentov, ich vykazo-
vaných ziskov alebo strát, majetku segmentov, záväzkov
segmentov a ostatných významných polo žiek segmentov
k príslu šným hodnotám za ú čtovnú jednotku, ako sa uvádza
v odseku 28.
▼M5
Zosúhlasenia súm vo výkaze o finan čnej situácii za vykazovate ľné
segmenty so sumami vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej jednotky
sa po žadujú ku ka ždému dátumu, za ktorý sa výkaz o finan čnej situ-
ácii prezentuje. Informácie za predchádzajúce obdobia sa prehodnotia
tak, ako sa uvádza v odsekoch 29 a 30.
▼B
Všeobecné informácie
22. Ú čtovná jednotka zverejní tieto v šeobecné informácie:
a) faktory pou žité na vymedzenie vykazovate ľných segmentov
účtovnej jednotky, vrátane základu pre organizáciu (napríklad, či
mana žment organizuje ú čtovnú jednotku na základe rozdielov
medzi výrobkami a slu žbami, zemepisnými oblas ťami, regula č-
nými prostrediami, alebo je to kombinácia týchto faktorov a či
prevádzkové segmenty boli zoskupené), a
b) typy výrobkov a slu žieb, z ktorých jednotlivé vykazovate ľné
segmenty odvodzujú svoje výnosy.
Informácie o zisku alebo strate, majetku a záväzkoch
23. Ú čtovná jednotka uvádza za ka ždý vykazovate ľný segment ocenenie
zisku alebo straty a celkového majetku. Ú čtovná jednotka uvádza za
každý vykazovate ľný segment ocenenie záväzkov, ak sa taký údaj
pravidelne poskytuje vedúcemu s rozhodovacou právomocou. Akšpecifikované hodnoty, ktoré sú zahrnuté do ocenenia zisku alebo
straty segmentu, preveruje vedúci s rozhodovacou právomocou,
alebo ak sa inak pravidelne poskytujú vedúcemu s rozhodovacouprávomocou, tak aj v tých prípadoch, ke ďnie sú zahrnuté do ocenenia
zisku alebo straty segmentu, ú čtovná jednotka zverejní za ka ždý vyka-
zovate ľný segment aj tieto informácie:
a) výnosy od externých zákazníkov;
b) výnosy z transakcií s ostatnými prevádzkovými segmentmi tej istej
účtovnej jednotky;
c) úrokové výnosy;
d) úrokové náklady;
e) odpisy a amortizácia;
▼M5
f) významné polo žky výnosov a nákladov zverejnené v súlade
s odsekom 97 uvedeným v IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky
(v znení revízie z roku 2007);2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —560
▼B
g) podiel ú čtovnej jednotky na zisku alebo strate pridru žených
podnikov a spolo čných podnikov ú čtovaných metódou vlastného
imania;
h) náklady alebo výnosy dane z príjmov a
i) významné nepe ňažné polo žky odli šné od odpisov a amortizácie.
Za ka ždý vykazovate ľný segment vyká žeúčtovná jednotka úrokový
výnos oddelene od úrokových nákladov okrem prípadov, ke ďväčšina
výnosov segmentu pochádza z úrokov a vedúci s rozhodovacouprávomocou sa pri posudzovaní výkonnosti segmentu a pri rozhodnu-tiach o pridelení prostriedkov do segmentu primárne spolieha na čistý
úrokový výnos. Ú čtovná jednotka mô že v takých prípadoch vyka-
zovaťúrokové výnosy daného segmentu o čistené od úrokových
nákladov a zverejní, že tak postupovala.
24. Ak sú špecifikované hodnoty zahrnuté do ocenenia majetku segmentu
preverovaného vedúcim s rozhodovacou právomocou, alebo ak sainak pravidelne poskytujú vedúcemu s rozhodovacou právomocou,a to aj v tých prípadoch, ke ďnie sú zahrnuté do ocenenia majetku
segmentu, ú čtovná jednotka zverejní za ka ždý vykazovate ľný segment
aj tieto informácie:
a) hodnota podielu v pridru žených podnikoch a spolo čných podni-
koch ú čtovaných metódou vlastného imania a
b) hodnoty prírastkov dlhodobého majetku (
1), iné ako finan čné
nástroje, odlo žených da ňových poh ľadávok, aktív v podobe
požitkov po skon čení zamestnania (pozri IAS 19 Zamestnanecké
požitkyodseky 54 a ž58) a práva vyplývajúce z poistných zmlúv.
OCEŇOVANIE
25. Hodnotou ka ždej vykazovanej polo žky segmentu je ocenenie pred-
kladané vedúcemu s rozhodovacou právomocou na ú čely rozhodo-
vania o priradení prostriedkov do daného segmentu a posúdeniajeho výkonnosti. Úpravy a eliminácie urobené pri príprave ú čtovnej
závierky ú čtovnej jednotky a priradenia výnosov, nákladov a ziskov
alebo strát sa zahrnú do zisku alebo straty vykazovate ľného segmentu
iba vtedy, ak sú sú časťou ocenenia zisku alebo straty segmentu, ktoré
používa vedúci s rozhodovacou právomocou. Podobne sa za daný
segment vykazujú iba ten majetok a záväzky, ktoré sú zahrnuté do
oceneného majetku a záväzkov daného segmentu, ktoré pou žíva
vedúci s rozhodovacou právomocou. Ak sú sumy priradené
k vykazovanému zisku alebo strate segmentu, jeho majetku alebo
záväzkom, tieto sumy sa priradia na podlo ženom základe.
26. Ak vedúci s rozhodovacou právomocou pou žíva pri posudzovaní
výkonnosti segmentu a pri rozhodovaní o pridelení prostriedkov iba
jedno ocenenie zisku alebo straty prevádzkového segmentu, jeho
majetku alebo záväzkov, vykazujú sa zisk alebo strata segmentu,jeho majetok a záväzky v tomto ocenení. Ak vedúcis rozhodovacou právomocou pou žíva viac ako jedno ocenenie zisku
alebo straty prevádzkového segmentu, jeho majetku alebo záväzkov,
vykážu sa tie ocenenia, o ktorých je mana žment presved čený, žes ú
stanovené v súlade so zásadami oce ňovania, ktoré sú najkonzistent-
nejšie so zásadami pou žitými pri oce ňovaní príslu šných hodnôt
vúčtovnej závierke ú čtovnej jednotky.
27. Za ka ždý vykazovate ľný segment ú čtovná jednotka vysvetlí ocenenie
zisku alebo straty segmentu, majetku segmentu a záväzkov segmentu.
Účtovná jednotka zverejní aspo ňtieto informácie:
a) východiská na ú čtovanie v šetkých transakcií medzi vykazovate ľ-
nými segmentmi;
b) charakter ka ždého rozdielu medzi oceneniami ziskov alebo strát
vykazovate ľných segmentov a ziskom alebo stratou ú čtovnej
jednotky pred vykázaním nákladu alebo výnosu dane z príjmova ukon čených činností (ak to nie je zjavné zo zosúhlasení pod ľa
odseku 28). Tieto rozdiely by mohli zah ŕňaťúčtovnú politiku
a zásady prira ďovania centrálne vynalo žených nákladov, ktoré sú2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —561
(1) V prípade majetku klasifikovaného na základe jeho likvidity je dlhodobým majetkom
taký majetok, ktorý zah ŕňa hodnoty, ktorých spätná získate ľnosťsa predpokladá za viac
ako dvanás ťmesiacov po ►M5období vykazovania ◄.
▼B
nevyhnutné na pochopenie informácií o vykazovate ľnom
segmente;
c) charakter ka ždého rozdielu medzi oceneniami majetku vykazova-
teľných segmentov a majetku ú čtovnej jednotky (ak to nie je
zjavné zo zosúhlasení pod ľa odseku 28). Tieto rozdiely mô žu
zahŕňaťúčtovnú politiku a zásady prira ďovania spolo čne pou žíva-
ného majetku, ktoré sú nevyhnutné na pochopenie informáciío vykazovate ľnom segmente;
d) charakter ka ždého rozdielu medzi ocenením záväzkov vykazova-
teľných segmentov a záväzkov ú čtovnej jednotky (ak to nie je
zjavné zo zosúhlasení pod ľa odseku 28). Tieto rozdiely mô žu
zahŕňaťúčtovnú politiku a zásady prira ďovania spolo čne zná ša-
ných záväzkov, ktoré sú nevyhnutné na pochopenie informácií
o vykazovate ľnom segmente;
e) charakter v šetkých zmien v tých metódach ocenenia
z predchádzajúcich období, ktoré sa pou žili pri ur čení zisku
alebo straty vykazovate ľného segmentu, a prípadný vplyv týchto
zmien na ocenenie zisku alebo straty segmentu;
f) charakter a vplyv akéhoko ľvek asymetrického prira ďovania na
vykazovate ľné segmenty. Ú čtovná jednotka mô že napríklad
priradi ťnáklady na odpisovanie na segment bez toho, aby na
tento segment priradila príslu šný odpisovaný majetok.
Zosúhlasenia
28. Ú čtovná jednotka poskytne zosúhlasenia v šetkých týchto údajov:
a) sú č
et výnosov vykazovate ľných segmentov s výnosmi ú čtovnej
jednotky;
b) sú čet hodnôt zisku alebo straty v šetkých vykazovate ľných
segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky pred zaú čto-
vaním da ňového nákladu (da ňového výnosu) a pred ukon čenými
činnos ťami. V prípade, že jednotka priradí vykazovate ľným
segmentom polo žky, ako napríklad da ňový náklad (da ňový
výnos), mô že zosúhlasi ťsúčet hodnôt zisku alebo straty v šetkých
segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky po zahrnutí
týchto polo žiek;
c) sú čtu majetku vykazovate ľných segmentov s majetkom ú čtovnej
jednotky;
d) sú čtu záväzkov vykazovate ľných segmentov so záväzkami
účtovnej jednotky, ak sa záväzky segmentov vykazujú v súlade
s odsekom 23;
e) sú čtu hodnôt v šetkých ďalších významných zverejnených infor-
mácií za vykazovate ľné segmenty s príslu šnými hodnotami za
účtovnú jednotku.
Všetky významné zosúhlasované polo žky sa vymedzia a opí šu samo-
statne. Napríklad je nevyhnutné samostatne vymedzi ťa opísa ť
hodnotu ka ždej významnej úpravy, ktorá je nevyhnutná pri zosúhla-
sení zisku alebo straty vykazovate ľných segmentov so ziskom alebo
stratou ú čtovnej jednotky a ktorá vyplýva z rozdielnej ú čtovnej poli-
tiky.
Prehodnotenie predtým vykazovaných informácií
29. Ak ú čtovná jednotka zmení štruktúru svojej vnútornej organizácie tak,
že dôjde k zmene v zlo žení vykazovate ľných segmentov, je nevyh-
nutné prehodnoti ťpríslu šné informácie za predchádzajúce obdobia,
vrátane časových intervalov v priebehu ú čtovného roka, okrem
prípadov, ke ďtieto informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich
získanie by boli neúmerné. Rozhodnutie o tom, či tieto informácie nie
sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné, sa
uskuto ční pri ka ždej zverej ňovanej polo žke. Po zmene v zlo žení vyka-
zovate ľných segmentov ú čtovná jednotka zverejní, či prehodnotila
príslu šné polo žky informácií o segmente za predchádzajúce obdobia.
30. Ak ú čtovná jednotka zmenila štruktúru svojej vnútornej organizácie
tak,žed ošlo k zmene v zlo žení vykazovate ľných segmentov, a ak2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —562
▼B
informácie o segmente za predchádzajúce obdobia, vrátane časových
intervalov v priebehu ú čtovného roka, nie sú prehodnotené tak, aby
zobrazili túto zmenu, ú čtovná jednotka zverejní v roku, ke ďdošlo
k zmene, informácie o segmente za be žné obdobie zalo žené na starom
aj novom základe segmentácie, okrem prípadov, ke ďtieto informácie
nie sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné.
ZVEREJ ŇOVANIE INFORMÁCIÍ O CELEJ Ú ČTOVNEJ JEDNOTKE
31. Odseky 32 a ž34 platia pre v šetky ú čtovné jednotky podliehajúce
tomuto IFRS, vrátane ú čtovných jednotiek, ktoré majú jeden vykazo-
vateľný segment. Podnikate ľské činnosti niektorých ú čtovných
jednotiek nie sú organizované na základe rozdielov príslu šných
výrobkov a slu žieb alebo rozdielov v zemepisných oblastiach činností.
Vykazovate ľné segmenty takej ú čtovnej jednotky mô žu vykazova ť
výnosy zo širokého spektra zásadne rozdielnych výrobkov a slu žieb,
alebo viac ako jeden vykazovate ľný segment mô že dodáva ťv zásade
rovnaké výrobky a slu žby. Podobne mô žum a ťvykazovate ľné
segmenty ú čtovnej jednotky majetok v rôznych zemepisných obla-
stiach a vykazova ťvýnosy od zákazníkov v rozli čných zemepisných
oblastiach, alebo viac ako jeden vykazovate ľný segment mô že vyko-
návaťčinnos ťv tej istej zemepisnej oblasti. Informácie po žadované
podľa odsekov 32 a ž34 sa uvádzajú iba vtedy, ke ďnie sú poskytnuté
ako sú časťinformácií o vykazovate ľnom segmente pod ľap ožiadaviek
tohto IFRS.
Informácie o výrobkoch a slu žbách
32. Ú čtovná jednotka vykazuje výnosy od externých zákazníkov za ka ždý
výrobok a slu žbu alebo ka ždú skupinu podobných výrobkov a slu žieb
okrem prípadov, ke ďpotrebné informácie nie sú k dispozícii
a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné, pri čom zverejní
informáciu o tejto skuto čnosti. Sumy vykazovaných výnosov sú zalo-
žené na finan čných informáciách pou žitých na zostavenie ú čtovnej
závierky ú čtovnej jednotky.
Informácie o zemepisných oblastiach
33. Ú čtovná jednotka vykazuje ďalej uvedené zemepisné informácie
okrem prípadov, ke ďpotrebné informácie nie sú k dispozícii
a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné:
a) výnosy od externých zákazníkov i) prislúchajúce krajine, v ktorej
má jednotka svoje sídlo a ii) prislúchajúce súhrnne v šetkým
cudzím štátom, z ktorých ú čtovnej jednotke plynú výnosy. Ak
sú výnosy od externých zákazníkov prislúchajúce jednotlivémucudziemu štátu významné, zverej ňuje sa informácia o týchto výno-
soch samostatne. Ú čtovná jednotka zverejní informácie o základe
na pride ľovanie výnosov od externých zákazníkov jednotlivým
krajinám;
b) dlhodobý majetok (
1) iný ako sú finan čné nástroje, odlo žená
daňová poh ľadávka, poh ľadávky týkajúce sa po žitkov po skon čení
zamestnania a práva vyplývajúce z poistných zmlúvi) lokalizované v krajine sídla ú čtovnej jednotky a ii) lokalizované
súhrne vo v šetkých cudzích štátoch, v ktorých táto jednotka vlastní
majetok. Ak je majetok v jednotlivom cudzom štáte významný,
informácie o tomto majetku sa zverej ňujú samostatne.
Vykazované hodnoty musia by ťzaložené na finan čných informáciách
použitých na zostavenie ú čtovnej závierky ú čtovnej jednotky. Ak
potrebné informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie
by boli neúmerné, zverej ňuje sa informácia o tejto skuto čnosti.
Účtovná jednotka mô že popri informáciách po žadovaných pod ľa
tohto odseku uvies ťčiastkové sú čty zemepisných informácií za
skupiny krajín.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —563
(1) V prípade majetku klasifikovaného na základe jeho likvidity je dlhodobým majetkom
taký majetok, ktorý zah ŕňa hodnoty, ktorých spätná získate ľnosťsa predpokladá za viac
ako dvanás ťmesiacov po ►M5období vykazovania ◄.
▼B
Informácie o hlavných zákazníkoch
34. Ú čtovná jednotka poskytne informácie o rozsahu svojej závislosti od
svojich hlavných zákazníkov. Ak výnosy z transakcií s jedným
externým zákazníkom sú 10 percent a viac z výnosov ú čtovnej
jednotky, táto jednotka zverejní informácie o tejto skuto čnosti,
celkovú hodnotu výnosov za ka ždého takéhoto zákazníka
a ozna čenie príslu šného segmentu alebo segmentov vykazujúcich
tieto výnosy. Ú čtovná jednotka nemusí zverejni ťtotožnosťhlavného
zákazníka ani hodnotu výnosov, ktoré ka ždý segment za tohto zákaz-
níka vykazuje. Na ú čely tohto štandardu sa za jedného zákazníka
považuje skupina ú čtovných jednotiek, o ktorých vykazujúca ú čtovná
jednotka vie, že sú spoluovládané, a za jedného zákazníka sa pova žuje
aj správny orgán (národný, štátny, provin čný, územný, miestny alebo
zahrani čný) a subjekty, o ktorých vykazujúca ú čtovná jednotka vie, že
sú pod kontrolou tohto orgánu.
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI
35. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard vo svojich ro čných ú čtovných
závierkach za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr.
Skoršie uplat ňovanie sa odporú ča. Ak ú čtová jednotka uplatní tento
štandard vo svojej ú čtovnej závierke za obdobie pred 1. januárom
2009, zverejní informáciu o tejto skuto čnosti.
36. Informácie o segmentoch za predchádzajúce roky, ktoré sú uvedené
ako porovnávacie informácie pre prvý rok uplatnenia tohto štandardu,
sa prehodnotia, aby sp ĺňali po žiadavky tohto IFRS, okrem prípadov,
keďpotrebné informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich vypra-
covanie by boli neúmerné.
▼M5
36A IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odsek 23 písm. f).
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
UKON ČENIE PLATNOSTI IAS 14
37. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 14 Vykazovanie segmentov.
Dodatok
Definícia pojmu
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tohto štandardu.
Prevádzkový segment Prevádzkový segment je zlo žkou ú čtovnej
jednotky:
a) ktorý sa zaoberá podnikate ľskými aktivitami,
v súvislosti s ktorými mô žu vzniknú ťvýnosy
a náklady (vrátane výnosov a nákladov spoje-ných s transakciami s inými zlo žkami tej istej
účtovnej jednotky);
b) ktorého prevádzkové výsledky pravidelne
preveruje vedúci ú čtovnej jednotky
s rozhodovacou právomocou s cie ľom rozho-
dovaťo prostriedkoch, ktoré sa majú segmentu
priradi ť, a posudzova ťjeho výkonnos ťa
c) pre ktorý sú dostupné samostatné finan čné
informácie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —564
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 1
Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia prevádzky, obnovy
prostredia a podobných záväzkov
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičky
—IAS 36 Zníženie hodnoty majetku (v znení revízie z roku 2004)
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
VÝCHODISKÁ
1. Mnohé ú čtovné jednotky sú povinné demontova ť, odstráni ťa obnovi ť
niektoré nehnute ľnosti, stroje a zariadenia. V rámci tejto interpretácie
sa takéto povinnosti ozna čujú pojmom „záväzky vyplývajúci
z ukon čenia prevádzky, obnovy prostredia a podobné záväzky “.
Podľa IAS 16 zah ŕňajú náklady na obstaranie nehnute ľností, strojov
a zariadení za čiatočný odhad nákladov na demontá ža odstránenie veci
a obnovu lokality, v ktorej sa vec nachádza, pri čom takáto povinnos ť
účtovnej jednotke vzniká bu ďv prípade nadobudnutia takejto veci,
alebo ako následok pou žívania danej veci po čas konkrétneho obdobia
na účely iné, ne žna tvorbu zásob v danom období. IAS 37 obsahuje
požiadavky, ako oceni ťzáväzky vyplývajúce z ukon čenia prevádzky,
obnovy prostredia a podobné záväzky. Táto interpretácia poskytuje
návod na ú čtovanie vplyvu zmien v ocenení existujúcich záväzkov
vyplývajúcich z ukon čenia prevádzky, obnovy prostredia a podobných
záväzkov.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
2. Táto interpretácia platí pre zmeny v ocenení existujúceho záväzku
vyplývajúceho z ukon čenia prevádzky, obnovy prostredia alebo
podobného záväzku, ktorý sa:
a) vykazuje ako časťobstarávacej ceny polo žky nehnute ľnosti, stroje
a zariadenia v súlade s IAS 16 a
b) vykazuje ako záväzok v súlade s IAS 37.Napríklad záväzok vyplývajúci z ukon čenia prevádzky, obnovy
prostredia alebo podobný záväzok mô že existova ťv prípade vyra ďo-
vania stroja z prevádzky, pri odstra ňovaní škôd na životnom prostredí
vťažobnom priemysle, alebo pri odstra ňovaní zariadenia.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
3. Táto interpretácia sa zaoberá spôsobom, akým by sa mal zaú čtovať
vplyv ďalej uvedených udalostí, ktoré majú za následok zmenu
ocenenia existujúceho záväzku vyplývajúceho z ukon čenia prevádzky,
obnovy prostredia alebo podobného záväzku:
a) zmena v odhadovanom odlive zdrojov steles ňujúcich ekonomické
úžitky (napríklad pe ňažné toky), ktoré sa po žadujú na vysporia-
danie povinnosti;
b) zmena v aktuálnej trhovej diskontnej sadzbe pod ľa definície
uvedenej v odseku 47 IAS 37 (vrátane zmien časovej hodnoty
peňazí a špecifických rizík záväzku) a
c) zvý šenie, do ktorého sa premieta plynutie času (známe aj pod
pojmom časové rozli šovanie diskontu).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —565
▼B
KONSENZUS
4. Zmeny v ocenení existujúceho záväzku vyplývajúceho z ukon čenia
prevádzky, obnovy prostredia a podobného záväzku, ktoré vyplývajú
zo zmien o čakávaného na časovania alebo sumy odlivu zdrojov steles-
ňujúcich ekonomické ú žitky po žadovaných na vysporiadanie povin-
nosti alebo zo zmeny diskontnej sadzby, sa zaú čtujú v súlade s ďalej
uvedenými odsekmi 5 a ž7.
5. Ak sa súvisiaci majetok oce ňuje pomocou modelu ocenenia obstará-
vacou cenou:
a) v súvislosti s písmenom b) sa zmeny záväzku pripo čítajú alebo
odpo čítajú od obstarávacej ceny súvisiaceho majetku v be žnom
období;
b) suma odpo čítaná od obstarávacej ceny majetku nesmie presiahnu ť
jeho ú čtovnú hodnotu. Ak zní ženie záväzku presiahne ú čtovnú
hodnotu majetku, takýto presah sa ihne ďvykáže vo výsledku
hospodárenia;
c) ak úprava vyústi do zvý šenia obstarávacej ceny majetku, ú čtovná
jednotka zvá ži,či táto situácia poukazuje na mo žnosť,že nová
účtovná hodnota majetku nebude získaná spä ťv plnej vý ške. Ak
ide o takýto náznak, ú čtovná jednotka vykoná test na zní ženie
hodnoty majetku odhadom spätne získate ľnej sumy a ú čtuje
akúko ľvek stratu zo zní ženia hodnoty v súlade s IAS 36.
6. Ak sa súvisiaci majetok oce ňuje pomocou modelu precenenia:
a) zmeny záväzku pozme ňujú predtým vykázaný prebytok alebo
schodok z precenenia takéhoto majetku, čiže:
►M5i) zní ženie záväzku sa [s výhradou písmena b)] vykazuje
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvy šuje
prebytok z precenenia vo vlastnom imaní, ◄keďsa vykazuje
vo výsledku hospodárenia vo vý ške, v ktorej ru ší schodok
z precenenia majetku, ktorý sa predtým vykázal vo výsledku
hospodárenia;
►M5ii) zvý šenie záväzku sa vykazuje v zisku alebo strate
s výnimkou prípadu, kedy sa vykazuje v ostatných sú častiach
komplexného výsledku a zni žuje prebytok z precenenia do
výšky◄v rozsahu akéhoko ľvek kreditného zostatku existu-
júceho v rámci prebytku z precenenia vo vz ťahu k danému
majetku;
b) v prípade, že zní ženie záväzku prevy šuje ú čtovnú hodnotu, ktorá
by sa vykázala, ak by bol majetok ú čtovaný v súlade s modelom
ocenenia obstarávacou cenou, takýto presah sa ihne ďvykážev o
výsledku hospodárenia;
c) zmena záväzku nazna čuje mo žnosťpotreby preceni ťmajetok
s cie ľom zaisti ť, aby sa ú čtovná hodnota podstatne nelí šila od
hodnoty, ktorá by sa dosiahla pou žitím ocenenia reálnou hodnotou
►M5na konci obdobia vykazovania ◄.►M5Všetky takéto
precenenia sa zoh ľadňujú pri ur čovaní súm, ktoré sa majú vykáza ť
v zisku alebo strate a v ostatných sú častiach komplexného
výsledku pod ľa písmena a). Ak je precenenie nevyhnutné, je
potrebné preceni ťvšetok majetok v danej triede; ◄
▼M5
d) IAS 1 po žaduje zverejni ťvo výkaze komplexného výsledku ka ždú
zložku komplexného výsledku alebo nákladu. V rámci plnenia
tejto po žiadavky sa zmena prebytku z precenenia vyplývajúca zo
zmeny záväzku identifikuje osobitne a zverejní ako taká.
▼B
7. Upravená odpisovate ľná suma majetku sa odpisuje po čas doby jeho
životnosti. Preto, ak súvisiaci majetok dosiahol koniec doby pou žiteľ-
nosti, v šetky následné zmeny záväzku sa vyká žuvčase ich vzniku
vo výsledku hospodárenia. Platí to tak pre model ocenenia obstará-vacou cenou, ako aj pre model precenenia.
▼M1
8 Periodické rozvinutie diskontu sa vykazuje v zisku alebo strate ako
finan čný náklad v ždy po jeho vzniku. Kapitalizácia pod ľa IAS 23 nie
je povolená.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —566
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
9. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. septembrom 2004 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. septembrom 2004, zverejní túto
skuto čnosť.
▼M5
9A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 6.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼B
PRECHODNÉ USTANOVENIA
10. Zmeny v ú čtovnej politike sa ú čtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8
Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby (1).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —567
(1)A kú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu v ú čtovnom období, ktoré sa za čína
pred 1. januárom 2005, dodr žiava po žiadavky predchádzajúcej verzie IAS 8, ktorá mala
názov Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v ú čtovných zásadách
vtedy, ak neuplat ňuje revidovanú verziu tohto štandardu na tieto skor šie obdobia.
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 2
Členské podiely v dru žstvách a podobné nástroje
ODKAZY
—IAS 32 Finan čné nástroje: zverejnenie a prezentácia (v znení revízie z roku
2003) (1)
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie z roku
2003)
VÝCHODISKÁ
1. Dru žstvá a ostatné podobné ú čtovné jednotky sú vytvorené skupinami
osôb s cie ľom uspokoji ťspolo čné ekonomické a spolo čenské potreby.
Vnútro štátne právne predpisy zvy čajne definujú dru žstvo ako spolo-
čenstvo, ktoré sa usiluje podporova ťekonomický rozmach svojich
členov prostredníctvom spolo čnej podnikate ľskej činnosti (zásada
svojpomoci). Ú časťčlenov v dru žstve sa často charakterizuje ako
členské podiely, časti alebo podobne, a v ďalšom texte sa uvádzajú
ako„členské podiely “.
2. V IAS 32 sa ustanovujú zásady klasifikácie finan čných nástrojov ako
finan čných záväzkov alebo vlastného imania. Tieto zásady sa uplat-
ňujú najmä pri klasifikácii nástrojov obsahujúcich právo preda ť, ktoré
umožňujú dr žiteľovi preda ťtieto nástroje emitentovi za pe ňažnú hoto-
vosťalebo za iný finan čný nástroj. Uplat ňovanie týchto zásad na
členské podiely v dru žstvách a na podobné nástroje je náro čné.
Niektorí členovia Rady pre medzinárodné ú čtovné štandardy po žiadali
o pomoc pri objasnení toho, ako je mo žné zásady v IAS 32 uplat-
ňovaťpričlenských podieloch a podobných nástrojoch, ktoré majú
určitéčrty, a takisto pri objasnení okolností, pri ktorých tie črty
ovplyv ňujú klasifikáciu členského podielu ako záväzok alebo vlastné
imanie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. Táto interpretácia sa týka finan čných nástrojov patriacich do rozsahu
pôsobnosti IAS 32, vrátane finan čných nástrojov vydaných členom
družstva, ktoré preukazujú vlastnícky podiel členov v dru žstve. Táto
interpretácia sa nevz ťahuje na finan čné nástroje, ktorých vysporia-
danie sa uskuto ční alebo sa mô že uskuto čniťprostredníctvom vlast-
ných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
4. Mnoho finan čných nástrojov vrátane členských podielov má vlastnosti
vlastného imania, vrátane hlasovacích práv a práv zú častňovaťsa na
rozdelení dividend. Niektoré finan čné nástroje dávajú dr žiteľovi právo
na spätné odkúpenie za pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum, ale mô žu takisto obsahova ťalebo podlieha ťobmedzeniam
možnosti spätne odkúpi ťfinan čné nástroje. Ako by sa mali takéto
podmienky spätného odkúpenia vyhodnoti ťpri ur čovaní, čib ys a
finan čné nástroje mali klasifikova ťako záväzky alebo vlastné imanie?
KONSENZUS
5. Zmluvné právo dr žiteľa finan čného nástroja (vrátane členských
podielov v dru žstvách) po žadova ťspätné odkúpenie, samo osebe
neznamená, že finan čný nástroj je klasifikovaný ako finan čný
záväzok. Presnej šie povedané, ú čtovná jednotka musí zvá žiťvšetky
okolnosti a podmienky finan čného nástroja na ú čely stanovenia, čih o
možno klasifikova ťako finan čný záväzok alebo vlastné imanie.
V týchto podmienkach sú zah ŕňajú príslu šné miestne zákony
a predpisy, ako aj stanovy ú čtovnej jednotky, ktoré sú ú činné
k dátumu klasifikácie, ale nezah ŕňajú o čakávané budúce zmeny
a doplnenia týchto zákonov, predpisov alebo stanov.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —568
(1)►M6V auguste 2005 bol IAS 32 zmenený a doplnený ako IAS 32 Finan čné nástroje:
prezentácia . Vo februári 2008 IASB zmenila a doplnila IAS 32 po žiadavkou, aby sa
nástroje klasifikovali ako vlastné imanie, ak tieto nástroje majú v šetky znaky ustanovené
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D IAS 32 a sp ĺňajú podmienky uvedené
tamže.◄
▼M6
6. Členské podiely, ktoré by sa klasifikovali ako vlastné imanie, ak by
členovia nemali právo po žadova ťspätné odkúpenie, sa posudzujú ako
vlastné imanie, ak je splnená ktoráko ľvek z podmienok uvedených
v odsekoch 7 a 8 alebo členské podiely majú v šetky znaky ustanovené
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D IAS 32 a sp ĺňajú
podmienky uvedené tam že. Vklady splatné na po žiadanie vrátane
bežných a vkladových ú čtov, ako aj podobné zmluvy, ktoré vznikajú
v prípadoch, ke ďčlenovia vystupujú ako zákazníci, sú finan čnými
záväzkami ú čtovnej jednotky.
▼B
7. Členské podiely sú vlastným imaním, ak ú čtovná jednotka má
bezpodmiene čné právo odmietnu ťspätné odkúpenie členských
podielov.
8. Miestne zákony a predpisy alebo stanovy ú čtovnej jednotky mô žu
uklada ťrôzne typy zákazov spätného odkúpenia členských podielov,
napríklad bezpodmiene čné zákazy alebo zákazy na základe kritérií
likvidity. Ak je spätné odkúpenie bezpodmiene čne zakázané miest-
nymi zákonmi a predpismi alebo stanovami ú čtovnej jednotky,
členské podiely sú vlastným imaním. V prípade, že ustanovenia miest-
nych zákonov a predpisov alebo stanov ú čtovnej jednotky zakazujú
spätné odkúpenie len vtedy, ak sú splnené (alebo nesplnené) ur čité
podmienky –ako napríklad obmedzenia likvidity –nevedú k tomu, že
členské podiely sú vlastným imaním.
▼M6
9. Bezpodmiene čný zákaz mô žeb y ťabsolútny, to znamená, že
akéko ľvek spätné odkúpenie je zakázané. Bezpodmiene čný zákaz
môžeb y ťčiastočný, a potom zaká že spätné odkúpene členských
podielov, ak by takéto odkúpenie spôsobilo, žep o četčlenských
podielov alebo vý ška vlo ženého kapitálu z členských podielov klesne
pod ur čitú stanovenú úrove ň.Členské podiely, ktoré sú nad rámec
zákazu spätného odkúpenia, sú záväzkami, ale iba v tom prípade, ak
účtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo odmietnu ťspätné
odkúpenie, ako sa uvádza v odseku 7, alebo ak členské podiely
majú v šetky znaky ustanovené v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch
16C a 16D IAS 32 a sp ĺňajú podmienky uvedené tam že. V niektorých
prípadoch sa po čet podielov alebo hodnota vlo ženého kapitálu, ktoré
sú podmienkou zákazu spätného odkúpenia, mô žuz času na čas
meniť. Takáto zmena v podmienkach zákazu spätného odkúpenia
vedie k presunu medzi finan čnými záväzkami a vlastným imaním.
▼B
10. Pri prvotnom vykázaní ocení ú čtovná jednotka finan čný záväzok so
spätným odkúpením v reálnej hodnote. V prípade členských podielov
s prvkom spätného odkúpenia ú čtovná jednotka vy čísli reálnu hodnotu
finan čného záväzku so spätným odkúpením v sume nie ni žšej, ako je
maximálna splatná hodnota záväzku pri spätnom odkúpení ur čená
v stanovách ú čtovnej jednotky alebo v platných zákonoch, diskonto-
vaná od prvého dátumu, od ktorého by sa mohlo po žadova ťzaplatenie
tejto sumy (pozri príklad 3).
11. Ako sa po žaduje v odseku 35 IAS 32, podiely vyplácané dr žiteľom
nástrojov vlastného imania sa vykazujú priamo vo vlastnom imaníočistené od akéhoko ľvek prospechu z dane z príjmov. Úrok, divi-
dendy a iné výnosy súvisiace s finan čnými nástrojmi, ktoré sa klasi-
fikujú ako finan čné záväzky, sú nákladmi bez oh ľadu na to, či sú tieto
vyplatené sumy právne charakterizované ako dividendy, úroky aleboinak.
12. Dodatok, ktorý je neoddelite ľnou sú časťou konsenzu, obsahuje
príklady uplat ňovania tohto konsenzu.
ZVEREJNENIE
13. Ak zmena v podmienkach zákazu spätného odkúpenia vedie
k presunu medzi finan čnými záväzkami a vlastným imaním, ú čtovná
jednotka zverejní osobitne sumu, čas a dôvod presunu.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
14. Dátum ú činnosti a prechodné ustanovenia tejto interpretácie sú
rovnaké ako pri IAS 32 (v znení revízie z roku 2003). Ú čtovná
jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čí-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —569
▼B
najú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto
interpretáciu na ú čtovné obdobie, ktoré sa za čína pred 1. januárom
2005, zverejní túto skuto čnosť. Táto interpretácia sa uplat ňuje retro-
spektívne.
▼M6
14A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia v odsekoch 6, 9, A1
a A12 na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní Finan čné nástroje obsahujúce
právo preda ťa povinnosti vznikajúce pri likvidácii (zmeny
a doplnenia IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári 2008 na skor šie
obdobie, zmeny a doplnenia v odsekoch 6, 9, A1 a A12 sa uplatnia na
toto skor šie obdobie.
▼B
Dodatok
Príklady uplat ňovania konsenzu
Tento dodatok je neoddelite ľnou sú časťou tejto interpretácie.
▼M6
A1. V tejto prílohe sa vysvet ľuje sedem príkladov uplat ňovania konsenzu
z tohto IFRIC-u. Príklady nepredstavujú vy čerpávajúci zoznam;
možné sú aj iné zoskupenia okolností. Pri ka ždom príklade sa pred-
pokladá, že neexistujú iné podmienky, ako sú uvedené
v skuto čnostiach uvedených v danom príklade, ktoré by, vy žadovali,
aby finan čný nástroj bol klasifikovaný ako finan čný záväzok, a že
finan čný nástroj nemá v šetky znaky ustanovené v odsekoch 16A
a 16B alebo odsekoch 16C a 16D IAS 32 alebo nesp ĺňa podmienky
uvedené tam že.
▼B
BEZPODMIENE ČNÉ PRÁVO ODMIETNU ŤSPÄTNÉ ODKÚPENIE (odsek 7)
Príklad 1
Zadanie
A2. V stanovách ú čtovnej jednotky sa ustanovuje, že spätné odkúpenia
závisia výlu čne od rozhodnutia ú čtovnej jednotky. V stanovách sa
toto rozhodnutie ďalej nerozvádza alebo neobmedzuje. V minulosti
účtovná jednotka nikdy neodmietla spätné odkúpenie členských
podielov, hoci predstavenstvo má právo tak urobi ť.
Klasifikácia
A3. Ú čtovná jednotka má bezpodmiene čné právo odmietnu ťspätné odkú-
penie a členské podiely predstavujú vlastné imanie. IAS 32 ustanovuje
zásady klasifikácie, ktoré sú zalo žené na podmienkach finan čného
nástroja a upozor ňuje, že história platieb alebo úmysel vykona ť
platby, ktoré sú na rozhodnutí ú čtovnej jednotky, nemô žeb y ť
príčinou klasifikácie finan čného nástroja ako záväzku. V odseku AG
26 IAS 32 sa uvádza:
Ak prioritné akcie nie sú spätne odkúpite ľné, príslu šná klasifikácia sa
určuje ostatnými právami, ktoré sa spájajú s akciami. Klasifikácia
vychádza z posúdenia podstaty zmluvných dohôd a definícií finan č-
ného záväzku a nástroja vlastného imania. Ke ďsú rozdelenia dr ži-
teľom prioritných akcií, čiužkumulatívnych alebo nekumulatívnych,
na vo ľnom rozhodnutí emitenta, akcie sú nástrojmi vlastného imania.
Na klasifikáciu prioritnej akcie ako nástroja vlastného imania alebo
finan čného záväzku nemá vplyv napríklad:
a) história realizácie rozdelení;
b) zámer realizova ťrozdelenia v budúcnosti;
c) mo žný negatívny vplyv na cenu kme ňových akcií emitenta
v prípade, ak rozdelenia nie sú realizované (v dôsledku obmedzení2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —570
▼B
na výplatu dividend z kme ňových akcií, ak nie sú dividendy vyplá-
cané z prioritných akcií);
d) suma fondov emitenta;
e) očakávanie zisku alebo straty emitenta za obdobie alebo
f) schopnos ťalebo neschopnos ťemitenta ovplyv ňovaťvýšku jeho
zisku alebo straty za obdobie.
Príklad 2
Zadanie
A4. Stanovy ú čtovnej jednotky ustanovujú, že spätné odkúpenia sa vyko-
návajú len na základe vlastnej úvahy ú čtovnej jednotky. Stanovy v šak
ďalej uvádzajú, že schválenie žiadosti o spätné odkúpenie je automa-
tické, pokia ľúčtovná jednotka je schopná uskuto čniťplatby bez poru-
šenia miestnych predpisov týkajúcich sa likvidity a rezervných
fondov.
Klasifikácia
A5. Ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo odmietnu ťspätné
odkúpenie a členské podiely sú finan čným záväzkom. Obmedzenia
uvedené v predchádzajúcom texte sú zalo žené na schopnosti ú čtovnej
jednotky uhrádza ťsvoje záväzky. Obmedzujú spätné odkúpenie len
v prípadoch, ak po žiadavky na likviditu alebo rezervné fondy nie sú
splnené, a len dovtedy, pokým nie sú splnené. Z tohto dôvodunemô žu pod ľa zásad uvedených v IAS 32 vies ťku klasifikácii finan č-
ného nástroja ako vlastného imania. V odseku AG 25 IAS 32 sa
uvádza:
Prioritné akcie sa mô žu vydáva ťs rôznymi právami. Pri stanovení, či
prioritná akcia je finan čným záväzkom alebo nástrojom vlastného
imania, emitent posudzuje konkrétne práva pripojené k danej akcii
s cieľom ur či
ť,či akcia vykazuje základné charakteristiky finan čného
záväzku. Napríklad prioritná akcia, ktorá umo žňuje spätné odkúpenie
ku konkrétnemu dátumu alebo na základe vo ľby dr žiteľa, obsahuje
finan čný záväzok, preto že emitent má povinnos ťprevies ťfinan čné
aktíva dr žiteľovi akcie. Potenciálna neschopnos ťemitenta splni ť
povinnos ťspätného odkúpenia prioritnej akcie, ke ďsa to zmluvne
vyžaduje, čiužv dôsledku nedostatku zdrojov, zákonného obmedzenia
alebo nedostato čného zisku alebo fondov, neru ší záväzok. [Zdôraz-
nenie pridané]
ZÁKAZY SPÄTNÉHO ODKÚPENIA (odsek 8 a 9)
Príklad 3
Zadanie
A6. Dru žstvo vydalo v minulosti podiely svojim členom k rôznym
dátumom a v rôznych sumách takto:
a) 1. januára 20X1 100 000 podielov po 10 CU za ka ždý podiel
(1 000 000 CU);
b) 1. januára 20X2 100 000 podielov po 20 CU (spolu 2 000 000 CU,
to znamená, že celková hodnota vydaných podielov je 3 000 000
CU).
Podiely sú spätne odkupite ľné na po žiadanie vo vý ške, v akej boli
vydané.
A7. V stanovách ú čtovnej jednotky sa uvádza, že kumulovaná vý ška spät-
ných odkúpení nesmie presiahnu ť20 percent z najvy ššieho po čtu
kedyko ľvek predtým vydaných členských podielov. K 31. decembru
20X2 má ú čtovná jednotka 200 000 vydaných podielov, čo predsta-
vuje zatia ľnajvy ššíp očetčlenských podielov, ktoré boli kedy vydané,
ažiadne podiely neboli spätne odkúpené v minulosti. K 1. januáru
20X3 ú čtovná jednotka zmení a doplní svoje stanovy a zvý ši povo-
lenú vý šku kumulovaných spätných odkúpení na 25 percent2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —571
▼B
z najvy ššieho po čtu kedyko ľvek predtým vydaných členských
podielov.
Klasifikácia
Pred zmenou a doplnením stanov
A8. Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finan č-
nými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení dru žstvo tento finan čný
záväzok reálnou hodnotou. Vzh ľadom na to, že tieto podiely sú spätne
odkupite ľné na po žiadanie, dru žstvo stanovuje reálnu hodnotu
takýchto finan čných záväzkov pod ľa odseku 49 IAS 39, v ktorom
sa uvádza: „Reálna hodnota finan čného záväzku s prvkom splatnosti
na po žiadanie (napríklad vklad splatný na po žiadanie) nie je ni žšia
ako suma záväzku splatná na po žiadanie... “Z uvedeného dôvodu
družstvo klasifikuje ako finan čné záväzky maximálnu sumu splatnú
na po žiadanie pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení.
A9. K 1. januáru 20X1 maximálna suma záväzku splatná pod ľa ustano-
vení o spätnom odkúpení je 20 000 podielov po 10 CU, a pretoúčtovná jednotka klasifikuje ako finan čný záväzok 200 000 CU
a 800 000 CU ako vlastné imanie. D ňa 1. januára 20X2 sa v šak po
vydaní nových podielov v sume 20 CU za podiel maximálna sumazáväzku splatná pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení zvý šin a
40 000 podielov po 20 CU za ka ždý podiel. Vydaním ďalších
podielov v sume 20 CU za podiel vzniká nový záväzok, ktorý sa
ocení pri prvotnom vykázaní reálnou hodnotou. Záväzok po vydanítýchto podielov predstavuje 20 percent z celkového po čtu vydaných
podielov (200 000) ocenených v sume 20 CU za podiel alebo v úhrne
800 000 CU. V takom prípade sa vy žaduje vykáza ťďal
ší záväzok vo
výške 600 000 CU. V tomto príklade nie je vykázaný žiadny zisk
alebo strata. Preto teraz ú čtovná jednotka klasifikuje 800 000 CU
ako finan čné záväzky a 2 200 000 CU ako vlastné imanie. V tomto
príklade sa predpokladá, že sumy sa v období medzi 1. januárom
20X1 a 31. decembrom 20X2 nezmenili.
Po zmene stanov
A10. Po zmene v stanovách, dru žstvo sa mô že vyzva ťk spätnému odkú-
peniu maximálne 25 percent vydaných podielov alebo maximálne50 000 podielov po 20 CU za podiel. Preto 1. januára 20X3 dru žstvo
klasifikuje ako finan čný záväzok 1 000 000 CU, čo je maximálna
suma splatná na po žiadanie pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení
tak, ako je to v súlade s odsekom 49 IAS 39. Preto 1. januára20X3 prevedie z vlastného imania do finan čných záväzkov sumu
200 000 CU s tým, že 2 000 000 CU zostáva klasifikovaných ako
vlastné imanie. V tomto príklade ú čtovná jednotka nevyká že zo zaú č-
tovania tohto prevodu žiadny zisk alebo stratu.
Príklad 4
Skuto čnosti
A11. Miestne zákony upravujúce pôsobenie dru žstiev alebo podmienky
stanov dru žstva zakazujú dru žstvu spätne odkúpi ťčlenské podiely,
ak by sa spätným odkúpením zní žil vlo žený kapitál z členských
podielov pod 75 percent z najvy ššej sumy vlo ženého kapitálu
zčlenských podielov. Najvy ššia suma vlo ženého kapitálu pre jedno-
tlivé dru žstvo je 1 000 000 CU. ►
M5Na konci obdobia vykazo-
vania◄je zostatok vlo ženého kapitálu 900 000 CU.
Klasifikácia
A12. V tomto prípade by sa 750 000 CU klasifikovalo ako vlastné imanie
a 150 000 CU ako finan čné záväzky. Okrem u žcitovaných odsekov
sa v IAS 32 ods. 18 písm. b) uvádza:
▼M6
…finan čný nástroj, ktorý dáva dr žiteľovi právo na jeho vrátenie
emitentovi výmenou za pe ňažnú hotovos ťalebo za iné finan čné
aktívum ( „nástroj obsahujúci právo preda ť“), je finan čným záväzkom,
okrem nástrojov klasifikovaných ako nástroje vlastného imania2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —572
▼M6
v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Finan čný
nástroj je finan čný záväzok aj v prípade, ke ďsa suma pe ňažnej hoto-
vosti alebo iného finan čného aktíva stanovuje na základe indexu alebo
inej polo žky majúcej potenciál rastu alebo poklesu. Existencia opcie
pre dr žiteľa umo žňujúca vráti ťnástroj emitentovi spä ťza pe ňažnú
hotovos ťalebo za iné finan čné aktívum znamená, že nástroj obsahu-
júci právo preda ťje v súlade s definíciou finan čného záväzku, okrem
tých nástrojov, ktoré sú klasifikované ako nástroje vlastného imaniav súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D.
▼B
A13. Zákaz spätného odkúpenia opísaný v tomto príklade sa odli šuje od
obmedzení opísaných v odsekoch 19 a AG25 IAS 32. V nich opísané
reštrikcie predstavujú obmedzenia na schopnos ťúčtovnej jednotky
zaplati ťsplatnú sumu finan čného záväzku, t. j. zabra ňujú platbe
záväzku len vtedy, ke ďsú splnené špecifické podmienky. Na rozdiel
od toho sa v tomto príklade opisuje bezpodmiene čný zákaz spätného
odkúpenia nad ur čitú sumu bez oh ľadu na schopnos ťúčtovnej
jednotky spätne odkúpi ťčlenské podiely (napríklad vzh ľadom na
peňažné prostriedky, zisky alebo distribuovate ľné zdroje).
V dôsledku toho zákaz spätného odkúpenia zabra ňuje ú čtovnej
jednotke, aby jej vznikol finan čný záväzok zo spätného odkúpenia
vyšší, ako je ur čená suma vlo ženého kapitálu. Preto nie je časť
podielov, na ktoré sa vz ťahuje zákaz spätného odkúpenia, finan čným
záväzkom. Zatia ľčok aždý jednotlivý členský podiel sa mô že spätne
odkúpi ťjednotlivo, časťcelkových vydaných podielov nie je mo žné
spätne odkúpi ťzažiadnych iných okolností, ako je likvidácia ú čtovnej
jednotky.
Príklad 5
Zadanie
A14. Skuto čnosti zadané pre tento príklad sú rovnaké ako v príklade 4.
Okrem toho ►M5na konci obdobia vykazovania ◄požiadavky
na likviditu ulo žené miestnou jurisdikciou zabra ňujú ú čtovnej
jednotke spätne odkúpi ťakéko ľvekčlenské podiely, pokia ľpeňažná
hotovos ťa krátkodobé investície v dr žbe účtovnej jednotky nie sú
vyššie ako špecifikovaná suma. Vplyv týchto po žiadaviek na likviditu
►M5na konci obdobia vykazovania ◄je taký, žeúčtovná jednotka
nemô že zaplati ťpri spätnom odkúpení členských podielov viac ako
50 000 CU.
Klasifikácia
A15. Tak ako v príklade 4, ú čtovná jednotka klasifikuje 750 000 CU ako
vlastné imanie a 150 000 CU ako finan čný záväzok. Je to tak preto,
že suma klasifikovaná ako záväzok vychádza z bezpodmiene čného
práva ú čtovnej jednotky odmietnu ťspätné odkúpenie a nie
z podmienených re štrikcií, ktoré zabra ňujú spätnému odkúpeniu, iba
ak likvidita alebo iné podmienky nie sú splnené, a to iba dovtedy,
kým sú splnené. V tomto prípade sa uplatnia ustanovenia odsekov 19a AG 25 IAS 32.
Príklad 6
Zadanie
A16. Stanovy dru žstva zakazujú spätne odkúpi ťčlenské podiely,
s výnimkou rozsahu zodpovedajúcemu príjmom z emisie ďalšíchčlen-
ských podielov novým, alebo u žexistujúcim členom po čas predchá-
dzajúcich troch rokov. Príjmy z emisie členských podielov sa musia
použiťna spätné odkúpenie podielov, na ktoré členovia žiadali spätné
odkúpenie. Po čas predchádzajúcich troch rokov boli príjmy z emisie
členských podielov vo vý ške 12 000 CU a žiadne členské podiely sa
spätne neodkúpili.
Klasifikácia
A17. Ú čtovná jednotka klasifikuje členské podiely v sume 12 000 CU ako
finan čné záväzky. V súlade so závermi z príkladu 4 členské podiely,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —573
▼B
ktoré sú predmetom bezpodmiene čného zákazu spätného odkúpenia,
nie sú finan čným záväzkom. Tento bezpodmiene čný zákaz sa vz ťa-
huje na sumu, ktorá sa rovná príjmom z emisie podielov spred trochrokov, a preto sa táto suma klasifikuje ako vlastné imanie. Sumarovnajúca sa príjmom z emisie podielov po čas predchádzajúcich
troch rokov v šak nie je predmetom bezpodmiene čného zákazu spät-
ného odkúpenia. Preto príjmy z emisie členských podielov
z predchádzajúcich troch rokov sú finan čnými záväzkami a ždovtedy,
keďužďalej nie sú k dispozícii k spätnému odkúpeniu členských
podielov. V dôsledku toho ú čtovná jednotka vykazuje finan čný
záväzok vo vý ške príjmov z emisie podielov po čas predchádzajúcich
troch rokov zní žených o spätné odkúpenia uskuto čnené po čas tohto
obdobia.
Príklad 7
Zadanie
A18. Ú čtovná jednotka je dru žstevnou bankou. V miestnych predpisoch,
v ktorých sa upravuje pôsobenie dru žstevných bánk, sa uvádza, že
najmenej 50 percent zo v šetkých „nesplatených záväzkov “účtovnej
jednotky (pojem je definovaný v predpisoch tak, aby zah ŕňal účty
členských podielov) musí by ťvo forme členských kapitálových
vkladov. Vplyv tohto predpisu je, žea ks úv šetky nesplatené záväzky
družstva vo forme členských podielov, tak je mo žné ich v šetky spätne
odkúpi ť. K 31. decembru 20X1 má ú č
tovná jednotka celkové nespla-
tené záväzky vo vý ške 200 000 CU, z toho 125 000 CU predstavujú
účtyčlenských podielov. Podmienky ú čtovčlenských podielov povo-
ľujú dr žiteľovi ich spätné odkúpenie na po žiadanie a v stanovách
účtovnej jednotky sa neuvádzajú žiadne obmedzenia týkajúce sa spät-
ného odkúpenia.
Klasifikácia
A19. V tomto príklade sa členské podiely klasifikujú ako finan čné záväzky.
Zákaz spätného odkúpenia je podobný obmedzeniam, ktoré súuvedené v odsekoch 19 a AG 25 IAS 32. Zákaz predstavuje podmie-
nené obmedzenie na schopnos ťúčtovnej jednotky zaplati ťsplatnú
sumu finan čného záväzku, t. j. zabra ňuje platbe záväzku, len ak sú
splnené ur čitéšpecifické podmienky. Presnej šie povedané, ú čtovná
jednotka by mohla by ťpožiadaná o spätné odkúpenie celej sumy
členských podielov (125 000 CU), ak by splatila v šetky svoje ostatné
záväzky (75 000 CU). Tak že zákaz spätného odkúpenia nezabra ňuje
účtovnej jednotke, aby jej vznikol finan čný záväzok spätne odkúpi ť
viac, ako je špecifikovaný po četčlenských podielov alebo suma
vloženého kapitálu. Povo ľuje ú čtovnej jednotke len odlo žiťspätné
odkúpenie a ždo splnenia podmienky, t. j. splatenia ostatných
záväzkov. Členské podiely v tomto príklade nie sú predmetom
bezpodmiene č
ného zákazu spätného odkúpenia a preto sú klasifiko-
vané ako finan čné záväzky.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —574
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 4
Určovanie, čij es ú časťou zmluvy lízing
ODKAZY
—IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 38 Nehmotný majetok (v znení revízie z roku 2004)
VÝCHODISKÁ
1. Ú čtovná jednotka mô že uzatvori ťzmluvu obsahujúcu transakciu alebo
sériu súvisiacich transakcií, ktorá nemá právnu formu lízingu, ale
prevádza sa ňou právo u žívaťmajetok (napríklad jednotlivé nehnute ľ-
nosti, stroje a zariadenia) výmenou za platbu alebo sériu platieb.Príklady zmlúv, ktorou ú čtovná jednotka (dodávate ľ)m ôže prevádza ť
právo u žívaťmajetok na inú ú čtovnú jednotku (kupujúceho), často
spolu so súvisiacimi slu žbami, obsahujú:
—zmluvy o externom zabezpe čení slu žieb (napríklad externé zabez-
pečenie spracovanie údajov jednotky),
—zmluvy v telekomunika čnom priemysle, v ktorých dodávate ľ
poskytujúci sie ťové slu žby uzatvorí zmluvy s cie ľom poskytnú ť
kupujúcim právo na prenos údajov,
—zmluvy typu „zober alebo zapla ť“(take-or-pay) a podobné
zmluvy, pod
ľa ktorých musí kupujúci uhradi ťstanovené platby
bez oh ľadu na to, či prevzal dodávku produktov zmluvy alebo
služieb (napríklad zmluva typu „zober alebo zapla ť“s cie ľom
nadobudnú ťv podstate celý výstup dodávate ľovho energetického
zdroja).
2. Táto interpretácia poskytuje návod na ur čenie, či zmluvy sú lízingami
alebo obsahujú lízingy, ktoré by sa mali ú čtovaťv súlade s IAS 17.
Neposkytuje návod na ur čenie toho, ako by sa mal takýto lízing
klasifikova ťpodľa uvedeného štandardu.
3. V niektorých zmluvách je majetok, ktorý je predmetom lízingu,
časťou vä čšieho celku majetku. Táto interpretácia sa nezaoberá tým,
ako ur čiť, kedy je časťväčšieho majetku sama osebe majetkom na
účely uplat ňovania IAS 17. Napriek tomu zmluvy, pod ľa ktorých by
príslu šný majetok predstavoval samostatnú ú čtovnú polo žku bu ď
podľa IAS 16, alebo pod ľa IAS 38, patria do rozsahu pôsobnosti
tejto interpretácie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
▼M9
4. Táto interpretácia sa nevz ťahuje na zmluvy, ktoré:
a) sú lízingom, alebo obsahujú lízing, a sú vy ňaté z uplat ňovania IAS
17; alebo
b)sú verejno-súkromnými dojednaniami o koncesiách na poskyto-
vanie slu žieb, ktoré patria do pôsobnosti IFRIC 12 Dojednania
o koncesiách na poskytovanie slu žieb.
▼B
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
5. Problémy, ktorými sa zaoberá táto interpretácia, sú:
a) spôsob ur čenia, či zmluva je lízingom, alebo obsahuje lízing, tak
ako je definovaný v IAS 17;
b) kedy by sa malo vykona ťposúdenie, alebo opätovné toho, čij e
zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing, a
c) ak je zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing, ako by sa mali
platby za lízing od členiťod platieb za iné zlo žky uvedené
v zmluve.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —575
▼B
KONSENZUS
Určovanie, či je zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing
6. Ur čenie, či je dohoda lízingom, alebo obsahuje lízing je zalo žené na
podstate zmluvy a vy žaduje si posúdenie, či:
a) plnenie zmluvy závislí od vyu žitia ur čitého majetku alebo
majetkov a či
b) zmluvou sa prevádza právo u žívaťmajetok.
Plnenie dohody závisí od vyu žitia konkrétneho majetku
7. Aj ke ďkonkrétny majetok mô žeb yťzreteľne identifikovaný, nie je
predmetom lízingu, pokia ľplnenie zmluvy nezávisí od vyu žitiašpeci-
fikovaného majetku. Ak je dodávate ľnapríklad zaviazaný doda ťurčité
množstvo tovaru alebo slu žby a má právo a schopnos ťposkytnú ť
takýto tovar alebo slu žby pou žitím iného majetku, ktoré nie sú
v zmluve špecifikované, potom plnenie zmluvy nezávisí od ur čitého
majetku a zmluva neobsahuje lízing. Záväzok zo záruky, ktorý umo ž-
ňuje alebo po žaduje náhradu za rovnaký alebo podobný majetok
v prípade, žeu rčitý majetok nefunguje správne, nevylu čuje ú čtovanie
záväzku ako lízingu. Navy še, zmluvou stanovený nárok (podmienený
alebo nepodmienený), ktorý z akéhoko ľvek dôvodu umo žňuje alebo
vyžaduje od dodávate ľa nahradenie majetku pred stanoveným
dátumom alebo po ňom, nevylu čuje ú čtovanie majetku ako lízingu
pred dátumom náhrady.
8. Majetok bol implicitne špecifikovaný v prípade, ak napríklad dodá-
vateľvlastní alebo má v prenájme iba jeden majetok, ktorým má plni ť
povinnos ť, pričom pre dodávate ľa nie je ekonomicky prípustné ani
realizovate ľné, aby splnil svoju povinnos ťpoužitím alternatívneho
majetku.
Zmluva prevádza právo pou žívaťmajetok
9. Zmluva prevádza právo pou žívaťmajetok vtedy, ak zmluva prevádza
na kupujúceho (nájomcu) právo riadi ťpoužívanie predmetného
majetku. Právo riadi ťpoužívanie majetku sa prevádza vtedy, ak je
splnená niektorá z týchto podmienok:
a) Kupujúci má schopnos ťa právo prevádzkova ťmajetok alebo vies ť
iných, aby prevádzkovali majetok spôsobom ním ur čeným, pri čom
získava alebo kontroluje viac ako nevýznamnú sumu z výstupu
alebo iného ú žitku z majetku.
b) Kupujúci má schopnos ťa právo riadi ťfyzický prístup k majetku,
pričom získava alebo ovláda viac ako nevýznamnú sumu z výstupu
alebo iného ú žitku z majetku.
c) Skutkový stav a okolnosti nazna čujú,že je iba malá pravdepodob-
nosť,že by jedna alebo viacero strán iných ako kupujúci prevzala
viac ako nevýznamnú sumu z výstupu alebo iného ú žitku vypro-
dukovanú alebo vytvorenú z majetku po čas trvania zmluvy a cena,
ktorú kupujúci zaplatí za tento výstup, nie je zmluvne pevne stano-vená za jednotku výstupu, ani sa nerovná aktuálnej trhovej cene za
jednotku výstupu v čase dodávky výstupu.
Posúdenie alebo opätovne posúdenie,
či je zmluva lízingom, alebo
či obsahuje lízing
10. Posúdenie, či je lízing sú časťou zmluvy, prebieha pri uzavretí zmluvy
ešte pred dátumom nadobudnutia ú činnosti zmluvy a dátumom, ke ď
zmluvné strany prijali záväzok k základným podmienkam zmluvy,
pričom zoh ľadňuje skutkový stav a okolnosti. Opätovné posúdenie
zmluvy ako zmluvy, ktorá obsahuje lízing, po uzavretí zmluvyprebieha iba vtedy, ak je splnená niektorá z týchto podmienok:
a) nastali zmeny v zmluvných podmienkach, s výnimkou zmien,
ktoré zmluvu iba obnovujú alebo roz širujú;
b) realizuje sa opcia na obnovu alebo sa zmluvné strany dohodli na
predĺžení zmluvy, s výnimkou takých podmienok obnovenia alebo
predĺženia, ktoré u žboli zahrnuté v pôvodných podmienkach2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —576
▼B
lízingu v súlade s odsekom 4 IAS 17. Obnovenie alebo pred ĺženie
zmluvy, ktoré nezah ŕňa úpravu niektorej z podmienok uvedených
v pôvodnej zmluve pred ukon čením platnosti pôvodnej zmluvy, sa
vyhodnocuje v zmysle odsekov 6 a ž9 iba vo vz ťahu k čase obno-
venia alebo pred ĺženia zmluvy;
c) nastala zmena v stanovení závislosti plnenia zmluvy od ur čeného
majetku;
d) nastala podstatná zmena majetku, napríklad podstatná fyzická
zmena nehnute ľnosti, stroja alebo zariadenia.
11. Opätovné posúdenie zmluvy vychádza zo skutkového stavu
a okolností existujúcich k dátumu prehodnotenia vrátane zostávajúcejdoby platnosti zmluvy. Zmeny v odhadoch (napríklad odhadované
množstvo výstupov, ktoré má dosta ťkupujúci alebo iný potenciálny
kupca), by nemali by ťpodnetom na opätovné posúdenie. Ak je
zmluva pri opätovnom posúdení klasifikovaná ako zmluva, ktorejsúčasťou je lízing (alebo ktorá neobsahuje lízing), uplat ňujú sa
postupy pri ú čtovaní lízingu (alebo sa prestanú uplat ňovať):
a) v prípade odseku 10 písm. a), c) alebo d) odvtedy, ke ďnastala
zmena okolností, ktoré boli podnetom na opätovné posúdenie;
b) v prípade odseku 10 písm. b) od za čiatku času obnovenia alebo
predĺženia.
Odde ľovanie lízingových splátok od iných platieb
12. Ak je sú časťou zmluvy lízing, zmluvné strany uplat ňujú na lízingový
prvok zmluvy po žiadavky uvedené v IAS 17, s výnimkou oslobodenia
od uvedených po žiadaviek pod ľa odseku 2 IAS 17. Ak je teda sú ča-
sťou zmluvy lízing, klasifikuje sa daný lízing ako finan čný lízing
alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7 a ž19 IAS 17. Iné
prvky zmluvy, na ktoré sa nevz ťahujú ustanovenia IAS 17, sa ú čtujú
podľa iných štandardov.
13. Na ú čely uplat ňovania po žiadaviek uvedených v IAS 17 sa platby
a iné zmluvne vy žadované vyrovnania rozdelia na za čiatku uzavretia
zmluvy alebo na základe opätovného posúdenia zmluvy na základeich relatívnych reálnych hodnôt na platby za lízing a platby za ostatnéprvky. Minimálne lízingové splátky definované v odseku 4 IAS 17
zahŕňajú iba platby za lízing (t. j. právo pou žívaťmajetok)
a nezah ŕňajú platby za ostatné prvky zmluvy (napríklad za slu žby
a náklady na vstupy).
14. V niektorých prípadoch si oddelenie lízingových splátok od platieb za
ostatné prvky v zmluve vy žiada od kupujúceho vyu žitie techniky
odhadu. Napríklad kupujúci mô že odhadnú ťlízingové splátky na
základe zmluvy o lízingu porovnate ľného majetku, ktorá neobsahuje
žiadne iné prvky, alebo odhadom platieb za iné prvky v zmluve na
základe porovnate ľných zmlúv a následne odpo čítaním týchto platieb
od celkových platieb vyplývajúcich zo zmluvy.
15. Ak kupujúci príde k záveru, že platby nie je mo žné spo ľahlivo
oddeli ť, kupujúci:
a) v prípade finan čného lízingu vyká že majetok a záväzok v sume
rovnajúcej sa reálnej hodnote majetku, ktorý bol ur čený pod ľa
odsekov 7 a 8 ako predmet lízingu. Záväzok sa následne zní ži
realizáciou splátok a vykázaním kalkulovaného finan čného
poplatku zo záväzku na základe zvý šenej úrokovej sadzby pô žičky
kupujúceho (
1);
b) v prípade operatívneho lízingu pova žuje v šetky platby vyplývajúce
zo zmluvy za lízingové platby s cie ľom zachova ťsúlad
sp ožiadavkami na zverej ňovanie uvedenými v IAS 17, ale
i) zverejní tieto platby oddelene od minimálnych lízingových
platieb z iných zmlúv, ktoré nezah ŕňajú platby za iné prvky
ako lízing, a
ii) uvedie, že zverejnené platby v zmluve zah ŕňajú aj platby za iné
prvky zmluvy ako lízing.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —577
(1) T. j. zvý šenej úrokovej sadzby pô žičky nájomcu vymedzenej v odseku 4 IAS 17.
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
16 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
17. V IAS 8 sa špecifikuje spôsob, akým ú čtovná jednotka uplat ňuje
zmeny v ú čtovnej politike vyplývajúce z prvotného uplatnenia inter-
pretácie. Ú čtovná jednotka nemusí nevyhnutne postupova ťv súlade
s uvedenými po žiadavkami, ke ďuplatňuje túto interpretáciu prvýkrát.
Ak ú čtovná jednotka vyu žíva túto výnimku, uplat ňuje odseky 6 a ž9
tejto interpretácie na zmluvy existujúce na za čiatku najskor šieho
obdobia, pre ktoré sa v súlade so štandardmi IFRS prezentujú porov-
nateľné informácie na základe skutkového stavu a okolností existujú-
cich na za čiatku daného obdobia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —578
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 5
Práva na podiely z fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, recykláciu a na
obnovu životného prostredia
ODKAZY
—IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
—IAS 28 Podiely v pridru žených podnikoch
—IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie z roku
2003)
—SIC-12 Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia (v znení revízie z roku
2003)
VÝCHODISKÁ
1. Ú čelom fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, recykláciu a na
obnovu životného prostredia, ďalej len „fondy na ukon čenie
prevádzky “alebo „fondy“, je oddeli ťaktíva ur čené na financovanie
niektorých alebo v šetkých nákladov spojených s ukon čením
prevádzky (napríklad jadrovej elektrárne) alebo likvidáciou ur čitého
zariadenia (napríklad áut) alebo s obnovou životného prostredia
(napríklad odstra ňovanie zne čistenia vody alebo obnovy vy ťažených
lomov), ktoré sa súhrnne ozna čujú ako „ukon čenie prevádzky “.
2. Príspevky do týchto fondov mô žub y ťdobrovo ľné alebo sa mô žu
vyžadova ťna základe nariadenia alebo zákona. Fondy mô žum a ť
jednu z týchto štruktúr:
a) fondy zriadené jedným prispievate ľom na ú čely financovania vlast-
ných záväzkov z ukon čenia prevádzky, čiužvo vz ťahu k ur čitému
miestu, alebo k nieko ľkým geograficky rozptýleným miestam;
b) fondy zriadené viacerými prispievate ľmi na ú čely financovania ich
individuálnych alebo spolo čných záväzkov z ukon čenia prevádzky,
pričom prispievatelia majú právo na úhradu nákladov na ukon čenie
prevádzky do vý šky ich príspevkov plus v šetkých reálnych
výnosov z daných príspevkov po odrátaní ich podielu na nákla-doch súvisiacich so správou fondu. Prispievatelia mô žum a ťpovin-
nosťdodato čne prispie ťdo fondu, napríklad v prípade bankrotu
iného prispievate ľa;
c) fondy zriadené viacerými prispievate ľmi na ú čely financovania ich
individuálnych alebo spolo čných záväzkov z ukon čenia prevádzky,
pričom po žadovaná vý š
ka príspevkov vychádza zo sú časnej
činnosti prispievate ľa, a ú žitok, ktorý daný prispievate ľzíska,
vychádza z jeho minulej činnosti. V takom prípade mô že dôjs ť
k nesúladu medzi vý škou príspevkov prispievate ľa (vychádzajúcou
z jeho sú časnej činnosti) a hodnotou, ktorú mô že z fondu čerpať
(založenou na minulej činnosti).
3. Tieto fondy majú v šeobecnosti tieto črty:
a) Fond spravujú oddelene nezávislí správcovia.
b) Ú čtovné jednotky (prispievatelia) prispievajú do fondu, pri čom
tieto príspevky sa investujú do rôzneho majetku, ktorý mô že
zahŕňaťdlhové aj majetkové investície, a sú prispievate ľovi
k dispozícii na pomoc pri úhrade nákladov spojenýchs ukon čením prevádzky. Správcovia ur čujú spôsob investovania
príspevkov, a to v v rámci obmedzení ustanovených stanovami
fondu a príslu šnými právnymi alebo inými predpismi.
c) Prispievatelia majú na ďalej povinnos ťuhradi ťnáklady spojené
s ukon čením prevádzky. Prispievatelia v šak mô žučerpaťz fondu
prostriedky na úhradu nákladov na ukon čenie prevádzky, ale iba
do vý šky ni žšej sumy spomedzi sumy vynalo žených nákladov na2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —579
▼B
vyradenie z prevádzky a podielu daného prispievate ľa na majetku
fondu.
d) Prispievatelia mô žum a ťobmedzený alebo žiadny prístup
k majetku fondu prevy šujúci majetok fondu pou žitý na úhradu
oprávnených nákladov z ukon čenia prevádzky.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4. Táto interpretácia sa pou žíva v ú čtovnej závierke prispievate ľa pri
účtovaní takých podielov vyplývajúcich z fondov na ukon čenie
prevádzky, ktoré majú obidve tieto črty:
a) majetok sa spravuje oddelene (bu ďtým, žej ed r žaný v samostatnej
právnickej osobe, alebo ako oddelený majetok v rámci inejúčtovnej jednotky) a
b) prispievate ľmá obmedzené právo na prístup k majetku.
5. Zvy škový podiel vo fonde nad rámec práva na úhradu, napríklad
zmluvné právo na rozdelenie majetku medzi prispievate ľov po ukon-
čení v šetkých prevádzok, alebo pri zru šení fondu, mô že predstavova ť
nástroj vlastného imania, na ktorý sa vz ťahujú ustanovenia IAS 39,
a táto interpretácia sa na ňnevzťahuje.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
6. Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:
a) Akým spôsobom by mal prispievate ľúčtovaťsvoj podiel vo
fonde?
b) Akým spôsobom by sa mala zaú čtovaťpovinnos ťprispievate ľa
dodato čne prispie ťdo fondu, napríklad v prípade bankrotu iného
prispievate ľa?
KONSENZUS
Účtovanie podielu vo fonde
7. Prispievate ľsvoju povinnos ťhradi ťnáklady na ukon čenie prevádzky
vykáže ako záväzok a svoj podiel vo fonde vyká že oddelene
s výnimkou prípadu, ke ďprispievate ľnezodpovedá za úhradu
nákladov na ukon čenie prevádzky, dokonca aj vtedy, ak mu fond
náklady neuhradí.
8. Prispievate ľurčí,či fond ovláda, spoluovláda alebo má v ňom
podstatný vplyv s odkazom na ustanovenia IAS 27, IAS 28, IAS 31a SIC-12. Ak áno, prispievate ľpostupuje pri ú čtovaní svojho podielu
vo fonde v súlade s uvedenými štandardmi.
9. Ak prispievate ľfondom neovláda, spolo čne neovláda alebo v ňom
nemá podstatný vplyv, vykazuje právo prija ťúhradu z fondu ako
úhradu v súlade s ustanoveniami IAS 37. Ocenenie úhrady zodpovedánižšej hodnote spomedzi:
a) sumy vykázaného záväzku z ukon čenia prevádzky a
b) podielu prispievate ľa na reálnej hodnote čistých aktív fondu ur če-
ných pre potreby prispievate ľov.
Zmeny v ú čtovnej hodnote práva na prijatie inej úhrady, ako sú
príspevky do fondu a čerpanie prostriedkov z neho sa vykazujú ako
zisk alebo strata v tom období, v ktorom tieto zmeny vznikli.
Účtovanie povinnosti dodato čne prispie ťdo fondu
10. Ak má prispievate ľpovinnos ťdodato čne prispie ťdo fondu, napríklad
v prípade bankrotu iného prispievate ľa, alebo ak sa hodnota investi č-
ného majetku vo fonde zní ži do takej miery, ž
e nie je dostato čná na
vyrovnanie záväzkov fondu z poskytovania úhrad, takáto povinnos ťje
podmieneným záväzkom, na ktorý sa vz ťahujú ustanovenia IAS 37.
Prispievate ľvykáže tento záväzok iba vtedy, ak je pravdepodobné, že
do fondu aj dodato čne prispeje.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —580
▼B
Zverej ňovanie
11. Prispievate ľzverejní charakter svojho podielu vo fonde a v šetky
obmedzenia prístupu k majetku fondu.
12. Ak prispievate ľmá povinnos ťdodato čne prispie ťdo fondu
s pravdepodobným plnením tejto povinnosti, ktorá sa nevykazujeako záväzok (pozri odsek 10), zverejní informácie pod ľa IAS 37
ods. 86.
13. Ak prispievate ľúčtuje svoj podiel vo fonde pod ľa odseku 9, zverejní
informácie pod ľa IAS 37 ods. 85 písm. c).
DÁTUM Ú ČINNOSTI
14. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňo-
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
15. Zmeny v ú čtovných metódach sa ú čtujú v súlade s po žiadavkami
IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —581
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 6
Záväzky vyplývajúce z pôsobenia na osobitnom trhu –odpad z elektrických
a elektronických zariadení
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
VÝCHODISKÁ
1. V odseku 17 IAS 37 sa spres ňuje,že udalos ťzakladajúca záväzok je
minulou udalos ťou, ktorá vedie k sú časnému záväzku, na vysporia-
danie ktorého nemá ú čtovná jednotka realistickú alternatívu.
2. V odseku 19 IAS 37 sa uvádza, že uzna ťmožno rezervy len na
„povinnosti, ktoré vznikajú z minulých udalostí a ktoré existujú nezá-
visle od budúcich aktivít ú čtovnej jednotky “.
3. Zo smernice Európskej únie o odpade z elektrických a elektronických
zariadení (WE&EE), ktorou sa reguluje zber, spracovávanie, zhodno-
covanie a k životnému prostrediu šetrné likvidovanie odpadu
z WE&EE, vyplývajú otázky o tom, kedy sa má vykáza ťzáväzok
na likvidáciu WE&EE. Smernica rozli šuje medzi „novým “
a„historickým “odpadom a medzi odpadom z domácností
a odpadom z iných zdrojov. Nový odpad sa vz ťahuje na výrobky
predané po 13. auguste 2005. Na ú čely tejto smernice sa v šetky
zariadenia pre domácnos ťpredané pred týmto dátumom sa pokladajú
za tie, z ktorých vznikne historický odpad.
4. V smernici sa uvádza, že náklady na riadenie historického odpadu
domácich zariadení by mali zná šaťvýrobcovia takého druhu zaria-
dení, ktoré sú na trhu v období, ktoré bude spresnené v príslu šných
uplatnite ľných právnych predpisoch jednotlivých členských štátov
(rozhodné obdobie). V smernici sa uvádza, žek aždýčlenský štát
zavedie mechanizmus na to, aby výrobcovia prispievali k nákladom
úmerne, „napríklad úmerne k ich príslu šnému podielu na trhu pod ľa
druhu zariadenia. “
5. Viaceré výrazy, ako je napríklad „podiel na trhu “a„rozhodné
obdobie “, pou žité v interpretácii sa mô žu v uplatnite ľných právnych
predpisoch jednotlivých členských štátov definova ťrôzne. D ĺžka
rozhodného obdobia mô žeb yťnapríklad rok alebo len jeden mesiac.
Podobne aj oce ňovanie podielu na trhu a vzorec na výpo čet záväzku
sa mô že v rôznych vnútro štátnych právnych predpisoch lí šiť.Všetky
tieto príklady v šak majú vplyv len na ocenenia záväzku, ktoré nepatria
do pôsobnosti interpretácie.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
6. Táto interpretácia poskytuje usmernenie k vykazovaniu záväzkov
vúčtovnej závierke výrobcov za nakladanie s odpadom pod ľa smer-
nice EÚ o WE&EE v súvislosti s predajom historických zariadení pre
domácnos ť.
7. Interpretácia sa nezaoberá ani novým odpadom ani historickým
odpadom, ktorý nepochádza z domácností. Záväzok za nakladanies takýmto odpadom je adekvátne upravený v IAS 37. Ak sa v šak
podľa vnútro štátnych právnych predpisov s novým odpadom
z domácností zaobchádza podobne ako s historickým odpadom
z domácností, uplat ňujú sa zásady interpretácie pod ľa hierarchie
v odsekoch 10 a ž12 IAS 8. Hierarchia IAS 8 sa vz ťahuje aj na iné
predpisy, ktoré ukladajú povinnosti spôsobom, ktorý je podobný
modelu rozdelenia nákladov pod ľa smernice EÚ.
RIE
ŠENÁ PROBLEMATIKA
8. IFRIC bol po žiadaný, aby v kontexte likvidácie WE&EE ur čil, zčoho
vzniká udalos ť, na základe ktorej vzniká povinnos ťv súlade s IAS 37
ods. 14 písm. a) pre vykázanie rezervy na náklady spojenés nakladaním s odpadom:
—z výroby alebo predaja historických zariadení pre domácnos ť?2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —582
▼B
—pôsobenia na trhu po čas rozhodného obdobia?
—zo vzniku nákladov pri činnostiach týkajúcich nakladania
s odpadom?
KONSENZUS
9. Udalos ťou, na základe ktorej vzniká povinnos ť, je pod ľa IAS 37
ods. 14 písm. a) pôsobenie na trhu po čas rozhodného obdobia.
Vzhľadom na to nedochádza k vzniku záväzku za náklady spojené
s likvidáciou historického odpadu zariadení domácností ani v okamihu
výroby, ani v okamihu predaja výrobku. Ke ďže záväzok za historické
zariadenia domácností je spojený s pôsobením na trhu po čas rozhod-
ného obdobia a nie s výrobou či predajom týchto vecí, ktoré sa majú
likvidova ť, povinnos ťnevznikne dovtedy a pokia ľpočas rozhodného
obdobia neexistuje podiel trhu. Doba vzniku udalosti, na základe
ktorej vzniká povinnos ť,m ôžeb yťtakisto nezávislá od konkrétneho
obdobia, ke ďsa nakladá s odpadom a ke ďvznikli príslu šné náklady.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
10. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. decembra 2005 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. decembrom 2005, zverejní túto
skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
11. Zmeny v ú čtovnej politike sa ú čtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —583
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 7
Uplat ňovanie metódy úpravy predchádzajúcich rokov pod ľaštandardu IAS 29
–Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
ODKAZY
—IAS 12 Dane z príjmov
—IAS 29 Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách
VÝCHODISKÁ
1. Táto interpretácia poskytuje návod na uplat ňovanie po žiadaviek IAS
29 v období vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka identifikuje (1)
existenciu hyperinflácie v ekonomike svojej funk čnej meny, ke ď
ekonomika v predchádzajúcom období nebola hyperinfla čná, a preto
účtovná jednotka prehodnotí svoju ú čtovnú závierku v súlade
s IAS 29.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
2. Otázky, ktoré sa rie šia v tejto interpretácii:
a) Ako by sa mala po žiadavka „... sa zostaví v podmienkach mernej
jednotky be žnej►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄“
uvedená v IAS 29 ods. 8 interpretova ť,k eďúčtovná jednotka
uplatňuje tento štandard?
b) Ako by mala ú čtovná jednotka ú čtovaťpočiatočné stavy polo žiek
odloženej dane vo svojej prehodnotenej ú čtovnej závierke?
KONSENZUS
3. V období vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka identifikuje
existenciu hyperinflácie v ekonomike svojej funk čnej meny, ke ď
v predchádzajúcom období nebola hyperinfla čnou, táto jednotka
uplatní po žiadavky IAS 29 tak, ako keby ekonomika bola v ždy hype-
rinfla čná. Preto vo vz ťahu k nepe ňažným polo žkám oceneným
v historickej obstarávacej cene sa ►M5otvárací výkazo finan čnejsi-
tuácii◄účtovnej jednotky na za čiatku najskor šieho obdobia prezen-
tovaného v ú čtovnej závierke upraví tak, aby odzrkad ľovala vplyv
inflácie od dátumu, ke ďbol majetok nadobudnutý a záväzky vznikli
alebo boli prevzaté, a žpo závere čný►M5koniec obdobia vykazo-
vania◄. Namiesto toho v prípade nepe ňažných polo žiek, ktoré sú
vykázané v otváracej súvahe v sumách aktuálnych k tomuto dátumu,odlišných od tých, ktoré boli k dátumu obstarania alebo vzniku, sa do
tejto úpravy premietne vplyv inflácie od dátumov, ke ďtieto ú čtovné
hodnoty boli stanovené, a žpo►
M5koniec obdobia vykazo-
vania◄.
4. ►M5Ku◄závere čnému►M5koncu obdobia vykazovania ◄sa
položky odlo ženej dane vyká žu a ocenia v súlade s IAS 12. Údaje
o odlo ženej dani v otváracej súvahe za obdobie vykazovania sa v šak
stanovia takto:
a) účtovná jednotka precení polo žky odlo ženej dane v súlade s IAS
12, po úprave nominálnych ú čtovných hodnôt svojich nepe ňažných
položiek k dátumu otváracej súvahy za obdobie vykazovania,
použitím mernej jednotky k tomu dátumu;
b) opätovne ocenené polo žky odlo ženej dane v súlade s písmenom
a) sú prehodnotené zmeny mernej jednotky od dátumu otváracej
súvahy za obdobie vykazovania po ►M5koniec obdobia vyka-
zovania◄.
Účtovná jednotka uplat ňuje metódu pod ľa písmen a) a b) pri úprave
položiek odlo ženej dane v otváracej súvahe ka ždého porovnate ľného
obdobia prezentovaného v prehodnotenej ú čtovnej závierke za
obdobie vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 29.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —584
(1) Identifikácia hyperinflácie je zalo žená na tom, ako ú čtovná jednotka posúdi kritériá
v odseku 3 IAS 29.
▼B
5. Potom, čoúčtovná jednotka upravila ú čtovnú závierku, sa v šetky
zodpovedajúce údaje v ú čtovnej závierke za nasledujúce obdobie
vykazovania, vrátane polo žiek odlo ženej dane, prehodnotia uplat-
nením zmeny mernej jednotky za uvedené nasledujúce obdobie vyka-zovania len v upravenej ú čtovnej závierke za predchádzajúce obdobie
vykazovania.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
6. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. marca 2006 alebo neskôr. Odporú ča sa skor šie uplat ňo-
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. marcom 2006, zverejní túto skuto čnosť.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —585
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 8
Rozsah pôsobnosti IFRS 2
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IFRS 2 Platby na základe podielov
VÝCHODISKÁ
1. IFRS 2 sa vz ťahuje na platby formou akcií, v rámci ktorých ú čtovná
jednotka prijme alebo nadobudne tovar alebo slu žby.„Tovar“zahŕňa
zásoby, spotrebný materiál, nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,
nehmotný majetok a iný nefinan čný majetok (IFRS 2 odsek 5).
Preto s výnimkou ur čitých transakcií vy ňatých z jeho rozsahu pôsob-
nosti sa IFRS 2 uplat ňuje na v šetky transakcie, na základe ktorých
účtovná jednotka prijme nefinan čný majetok alebo slu žby ako odplatu
za vydanie nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. IFRS 2 sa
takisto uplat ňuje na transakcie, pri ktorých ú čtovnej jednotke vznikajú
záväzky z titulu prijatia tovaru alebo slu žieb, ktoré sú stanovené na
základe ceny (alebo hodnoty) akcií ú čtovnej jednotky alebo iných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky.
2. V niektorých prípadoch je v šak mo žno zlo žité preukáza ť,že tovar
alebo slu žby boli (alebo budú) prijaté. Ú čtovná jednotka mô že naprí-
klad poskytnú ťakcie charitatívnej organizácii za nulovú odplatu.
V takom prípade nie je zvy čajne mo žné identifikova ťkonkrétne
tovary alebo slu žby prijaté výmenou za takúto transakciu. Podobná
situácia mô že vzniknú ťaj pri transakciách s inými stranami.
3. IFRS 2 vy žaduje, aby sa transakcie, prostredníctvom ktorých sú usku-
točnené platby formou akcií zamestnancom ú čtovnej jednotky, ocenili
pri zoh ľadnení reálnej hodnoty platieb formou akcií k dátumu
udelenia (IFRS 2 odsek 11) (1). Z tohto dôvodu sa nevy žaduje, aby
účtovná jednotka priamo ocenila reálnu hodnotu slu žieb prijatých od
zamestnancov.
4. Pri transakciách, pri ktorých sa platby formou akcií vykonajú iným
stranám ne žzamestnancom, IFRS 2 stanovuje vyvrátite ľný predpo-
klad, že reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo slu žieb mo žno spo ľa-
hlivo odhadnú ť. IFRS 2 v prípade týchto situácií vy žaduje, aby sa
transakcie oce ňovali reálnou hodnotou tovaru alebo slu žieb k dátumu,
ku ktorému ú čtovná jednotka dostane tovar alebo protistrana poskytne
službu (IFRS 2 odsek 13). Preto sa vychádza zo základného pred-
pokladu, žeúčtovná jednotka je schopná identifikova ťtovar alebo
služby prijaté od iných strán ako od zamestnancov. Tu vzniká otázka,
či sa IFRS uplat ňuje v prípade absencie identifikovate ľného tovaru
alebo slu žieb. To hne ďvyvoláva ďalšiu otázku: Ak ú čtovná jednotka
uskuto čnila platbu formou akcií a prijaté identifikovate ľné protipl-
nenie (ak nejaké bolo) sa javí by ťnižšie, ako je reálna hodnota platby
formou akcií, nazna čuje táto situácia, že tovar alebo slu žby boli
prijaté, aj napriek tomu, že nie sú jasne identifikované, a preto sa
má pou žiťIFRS 2?
5. Je potrebné upozorni ť,že pod výrazom „reálna hodnota platby formou
akcií“sa rozumie reálna hodnota konkrétnej platby formou akcií. Od
účtovnej jednotky sa napríklad na základe platných právnych pred-
pisov mô žev yžadova ť, aby ob čanom konkrétnej krajiny emitovala
určitúčasťsvojich akcií, ktoré sa mô žu previes ťlen na iných ob čanov
tejto krajiny. Takéto obmedzenie prevodu mô žem a ťvplyv na reálnu
hodnotu dotknutých akcií, a preto reálna hodnota týchto akcií mô že
byťnižšia, ako je reálna hodnota inak identických akcií, na ktoré sa
nevzťahuje takéto obmedzenie. V takejto situácii, ak by v súvislosti
s akciami s obmedzenými právami vznikla otázka uvedená
v odseku 4, potom by výraz „reálna hodnota platby formou akcií “
znamenal reálnu hodnotu akcií s obmedzenými právami, nie reálnuhodnotu iných akcií bez obmedzenia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —586
(1) Pod ľa IFRS 2 v šetky odkazy na zamestnancov zah ŕňajú ostatných poskytujúcich
podobné slu žby.
▼B
ROZSAH PÔSOBNOSTI
6. IFRS 2 sa uplat ňuje na transakcie, pri ktorých ú čtovná jednotka alebo
►M5vlastníci ◄účtovnej jednotky poskytli nástroje vlastného
imania (1) alebo pri ktorých ú čtovnej jednotke vznikli povinnosti
previes ťpeňažnú hotovos ťalebo iné aktíva v sume, ktorá je stanovená
na základe ceny (alebo hodnoty) akcií ú čtovnej jednotky alebo iných
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Táto interpretácia sa
použije na také transakcie, pri ktorých ú čtovnou jednotkou prijaté
identifikovate ľné protiplnenie (alebo ktoré sa má prija ť), ktoré zah ŕňa
peňažnú hotovos ťa reálnu hodnotu identifikovate ľného nepe ňažného
protiplnenia (ak nejaké bolo), sa javí by ťnižšie ako reálna hodnota
poskytnutých nástrojov vlastného imania alebo vzniknutého záväzku.Táto interpretácia v šak neupravuje transakcie, ktoré sú vylú čené
z rozsahu pôsobnosti IFRS 2 v súlade s odsekmi 3 a ž6 uvedeného
štandardu.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
7. Interpretácia sa zaoberá otázkou, či sa IFRS 2 vz ťahuje aj na trans-
akcie, pri ktorých ú čtovná jednotka nedoká že jasne identifikova ť
niektoré alebo v šetky prijaté tovary alebo slu žby.
KONSENZUS
8. IFRS 2 sa uplat ňuje na konkrétne transakcie, pri ktorých sú prijaté
tovary alebo slu žby, ako sú transakcie, pri ktorých ú čtovná jednotka
prijme tovar alebo slu žby ako protihodnotu za nástroj vlastného
imania ú čtovnej jednotky. To zah ŕňa takisto transakcie, pri ktorých
účtovná jednotka nedoká že jasne identifikova ťniektoré alebo v
šetky
prijaté tovary alebo slu žby.
9. Pri absencii jasne identifikovate ľného tovaru alebo slu žieb mô žu iné
okolnosti nazna čovať,že tovar alebo slu žby boli (alebo budú) prijaté
a v takomto prípade sa pou žije IFRS 2. Konkrétne v prípade, ke ďsa
prijaté identifikovate ľné protiplnenie (ak nejaké bolo) zdá by ťnižšie,
ako je reálna hodnota poskytnutého nástroja vlastného imania alebo
vzniknutého záväzku, tak zvy čajne takáto situácia nazna čuje,že iné
protiplnenie (t. j. neidentifikovate ľný tovar alebo slu žby) boli (alebo
budú) prijaté.
10. Ú čtovná jednotka ocení prijatý identifikovate ľný tovar alebo slu žby
v súlade s IFRS 2.
11. Ú čtovná jednotka ocení neidentifikovate ľný tovar alebo slu žby, ktoré
boli prijaté (alebo majú by ťprijaté) ako rozdiel medzi reálnou
hodnotou platby formou akcií a reálnou hodnotou identifikovate ľného
tovaru alebo slu žby, ktoré boli prijaté (alebo majú by ťprijaté).
12. Ú čtovná jednotka ocení prijatý neidentifikovate ľný tovar alebo slu žby
k dátumu udelenia. Pri transakciách, ktoré sa v šak vysporiadajú
peňažnou hotovos ťou, sa záväzok musí preceni ťku ka ždému dátumu
vykazovania, a žkým nebude vysporiadaný.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
13. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré
sa za čínajú 1. mája 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odpo-
rúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. májom 2006, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
14. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu retrospektívne v súlade
sp ožiadavkami IAS 8 s výhradou prechodných ustanovení IFRS 2.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —587
(1) Tieto zah ŕňajú nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky, materskej spolo čnosti
účtovnej jednotky a ďalších ú čtovných jednotiek tej istej skupiny, do ktorej patrí aj
daná ú čtovná jednotka.
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 9
Prehodnocovanie vlo žených derivátov
ODKAZY
—IAS 39 Finan čné nástroje :vykazovanie a oce ňovanie
—IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva
—IFRS 3 Podnikové kombinácie
VÝCHODISKÁ
1. V IAS 39 sa v odseku 10 opisuje vlo žený derivát ako „zložka hybrid-
ného (kombinovaného) nástroja, ktorý obsahuje aj nederivátovú hosti-teľskú zmluvu –pričom ú činkom je, že niektoré pe ňažné toky kombi-
novaného nástroja sa menia podobným spôsobom ako
pri samostatnom deriváte. “
2. IAS 39 v odseku 11 vy žaduje oddeli ťvložený derivát od hostite ľskej
zmluvy a ú čtovaťho ako derivát len pod podmienkou, ak:
a) ekonomické vlastnosti a riziká vlo ženého derivátu nie sú v úzkom
vzťahu s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej
zmluvy;
b) samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vlo žený derivát
by vyhovoval definícii derivátu a
c) hybridný (kombinovaný) nástroj sa neoce ňuje v reálnej hodnote so
zmenami v reálnej hodnote vykazovanými v hospodárskom
výsledku (t. j. derivát, ktorý je vlo žený do finan čného aktíva
alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok sa neodde ľuje).
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3. S výhradou ďalej uvedených odsekov 4 a 5 sa táto interpretácia
vz
ťahuje na v šetky vlo žené deriváty patriace do rozsahu pôsobnosti
IAS 39.
4. Táto interpretácia sa nezaoberá otázkami opätovného ocenenia, ktoré
vznikajú pri prehodnocovaní vlo žených derivátov.
▼M12
5. Táto interpretácia sa nezaoberá nadobudnutím zmlúv s vlo ženými
derivátmi v rámci podnikových kombinácií, ani ich mo žným
opätovným prehodnotením k dátumu nadobudnutia. (1)
▼B
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
6. V IAS 39 sa od ú čtovnej jednotky vy žaduje, aby v čase, ke ďsa
prvýkrát stane zmluvnou stranou, posúdila, či sa vlo žené deriváty
obsiahnuté v zmluve musia oddeli ťod hostite ľskej zmluvy
az účtovaťako deriváty pod ľa uvedeného štandardu. Táto interpretácia
sa zaoberá týmito otázkami:
a) Vy žaduje IAS 39 od ú čtovnej jednotky takéto posúdenie, len ke ď
sa prvýkrát stane zmluvnou stranou alebo by sa malo posúdenie
opätovne prehodnocova ťaj po čas trvania zmluvy?
b) Mal by prvouplat ňovate ľvykona ťtakéto posúdenie na základe
podmienok, ktoré existovali, ke ďsa účtovná jednotka prvýkrát
stala zmluvnou stranou, alebo na základe tých podmienok, ktoré
platili, ke ďúčtovná jednotka prvýkrát uplatnila IFRS?2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —588
(1) IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku
2008) sa zaoberá nadobudnutím zmlúv s vlo ženými derivátmi v rámci podnikových
kombinácií.
▼B
KONSENZUS
▼M20
7. Ú čtovná jednotka posúdi, či sa vlo žený derivát musí oddeli ťod hosti-
teľskej zmluvy a či sa musí ú čtovaťako derivát, ke ďsa účtovná
jednotka po prvýkrát stane zmluvnou stranou. Následné prehodnoco-vanie je zakázané, okrem prípadov, ke ďbuďdôjde a) k takej zmene
v podmienkach zmluvy, ktorá by významne modifikovala pe ňažné
toky, ktoré by sa inak vy žadovali pod ľa zmluvy, alebo b) ku reklasi-
fikácii finan čného aktíva z kategórie oce ňované v reálnej hodnote cez
hospodársky výsledok. V takýchto prípadoch sa posudzovanie vy ža-
duje. Ú čtovná jednotka ur čí,či je modifikácia pe ňažných tokov
významná, a to posúdením rozsahu, do akého sa o čakávané budúce
peňažné toky, ktoré sú spojené s vlo ženým derivátom, hostite ľskou
zmluvou alebo oboma, zmenili a či je zmena významná vo vz ťahu
k predchádzajúcim o čakávaným pe ňažným tokom.
7A. Posudzovanie toho, či sa vlo žený derivát musí oddeli ťod hostite ľskej
zmluvy a ú čtovaťako derivát pri reklasifikácii finan čného aktíva
z kategórie oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok
v súlade s odsekom 7, sa uskuto č
ní na základe podmienok, ktoré
existovali k neskor šiemu z dátumov:
a) ke ďsa účtovná jednotka po prvýkrát stala zmluvnou stranou
zmluvy, a
b) pri zmene v podmienkach zmluvy, ktorá významne modifikovala
peňažné toky, ktoré by sa inak vy žadovali pod ľa zmluvy.
Na ú čel tohto posudzovania sa neuplat ňuje odsek 11 písm. c) IAS 39
(t. j. s hybridnou (kombinovanou) zmluvou sa zaobchádza tak, ako
keby nebola oce ňovaná v reálnej hodnote so zmenami reálnej hodnoty
vykázanými v hospodárskom výsledku). Ak ú čtovná jednotka nie je
schopná vykona ťtoto posúdenie, hybridná (kombinovaná) zmluva
zostane klasifikovaná ako oce ňovaná ako celok v reálnej hodnote
cez hospodársky výsledok.
▼B
8. Prvouplat ňovate ľposúdi, či sa vlo žený derivát musí oddeli ťod hosti-
teľskej zmluvy a ú čtovaťako derivát na základe podmienok, ktoré
existovali bu ďvd eň,k eďsa prvýkrát stal zmluvnou stranou, alebo,
ak je neskor ší, v de ň,k eďsa pod ľa odseku 7 po žaduje prehodnotenie.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
9. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. júna 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa odporú ča.
Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie, ktoré sa
začína pred 1. júnom 2006, zverejní túto skuto čnosť. Táto interpre-
tácia sa uplat ňuje retrospektívne.
▼M20
10. Vložené deriváty (Zmeny a doplnenia IFRIC 9 a IAS 39) vydané
v marci 2009 zmenili a doplnili odsek 7 a pridali odsek 7A. Ú čtovná
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ú čtovné obdobia kon čiace
sa 30. júna 2009 alebo neskôr.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —589
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 10
Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka a zní ženie hodnoty majetku
ODKAZY
—IAS 34 Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka
—IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie
VÝCHODISKÁ
1. Od jednotky sa vy žaduje, aby ku ►M5koniec ka ždého obdobia
vykazovania ◄ posúdila zní ženie hodnoty goodwilu, ku
►M5koniec ka ždého obdobia vykazovania ◄posúdila zní ženie
hodnoty investícií do nástrojov vlastného imania a investícií vo
finan čných aktívach oce ňovaných v obstarávacej hodnote, a ak je
potrebné, aby vykázala straty zo zní ženia hodnoty k týmto d ňom
v súlade s IAS 36 a IAS 39. K ►M5koniec nasledujúceho obdobia
vykazovania ◄,s av šak podmienky mô žu zmeni ťtak,že straty zo
zníženia hodnoty by sa mali zní žiťalebo zru šiť, ak by sa vykonalo
posúdenie zní ženia hodnoty len k tomu dátumu. Táto interpretácia
poskytuje návod, či by sa takého straty zo zní ženia hodnoty mali
vôbec zru šiť.
2. Interpretácia sa sústre ďuje na vzájomnú interakciu medzi po žiadav-
kami štandardu IAS 34 a vykazovaním strát zo zní ženia hodnoty
goodwilu pod ľaštandardu IAS 36 a zo zní ženia hodnoty ur čitých
finan čných aktív pod ľaštandardu IAS 39 a na vplyv tejto interakcie
na nasledujúcu ú čtovnú závierku v priebehu roka alebo na ro čnú
účtovnú závierku.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
3. Odsek 28 IAS 34 vy žaduje, aby jednotka uplat ňovala vo svojej
účtovnej závierke v priebehu roka rovnakú ú čtovnú politiku, akú
uplatňuje vo svojej ro čnej ú čtovnej závierke. Taktie žstanovuje, že
„frekvencia vykazovania jednotky (ro čne, polro čne alebo štvrťročne)
však neovplyvní ocenenie jej ro čných výsledkov. Z toho dôvodu sa,
na účely vykazovania v priebehu ú čtovného roka, oce ňuje na ro čnom
základe. “
4. V odseku 124 IAS 36 sa uvádza, že„strata vykázaná zo zní ženia
hodnoty goodwillu sa v nasledujúcom období nezru ší.“
5. V odseku 69 IAS 39 sa uvádza, že„straty zo zní ženia hodnoty vyká-
zané v hospodárskom výsledku pri investícii do nástroja vlastného
imania, ktorá sa klasifikuje ako finan čné aktívum k dispozícii na
predaj, nemo žno zru šiťcez hospodársky výsledok. “
6. V odseku 66 IAS 39 sa vy žaduje, aby straty zo zní ženia hodnoty
finan čných aktív oce ňovaných v obstarávacej hodnote (ako napríklad
straty zo zní ženia hodnoty nekótovaných nástrojov vlastného imania,
ktoré sa neoce ňujú v reálnej hodnote, preto že ich reálnu hodnotu nie
je mo žné spo ľahlivo ur čiť) nebolo mo žné zru šiť.
7. Táto interpretácia sa zaoberá touto otázkou:
Mala by ú čtovná jednotka zru šiťstraty zo zní ženia hodnoty goodwillu
a investícií do nástrojov vlastného imania a do finan čných aktív
oceňovaných v obstarávacej hodnote vykázané v časovom intervale
v priebehu ú čtovného roka, ak by sa strata zo zní ženia hodnoty
nemala vykáza ťalebo by sa mala vykáza ťnižšia strata v prípade
vykonaného posúdenia zní ženia hodnoty len k ►M5ku koncu
nasledujúceho obdobia vykazovania ◄?
KONSENZUS
8. Ú čtovná jednotka nezru ší straty zo zní ženia hodnoty vykázané
v predchádzajúcom časovom intervale v priebehu ú čtovného roka,
ktoré sa týkajú zní ženia hodnoty goodwillu alebo investícií do nástroja
vlastného imania alebo investícií do finan čného aktíva oce ňovaných
v obstarávacej hodnote.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —590
▼B
9. Ú čtovná jednotka neuplatní analogicky tento konsenzus aj na iné
oblasti potenciálneho konfliktu medzi IAS 34 a inými štandardmi.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
10. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. novembra 2006 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa
odporú ča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. novembrom 2006, zverejní túto
skuto čnosť.Účtovná jednotka uplatní interpretáciu týkajúcu sa good-
willu od dátumu, ke ďprvýkrát uplatní IAS 36 a ke ďuplatní inter-
pretáciu týkajúcu sa investícií do nástrojov vlastného imania alebo dofinan čných aktív ú čtovaných v obstarávacej hodnote od dátumu, ku
ktorému prvýkrát uplatnila kritériá na oce ňovanie pod ľa IAS 39.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —591
▼B
INTERPRETÁCIA IFRIC 11
IFRS 2 –Vnútroskupinové transakcie a transakcie s vlastnými akciami
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 32 Finan čné nástroje :prezentácia
—IFRS 2 Platby na základe podielov
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Táto interpretácia sa zaoberá dvomi otázkami. Prvou otázkou je, čib y
saďalej uvedené transakcie mali ú čtovaťako transakcie vysporiadané
akciami alebo transakcie vysporiadané pe ňažnou hotovos ťou v súlade
sp ožiadavkami IFRS 2:
a) účtovná jednotka poskytne zamestnancom práva na nástroje vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky (napríklad opcie na akciu) a bu ďsa
rozhodne, alebo je prinútená nakúpi ťnástroje vlastného imania
(t. j. vlastné akcie) od inej strany, aby uspokojila záväzky vo či
zamestnancom, a
b) zamestnancom ú čtovnej jednotky sa poskytnú práva na nástroje
vlastného imania ú čtovnej jednotky (napríklad opcie na akciu)
buďsamotnou ú čtovnou jednotkou, alebo jej ►M5vlast-
níkmi◄, ktorí sami poskytnú potrebné nástroje vlastného imania.
2. Ďalšia otázka sa týka dohôd o platbe formou akcií, ktoré zah ŕňajú dve
alebo viacej jednotiek v rámci jednej skupiny. Napríklad zamest-
nancom dcérskej spolo čnosti sú poskytnuté práva na nástroje vlast-
ného imania materskej spolo čnosti ako protiplnenie za slu žby poskyt-
nuté dcérskej spolo čnosti. V IFRS 2 odseku 3 sa uvádza, že:
Na ú čely tohto IFRS sa prevody nástrojov vlastného imania ú čtovnej
jednotky uskuto čnené jej►M5vlastníkmi ◄v prospech strán, ktoré
účtovnej jednotke dodali tovar alebo slu žby (vrátane zamestnancov),
považujú za platby na základe podielov s výnimkou prípadu, ke ďje
jednozna čným ú čelom prevodu ú čel iný, ako platba za tovar alebo
služby dodané ú čtovnej jednotke. To sa týka aj prevodov nástrojov
vlastného imania materskej spolo čnosti ú čtovnej jednotky alebo
prevodov nástrojov vlastného imania inej ú čtovnej jednotky v rámci
tej istej skupiny, na zmluvné strany, ktoré ú čtovnej jednotke dodali
tovar alebo slu žby.[Zvýraznenie je pridané]
IFRS 2 v šak neposkytuje návod, ako ú čtovaťo týchto transakciách
v individuálnej ú čtovnej závierke alebo v ú čtovnej závierke zostavenej
samostatne ka ždou ú čtovnou jednotkou v rámci skupiny.
3. Druhý problém sa preto týka týchto dohôd o zaplatení formou akcií:
a) materská spolo čnosťposkytuje práva k svojim nástrojom vlastného
imania priamo zamestnancom dcérskej spolo čnosti: materská
spolo čnosť(nie dcérska spolo čnosť) je povinná poskytnú ťzamest-
nancom dcérskej spolo čnosti potrebné nástroje vlastného imania a
b) dcérska spolo čnosťposkytuje práva k nástrojom vlastného imania
svojej materskej spolo čnosti svojim zamestnancom: dcérska
spolo čnosťje povinná poskytnú ťsvojim zamestnancom po žado-
vané nástroje vlastného imania.
4. Táto interpretácia sa zaoberá tým, ako by sa dohody o zaplatení
formou akcií uvedené v odseku 3 mali ú čtovaťvúčtovnej závierke
dcérskej spolo čnosti, ktorá prijíma slu žby od zamestnancov.
5. Mô že existova ťdohoda medzi materskou a dcérskou spolo čnosťou, na
základe ktorej dcérska spolo čnosťmá zaplati ťmaterskej spolo čnosťza
poskytnutie nástrojov vlastného imania zamestnancom. Táto interpre-tácia sa v šak nezaoberá tým, ako ú čtovaťtakéto dohody o platbách
vnútri skupiny.
6. Hoci sa táto interpretácia zameriava na transakcie so zamestnancami,
uplatňuje sa aj pri podobných transakciách platieb formou akcií dodá-
vateľom tovaru alebo slu žieb iným, ako sú zamestnanci.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —592
▼B
KONSENZUS
Dohody o zaplatení formou akcií prostredníctvom nástrojov vlast-
ného imania ú čtovnej jednotky (odsek 1)
7. Transakcie platieb formou akcií, v rámci ktorých ú čtovná jednotka
prijme slu žby ako protiplnenie za svoje vlastné nástroje vlastného
imania, sa ú čtujú ako vysporiadané akciami. Takýto prístup sa pou žije
bez oh ľadu na to, čis aú čtovná jednotka rozhodne alebo je prinútená
nakúpi ťnástroje vlastného imania od inej strany, aby uspokojila svoje
záväzky vo či zamestnancom pod ľa dohody o zaplatení formou akcií.
Toto ustanovenie sa takisto uplatní bez oh ľadu na to, či:
a) zamestnanecké práva na nástroje vlastného imania ú čtovnej
jednotky poskytla samotná ú čtovná jednotka alebo jej akcionár
(►M5vlastníci ◄) alebo
b) dohody o zaplatení formou akcií vysporiadala samotná ú čtovná
jednotka alebo jej akcionár ( ►M5vlastníci ◄).
Dohody o zaplatení formou akcií prostredníctvom nástrojov vlast-
ného imania materskej spolo čnosti
Materská spolo čnosťposkytuje práva k svojim nástrojom vlastného
imania zamestnancom dcérskej spolo čnosti [odsek 3 písm. a)]
8. Ak sa dohoda s ú časťou akcií ú čtuje ako vysporiadaná formou akcií
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti, dcérska
spolo čnosťocení prijaté slu žby od svojich zamestnancov v súlade
sp o žiadavkami platnými pre platby formou akcií vysporiadané
akciami a sú časne vyká že zvý šenie vlastného imania ako vklad od
materskej spolo čnosti.
9. Materská spolo čnosťmôže poskytnú ťpráva k svojim nástrojom vlast-
ného imania zamestnancom svojich dcérskych spolo čností pod
podmienkou dokon čenia poskytovanej slu žby v skupine v priebehu
stanoveného času. Zamestnanec jednej dcérskej spolo čnosti sa mô že
zamestna ťv inej dcérskej spolo čnosti po čas stanoveného obdobia
nároku bez toho, aby boli zamestnancove práva na nástroje vlastnéhoimania materskej spolo čnosti pod ľa pôvodnej dohody o zaplatení
formou akcií dotknuté. Ka ždá dcérska spolo čnosťocení prijaté slu žby
od zamestnanca s odvolaním sa na reálnu hodnotu nástrojov vlastnéhoimania k dátumu, ku ktorému boli práva na nástroje vlastného imaniapôvodne poskytnuté materskou spolo čnosťou, tak ako je to vyme-
dzené v dodatku A k IFRS 2, a takisto na čas
ťobdobia nároku,
počas ktorého bol zamestnanec zamestnaný v ka ždej z dcérskych
spolo čností.
10. Mô že sa sta ť,že takýto zamestnanec, po presune medzi ú čtovnými
jednotkami v rámci skupiny, nedodr ží podmienky nároku, ktoré sú iné
ako trhová podmienka vymedzená v dodatku A k IFRS 2, napríklad
zamestnanec prestane pracova ťv skupine pred ukon čením obdobia
služby. V takomto prípade ka ždá dcérska spolo čnosťupraví
v súlade zo zásadami uvedenými v odseku 19 IFRS 2 v minulostivykázanú sumu prijatej slu žby od zamestnanca. Preto v prípade, ke ď
sa práva na poskytnuté nástroje vlastného imania materskej spolo č-
nosti nenárokovali pre nesplnenie si podmienok nároku zamestnan-cami, ktoré sú iné ako trhová podmienka, nevyká žes avú čtovnej
závierke dcérskej spolo čnosti žiadna suma na kumulovanom základe
za prijaté slu žby od zamestnanca.
Dcérska spolo čnosťposkytuje práva k nástrojom vlastného imania
materskej spolo čnosti svojim zamestnancom [odsek 3 písm. b)]
11. Dcérska spolo čnosťúčtuje transakciu so svojimi zamestnancami ako
transakciu vysporiadanú pe ňažnou hotovos ťou. Táto po žiadavka sa
uplatňuje bez oh ľadu na to, akým spôsobom dcérska spolo čnosť
získa nástroje vlastného imania, aby uspokojila záväzky vo či svojim
zamestnancom.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —593
▼B
DÁTUM Ú ČINNOSTI
12. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. marca 2007 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povo-
lené. Ak ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie, ktoré
sa za čína pred 1. marcom 2007, zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
13. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu retrospektívne v súlade
sp ožiadavkami IAS 8 s výhradou prechodných ustanovení IFRS 2.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —594
▼M9
INTERPRETÁCIA IFRIC 12
Dojednania o koncesiách na poskytovanie slu žieb
REFERENCIE
—Rámec pre prípravu a predkladanie ú čtovných závierok
—IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva
—IFRS 7 Finan čné nástroje: Poskytovanie informácií
—IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 11 Zákazková výroba
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
—IAS 17 Lízingy
—IAS 18 Výnosy
—IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
—IAS 23 Náklady na prijaté úvery a pô žičky
—IAS 32 Finan čné nástroje: Prezentácia
—IAS 36 Zníženie hodnoty majetku
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok
—IAS 38 Nehmotný majetok
—IAS 39 Finan čné nástroje: Vykazovanie a oce ňovanie
—IFRIC 4 Určovanie, čij es ú časťou zmluvy lízing
—SIC-29 Zverej ňovanie –dojednania o koncesiách na poskytovanie slu žieb
SÚVISLOSTI
1 V mnohých krajinách je infra štruktúra v oblasti verejných slu žieb
(cesty, mosty, tunely, väznice, nemocnice, letiská, rozvody vody,dodávky energie a telekomunika čné siete) tradi čne budovaná,
prevádzkovaná a udr žiavaná verejným sektorom a financovaná
z verejných rozpo čtových prostriedkov.
2 V niektorých krajinách zaviedli vlády dojednania o zmluvnom posky-
tovaní slu žieb s cie ľom priláka ťsúkromný sektor, aby sa podie ľal na
rozvoji, financovaní, prevádzke a udr žiavaní takejto infra štruktúry.
Môžeí sťpritom o existujúcu infra štruktúru alebo infra štruktúru,
ktorá sa má vybudova ťpočas trvania dojednania o poskytovaní
služieb. Dojednanie patriace do rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie
sa vä čšinou vz ťahuje na subjekt zo súkromného sektora (prevádzko-
vateľa), ktorý infra štruktúru vyu žívanú na ú čely poskytovania verej-
ných slu žieb vybuduje, alebo ju po čas vymedzeného obdobia zmoder-
nizuje (napríklad prostredníctvom zvý šenia jej kapacity), a ktorý ju
prevádzkuje a udr žiava. Prevádzkovate ľje po čas obdobia trvania
dojednania za svoje slu žby platený. Dojednanie je upravené zmluvou,
v ktorej sú stanovené výkonové parametre, mechanizmus úpravy ciena ustanovenia týkajúce sa rie šenia sporov. Takéto dojednanie sa často
opisuje ako dojednanie o koncesiách na poskytovanie slu žieb typu
„vybudovanie-prevádzka-prevo ď“,„modernizácia-prevádzka-prevod “
alebo „
verejno-súkromné “dojednanie o koncesiách na poskytovanie
služieb.
3 Jednou z charakteristík týchto dojednaní o poskytovaní slu žieb je, že
záväzok prijatý prevádzkovate ľom má povahu verejnej slu žby.
Cieľom verejnej politiky má by ťposkytovanie infra štruktúrnych
služieb verejnosti bez oh ľadu na toto žnosťstrany, ktorá slu žby
prevádzkuje. Dojednanie o poskytovaní slu žieb zmluvne zaväzuje
prevádzkovate ľa poskytova ťslužby verejnosti v mene subjektu verej-
ného sektora. Ďalšie charakteristiky sú tieto:
a) Stranou, ktorá zadáva dojednanie o poskytovaní slu žieb (zadá-
vateľ), je subjekt z verejného sektora vrátane vládneho orgánu,
alebo subjekt zo súkromného sektora, ktorému bola zverená
zodpovednos ťza slu žbu.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —595
▼M9
b) Prevádzkovate ľje zodpovedný aspo ňzačasťriadenia infra štruk-
túry a príslu šných slu žieb a nekoná iba ako agent v mene zadáva-
teľa.
c) V zmluve sa stanovujú po čiatočné ceny, ktoré majú by ťúčtované
prevádzkovate ľom, a regulujú sa cenové úpravy po čas trvania
dojednania o poskytovaní slu žieb.
d) Prevádzkovate ľje na konci obdobia platnosti dojednania povinný
za presne stanovených podmienok postúpi ťzadávate ľovi za malú
protihodnotu alebo bez dodato čnej protihodnoty infra štruktúru bez
ohľadu na to, ktorá strana ju pôvodne financovala.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4 Táto interpretácia poskytuje usmernenia, akým spôsobom majú
prevádzkovatelia ú čtovne vykazova ťverejno-súkromné dojednania
o koncesiách na poskytovanie slu žieb.
5 Táto interpretácia sa vz ťahuje na verejno-súkromné dojednania
o koncesiách na poskytovanie slu žieb, ak
a) zadávate ľkontroluje alebo reguluje, aké slu žby musí prevádzko-
vateľposkytova ťprostredníctvom infra štruktúry, komu ich musí
poskytova ťa za akú cenu; a
b) zadávate ľna konci obdobia platnosti dojednania kontroluje (z
titulu vlastníctva, nároku na u žívanie, alebo inými prostriedkami)
všetky podstatné zvy šné podiely na infra štruktúre.
6 Infra štruktúra, ktorá je vyu žívaná v rámci verejno-súkromného dojed-
nania o koncesiách na poskytovanie slu žieb po čas celej životnosti
(počas celej životnosti aktív), patrí do pôsobnosti tejto interpretácie,
ak sú splnené podmienky uvedené v odseku 5 písm. a). V odsekochAG1 a žAG8 sú uvedené usmernenia, na základe ktorých sa ur čí,či
verejno-súkromné dojednania o koncesiách na poskytovanie slu žieb
patria do pôsobnosti tejto interpretácie a v akom rozsahu.
7 Táto interpretácia sa vz ťahuje na:
a) infra štruktúru, ktorú prevádzkovate ľvybuduje alebo získa od tretej
strany na ú čely plnenia dojednania o poskytovaní slu žieb; a
b) existujúcu infra štruktúru, ktorú zadávate ľsprístupní prevádzkova-
teľovi na ú čely plnenia dojednania o poskytovaní slu žieb.
8 V tejto interpretácii sa neupres ňuje, akým spôsobom sa ú čtovne vyka-
zuje infra štruktúra, ktorá bola prevádzkovate ľom dr žaná a vykazovaná
ako nehnute ľnosť, stroje a zariadenia e šte pred uzavretím dojednania
o poskytovaní slu žieb. Na takúto infra štruktúru sa vz ťahujú po žia-
davky IFRS o ukon čení vykazovania (stanovené v štandarde IAS 16).
9 Táto interpretácia sa nezaoberá otázkou ú čtovného vykazovania na
strane zadávate ľa.
PREDMET
10 V tejto interpretácii sa stanovujú v šeobecné zásady vykazovania
a oce ňovania záväzkov a súvisiacich práv vyplývajúcich z dojednaní
o koncesiách na poskytovanie slu žieb. Po žiadavky na uverej ňovanie
informácií o dojednaniach o koncesiách na poskytovanie slu žieb sú
stanovené v SIC-29 Dojednania o koncesiách na poskytovanie
služieb: Zverej ňovanie . Táto interpretácia sa venuje týmto otázkam:
a) práva prevádzkovate ľa na infra štruktúru;
b) vykazovanie a oce ňovanie protihodnoty stanovenej dojednaním;
c) slu žby spojené s výstavbou alebo modernizáciou;
d) prevádzkové slu žby;
e) náklady na úvery;
f) následné ú čtovné vykazovanie finan čných aktív a nehmotných
aktív; a
g) prvky poskytnuté prevádzkovate ľovi zadávate ľom.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —596
▼M9
KONSENZUS
Práva prevádzkovate ľa na infra štruktúru
11 Infra štruktúra, na ktorú sa vz ťahuje táto interpretácia, sa nevykazuje
ako nehnute ľnosť, stroje a zariadenia prevádzkovate ľa, preto že dojed-
naním o zmluvnom poskytovaní slu žieb sa prevádzkovate ľovi nepo-
stupuje právo kontrolova ťužívanie infra štruktúry na ú čely poskyto-
vania verejných slu žieb. V súlade s podmienkami stanovenými
v zmluve má prevádzkovate ľprístup k prevádzke infra štruktúry na
účely poskytovania verejnej slu žby v mene zadávate ľa.
Vykazovanie a oce ňovanie protihodnoty stanovenej dojednaním
12 V zmysle podmienok stanovených v zmluvných dojednaniach patria-
cich do pôsobnosti tejto interpretácie koná prevádzkovate ľako posky-
tovate ľslužieb. Prevádzkovate ľvybuduje alebo zmodernizuje infra-
štruktúru (slu žby spojené s výstavbou alebo modernizáciou) pou ží-
vanú na ú čely poskytovania verejných slu žieb a po čas vymedzeného
obdobia túto infra štruktúru prevádzkuje a udr žiava (prevádzkové
služby).
13 Prevádzkovate ľvykazuje a oce ňuje príjmy za slu žby, ktoré poskytuje,
v súlade so štandardmi IAS 11 a IAS 18. Ak prevádzkovate ľposky-
tuje viac ako jednu slu žbu (t. j. slu žby spojené s výstavbou alebo
modernizáciou a prevádzkové slu žby) na základe jedinej zmluvy
alebo dojednania, protihodnota, ktorú prijal, alebo ktorú má prija ť,
sa príslu šne rozdelí pod ľa reálnych hodnôt poskytnutých slu žieb,
pokia ľmožnočiastky zisti ťoddelene. Následný ú čtovný postup závisí
od povahy protihodnoty. Následné zaú čtovanie protihodnoty prijatej
v podobe finan čných aktív a nehmotných aktív je podrobne opísané
vn ižšie uvedených odsekoch 23 a ž26.
Služby spojené s výstavbou alebo modernizáciou
14 Prevádzkovate ľúčtuje výnosy a náklady, ktoré súvisia so slu žbami
spojenými s výstavbou alebo modernizáciou, v súlade so štandardom
IAS 11.
Protihodnota poskytnutá prevádzkovate ľovi zadávate ľom
15 Ak prevádzkovate ľposkytuje slu žby spojené s výstavbou alebo
modernizáciou, protihodnota, ktorú prevádzkovate ľprijal, alebo
ktorú má prija ť, sa vykazuje v reálnej hodnote. Protihodnotou mô že
byťprávo na:
a) finan čné aktíva, alebo
b) nehmotné aktíva.
16 Prevádzkovate ľvykazuje finan čné aktíva, pokia ľmá bezpodmiene čné
zmluvné právo na poberanie pe ňažných prostriedkov alebo iných
finan čných aktív za slu žby spojené s výstavbou od zadávate ľa alebo
na jeho príkaz; zadávate ľmá len malú (resp. nemá žiadnu) mo žnosť
vyhnú ťsa plateniu, preto že dojednanie je oby čajne právne vymáha-
teľné. Prevádzkovate ľmá bezpodmiene čné právo na poberanie pe ňaž-
ných prostriedkov, ak zadávate ľzmluvne zaru čí prevádzkovate ľovi,že
mu zaplatí a) stanovené alebo stanovite ľnéčiastky alebo b) prípadný
schodok medzi čiastkami prijatými od u žívateľov verejných slu žieb
a stanovenými alebo stanovite ľnými čiastkami, a to aj v prípade, ak je
platba podmienená tým, že prevádzkovate ľzabezpe čí, aby infra štruk-
túra sp ĺňala po žiadavky na stanovenú kvalitu alebo ú činnos ť.
17 Prevádzkovate ľvykazuje nehmotné aktíva, pokia ľzíska právo
(licenciu) ú čtovaťpoplatky u žívateľom verejných slu žieb. Právo
účtovaťpoplatky u žívateľom verejných slu žieb nie je bezpodmie-
nečným právom na poberanie pe ňažných prostriedkov, preto že sumy
závisia od rozsahu, v akom u žívatelia vyu žívajú slu žby.
18 Ak je prevádzkovate ľplatený za slu žby spojené s výstavbou čiastočne
prostredníctvom finan čných aktív a čiastočne prostredníctvom
nehmotných aktív, je nevyhnutné, aby sa ú čtovala oddelene ka ždá
zložka protihodnoty prevádzkovate ľa. Prijatá protihodnota alebo proti-
hodnota, ktorá sa má prija ť,s an az a čiatku vykazuje za obe zlo žky2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —597
▼M9
v reálnej hodnote prijatej protihodnoty, alebo protihodnoty, ktorá sa
má prija ť.
19 Povaha protihodnoty, ktorú zadávate ľposkytne prevádzkovate ľovi, sa
určí v zmysle zmluvných podmienok a prípadne pod ľa príslu šných
podmienok zmluvného práva, ak existuje.
Prevádzkové slu žby
20 Prevádzkovate ľúčtuje výnosy a náklady spojené s prevádzkovými
službami v súlade so štandardom IAS 18.
Zmluvné záväzky obnovi ťinfra štruktúru na stanovenú úrove ňprevádz-
kovate ľnosti
21 Prevádzkovate ľmôžem a ťzmluvné záväzky, ktoré musí splni ťako
podmienku licencie a pod ľa ktorých a) musí udr žiavaťinfraštruktúru
na stanovenej úrovni prevádzkovate ľnosti alebo b) musí obnovi ť
infraštruktúru, aby dosiahla ur čený stav predtým, ako sa na konci
dojednania o poskytovaní slu žieb odovzdá zadávate ľovi. Zmluvné
povinnosti udr žiavaťalebo obnovi ťinfraštruktúru s výnimkou prvkov
modernizácie (pozri odsek 14) sa vykazujú a oce ňujú v súlade so
štandardom IAS 37, t.j. pod ľa najlep šieho odhadu výdavkov, ktoré
by boli nevyhnutné na splnenie sú časného záväzku k dátumu súvahy.
Náklady na úvery vzniknuté na strane prevádzkovate ľa
22 V súlade so štandardom IAS 23 sa náklady na úvery, ktoré mo žno
priradi ťk takémuto dojednaniu, vykazujú ako výdavky za obdobie,
počas ktorého vznikli s výnimkou, že prevádzkovate ľmá zmluvné
právo pobera ťnehmotné aktíva (právo ú čtovaťpoplatky u žívateľom
za verejné slu žby). V tomto prípade sa náklady na úvery, ktoré mo žno
priradi ťk dojednaniu, musia kapitalizova ťpočas výstavbovej fázy
dojednania v súlade s povoleným alternatívnym re žimom pod ľa
tohto štandardu.
Finan čné aktíva
23 Štandardy IAS 32 a 37 a IFRS 7 sa vz ťahujú na finan čné aktíva
vykazované pod ľa odsekov 16 a18.
24 Čiastka splatná zadávate ľom alebo na jeho príkaz sa ú čtuje v súlade
soštandardom IAS 39 ako:
a) úver alebo poh ľadávka;
b) finan čné aktíva k dispozícii na predaj, alebo
c) finan čné aktíva v reálnej hodnote v podobe zisku alebo straty,
pokia ľto tak bolo klasifikované pri po čiatočnom vykazovaní
a ak sú splnené podmienky na túto klasifikáciu.
25 Ak sa čiastka splatná zadávate ľom alebo na jeho príkaz vykazuje ako
úver alebo poh ľadávka, alebo ako finan čné aktíva k dispozícii na
predaj, v zmysle štandardu IAS 39 sa po žaduje, aby sa úrok vypo čí-
taný metódou efektívnej úrokovej sadzby vykázal v zisku alebo strate.
Nehmotné aktíva
26 Štandard IAS 38 sa uplat ňuje na nehmotné aktíva vykázané v súlade
s odsekmi 17 a 18. V odsekoch 45 a ž47štandardu IAS 38 sú
uvedené usmernenia, ako sa oce ňujú nehmotné aktíva získané
výmenou za nepe ňažné aktíva alebo aktíva, alebo kombináciu pe ňaž-
ných a nepe ňažných aktív.
Prvky poskytnuté prevádzkovate ľovi zadávate ľom
27 V súlade s odsekom 11 sa prvky infra štruktúry, ktoré zadávate ľsprí-
stupnil prevádzkovate ľovi na ú čely plnenia dojednania o poskytovaní
služieb, nevykazujú ako nehnute ľnosť, stroje alebo zariadenia
prevádzkovate ľa. Zadávate ľmôže prevádzkovate ľovi poskytnú ťaj
iné prvky, ktoré si prevádzkovate ľmôže ponecha ťalebo s nimi
môže pod ľaželania obchodova ť. Ak takéto aktíva tvoria sú časťproti-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —598
▼M9
hodnoty, ktorú má splati ťzadávate ľza slu žby, nepova žujú sa za
vládne dotácie v zmysle štandardu IAS 20. Vykazujú sa ako aktíva
prevádzkovate ľa, ocenené v reálnej hodnote pri za čiatočnom vykazo-
vaní. Prevádzkovate ľvykazuje pasíva v súvislosti s nesplnenými
záväzkami, ktoré prijal výmenou za aktíva.
DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI
28 Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu v ro čnom ú čtovnom
období, ktoré za čína 1. januára 2008 alebo neskôr. Skor šie uplat ňo-
vanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu
v období, ktoré za čalo pred 1. januárom 2008, musí o tejto skuto č-
nosti informova ť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
29 Bez tohto, aby boli dotknuté ustanovenia v odseku 30, zmeny
vúčtovných zásadách sa vykazujú v súlade so štandardom IAS 8, t.
j. spätne.
30 Pokia ľprevádzkovate ľnemô že v prípade konkrétneho dojednania
o poskytovaní slu žieb uplat ňovaťtúto interpretáciu spätne na za čiatku
najstar šieho vykazovaného obdobia, potom:
a) vyká že finan čné aktíva a nehmotné aktíva, ktoré existovali na
začiatku najstar šieho vykazovaného obdobia;
b) pou žije predchádzajúce ú čtovné hodnoty týchto finan čných aktív
a nehmotných aktív (ktoré u žboli predtým klasifikované) ako ich
účtovné hodnoty k danému dátumu; a
c) vykoná test na zní ženie hodnoty v prípade finan čných aktív
a nehmotných aktív vykázaných k danému dátumu. Pokia ľto
nie je mo žné,čiastky sa na zní ženie hodnoty testujú na za čiatku
bežného obdobia.
Príloha A
USMERNENIA PRE UPLAT ŇOVANIE
Táto príloha tvorí neoddelite ľnú sú časťtejto interpretácie.
Rozsah pôsobnosti (odsek 5)
AG1 V odseku 5 tejto interpretácie sa upres ňuje,že infra štruktúra patrí do
pôsobnosti tejto interpretácie, ak sú splnené tieto podmienky:
a) zadávate ľkontroluje alebo reguluje, aké slu žby musí prevádzko-
vateľposkytova ťprostredníctvom infra štruktúry, komu ich musí
poskytova ťa za akú cenu; a
b) zadávate ľna konci obdobia platnosti dojednania kontroluje (z
titulu vlastníctva, nároku na u žívanie, alebo inými prostriedkami)
všetky podstatné zvy šné podiely na infra štruktúre.
AG2 Kontrola alebo regulácia uvedená v podmienke a) by sa mala usku-
točniťprostredníctvom zmluvy alebo iným spôsobom (prostredníc-
tvom regula čného orgánu) a zah ŕňa aj tie prípady, ke ďzadávate ľ
kupuje v šetky výstupy, alebo ak u žívatelia kupujú v šetky výstupy
alebo ich časť. Pri uplat ňovaní tejto podmienky sa zadávate ľ
avšetky súvisiace strany posudzujú spolo čne. Ak je zadávate ľom
subjekt verejného sektora, verejný sektor ako celok spolus prípadným regula čným orgánom konajúcim vo verejnom záujme
sa posudzujú na ú čely tejto interpretácie ako strany spojené so zadá-
vateľom.
AG3 Na ú čely splnenia podmienky a) nie je potrebné, aby mal zadávate ľ
úplnú kontrolu nad cenou: sta čí, ak je cena regulovaná zadávate ľom,
zmluvou alebo regula čným orgánom, napr. prostredníctvom limitujú-
ceho mechanizmu. Podmienka sa v šak uplat ňuje na podstatné časti
dojednania. Nepodstatné prvky dojednania ako horná hranica, ktorá sauplatňuje iba v ojedinelých prípadoch, sa neberú do úvahy. Naopak,
ak sa napr. v zmluve ponecháva na prevádzkovate ľa, aby slobodne
stanovil ceny, av šak ka ždý nadmerný zisk sa musí vráti ťzadávate ľovi,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —599
▼M9
výnos prevádzkovate ľa je ohrani čený a podmienka cenovej kontroly
je splnená.
AG4 Na ú čely splnenia podmienky b) by kontrola zadávate ľa nad v šetkými
podstatnými zvy šnými podielmi mala obmedzi ťpraktickú schopnos ť
prevádzkovate ľa preda ťalebo zalo žiťinfraštruktúru a zabezpe čiť
zadávate ľovi trvalé právo na u žívanie po čas celého obdobia trvania
dojednania. Zvy šný podiel na infra štruktúre je odhadovaná be žná
hodnota infra štruktúry vo veku a stave, aký sa o čakáva na konci
platnosti dojednania.
AG5 Kontrola by sa mala odli šovaťod riadenia. Ak si zadávate ľponechá
stupe ňkontroly opísaný v odseku 5 písm. a), ako aj v šetky podstatné
zvyšné podiely na infra štruktúre, prevádzkovate ľinfraštruktúru iba
riadi v mene zadávate ľa, aj ke ďv mnohých prípadoch mô žem a ť
značnú vo ľnosťpri riadení.
AG6 Podmienky a) a b) spolo čne ur čujú, kedy je infra štruktúra vrátane
prípadných nahradení (pozri odsek 21) kontrolovaná zadávate ľom
počas celej ekonomickej životnosti. Napríklad, ak prevádzkovate ľ
musí nahradi ťčasťnejakého prvku infra štruktúry po čas obdobia
trvania dojednania (napr. vrchnú vrstvu vozovky alebo strechu
budovy), tento prvok infra štruktúry sa berie do úvahy ako celok.
Podmienka b) je splnená pre celú infra štruktúru vrátane časti, ktorá
sa nahradila, ak zadávate ľkontroluje v šetky podstatné zvy šné podiely
na kone čnej náhrade tejto časti.
AG7 Niekedy je pou žívanie infra štruktúry čiastočne regulované spôsobom
opísaným v odseku 5 písm. a) a čiastočne nie je regulované. Dojed-
nania v šak mô žum a ťrôzne podoby:
a) Ka ždá infra štruktúra, ktorá je fyzicky oddelite ľná a schopná samo-
statnej prevádzky a sp ĺňa definíciu pe ňazotvornej jednotky
v zmysle štandardu IAS 36, sa analyzuje oddelene, pokia ľje
úplne vyu žívaná na neregulované ú čely. Napríklad sa to mô že
uplatňovaťna súkromné krídlo nemocnice, pri čom zvy šnúčasť
nemocnice vyu žíva zadávate ľna ošetrovanie pacientov z radov
verejnosti.
b) Pokia ľčisto ved ľajšiečinnosti (ako nemocni čné predajne) nie sú
regulované, kontrolné testovanie sa uplat ňuje, akoby tieto slu žby
neexistovali, preto že v prípadoch, ak zadávate ľkontroluje slu žby
spôsobom opísaným v odseku 5, existencia ved ľajšíchčinností
nezni žuje kontrolu zadávate ľa nad infra štruktúrou.
AG8 Prevádzkovate ľmôžem a ťprávo pou žívaťoddelite ľnú infra štruktúru
opísanú v odseku AG7 písm. a) alebo zariadenia pou žívané na posky-
tovanie ved ľajších neregulovaných slu žieb opísané v odseku AG7
písm. b). V oboch prípadoch mô že v podstate existova ťlízing
medzi zadávate ľom a prevádzkovate ľom. V tomto prípade sa musí
zvoliťúčtovný postup v zmysle štandardu IAS 17.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —600
▼M3
INTERPRETÁCIA IFRIC 13
Vernostné programy pre zákazníkov
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 18 Výnosy
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok
SÚVISLOSTI
1Ú čtovné jednotky vyu žívajú vernostné programy pre zákazníkov, aby
motivovali svojich zákazníkov kupova ťich tovar alebo slu žby. Ak si
zákazník kúpi tovar alebo slu žby, ú čtovná jednotka mu poskytne
prísľub odmeny ( často ozna čovaný ako „body“alebo „vernostné
body“). Zákazník mô že vyu žiťtieto body na získanie ur čitej odmeny,
napr. tovaru alebo slu žby zdarma alebo so z ľavou.
2 Tieto programy fungujú rôznymi spôsobmi. Od zákazníkov sa mô že
vyžadova ť, aby nazbierali ur čitý minimálny po čet alebo stanovenú
hodnotu vernostných bodov predtým, ako budú môc ťtieto body
vymeni ť. Vernostné body sa mô žu udeli ťna individuálny nákup
alebo hromadný nákupi, alebo za nepretr žitú vernos ťzákazníka
počas ur čitého obdobia. Ú čtovná jednotka mô že prevádzkova ť
vernostný program pre zákazníkov samostatne alebo sa mô že podie ľať
na programe, ktorý prevádzkuje tretia strana. Ponúkanými odmenami
môžub y ťtovar alebo slu žby poskytované samotnou ú čtovnou
jednotkou a/alebo práva na získanie tovarov alebo slu žieb od tretej
strany.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3 Táto interpretácia sa vz ťahuje na prís ľuby odmeny za vernos ť, ktoré:
a) účtovná jednotka poskytuje svojim zákazníkom ako sú časťpred-
ajnej transakcie, t. j. predaj tovarov, poskytovanie slu žieb alebo
využívanie majetku ú čtovnej jednotky zákazníkom; a
b) po splnení akýchko ľvek kvalifika čných podmienok mô žyb y ť
zákazníkmi v budúcnosti vymenené za tovar alebo slu žby zdarma
alebo so z ľavou.
Táto interpretácia sa zaoberá ú čtovaním vykonávaným ú čtovnou
jednotkou, ktorá poskytuje prís ľub odmeny svojim zákazníkom.
RIEŠENÉ PROBLÉMY
4 Problémy rie šené v tejto interpretácii sú tieto:
a)čim áb y ťzáväzok subjektu poskytova ťtovar alebo slu žby zdarma,
alebo so z ľavou ( „odmeny “) v budúcnosti vykázaný a ur čený:
(i) priradením nejakej získanej alebo získate ľnej protihodnoty
z predajnej transakcie k prís ľubom odmeny a odlo žením vyká-
zania výnosov (s pou žitím odseku 13 IAS 18); alebo
(ii) vytvorením rezervy vo vý ške odhadnutých budúcich nákladov
na vykonanie odmien (s pou žitím odseku 19 IAS 18); a
b) ak je protihodnota priradená k vernostným bodom:
(i) aké mno žstvo by k nim malo by ťpriradené;
(ii) kedy sa majú vykáza ťvýnosy; a
(iii) ak odmeny poskytuje tretia strana, ako sa majú výnosy ur čiť.
KONSENZUS
5Ú čtovná jednotka uplatní odsek 13 IAS 18 a ú čtuje prís ľuby odmeny
ako samostatne identifikovate ľný prvok predajnej transakcie (predaj-
ných transakcií), pri ktorých (ktorej) sú poskytované ( „počiatočný
predaj“). Reálna hodnota získanej alebo získate ľnej protihodnoty2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —601
▼M3
vzhľadom na po čiatočný predaj sa priradená medzi medzi prís ľuby
odmeny a ostatné sú časti predaja.
6 Protihodnota priradená k prís ľubom odmeny sa ur čuje s odkazom na
ich reálnu hodnotu, napr. hodnota, za ktorú by bolo mo žné prís ľub
odmeny preda ťsamostatne.
7A k ú čtovná jednotka sama poskytuje odmeny, vyká že protihodnotu
priradenú k prís ľubom odmeny ako výnos potom, ke ďsa vernostné
body uhradia a ú čtovná jednotka tak splní svoj záväzok na poskyt-
nutie odmeny. Mno žstvo ur čených výnosov sa zakladá na po čte
vernostných bodov, ktoré boli vymenené za odmeny, vo vz ťahu
k celkovému po čtu vernostných bodov, o ktorých sa o čakáva, že
budú vymenené.
8 Ak odmeny poskytuje tretia strana, ú čtovná jednotka posúdi, či
získava protihodnotu priradenú v prís ľuboch odmeny na svoj vlastný
účet (t.j. ú čtovná jednotka je v danej transakcii príkazcom) alebo pre
tretiu stranu (t.j. ú čtovná jednotka je sprostredkovate ľom pre tretiu
stranu).
a) Ak ú čtovná jednotka získava protihodnotu v mene tretej strany, je
povinná:
(i) ur čiťsvoj výnos ako čistú sumu získanú na vlastný ú čet, napr.
rozdiel medzi protihodnotou priradenou k prís ľubom odmeny
a sumou, ktorú treba zaplati ťtretej strane za dodanie odmien;
a
(ii) vykáza ťtútočistú sumu ako výnos, ke ďtretej strane vznikne
povinnos ťdodaťodmeny a stane sa oprávnenou na zisk proti-
hodnoty z takéhoto konania. Tieto udalosti sa mô žu vyskytnú ť
okam žite po udelení prís ľubu odmeny. Ak si v šak zákazník
môže vybra ť,či bude po žadova ťodmenu od ú čtovnej jednotky
alebo od tretej strany, mô žu tieto udalosti nasta ťlen vtedy,
keďbude zákazník po žadova ťodmenu od tretej strany.
b) Ak ú čtovná jednotka získava protihodnotu na svoj vlastný ú čet,
určí svoje výnosy ako hrubú protihodnotu priradenú k prís ľubom
odmeny a vyká že výnos potom, ako splní svoje záväzky týkajúce
sa odmien.
9 Ak sa kedyko ľvek o čakáva, že nevyhnutné náklady na splnenie
záväzkov poskytnú ťodmeny prevý šia získanú a získate ľnú protihod-
notu (t.j. protihodnota priradená k prís ľubom odmeny v čase po čia-
točného predaja, ktorá doteraz e šte nebola vykázaná ako výnos, plus
ďalšie protihodnoty, ktoré je potrebné poskytnú ť,k eďsi zákazník
uplatní prís ľub protihodnoty), ú čtovná jednotka má nevýhodné
zmluvy. Na tieto dodato čné náklady je potrebné vykáza ťzáväzok
podľa IAS 37. Potreba vykáza ťtakýto záväzok mô že vzniknú ť,a k
sa zvý šia očakávané náklady pre dodávanie odmien, napr. ak ú čtovná
jednotka prepracuje svoje o čakávania o po čte vernostných bodov,
ktoré budú uplatnené.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
10 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia za čína-
júce sa 1. júla 2008 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je povolené.
Ak ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie za čínajúce
pred 1. júlom 2008, je povinná túto skuto čnosťzverejni ť.
11 Zmeny v ú čtovných zásadách sa zaú čtujú v súlade s po žiadavkami
IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —602
▼M3
Príloha
Usmernenie na uplat ňovanie
Táto príloha je integrálnou sú časťou interpretácie.
Oceňovanie reálnej hodnoty prís ľubov odmeny
AG1 V odseku 6 konsenzu sa vy žaduje, aby bola protihodnota priradená
k prís ľubom odmeny oce ňovaná s odkazom na ich reálnu hodnotu,
napr. suma, za ktorú je mo žné vernostné body preda ťsamostatne. Ak
sa reálna hodnota nedá ur čiťpriamo, musí by ťodhadnutá.
AG2 Ú čtovná jednotka mô že odhadnú ťreálnu hodnotu prís ľubu odmeny
s odkazom na reálnu hodnotu odmien, za ktoré by ich bolo mo žné
vymeni ť. Reálna hodnota týchto odmien by sa zní žila, aby sa zoh ľad-
nili tieto skuto čnosti:
(a) reálna hodnota odmien, ktoré by boli ponúknuté zákazníkom,
ktorí nezískali vernostné body z po čiatočného predaja; a
(b) pomerná časťprísľubov odmeny, pri ktorých sa neo čakáva, že
zákazníci ich uplatnia.
Ak si zákazníci mô žu zvoli ťz rôznych odmien, reálna hodnota
prísľubov odmien bude odrá žaťreálne hodnoty celej škály dostupných
odmien, vá žených propor čne k frekvencii, s ktorou sa o čakáva výber
každej odmeny.
AG3 Za ur čitých okolností mô žub yťdostupné iné techniky odhadovania.
Napríklad, ak bude odmeny poskytova ťtretia strana a ú čtovná
jednotka jej platí za ka ždý vernostný bod, ktorý poskytne, mô že
odhadnú ťreálnu hodnotu vernostných bodov sumou, ktorú platí tretej
strane, s pridaním primeranej ziskovej mar že. Pri výbere a uplat ňovaní
techniky odhadu, ktorá sp ĺňap o žiadavky odseku 6 konsenzu a je
najvhodnej šia v daných okolnostiach, je potrebný posudok.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —603
▼M4
INTERPRETÁCIA IFRIC 14
IAS 19 –Obmedzenie hornej hranice hodnoty majetku z definovaných
požitkov, po žiadavky minimálneho financovania a vz ťahy medzi nimi
ODKAZY
—IAS 1 Prezentácia ú čtovných závierok
—IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 19 Zamestnanecké po žitky
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok
SÚVISLOSTI
1 Odsek 58 IAS 19 obmedzuje ocenenie hornej hranice majetku
z definovaných po žitkov na „súčasnú hodnotu ekonomických
požitkov, dostupných vo forme vrátenia prostriedkov z programu
alebo zní žení budúcich príspevkov do programu “plus nevykázané
zisky a straty. Vznikli otázky o tom, či by sa vrátenie príspevkov
alebo zní ženia budúcich príspevkov mali pova žovaťza dostupné,
najmä ke ďexistujú minimálne po žiadavky na financovanie.
2P o žiadavka na minimálne financovanie existuje v mnohých krajinách
na zlep šenie zabezpe čenia nárokov členov programov zamestnanec-
kých po žitkov na po žitky po skon čení pracovného pomeru. Takéto
požiadavky zvy čajne ur čujú minimálnu sumu alebo úrove ňpríspevkov
do programu za ur čité obdobie. Preto po žiadavka na minimálne finan-
covanie mô že obmedzova ťschopnos ťúčtovnej jednotky zní žiť
budúce príspevky.
3 Ďalej mô že obmedzenie oce ňovania majetku z definovaných po žitkov
spôsobi ť,žep ožiadavka minimálneho financovania bude nevýhodná.
Za be žných okolností by po žiadavka na platenie príspevkov do
programu nemala ovplyvni ťoceňovanie majetku alebo záväzkov
z definovaných po žitkov. Je to spôsobené tým, žeužraz zaplatené
príspevky sa stanú majetkom programu, tak že dodato čnýčistý
záväzok nevznikne. Aj napriek tomu mô žep ožiadavka minimálneho
financovania spôsobi ťvznik záväzku, ak jednotka po žadované
príspevky nebudú dostupné potom, ke ďužboli zaplatené.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4 Táto interpretácia sa vz ťahuje na v šetky definované po žitky po skon-
čení zamestnania a ostatné dlhodobé definované po žitky zamest-
nancov.
5N a ú čely tejto interpretácie sú po žiadavky minimálneho financovania
všetky po žiadavky na financovanie po skon čení zamestnania alebo
iných programov dlhodobých definovaných po žitkov.
RIEŠENÉ PROBLÉMY
6 Problémy rie šené v tejto interpretácii sú tieto:
a) kedy by sa mali refundácie alebo zní ženia budúcich príspevkov
považovaťza mo žné pod ľa odseku 58 IAS 19,
b) ako mô žup o žiadavky minimálneho financovania ovplyvni ť
možnosťznížiťbudúce príspevky,
c) kedy po žiadavka minimálneho financovania mô že spôsobi ťvznik
záväzku.
KONSENZUS
Možnosťrefundácie alebo zní ženia budúcich príspevkov
7Ú čtovná jednotka ur čím o žnosťrefundácie alebo zní ženia budúcich
príspevkov pod ľa podmienok programu a iných zákonných po žiada-
viek v jurisdikcii, ktorej podlieha program.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —604
▼M4
8 Ekonomický po žitok vo forme refundácie alebo zní ženia budúcich
príspevkov je dostupný, ak ho ú čtovná jednotka mô že realizova ť
v niektorom bode po čas trvania programu, alebo ak sú stanovené
záväzky programu vyrovnané. Konkrétne, takýto ekonomický po žitok
sa pova žuje dostupný aj v prípade, že nie je realizovate ľný okam žite
ku dňu zostavenia súvahy.
9 Na dostupný ekonomický po žitok nemá vplyv to, ako ú čtovná
jednotka zamý šľa vyu žiťprebytok. Ú čtovná jednotka ur čí maximálny
ekonomický po žitok, ktorý je dostupný z refundácií, zo zní žení budú-
cich príspevkov alebo z ich oboch. Ú čtovná jednotka nevykazuje
ekonomické po žitky z kombinácie refundácií a zo zní žení budúcich
platieb, zalo žených na predpokladoch, ktoré sa vzájomne vylu čujú.
10 Pod ľa IAS 1 je ú čtovná jednotka povinná zverejni ťinformácie
okľúčových zdrojoch odhadov neistých udalostí ku d ňu zostavenia
súvahy, v ktorých je zna čné riziko, že spôsobia významné úpravy
účtovnej hodnoty ►M5čistý majetok alebo záväzok vykázaný vo
výkaze o finan čnej situácii ◄.M ôže to obsahova ťzverejnenie akých-
koľvek obmedzení aktuálnej realizovate ľnosti prebytku alebo zverej-
nenie základných zásad, ktoré sa pou žívajú na ur čenie dostupného
ekonomického po žitku.
Ekonomický po žitok, dostupný ako refundácia
Právo na refundáciu
11 Refundácia je ú čtovnej jednotke dostupná len vtedy, ak ú čtovná
jednotka má bezpodmiene čné právo na refundáciu:
a) po čas trvania programu, bez predpokladu, že záväzky programu
musia by ťvyrovnané, aby bolo mo žné získa ťrefundáciu (napr.
v niektorých jurisdikciách mô žuúčtovné jednotky ma ťprávo na
refundáciu po čas trvania programu bez oh ľadu na to, či sú záväzky
z programu vyrovnané); alebo
b) v prípade postupného vyrovnávania záväzkov programu, tak ako
plán postupne opú šťajú v šetci jeho členovia; alebo
c) v prípade jednorazového úplného vyrovnania záväzkov programu
(t. j. skon čenie programu).
Bezpodmiene čné právo na refundáciu mô že existova ťbez oh ľadu na
úrove ňfinancovania programu ku d ňu zostavenia súvahy.
12 Ak je právo ú čtovnej jednotky na refundáciu podmienené tým, či
v budúcnosti nastane jedna alebo viac neistých udalostí, ktoré niesú úplne pod jej kontrolou, ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné
právo a nevyká
že majetok.
13 Ú čtovná jednotka ku d ňu zostavenia súvahy ocení ekonomický
požitok dostupný v podobe refundácie ako sumu prebytku (t. j. reálnu
hodnotu majetku programu zní ženú o sú časnú hodnotu definovaného
záväzku z po žitkov), na ktorý má ú čtovná jednotka právo ako na
refundáciu, bez akýchko ľvek pridru žených nákladov. Napríklad, ak
by bola refundácia predmetom inej dane ako dane z príjmu, ú čtovná
jednotka musí vykáza ťsumu refundácie po odpo čítaní dane.
14 Pri oce ňovaní sumy dostupnej refundácie po ukon čení programu
(odsek 11 písm. c)) ú čtovná jednotka zahrnie náklady do programu
vyrovnania záväzkov programu a uskuto čnenia refundácie. Napríklad
účtovná jednotka odpo číta odmeny za odborné slu žby, ak sú platené
z programu a nie ú čtovnou jednotkou, a náklady na ka ždé poistenie,
ktoré sa mô žev yžadova ťna zabezpe čenie záväzku po skon čení.
15 Ak je suma refundácie ur čená ako celý prebytok alebo časťprebytku, nie
ako pevná suma, ú čtovná jednotka nesmie robi ťžiadne zmeny časovej
hodnoty pe ňazí, aj ke ďje refundácia realizovate ľná ažv budúcnosti.
Ekonomický po žitok dostupný ako zní ženie príspevkov
16 Ak neexistuje po žiadavka minimálneho financovania, ú čtovná
jednotka ur čí ekonomický po žitok dostupný ako zní ženie budúcich
príspevkov ako ni žšiu sumu z:
a) prebytku z programu a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —605
▼M4
b) sú časnej hodnoty nákladov ú čtovnej jednotky na budúcej slu žby, t.
j. s vylú čením v šetkých častí budúcich nákladov, ktoré budú
znášaťzamestnanci za ka ždý rok po čas krat šieho obdobia
z období o čakávanej d ĺžky trvania programu a existencie ú čtovnej
jednotky.
17 Ú čtovná jednotka ur čí náklady na budúcu slu žbu pomocou predpo-
kladov, ktoré sú konzistentné s tými, ktoré sa pou žili na ur čenie
povinností z definovaných po žitkov a so situáciou, ktorá bola v de ň
zostavenia súvahy tak, ako je ur čené pod ľa IAS 19. Preto ú čtovná
jednotka nepredpokladá akéko ľvek zmeny v po žitkoch, ktoré sa majú
v budúcnosti zabezpe čiťprogramom, pokým sa program neupraví,
a predpokladá nezmenený budúci stav zamestnancov, okrem prípadu,
keďsa účtovná jednotka preukázate ľne zavia žek ud ňu zostavenia
súvahy prepú šťaťzamestnancov, na ktorých sa vz ťahuje program.
Ak sa zavia že, tak predpoklad o budúcom stave zamestnancov musí
zahŕňaťjeho zní ženie. Ú čtovná jednotka ur čís účasnú hodnotu
nákladov budúcej slu žby pomocou rovnakej diskontnej sadzby,
ktorú pou žila pri výpo čte povinností z definovaného po žitku ku d ňu
zostavenia súvahy.
Vplyv po žiadavky minimálneho financovania na ekonomický
požitok dostupný ako zní ženie budúcich príspevkov
18 Ú čtovná jednotka analyzuje po žiadavku minimálneho financovania
vu rčenom dátume príspevkov, ktoré sú potrebné na pokrytie a)
existujúceho deficitu za minulé slu žby na základe minimálneho finan-
covania a b) budúceho prírastku po žitkov.
19 Príspevky na pokrytie existujúceho schodku na základe minimálneho
financovania s oh ľadom na u žprijaté slu žby neovplyv ňujú príspevky
na budúce slu žby. Ich následkom mô že vzniknú ťzáväzok pod ľa
odsekov 23 –26.
20 Ak existuje po žiadavka minimálneho financovania pre príspevky
vzťahujúce sa na budúci prírastok po žitkov, jednotka ur čí ekonomický
požitok dostupný v podobe zní ženia budúcich príspevkov ako sú časnú
hodnotu:
a) odhadnutých nákladov na budúcu slu žbu v ka ždom roku pod ľa
odsekov 16 a 17 zní ženú o
b) odhadnuté minimálne po žadované príspevky s oh ľadom na budúci
prírastok po žitkov v danom roku.
21 Ú čtovná jednotka vypo číta vý šku budúcich minimálnych po žadova-
ných príspevkov s oh ľadom na budúci prírastok po žitkov, pri čom
musí vzia ťdo úvahy vplyv ka ždého existujúceho prebytku na základe
požiadavky minimálneho financovania. Ú čtovná jednotka pou žije
predpoklady po žadované po žiadavkou minimálneho financovania
a pre v šetky faktory, ktoré nie sú ur čené po žiadavkou minimálneho
financovania, predpoklady konzistentné s tými, ktoré sa pou žívajú na
určenie povinností z definovaných po žitkov a so situáciou, ktorá
existuje ku d ňu zostavenia súvahy, ako je stanovené v IAS 19.
Výpo čet zah ŕňavšetky zmeny o čakávané v dôsledku platenia mini-
málnych príspevkov ú čtovnou jednotkou. Výpo čet aj napriek tomu
neobsahuje vplyv o čakávaných zmien v podmienkach po žiadaviek
minimálneho financovania, ktoré nie sú schválené alebo zmluvne
dohodnuté ku d ňu zostavenia súvahy.
22 Ak budúce minimálne finan čné príspevky po žadované s oh ľadom na
budúci prírastok po žitkov presahujú budúce náklady na slu žbu ur čené
podľa IAS 19 v ka ždom ur čenom roku, sú časná hodnota tohto
prebytku zni žuje hodnotu majetku, ktorý je dostupný ako zní ženie
budúcich príspevkov ku d ňu zostavenia súvahy. Hodnota majetku
dostupného ako zní ženie budúcich príspevkov v šak nemô žeb y ť
nikdy ni žšia ako nula.
Kedy mô žep ožiadavka minimálneho financovania spôsobi ťvznik
záväzku
23 Ak má ú čtovná jednotka povinnos ťpodľap ožiadavky minimálneho
financovania plati ťpríspevky na pokrytie existujúceho schodku na
základe minimálneho financovania s oh ľadom na u žprijaté slu žby,
účtovná jednotka ur čí,či splatné príspevky budú dostupné ako refun-2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —606
▼M4
dácia alebo zní ženie budúcich platieb potom, ke ďsa zaplatia do
programu.
24 V rozsahu, že splatné príspevky nebudú dostupné potom, ke ďsa
zaplatia do programu, ú čtovná jednotka vyká že záväzok v čase vzniku
povinnosti. Záväzkom sa zní ži majetok z definovaných po žitkov alebo
zvýši záväzok z definovaných po žitkov, tak že po uhradení príspevkov
sa neo čakáva vznik zisku alebo straty, ako výsledok uplatnenia
odseku 58 IAS 19.
25 Ú čtovná jednotka uplatní odsek 58 A IAS 19 pred ur čením záväzku
podľa odseku 24.
26 Záväzok s oh ľadom na po žiadavku minimálneho financovania a ka ždé
následné prece ňovanie tohto záväzku sa vykazuje okam žite v súlade
s prijatou zásadou ú čtovnej jednotky pre vykazovanie vplyvu obme-
dzenia v odseku 58 v IAS 19 na oce ňovanie majetku z definovaného
požitku. Konkrétne:
a) účtovná jednotka, ktorá vplyv obmedzenia uvedeného v odseku 58
vykazuje v zisku alebo v strate, pod ľa odseku 61 písm. g) IAS 19,
vykáže zmenu okam žite v zisku alebo v strate.
b) účtovná jednotka, ktorá vplyv obmedzenia uvedeného v odseku 58
vykazuje vo ►M5ostatné sú časti komplexného výsledku ◄,
podľa odseku 93C IAS 19, vyká že zmenu okam žite vo výkaze
vykázaných výnosov a nákladov.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
27 Jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia za čínajúce sa
1. januára 2008 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie sa povo ľuje.
▼M5
27A IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 26.
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia,
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skor šie obdobie, uplatní
uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M4
PRECHODNÉ USTANOVENIA
28 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu od za čiatku prvého
obdobia uvedeného v prvej ú čtovnej závierke, na ktorú sa interpre-
tácia vz ťahuje. Ú čtovná jednotka vyká žep očiatočnú úpravu spôso-
benú uplatnením tejto interpretácie v nerozdelených ziskoch na
začiatku uvedeného prvého obdobia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —607
▼M13
Interpretácia IFRIC 15
Dohody o výstavbe nehnute ľností
ODKAZY
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 11 Zmluvy o zhotovení
—IAS 18 Výnosy
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
—IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie slu žieb
—IFRIC 13 Vernostné programy pre zákazníkov
VÝCHODISKÁ
1 V odvetví nehnute ľností mô žuúčtovné jednotky, ktoré priamo alebo
nepriamo prostredníctvom subdodávate ľov uskuto čňujú výstavbu
nehnute ľností, uzatvára ťdohody s jedným alebo viacerými kupujú-
cimi pred dokon čením výstavby. Takéto dohody majú rozli čné formy.
2 Napríklad ú čtovné jednotky, ktoré uskuto čňujú výstavbu obytnej
nehnute ľnosti, mô žuz a čaťponúka ťna trhu individuálne obytné
jednotky (byty alebo domy) „mimo plánu “, t.j. kým výstavba stále
prebieha, alebo dokonca pred jej za čatím. Ka ždý kupujúci uzatvára
súčtovnou jednotkou dohodu o nadobudnutí konkrétnej obytnej
jednotky, ke ďtáto obytná jednotka bude pripravená na obývanie.
Kupujúci zvy čajne zaplatí ú čtovnej jednotke zálohu, ktorá je návratná
iba vtedy, ke ďtáto jednotka nie je schopná doda ťdokon čenú obytnú
jednotku v súlade so zmluvnými podmienkami. Zostatok nákupnejceny sa ú čtovnej jednotke spravidla uhradí iba na základe dokon čenia
predmetu zmluvy, ke ďkupujúci nadobudne vlastníctvo danej obytnej
jednotky.
3Ú čtovné jednotky, ktoré uskuto čňujú výstavbu obchodných alebo
priemyselných nehnute ľností, mô žu uzatvára ťdohody s jediným
kupujúcim. Od kupujúceho sa mô žev yžadova ťpovinnos ťuskuto č-
ňovaťpostupné platby po čas obdobia medzi dátumom pôvodnej
dohody a dátumom dokon čenia predmetu zmluvy. Výstavba sa
môže uskuto čňovaťna pozemku, ktorý pred za čatím výstavby pred-
ávajúci vlastní alebo má v prenájme.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4 Táto interpretácia sa uplat ňuje na ú čtovanie výnosov a súvisiacich
nákladov ú čtovnými jednotkami, ktoré uskuto čňujú výstavbu nehnu-
teľností priamo alebo prostredníctvom subdodávate ľov.
5 Dohody, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie, sú
dohody o výstavbe nehnute ľností. Popri výstavbe nehnute ľností
môžu takéto dohody zah ŕňaťaj dodanie iných tovarov alebo slu žieb.
RIEŠENÉ PROBLÉMY
6 V tejto interpretácii sa rie šia dva problémy:
a) Patrí dohoda do rozsahu pôsobnosti IAS 11 alebo IAS 18?
b) Kedy by sa mal výnos z výstavby nehnute ľnosti vykáza ť?
KONSENZUS
7V ďalej uvedenej diskusii sa predpokladá, žeú
čtovná jednotka
predtým analyzovala dohodu o výstavbe nehnute ľnosti a v šetky súvi-
siace dohody a dospela k záveru, že si neponechá pokra čujúcu mana-
žérsku zainteresovanos ťv takej miere, ktorá sa zvy čajne spája
s vlastníctvom, ani ú činnú kontrolu nad postavenou nehnute ľnosťou
v takom rozsahu, ktorý by znemo žňoval vykáza ťčasťplnenia alebo
celé plnenie ako výnos. Ak je znemo žnené vykazova ťnejakú časť2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —608
▼M13
plnenia ako výnos, ďalej uvedená diskusia sa uplat ňuje iba na tú časť
dohody, pri ktorej bude vykázaný výnos.
8 V rámci jednej dohody mô žeúčtovná jednotka popri výstavbe nehnu-
teľnosti zmluvne dohodnú ťdodanie dodato čných tovarov alebo
služieb (napríklad predaj pozemkov alebo poskytnutie slu žieb spravo-
vania nehnute ľností). V súlade s odsekom 13 IAS 18 mô žeb y ť
potrebné rozdeli ťtakúto dohodu na samostatne identifikovate ľné
komponenty, z ktorých jeden bude komponent dohody o výstavbenehnute ľnosti. Reálna hodnota celkového prijatého plnenia alebo
pohľadávky z dohody sa alokuje ku ka ždému komponentu. Ak sa
identifikujú samostatné komponenty, ú čtovná jednotka na komponent
dohody o výstavbe nehnute ľnosti uplatní odseky 10 a ž12 tejto inter-
pretácie s cie ľom ur čiť,či tento komponent patrí do rozsahu pôsob-
nosti IAS 11 alebo IAS 18. Kritériá IAS 11 vz ťahujúce sa na segmen-
táciu sa potom uplat ňujú na akýko ľvek komponent danej dohody,
o ktorom sa ur čilo,že je zmluvou o zhotovení.
9 Ďalej uvedená diskusia sa vz ťahuje na dohodu o výstavbe nehnute ľ-
nosti, ale uplat ňuje sa aj na komponent dohodu o výstavbe nehnute ľ-
nosti identifikovaný v rámci zmluvy, ktorá obsahuje iné komponenty.
Určovanie, či dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 11 alebo
IAS 18
10 Ur čovanie, či dohoda o výstavbe nehnute ľnosti patrí do rozsahu
pôsobnosti IAS 11 alebo IAS 18, závisí od podmienok dohody a od
všetkých súvisiacich skuto čností a okolností. Takéto ur čovanie si
vyžaduje úsudok s oh ľadom na ka ždú dohodu.
11 IAS 11 sa uplat ňuje, ak dohoda zodpovedá definícii zmluvy
o zhotovení ustanovenej v odseku 3 IAS 11: „zmluva osobitne dohod-
nutá na zhotovenie aktíva alebo kombinácie hmotných aktív …“.
Dohoda o výstavbe nehnute ľnosti zodpovedá definícii zmluvy
o zhotovení, ak kupujúci doká že vymedzi ťhlavné kon štrukčné
prvky architektonicko-stavebného rie šenia nehnute ľnosti predtým,
ako sa za čne výstavba a/alebo vymedzi ťhlavné kon štrukčné zmeny,
keďužvýstavba prebieha (bez oh ľadu na to, či túto mo žnosťvyužije,
alebo nie). Ak sa uplat ňuje IAS 11, zmluva o zhotovení zah ŕňaa j
všetky zmluvy o poskytovaní slu žieb alebo ich komponenty, ktoré sa
priamo vz ťahujú na výstavbu nehnute ľnosti v súlade s odsekom 5
písm. a) IAS 11 a s odsekom 4 IAS 18.
12 Naproti tomu dohoda o výstavbe nehnute ľnosti, pod ľa ktorej kupujúci
majú iba obmedzenú mo žnosťovplyvni ťarchitektonicko-stavebné
riešenie danej nehnute ľnosti, ako napríklad vybra ť
architektonicko-stavebné rie šenie z rozsahu mo žností vymedzených
účtovnou jednotkou alebo vymedzi ťiba men šie odchýlky od základ-
ného architektonicko-stavebného rie šenia, je dohodou o predaji tovaru
patriacou do rozsahu pôsobnosti IAS 18.
Účtovanie výnosov z výstavby nehnute ľností
Daná dohoda je zmluvou o zhotovení
13 Ak daná dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 11 a jej výsledok je
možné spo ľahlivo odhadnú ť,účtovná jednotka vykazuje výnosy pod ľa
stupňa dokon čenia zmluvnej činnosti v súlade s IAS 11.
14 Daná dohoda nemusí zodpoveda ťdefinícii zmluve o zhotovení
am ô že preto patri ťdo rozsahu pôsobnosti IAS 18. V takom prípade
účtovná jednotka ur čí,či daná dohoda je dohodou o poskytovaní
služieb alebo o predaji tovaru.
Daná dohoda je dohodou o poskytovaní slu žieb
15 Ak ú čtovná jednotka nie je povinná obstara ťa doda ťstavebné mate-
riály, dohoda by mohla by ťiba dohodou o poskytovaní slu žieb
v súlade s IAS 18. V takom prípade, ak sú splnené kritériáv odseku 20 IAS 18, IAS 18 po žaduje, aby sa výnosy vykazovali
podľa stup ňa dokon čenia transakcie s pou žitím metódy percenta
dokon čenia. Na vykazovanie výnosov a súvisiacich nákladov takejto2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —609
▼M13
transakcie sa spravidla mô žu uplatni ťpožiadavky IAS 11 (IAS 18
odsek 21).
Daná dohoda je zmluvou o predaji tovaru
16 Ak je ú čtovná jednotka povinná poskytnú ťslužby ako aj stavebné
materiály na ú čely uskuto čnenia svojej zmluvnej povinnosti doda ť
kupujúcemu nehnute ľnosť, daná dohoda je dohodou o predaji tovaru
a uplat ňujú sa kritériá na vykazovanie výnosov stanovené v odseku 14
IAS 18.
17 Ú čtovná jednotka by mohla previes ťna kupujúceho kontrolu
a významné riziká a odmeny spojené s vlastníctvom nedokon čeného
diela v jeho sú časnom stave v priebehu výstavby. Ak sa v takom
prípade v šetky kritériá uvedené v odseku 14 IAS 18 plnia sústavne
počas priebehu výstavby, ú čtovná jednotka vykazuje výnosy pod ľa
stupňa dokon čenia s pou žitím metódy percenta dokon čenia. Na vyka-
zovanie výnosov a súvisiacich nákladov takejto transakcie sa spravidlamôžu uplatni ťpožiadavky IAS 11.
18 Ú čtovná jednotka by mohla previes ťna kupujúceho kontrolu
a významné riziká a odmeny spojené s vlastníctvom danej nehnute ľ-
nosti ako celku naraz (napríklad po dokon čení, pri dodaní alebo po
ňom). V takom prípade ú čtovná jednotka vykazuje výnosy iba ak sú
splnené v šetky kritériá uvedené odseku 14 IAS 18.
19 Ak je ú čtovná jednotka povinná vykona ťďalšiu prácu na nehnute ľ-
nosti, ktorá u žbola dodaná kupujúcemu, vykazuje záväzok a náklad
v súlade s odsekom 19 IAS 18. Záväzok sa oce ňuje v súlade s IAS
37. Ak je ú čtovná jednotka povinná doda ťďalšie tovary alebo slu žby,
ktoré sú samostatne identifikovate ľné od nehnute ľnosti, ktorá u žbola
dodaná kupujúcemu, identifikovala by zostávajúce tovary alebo slu žby
ako samostatnú zlo žku predaja v súlade s odsekom 8 tejto interpre-
tácie.
Zverejnenia
20 Ak ú čtovná jednotka vykazuje výnosy s pou žitím metódy percenta
dokon čenia pri dohodách, ktoré sp ĺňajú v šetky kritériá odseku 14
IAS 18 sústavne po čas priebehu výstavby (pozri odsek 17 tejto inter-
pretácie), ú čtovná jednotka zverej ňuje:
a) spôsob, akým ur čuje, ktoré dohody sp ĺňajú v šetky kritériá odseku
14 IAS 18 sústavne po čas priebehu výstavby,
b) sumu výnosov dosiahnutých z takýchto dohôd po čas obdobia a
c) metódy pou žité na zistenie stup ňa dokon čenia prebiehajúceho
plnenia dohôd.
21 Ú čtovná jednotka takisto k dohodám opísaným v odseku 20, ktorých
plnenie prebieha k dátumu vykazovania, zverej ňuje:
a) súhrnnú sumu vynalo žených nákladov a vykázaných ziskov
(zníženú o vykázané straty) k dátumu a
b) sumu prijatých preddavkov.
ZMENY A DOPLNENIA PRÍLOHY K IAS 18
22–23 [Zmena a doplnenie sa neuplat ňuje na samotné o číslované štandardy]
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
24 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré
sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa skor šie uplat-
ňovanie. Ak ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie,
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2009, zverejní túto skuto čnosť.
25 Zmeny ú čtovnej politiky sa ú čtujú retrospektívne v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —610
▼M10
INTERPRETÁCIA IFRIC 16
Zabezpe čenie čistej investície do zahrani čnej prevádzky
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie
VÝCHODISKÁ
1 Mnoho vykazujúcich ú čtovných jednotiek má investície do zahrani č-
ných prevádzok (ako sa definuje v štandarde IAS 21 ods. 8). Taký-
mito zahrani čnými prevádzkami mô žub y ťdcérske spolo čnosti,
pridru žené podniky, spolo čné podniky alebo pobo čky. V IAS 21 sa
od účtovnej jednotky po žaduje, aby stanovila funk čnú menu ka ždej zo
svojich zahrani čných prevádzok ako menu hlavného ekonomického
prostredia danej prevádzky. Pri prepo čítavaní výsledkov a finan čnej
situácie zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny je potrebné, aby
účtovná jednotka vykázala kurzové rozdiely v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, pokým ú čtovná jednotka nevyradí zahrani čnú
prevádzku.
2Ú čtovanie zabezpe čenia menového rizika pochádzajúceho z čistej
investície do zahrani čnej prevádzky sa pou žije len vtedy, ke ďsú
čisté aktíva danej zahrani čnej prevádzky zahrnuté v ú čtovnej
závierke (1). Polo žka, ktorá je zabezpe čená v súvislosti s menovým
rizikom pochádzajúcim z čistej investície do zahrani čnej prevádzky
môžeb y ťsumou čistých aktív, ktorá sa rovná ú čtovnej hodnote
čistých aktív zahrani čnej prevádzky alebo je ni žšia ako táto hodnota.
3 V IAS 39 sa po žaduje ur čiťvhodnú zabezpe čenú polo žku
a vhodné zabezpe čovacie nástroje v zabezpe čovacom vz ťahu.
Ak je v prípade zabezpe čenia čistej investície ur čený zabezpe-
čovací vz ťah, zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho nástroja,
ktorý je stanovený ako efektívne zabezpe čenie čistej investície,
sa vyká žu v ostatných sú častiach komplexného výsledku
a zahrnú sa do kurzových rozdielov vzniknutých pri prepo čte
výsledkov a finan čnej situácie zahrani čnej prevádzky.
4Ú čtovná jednotka s mnohými zahrani čnými prevádzkami mô že
byťvystavená mnohým menovým rizikám. Touto interpretáciou
sa poskytuje návod pri identifikovaní menových rizík, ktoréspĺňajú kritériá ako zabezpe čené riziko v zabezpe čeníčistej inve-
stície do zahrani čnej prevádzky.
5 IAS 39 umo žňuje ú čtovnej jednotke ur
čiťako zabezpe čovacie
nástroje proti menovému riziku bu ďderivátový alebo nederivá-
tový finan čný nástroj (alebo kombináciu derivátových
a nederivátových finan čných nástrojov). Touto interpretáciou sa
poskytuje návod, kde v rámci skupiny mô žub yťzabezpe čovacie
nástroje, ktoré sú zabezpe čeniami čistej investície do zahrani čnej
prevádzky, dr žané, aby sp ĺňali kritériá na ú čtovanie zabezpe-
čenia.
6V štandardoch IAS 21 a IAS 39 sa po žaduje, aby sa kumulované
sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku, ktoré
sa týkajú aj kurzových rozdielov vznikajúcich pri prepo čte výsledkov
a finan čnej situácie zahrani čnej prevádzky aj zisku alebo straty zo
zabezpe čovacieho nástroja, ktorý je stanovený ako efektívne zabezpe-
čeniečistej investície, reklasifikovali z vlastného imania do hospodár-
skeho výsledku ako reklasifika čná úprava v prípade, ke ďmaterská
spolo čnosťvyradí zahrani čnú prevádzku. Touto interpretáciou sa
poskytuje návod, ako by ú čtovná jednotka mala stanovi ťsumy,
ktoré sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku
pri zabezpe čovacom nástroji pri aj zabezpe čenej polo žke.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —611
(1) Toto je prípad konsolidovanej ú čtovnej závierky, ú čtovnej závierky, v ktorej sú investície
účtované pomocou metódy vlastného imania, ú čtovnej závierky, v ktorej sú podielovo
konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podnikaní (predmet zmeny ako navr-
hovala Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v septembri 2007 v ED 9 Spolo čné
dohody )aú čtovnej závierky, ktorá zah ŕňa pobo čku.
▼M10
ROZSAH PÔSOBNOSTI
7 Táto interpretácia sa uplat ňuje na ú čtovnú jednotku, ktorá zabezpe čuje
menové riziko vyplývajúce z jej čistých investícií do zahrani čných
prevádzok, a chce splni ťkritériá na ú čtovanie zabezpe čenia v súlade
s IAS 39. Z dôvodu zjednodu šenia táto interpretácia ozna čuje takúto
účtovnú jednotku ako materskú spolo čnosť,aú čtovnú závierku,
v ktorej sú zahrnuté čisté aktíva zahrani čných prevádzok, ako konso-
lidovanú ú čtovnú závierku. V šetky odkazy na materskú spolo čnosťsa
uplatňujú rovnako na ú čtovnú jednotku, ktorá má čistú investíciu do
zahrani čnej prevádzky, ktorou je spolo čný podnik, pridru žený podnik
alebo pobo čka.
8 Táto interpretácia sa uplat ňuje len na zabezpe čenia čistých investícií
do zahrani čných prevádzok; nemala by sa uplat ňovaťanalogicky na
iné druhy ú čtovania zabezpe čenia.
RIEŠENÝ PROBLÉM
9 Investície do zahrani čných prevádzok mô žub yťdržané priamo mater-
skou spolo čnosťou alebo nepriamo prostredníctvom jej dcérskej
spolo čnosti alebo dcérskych spolo čností. Problémy, ktorými sa
zaoberá táto interpretácia, sú tieto:
a)charakter zabezpe čovaného rizika a suma zabezpe čenej polo žky,
pre ktoré mô žeb y ťzabezpe čovací vz ťah ur čený:
(i)čim ôže materská spolo čnosťurčiťako zabezpe čené riziko len
kurzové rozdiely vznikajúce z rozdielu medzi funk čnými
menami materskej spolo čnosti a jej zahrani čnej prevádzky,
alebo čim ô že takisto ur čiťako zabezpe čené riziko kurzové
rozdiely vznikajúce z rozdielu medzi prezenta čnou menou
konsolidovanej ú čtovnej závierky materskej spolo čnosti
a funk čnou menou zahrani čnej prevádzky;
(ii) ak materská spolo čnosťmá v dr žbe zahrani čnú prevádzku
nepriamo, čim ô že zabezpe čené riziko zah ŕňaťlen kurzové
rozdiely vznikajúce z rozdielov vo funk čných menách medzi
zahrani čnou prevádzkou a jej priamou materskou spolo čno-
sťou, alebo čim ô že zabezpe čené riziko takisto zah ŕňať
akéko ľvek kurzové rozdiely medzi funk čnou menou zahra-
ničnej prevádzky a akejko ľvek materskej spolo čnosti na
medzistupni alebo materskej spolo čnosti najvy ššej úrovne (t.
j.či skuto čnosť,žečistá investícia do zahrani čnej prevádzky je
držaná prostredníctvom materskej spolo čnosti na medzistupni,
má vplyv na ekonomické riziko materskej spolo čnosti
najvy ššej úrovne).
b)kde v skupine mô žeb y ťvd r žbe zabezpe čovací nástroj:
(i)čiv zťah sp ĺňajúci podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia mô že
byťzriadený, len ak ú čtovná jednotka zabezpe čujúca svoju
čistú investíciu je stranou zabezpe čovacieho nástroja, alebo
či akáko ľvek ú čtovná jednotka v skupine, bez oh ľadu na
svoju funk čnú menu, mô žem aťvd ržbe zabezpe čovací nástroj;
(ii)či charakter zabezpe čovacieho nástroja (derivát alebo nede-
rivát) alebo metóda konsolidácie ovplyv ňuje posudzovanie
efektívnosti zabezpe čenia.
c)aké sumy by mali by ťreklasifikované z vlastného imania do hospo-
dárskeho výsledku ako reklasifika čné úpravy pri vyradení zahra-
ničnej prevádzky:
(i) ke ďsa zahrani čná prevádzka, ktorá bola zabezpe čená, vyradí,
aké sumy by sa mali reklasifikova ťz rezervy z prepo čtu
cudzej meny materskej spolo čnosti vzh ľadom na zabezpe čo-
vací nástroj a vzh ľadom na danú zahrani čnú prevádzku
z vlastného imania do hospodárskeho výsledkuv konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti;
(ii)či metóda konsolidácie má vplyv na stanovenie súm, ktoré sa
reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —612
▼M10
KONSENZUS
Charakter zabezpe čovaného rizika a suma zabezpe čenej polo žky,
pre ktoré mô žeb yťurčený zabezpe čovací vz ťah
10 Ú čtovanie zabezpe čenia sa mô že uplat ňovaťlen na kurzové rozdiely
vznikajúce medzi funk čnou menou zahrani čnej prevádzky a funk čnou
menou materskej spolo čnosti.
11 Pri zabezpe čení menových rizík vznikajúcich z čistej investície do
zahrani čnej prevádzky mô žeb y ťzabezpe čenou polo žkou suma
čistých aktív, ktorá sa rovná ú čtovnej hodnote čistých aktív zahra-
ničnej prevádzky v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej
spolo čnosti alebo je ni žšia ako táto hodnota. Ú čtovná hodnota čistých
aktív zahrani čnej prevádzky, ktorá mô žeb yťurčená ako zabezpe čená
položka v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti,
závisí od toho, či akáko ľvek ni žšia úrove ňmaterskej spolo čnosti
zahrani čnej prevádzky uplatnila ú čtovanie zabezpe čenia na v šetky
čisté aktíva danej zahrani čnej prevádzky alebo ich časťači toto
účtovanie je zachované v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej
spolo čnosti.
12 Zabezpe čené riziko mô žeb yťurčené ako menové riziko vznikajúce
medzi funk čnou menou zahrani čnej prevádzky a funk čnou menou
akejko ľvek materskej spolo čnosti (priama materská spolo čnosť,
materská spolo čnosťna medzistupni alebo materská spolo čnosť
najvy ššej úrovne) danej zahrani čnej prevádzky. Skuto čnosť,žečistá
investícia je dr žaná prostredníctvom materskej spolo čnosti na medzi-
stupni, nemá vplyv na charakter ekonomického rizika vyplývajúcehoz expozície vo či menovému riziku pre materskú spolo čnosťnajvy ššej
úrovne.
13 Vystavenie menovému riziku vznikajúce z čistej investície do zahra-
ničnej prevádzky mô žes pĺň
aťkritériá na ú čtovanie zabezpe čenia
v konsolidovanej ú čtovnej závierke len raz. Preto ak sú tie isté čisté
aktíva zahrani čnej prevádzky zabezpe čené proti rovnakému riziku viac
ako jednou materskou spolo čnosťou v rámci skupiny (napríklad
spolo čne priamou materskou spolo čnosťou aj nepriamou materskou
spolo čnosťou), kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia bude sp ĺňaťlen
jeden zabezpe čovací vz ťah v konsolidovanej ú čtovnej závierke mater-
skej spolo čnosti najvy ššej úrovne. Zabezpe čovací vz ťah ur čený
jednou materskou spolo čnosťou v jej konsolidovanej ú čtovnej
závierke nemusí by ťzachovaný ďalšou materskou spolo čnosťou
vyššej úrovne. Ak v šak zabezpe čovací vz ťah nie je zachovaný mater-
skou spolo čnosťou vy ššej úrovne, ú čtovanie zabezpe čenia pou žité
materskou spolo čnosťou ni žšej úrovne musí by ťzrušené predtým,
ako je vykázané ú čtovanie zabezpe čenia materskou spolo čnosťou
vyššej úrovne.
Kde mô žeb yťvd ržbe zabezpe čovací nástroj
14 Derivátový alebo nederivátový nástroj (alebo kombinácia deriváto-
vých a nederivátových nástrojov) mô žeb yťurčený ako zabezpe čovací
nástroj v zabezpe čeníčistej investície do zahrani čnej prevádzky.
Zabezpe čovací nástroj (zabezpe čovacie nástroje) mô že (mô žu) ma ť
vd r žbe akáko ľvek ú čtovná jednotka alebo ú čtovné jednotky
v rámci skupiny (s výnimkou zahrani čnej prevádzky, ktorá je sama
osebe zabezpe čená), pokia ľsú splnené po žiadavky na ur čenie, doku-
mentáciu a efektívnos ťuvedené v IAS 39 ods. 88, ktoré sa týkajú
zabezpe čenia čistej investície. Konkrétne, zabezpe čovacia stratégia
skupiny by mala by ťjasne zdokumentovaná kvôli mo žnosti rozdiel-
nych ur čení na rôznych úrovniach skupiny.
15 Na ú čely posudzovania efektívnosti sa zmena v hodnote zabezpe čo-
vacieho nástroja vz ťahujúca sa na kurzové riziko po číta vo vz ťahu
k funk čnej mene tej materskej spolo čnosti, vo či funk čnej mene ktorej
sa zabezpe čené riziko oce ňuje, v súlade s dokumentáciou ú čtovania
zabezpe čenia. V závislosti od toho, kde je zabezpe čovací nástroj
držaný, pri absencii ú čtovania zabezpe čenia by celková zmena
v hodnote mohla by ťvykázaná v hospodárskom výsledku,
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, alebo v oboch. Na
posudzovanie efektívnosti v šak nemá vplyv to, či je zmena
v hodnote zabezpe čovacieho nástroja vykázaná v hospodárskom
výsledku alebo v ostatných sú častiach komplexného výsledku. Ako2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —613
▼M10
súčasťaplikovania ú čtovania zabezpe čenia je celková efektívna časť
zmeny zahrnutá v ostatných sú častiach komplexného výsledku. Na
posudzovanie efektívnosti nemá vplyv to, či zabezpe čovací nástroj
je derivátovým alebo nederivátovým nástrojom, alebo to, čij e
metódou konsolidácie.
Vyradenie zabezpe čenej zahrani čnej prevádzky
16 Ke ďsa zahrani čná prevádzka, ktorá bola zabezpe čená, vyradí, suma
reklasifikovaná do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava
z rezervy z prepo čtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke
materskej spolo čnosti vo vz ťahu k zabezpe čovaciemu nástroju je
suma, ktorú je potrebné identifikova ťpodľaštandardu IAS 39 ods.
102. Táto suma predstavuje kumulovaný zisk alebo stratu zo zabez-pečovacieho nástroja, ktorá bola stanovená ako efektívne zabezpe-
čenie.
17 Suma reklasifikovaná do hospodárskeho výsledku z rezervy
z prepo čtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej
spolo čnosti vzh ľadom na čistú investíciu do danej zahrani čnej
prevádzky pod ľa IAS 21 ods. 48 predstavuje sumu zahrnutú
v rezerve materskej spolo čnosti z prepo čtu cudzej meny vzh ľadom
na danú zahrani čnú prevádzku. V konsolidovanej ú čtovnej závierke
materskej spolo čnosti najvy ššej úrovne súhrnná čistá suma vykázaná
v rezerve z prepo
čtu cudzej meny vzh ľadom na v šetky zahrani čné
prevádzky nie je ovplyvnená metódou konsolidácie. To, či materská
spolo čnosťnajvy ššej úrovne pou žíva priamu alebo postupnú metódu
konsolidácie (1)však mô žem a ťvplyv na sumu zahrnutú v jej rezerve
z prepo čtu cudzej meny vz ťahujúcu sa na jednotlivú zahrani čnú
prevádzku. Pou žitie postupnej metódy konsolidácie mô žem a ťza
následok reklasifikovanie takej sumy do hospodárskeho výsledku,
ktorá sa lí ši od sumy, ktorá bola pou žitá na stanovenie efektívnosti
zabezpe čenia. Tento rozdiel mo žno eliminova ťtým, že sa stanoví
suma, ktorá sa vz ťahuje na danú zahrani čnú prevádzku, ktorá by
bola vznikla, ak by bola pou žitá priama metóda konsolidácie. Usku-
točnenie takejto úpravy sa štandardom IAS 21 nepo žaduje. Je to v šak
výber ú čtovnej politiky, ktorý by sa mal dodr žiavaťkonzistentne
v prípade v šetkých čistých investícií.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
18 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré
sa za čínajú 1. októbra 2008 alebo neskôr. Skor šie uplat ňovanie je
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. októbrom 2008, táto jednotka
zverejní túto skuto čnosť.
PRECHODNÉ USTANOVENIA
19 IAS 8 špecifikuje spôsob, akým ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny
vúčtovnej politike vyplývajúce z prvotného uplatnenia interpretácie.
Od ú čtovnej jednotky sa nepo žaduje, aby bola v súlade s uvedenými
požiadavkami, ke ďuplatňuje túto interpretáciu po prvýkrát. Ak
účtovná jednotka ur čila zabezpe čovací nástroj ako zabezpe čenie čistej
investície, ale takéto zabezpe čenie nesp ĺňa podmienky na ú čtovanie
zabezpe čenia v tejto interpretácii, ú čtovná jednotka uplatní štandard
IAS 39, aby prospektívne ukon čila toto ú čtovanie zabezpe čenia.
Príloha
Návod na uplat ňovanie
Táto príloha je neoddelite ľnou sú časťou tejto interpretácie.
AG1 Táto príloha znázor ňuje uplat ňovanie interpretácie pou žitímštruktúry
podniku ilustrovanej ďalej. Vo v šetkých prípadoch by boli opísané2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —614
(1) Priama metóda je metóda konsolidácie, ktorou je ú čtovná závierka zahrani čnej prevádzky
prepo čítaná priamo do funk čnej meny materskej spolo čnosti najvy ššej úrovne. Postupná
metóda je metóda konsolidácie, v ktorej je ú čtovná závierka zahrani čnej prevádzky
najskôr prepo čítaná do funk čnej meny akejko ľvek materskej spolo čnosti (materských
spolo čností) na medzistupni a potom je prepo čítaná do funk čnej meny materskej spolo č-
nosti najvy ššej úrovne (alebo do prezenta čnej meny, ak je iná ako funk čná mena).
▼M10
zabezpe čovacie vz ťahy testované na efektívnos ťv súlade so štan-
dardom IAS 39, hoci sa toto testovanie nerozoberá v tejto prílohe.
Materská spolo čnosť, ktorá je materskou spolo čnosťou najvy ššej
úrovne, prezentuje svoju konsolidovanú ú čtovnú závierku vo svojej
funkčnej mene euro (EUR). Ka ždá z dcérskych spolo čností je plne
vlastnená. Čistá investícia materskej spolo čnosti do dcérskej spolo č-
nosti B vo vý ške 500 miliónov £ [funk čná mena libry
šterlingov (GBP)] zah ŕňa ekvivalent vo vý ške 159 miliónov £, čo
predstavuje čistú investíciu dcérskej spolo čnosti B do dcérskej spolo č-
nosti C vo vý ške 300 miliónov US$ [funk čná mena americké
doláre (USD)]. Inými slovami, čisté aktíva dcérskej spolo čnosti
B iné ako je jej investícia do dcérskej spolo čnosti C sú vo vý ške
341 miliónov £.
Charakter zabezpe čovaného rizika, pre ktoré mô žeb yťurčený
zabezpe čovací vz ťah (odseky 10 a ž13)
AG2 Materská spolo čnosťmôže zabezpe čiťsvoju čistú investíciu do ka ždej
z dcérskych spolo čností A, B a C pre kurzové riziko medzi ich
príslu šnými funk čnými menami (japonský jen (JPY), libry šterlingov
a americké doláre) a eurom. Materská spolo čnosťmôže okrem toho
zabezpe čiťmenové riziko USD/GBP medzi funk čnými menami dcér-
skej spolo čnosti B a dcérskej spolo čnosti C. Vo svojej konsolidovanej
účtovnej závierke mô že dcérska spolo čnosťB zabezpe čiťsvoju čistú
investíciu do dcérskej spolo čnosti C pre kurzové riziko medzi ich
funkčnými menami –americkými dolármi a librami šterlingov.
Vďalej uvedených príkladoch predstavuje ur čené riziko spotové
menové riziko, preto že zabezpe čovacie nástroje nie sú derivátmi. Ak
by zabezpe čovacie nástroje boli forwardové zmluvy, materská spolo č-
nosťby mohla ur čiťforwardové menové riziko.
Suma zabezpe čenej polo žky, pre ktorú mô žeb yťurčený zabezpe-
čovací vz ťah (odseky 10 a ž13)
AG3 Materská spolo čnosťchce zabezpe čiťmenové riziko zo svojej čistej
investície do dcérskej spolo čnosti C. Predpokladajme, že dcérska
spolo čnosťA má externú prijatú pô žičku vo vý ške 300 miliónov
US$. Čisté aktíva dcérskej spolo čnosti A na za čiatku obdobia vyka-
zovania sú vo vý ške 400 000 miliónov ¥ vrátane príjmov z externej
pôžičky vo vý ške 300 miliónov US$.
AG4 Zabezpe čenou polo žkou mô žeb yťsuma čistých aktív, ktorá sa rovná
účtovnej hodnote čistej investície materskej spolo čnosti do dcérskej
spolo čnosti C (300 miliónov US$) v jej konsolidovanej ú čtovnej
závierke, alebo je ni žšia ako táto hodnota. Vo svojej konsolidovanej
účtovnej závierke mô že materská spolo čnosťurčiťexternú prijatú
pôžičku v dcérskej spolo čnosti A vo vý ške 300 miliónov US$ ako
zabezpe čenie rizika spotového výmenného kurzu EUR/USD, ktoré sa
týka jej čistej investície do čistých aktív dcérskej spolo čnosti C vo
výške 300 miliónov US$. V tomto prípade je aj kurzový rozdiel2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —615
▼M10
EUR/USD z externej pô žičky v dcérskej spolo čnosti A vo vý ške 300
miliónov US$ aj kurzový rozdiel EUR/USD z čistej investície do
dcérskej spolo čnosti C vo vý ške 300 miliónov US$ zahrnutý
v rezerve z prepo čtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke
materskej spolo čnosti po uplatnení ú čtovania zabezpe čenia.
AG5 Pri absencii ú čtovania zabezpe čenia by bol celkový kurzový rozdiel
USD/EUR z externej prijatej pô žičky v dcérskej spolo čnosti A vo
výške 300 miliónov US$ vykázaný v konsolidovanej ú čtovnej
závierke materskej spolo čnosti takto:
—zmena spotového výmenného kurzu USD/JPY, prepo čítaná na
euro, v hospodárskom výsledku, a
—zmena spotového výmenného kurzu JPY/EUR v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku.
Materská spolo čnosťmôže namiesto ur čenia uvedeného v odseku
AG4 ur čiťvo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke externú prijatú
pôžičku v dcérskej spolo čnosti A vo vý ške 300 miliónov US$ ako
zabezpe čenie rizika spotového výmenného kurzu GBP/USD medzi
dcérskou spolo čnosťou C a dcérskou spolo čnosťou B. V tomto
prípade by bol celkový kurzový rozdiel USD/EUR z externej pô žičky
v dcérskej spolo čnosti A vo vý ške 300 miliónov US$ vykázaný
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti nasledovne:
—zmena spotového výmenného kurzu GBP/USD v rezerve
z prepo čtu cudzej meny týkajúca sa dcérskej spolo čnosti C,
—zmena spotového výmenného kurzu GBP/JPY, prepo čítaná na
euro, v hospodárskom výsledku, a
—zmena spotového výmenného kurzu JPY/EUR v ostatných sú ča-
stiach komplexného výsledku.
AG6 Materská spolo čnosťnemô že vo svojej konsolidovanej ú čtovnej
závierke ur čiťexternú prijatú pô žičku v dcérskej spolo čnosti A vo
výške 300 miliónov US$ ako zabezpe čenie jednak rizika spotového
výmenného kurzu EUR/USD, jednak rizika spotového výmenného
kurzu GBP/USD. Jeden zabezpe čovací nástroj mô že zabezpe čiť
rovnaké ur čené riziko len raz. Dcérska spolo čnosťB nemô žev o
svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke pou žiťúčtovanie zabezpe-
čenia, preto že zabezpe čovací nástroj je v dr žbe mimo skupinu, ktorá
zahŕňa dcérsku spolo čnosťB a dcérsku spolo čnosťC.
Kde v skupine mô žeb yťvd ržbe zabezpe čovací nástroj? (odseky
14 a 15)
AG7 Ako je uvedené v odseku AG5, celková zmena v hodnote týkajúca sa
menového rizika externej prijatej pô žičky v dcérskej spolo čnosti A vo
výške 300 miliónov US$ by bola vykázaná v konsolidovanej ú čtovnej
závierke materskej spolo čnosti pri absencii ú čtovania zabezpe čenia aj
v hospodárskom výsledku (spotové riziko USD/JPY) aj v ostatných
súčastiach komplexného výsledku (spotové riziko EUR/JPY). Na
účely posudzovania efektívnosti zabezpe čenia ur čeného v odseku
AG4 sú zahrnuté obe sumy, preto že zmena v hodnote zabezpe čova-
cieho nástroja aj zabezpe čenej polo žky sa po číta vo vz ťahu k funk čnej
mene materskej spolo čnosti euro vo či funk čnej mene dcérskej spolo č-
nosti C americký dolár, v súlade s dokumentáciou zabezpe čenia.
Metóda konsolidácie (t. j. priama metóda alebo postupná metóda)nemá vplyv na posudzovanie efektívnosti zabezpe čenia.
Sumy reklasifikované do hospodárskeho výsledku pri vyradení
zahrani čnej prevádzky (odseky 16 a 17)
AG8 Ke ďje vyradená dcérska spolo čnosťC, sumy reklasifikované
z rezervy z prepo čtu cudzej meny (FCTR) do hospodárskeho výsledku
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti sú:
a)čo sa týka externej prijatej pô žičky dcérskej spolo čnosti A vo
výške 300 miliónov US$, suma, ktorú po ž
aduje identifikova ťštan-
dard IAS 39, t. j. celková zmena v hodnote vo vz ťahu
k menovému riziku, ktorá bola vykázaná v ostatných sú častiach
komplexného výsledku ako ú činná časťzabezpe čenia, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —616
▼M10
b)čo sa týka čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo vý ške 300
miliónov US$, suma stanovená metódou konsolidácie ú čtovnej
jednotky. Ak materská spolo čnosťpoužíva priamu metódu, jej
rezerva z prepo čtu cudzej meny v súvislosti s dcérskou spolo čno-
sťou C bude stanovená priamo výmenným kurzom EUR/USD. Ak
materská spolo čnosťpoužíva postupnú metódu, jej rezerva
z prepo čtu cudzej meny v súvislosti s dcérskou spolo čnosťou
C bude ur čená rezervou z prepo čtu cudzej meny, ktorá je vykázaná
dcérskou spolo čnosťou B odzrkad ľujúc výmenný kurz GBP/USD,
a prepo čítaná do funk čnej meny materskej spolo čnosti pou žitím
výmenného kurzu EUR/GBP. Pou žívanie postupnej metódy konso-
lidácie materskou spolo čnosťou v predchádzajúcich obdobiach
nevyžaduje alebo nevylu čuje, aby materská spolo čnosťstanovila
výšku rezervy z prepo čtu cudzej meny, ktorá sa reklasifikuje, ke ď
materská spolo čnosťvyradí dcérsku spolo čnosťC, ako sumu, ktorá
by bola vykázaná, keby materská spolo čnosťvždy pou žívala
priamu metódu, v závislosti od jej ú čtovnej politiky.
Zabezpe čenie viac ako jednej zahrani čnej prevádzky (odseky 11,
13 a 15)
AG9 Ďalej uvedené príklady ilustrujú, že v konsolidovanej ú čtovnej
závierke materskej spolo čnosti, riziko, ktoré mô žeb yťzabezpe čené,
je vždy riziko medzi jej funk čnou menou (euro) a funk čnými menami
dcérskych spolo čností B a C. Bez oh ľadu na to, ako sú zabezpe čenia
určené, maximálne sumy, ktoré mô žub y ťefektívnymi zabezpe če-
niami a sú zahrnuté v rezerve z prepo čtu cudzej meny
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti, v prípade
keďsú obe zahrani čné prevádzky zabezpe čené, sú sumy 300 miliónov
US$ pri EUR/USD riziku a 341 miliónov £ pri EUR/GBP riziku. Iné
zmeny v hodnote spôsobené zmenami vo výmenných kurzoch súzahrnuté v konsolidovanom hospodárskom výsledku materskej spolo č-
nosti. Samozrejme by bolo mo žné, aby materská spolo čnosťurčila
300 miliónov US$ len na zmeny v spotovom výmennom kurze USD/-
GBP alebo 500 miliónov £ len na zmeny v spotovom výmennomkurze GBP/EUR.
Materská spolo čnosťmá v dr žbe zabezpe čovacie nástroje v USD
aj v GBP
AG10 Materská spolo čnosťmôže chcie ťzabezpe či
ťmenové riziko
v súvislosti so svojou čistou investíciou v dcérskej spolo čnosti
B rovnako ako riziko v súvislosti s dcérskou spolo čnosťou C. Pred-
pokladajme, že materská spolo čnosťmá v dr žbe vhodné zabezpe čo-
vacie nástroje denominované v amerických dolároch a v librách šter-
lingov, ktoré by mohla ur čiťako zabezpe čenia svojich čistých inve-
stícií v dcérskej spolo čnosti B a v dcérskej spolo čnosti C. Ur čenia,
ktoré mô že vo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke materská
spolo čnosťurobi ť, zah ŕňajú tieto, ale nielen tieto:
a) zabezpe čovací nástroj vo vý ške 300 miliónov US$ ur čený ako
zabezpe čenie čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo vý ške
300 miliónov US$ v prípade rizika, ktoré predstavuje spotový
výmenný kurz (EUR/USD) medzi materskou spolo čnosťou
a dcérskou spolo čnosťou C, a zabezpe čovací nástroj a ždo vý šky
341 miliónov £ ur čený ako zabezpe čenie čistej investície do dcér-
skej spolo čnosti B vo vý ške 341 miliónov £ v prípade rizika, ktoré
predstavuje spotový výmenný kurz (EUR/GBP) medzi materskou
spolo čnosťou a dcérskou spolo čnosťou B,
b) zabezpe čovací nástroj vo vý ške 300 miliónov US$ ur čený ako
zabezpe čenie čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo vý ške
300 miliónov US$ v prípade rizika, ktoré predstavuje spotovývýmenný kurz (GBP/USD) medzi dcérskou spolo čnosťou B a
dcérskou spolo čnosťou C, a zabezpe čovací nástroj a ždo vý šky
500 miliónov £ ur čený ako zabezpe čenie čistej investície do dcér-
skej spolo čnosti B vo vý ške 500 miliónov £ v prípade rizika, ktoré
predstavuje spotový výmenný kurz (EUR/GBP) medzi materskou
spolo čnosťou a dcérskou spolo čnosťou B.
AG11 Riziko EUR/USD plynúce z čistej investície materskej spolo čnosti do
dcérskej spolo čnosti C je iné ako riziko EUR/GBP plynúce z čistej
investície materskej spolo čnosti do dcérskej spolo čnosti B. V prípade2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —617
▼M10
opísanom v odseku AG10(a) v šak pri ur čení zabezpe čovacieho
nástroja denominovaného v USD, ktorý má materská spolo čnosť
vd ržbe, má u žmaterská spolo čnosťplne zabezpe čené riziko EUR/-
USD zo svojej čistej investície do dcérskej spolo čnosti C. Ak by
materská spolo čnosťurčila aj nástroj denominovaný v GBP, ktorý
má v dr žbe, ako zabezpe čenie svojej čistej investície do dcérskej
spolo čnosti B vo vý ške 500 miliónov £, 159 miliónov £ tejto čistej
investície, ktoré predstavuje GBP ekvivalent jej čistej investície do
dcérskej spolo čnosti C v USD, by bolo v konsolidovanej ú čtovnej
závierke materskej spolo čnosti zabezpe čené dvakrát proti riziku GBP/-
EUR.
AG12 V prípade opísanom v odseku AG10 písm. b), ak materská spolo čnosť
určí zabezpe čené riziko ako spotový výmenný kurz (GBP/USD)
medzi dcérskou spolo čnosťou B a dcérskou spolo čnosťou C,
len GBP/USD časťzmeny v hodnote svojho zabezpe čovacieho
nástroja vo vý ške 300 miliónov US$ je zahrnutá v rezerve materskej
spolo čnosti z prepo čtu cudzej meny, ktorá sa týka dcérskej spolo č-
nosti C. Zvy šok zmeny (ekvivalent GBP/EUR zmeny zo 159 miliónov
£) je zahrnutý v konsolidovanom hospodárskom výsledku materskej
spolo čnosti, ako sa uvádza v odseku AG5. Ke ďžeu rčenie rizika
USD/GBP medzi dcérskymi spolo čnosťami B a C nezah ŕňa
riziko GBP/EUR, materská spolo čnosťmôže takisto ur čiťsvoju
čistú investíciu do dcérskej spolo čnosti B a ždo vý šky 500 miliónov
£ v prípade rizika, ktoré predstavuje spotový výmenný kurz (GBP/-
EUR) medzi materskou spolo čnosťou a dcérskou spolo čnosťou B.
Dcérska spolo čnosťBm ávd r žbe zabezpe čovací nástroj v USD
AG13 Predpokladajme, že dcérska spolo čnosťBm ávd r žbe externý dlh vo
výške 300 miliónov US$, príjmy z ktorého boli prevedené do mater-
skej spolo čnosti vnútropodnikovým úverom denominovaným v librách
šterlingov. Ke ďže aktíva aj záväzky vzrástli o 159 miliónov £, čisté
aktíva dcérskej spolo čnosti B sú nezmenené. Dcérska spolo čnosťBb y
mohla ur čiťexterný dlh ako zabezpe čenie rizika GBP/USD z jej čistej
investície do dcérskej spolo čnosti C vo svojej konsolidovanej ú čtovnej
závierke. Materská spolo čnosťby mohla ponecha ťurčenie tohto
zabezpe čovacieho nástroja dcérskej spolo čnosti B ako zabezpe čenie
svojej čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo vý ške 300
miliónov US$ v prípade rizika GBP/USD (pozri odsek 13)
a materská spolo čnosťby mohla ur čiťzabezpe čovací nástroj
v GBP, ktorý má v dr žbe ako zabezpe čenie celej svojej čistej inve-
stície do dcérskej spolo čnosti B vo vý ške 500 miliónov £. Prvé zabez-
pečenie ur čené dcérskou spolo čnosťou B by sa posudzovalo vo
vzťahu k funk čnej mene dcérskej spolo čnosti B (libry šterlingov)
a druhé zabezpe čenie ur čené materskou spolo čnosťou by sa posudzo-
valo vo vz ťahu k funk čnej mene materskej spolo čnosti (euro).
V tomto prípade bolo v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej
spolo čnosti zabezpe čené len riziko GBP/USD z čistej investície mater-
skej spolo čnosti do dcérskej spolo čnosti C, a to zabezpe čovacím
nástrojom v USD, nebolo zabezpe čené celé riziko EUR/USD. Preto
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti mô žeb yť
zabezpe čené celé riziko EUR/GBP z čistej investície materskej spolo č-
nosti do dcérskej spolo čnosti B vo vý ške 500 miliónov £.
AG14 Ú čtovanie úverového záväzku materskej spolo čnosti vo či dcérskej
spolo čnosti B vo vý ške 159 miliónov £ sa v šak musí takisto
zohľadniť. Ak sa úverový záväzok materskej spolo čnosti neposudzuje
ako sú časťjejčistej investície do dcérskej spolo čnosti B, preto že
nespĺňa podmienky uvedené v IAS 21 ods. 15, kurzový rozdiel GBP/-
EUR vznikajúci pri prepo čte by bol zahrnutý v konsolidovanom
hospodárskom výsledku materskej spolo čnosti. Ak sa úverový
záväzok vo či dcérskej spolo čnosti B vo vý ške 159 miliónov £ posu-
dzuje ako sú časťčistej investície materskej spolo čnosti, táto čistá
investícia by bola len vo vý ške 341 miliónov £ a suma, ktorú by
materská spolo čnosťmohla ur čiťako polo žku zabezpe čenú proti
riziku GBP/EUR, by sa zní žila z 500 miliónov £ na 341 miliónov £.
AG15 Ak by materská spolo čnosťzrušila zabezpe čovací vz ťah ur čený dcér-
skou spolo čnosťou B, materská spolo čnosťby mohla ur čiťexternú
prijatú pô žičku dr žanú dcérskou spolo čnosťou B vo vý ške 300
miliónov US$, ako zabezpe čenie svojej čistej investície do dcérskej
spolo čnosti C vo vý ške 300 miliónov US$ v prípade rizika EUR/USD
a mohla by ťurčiťzabezpe čovací nástroj v GBP, ktorý má v dr žbe,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —618
▼M10
ako zabezpe čenie čistej investície do dcérskej spolo čnosti B len do
výšky 341 miliónov £. V tomto prípade by bola efektívnos ťoboch
zabezpe čení po čítaná vo vz ťahu k funk čnej mene materskej spolo č-
nosti (euro). Preto by boli zmena USD/GBP v hodnote externejpôžičky dr žanej dcérskou spolo čnosťou B aj zmena GBP/EUR
v hodnote úverového záväzku materskej spolo čnosti vo či dcérskej
spolo čnosti B (ekvivalent USD/EUR súhrnne) zahrnuté v rezerve
z prepo čtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej
spolo čnosti. Ke ďže materská spolo čnosťužmá plne zabezpe čené
riziko EUR/USD zo svojej čistej investície do dcérskej spolo čnosti
C, mô že zabezpe čiťlen do vý šky 341 miliónov £ riziko EUR/GBP
plynúce z jej čistej investície do dcérskej spolo čnosti B.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —619
▼M17
INTERPRETÁCIA IFRIC 17
Rozdelenia nepe ňažných aktív vlastníkom
ODKAZY
—IFRS 3 Podnikové kombinácie (v znení revízie z roku 2008)
—IFRS 5 Dlhodobý majetok dr žaný na predaj a ukon čené činnosti
—IFRS 7 Finan čné nástroje: zverej ňovanie
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
—IAS 10 Udalosti po období vykazovania
—IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka (v znení zmien
a doplnení z mája 2008)
VÝCHODISKÁ
1 Niekedy ú čtovná jednotka rozde ľuje aktíva iné ako pe ňažné aktíva
(nepe ňažné aktíva) ako dividendy vlastníkom (1) konajúcim v rámci
svojich právomocí ako vlastníci. V takých prípadoch ú čtovná jednotka
môžed aťsvojim vlastníkom takisto mo žnosťprijaťnepeňažné aktíva
alebo alternatívu vo forme pe ňažnej hotovosti. IFRIC prijal žiados ť
o usmernenie ako má ú čtovná jednotka ú čtovaťtakéto rozdelenia.
2 Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (IFRS) neposkytujú
návod, ako má ú čtovná jednotka oceni ťrozdelenia svojim vlastníkom
(vo v šeobecnosti ozna čované ako dividendy). V IAS 1 sa vy žaduje,
aby ú čtovná jednotka prezentovala podrobnosti o dividendách vyka-
zovaných ako rozdelenia vlastníkom vo výkaze o zmenách vovlastnom imaní alebo v poznámkach k ú čtovnej závierke.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
3 Táto interpretácia sa uplat ňuje na tieto druhy nerecipro čných rozdelení
aktív ú čtovnou jednotkou svojim vlastníkom konajúcim v rámci
svojich právomocí ako vlastníci:
a) rozdelenia nepe ňažných aktív (napríklad polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení, podniky ako sú definované v štandarde IFRS
3, vlastnícke podiely v inej ú čtovnej jednotke alebo skupiny na
vyradenie ako sú definované v štandarde IFRS 5); a
b) rozdelenia, ktoré dávajú vlastníkom mo žnosťprijaťnepeňažné
aktíva alebo alternatívu vo forme pe ňažnej hotovosti.
4 Táto interpretácia sa vz ťahuje len na rozdelenia, v ktorých sú v šetci
vlastníci rovnakej triedy nástrojov vlastného imania posudzovanírovnako.
5 Táto interpretácia sa nevz ťahuje na rozdelenie nepe ňažného aktíva,
ktoré je na najvy ššej úrovni kontrolované tou istou stranou alebo
stranami pred rozdelením a po ňom. Táto výnimka sa vz ťahuje na
samostatnú, individuálnu a konsolidovanú ú čtovnú závierku ú čtovnej
jednotky, ktorá vykonáva rozdelenie.
6 V súlade s odsekom 5 sa táto interpretácia neuplat ňuje v prípade, ke ď
je nepe ňažné aktívum na najvy ššej úrovni kontrolované tými istými
stranami pred rozdelením aj po ňom. V odseku B2 štandardu IFRS 3
sa uvádza, že:„skupina jednotlivcov sa má pova žovaťza skupinu
ovládajúcu ú čtovnú jednotku vtedy, ak v dôsledku zmluvných
dohôd majú kolektívnu právomoc riadi ťjej finan čné a prevádzkové
politiky tak, aby získali ú žitky z činnosti jednotky. “Preto, aby rozde-
lenie nepatrilo do pôsobnosti tejto interpretácie na základe toho, že tie
isté strany kontrolujú aktívum pred rozdelením aj po ňom, skupina
jednotlivých akcionárov prijímajúcich rozdelenie musí ma ťako
následok zmluvných dohôd takýto spolo čný vplyv na najvy ššej úrovni
nad ú čtovnou jednotkou vykonávajúcou rozdelenie.
7 V súlade s odsekom 5 sa táto interpretácia neuplat ňuje vtedy, ke ď
účtovná jednotka rozde ľuje niektoré zo svojich vlastníckych podielov2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —620
(1) V IAS 1 odseku 7 sú vlastníci definovaní ako dr žitelia nástrojov klasifikovaných ako
vlastné imanie.
▼M17
v dcérskej spolo čnosti, ale si ponecháva kontrolu nad dcérskou
spolo čnosťou. Ú čtovná jednotka vykonávajúca rozdelenie, ktorého
dôsledkom je, žeúčtovná jednotka vykazuje nekontrolný podiel vo
svojej dcérskej spolo čnosti, ú čtuje o rozdelení v súlade so štandardom
IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008).
8 Táto interpretácia sa zaoberá len ú čtovaním ú čtovnej jednotky, ktorá
vykonáva rozdelenie nepe ňažného aktíva. Nerie šiúčtovanie
u akcionárov, ktorí prijímajú takéto rozdelenie.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
9K e ďúčtovná jednotka deklaruje rozdelenie a má záväzok rozdeli ť
dotknuté aktíva svojim vlastníkom, musí vykáza ťzáväzok zo splat-
ných dividend. Následne sa táto interpretácia zaoberá týmito otázkami:
a) Kedy má ú čtovná jednotka vykáza ťzáväzok z dividend?
b) Ako má ú čtovná jednotka oceni ťzáväzok z dividend?
c) Ke ďúčtovná jednotka vysporiada záväzok z dividend, ako má
účtovaťo rozdiele medzi ú čtovnou hodnotou rozdelených aktív
aúčtovnou hodnotou záväzku z dividend?
KONSENZUS
Kedy vykáza ťzáväzok z dividend
10 Záväzok vyplati ťdividendu sa vyká že, keďje dividenda riadne schvá-
lená a rozhodovanie o nej u žnie je na uvá žení ú čtovnej jednotky, čo
je dátum:
a) kedy je deklarovanie dividendy, napríklad mana žmentom alebo
predstavenstvom, schválené príslu šným orgánom, napríklad akcio-
nármi, ak sa takéto schválenie po žaduje jurisdikciou, alebo
b) kedy je dividenda deklarovaná, napríklad mana žmentom alebo
predstavenstvom, ak jurisdikcia nepo žaduje ďalšie schválenie.
Ocenenie záväzku z dividend
11 Ú čtovná jednotka ocení záväzok rozdeli ťnepeňažné aktíva ako divi-
dendu svojim vlastníkom v reálnej hodnote aktív, ktoré sa rozdelia.
12 Ak dá ú čtovná jednotka svojim vlastníkom mo žnosťprijaťnepeňažné
aktívum alebo alternatívu vo forme pe ňažnej hotovosti, ú čtovná
jednotka odhadne záväzok z dividend tak, že posúdi reálnu hodnotu
každej alternatívy a súvisiacu pravdepodobnos ťvýberu ka ždej alter-
natívy vlastníkmi.
13 Na konci ka ždého obdobia vykazovania a k dátumu vysporiadania
účtovná jednotka posúdi a upraví ú čtovnú hodnotu záväzku
z dividend, pri čom akéko ľvek zmeny v ú čtovnej hodnote záväzku
z dividend sa vyká žu vo vlastnom imaní ako úpravy sumy
z rozdelenia.
Účtovanie o rozdiele medzi ú čtovnou hodnotou rozdelených aktív
aúčtovnou hodnotou záväzku z dividend, ke ďúčtovná jednotka
vysporiada záväzok z dividend
14 Ke ďúčtovná jednotka vysporiada záväzok z dividend, vyká že rozdiel,
ak nejaký je, medzi ú čtovnou hodnotou rozdelených aktív a ú čtovnou
hodnotou záväzku z dividend v hospodárskom výsledku.
Prezentácia a zverejnenia
15 Ú čtovná jednotka prezentuje rozdiel opísaný v odseku 14 ako samo-
statnú riadkovú polo žku v hospodárskom výsledku.
16 Ú čtovná jednotka zverejní tieto informácie, ak je to aplikovate ľné:
a) účtovnú hodnotu záväzku z dividend na za čiatku a na konci
obdobia; a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —621
▼M17
b) zvý šenie alebo zní ženie ú čtovnej hodnoty vykázanej v období
v súlade s odsekom 13 ako výsledok zmeny reálnej hodnoty
aktív, ktoré sa rozdelia.
17 Ak po konci obdobia vykazovania, av šak predtým, ako je ú čtovná
závierka schválená na zverejnenie, ú čtovná jednotka deklaruje divi-
dendu na rozdelenie nepe ňažného aktíva, zverejní:
a) charakter aktíva, ktoré sa rozdelí;
b) účtovnú hodnotu aktíva, ktoré sa rozdelí, na konci obdobia vyka-
zovania; a
c) odhadovanú reálnu hodnotu aktíva, ktoré sa rozdelí, na konci
obdobia vykazovania, ak sa lí ši od jeho ú čtovnej hodnoty,
a informácie o metóde pou žitej na stanovenie reálnej hodnoty,
ktorá sa po žaduje štandardom IFRS 7 odsekom 27 písm. a) a b).
DÁTUM Ú ČINNOSTI
18 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu prospektívne na ú čtovné
obdobia za čínajúce 1. júla 2009 alebo neskôr. Spätné uplat ňovanie nie
je povolené. Skor šie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka
uplatňuje túto interpretáciu na obdobie, ktoré sa za čína pred 1. júlom
2009, ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosťa takisto uplatní
IFRS 3 (v znení revízie z roku 2008), IAS 27 (v znení zmiena doplnení z mája 2008) a IFRS 5 (v znení zmien a doplnení tejtointerpretácie).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —622
▼M18
INTERPRETÁCIA IFRIC 18
Prevody aktív od zákazníkov
ODKAZY
—Koncep čný rámec prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky
—IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva
(v znení revízie z roku 2008)
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
—IAS 18 Výnosy
—IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
—IFRIC 12 Zmluvy o licenciách na poskytovanie slu žieb
VÝCHODISKÁ
1 V sie ťových odvetviach mô žeúčtovná jednotka prijíma ťod svojich
zákazníkov polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré sa musia
používaťna pripojenie týchto zákazníkov do siete a na poskytovanie
nepretr žitého prístupu k dodávkam komodít zákazníkovi, akými sú
elektrická energia, plyn alebo voda. Alternatívne mô žeúčtovná
jednotka od zákazníkov za nadobudnutie alebo zhotovenie takýchtopoložiek nehnute ľností, strojov a zariadení prijíma ťpeniaze. Od
zákazníkov sa obvykle na základe pou žívania po žaduje úhrada doda-
točných súm za nákup tovarov alebo slu žieb.
2 K prevodom aktív od zákazníkov mô že dochádza ťaj v iných ako
sieťových odvetviach. Napríklad, ú
čtovná jednotka, ktorá si externou
formou zabezpe čuječinnosti v oblasti informa čných technológií, mô že
previes ťsvoje existujúce polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení na
externého poskytovate ľa.
3 V niektorých prípadoch tým, kto prevádza aktívum, nemusí by ťúčtovná
jednotka, ktorá bude ma ťnakoniec nepretr žitý prístup k dodávkam
tovarov alebo slu žieb a ktorá bude príjemcom týchto tovarov alebo
služieb. Pre zjednodu šenie sa v šak v tejto interpretácii hovorí
oúčtovnej jednotke, ktorá prevádza aktívum, ako o zákazníkovi.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
4 Táto interpretácia sa uplat ňuje na ú čtovanie prevodov polo žiek nehnu-
teľností, strojov a zariadení ú čtovnými jednotkami, ktoré prijímajú
takéto prevody od svojich zákazníkov.
5 Dohody v rámci rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie sú dohody,
v ktorých ú čtovná jednotka prijíma od zákazníka polo žku nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení, ktorú musí ú čtovná jednotka následne
používaťbuďna pripojenie zákazníka do siete alebo na poskytovanie
nepretr žitého prístupu k dodávkam tovarov alebo slu žieb zákazníkovi,
alebo na oboje.
6 Táto interpretácia sa uplat ňuje aj na dohody, v ktorých ú čtovná jednotka
prijíma od zákazníka peniaze, ke ďsa táto suma pe ňazí musí pou žiť
výlučne na zhotovenie alebo nadobudnutie polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení a ú čtovná jednotka musí následne pou žívaťtúto
položku nehnute ľností, strojov a zariadení bu ďna pripojenie zákazníka
do siete alebo na poskytovanie nepretr žitého prístupu k dodávkam
tovarov alebo slu žieb zákazníkovi, alebo na oboje.
7 Táto interpretácia sa neuplat ňuje na dohody, v ktorých sú prevodmi
buďštátne dotácie, ako sa vymedzuje v IAS 20, alebo infra štruktúra
používaná v rámci zmluvy o licencii na poskytovanie slu žieb, ktorá
patrí do rozsahu pôsobnosti IFRIC 12.
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
8 V tejto interpretácii sa pojednáva o týchto problémoch:
a) Je splnené vymedzenie pojmu majetok?2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —623
▼M18
b) Ak je splnené vymedzenie pojmu majetok, ako by sa mala prevá-
dzaná polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení oceni ťpri
prvotnom vykázaní?
c) Ak sa polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení pri prvotnom
vykázaní oce ňuje v reálnej hodnote, ako by sa mal zaú čtovať
výsledný kredit?
d) Ako by mala ú čtovná jednotka ú čtovaťo prevode pe ňazí od
svojho zákazníka?
KONSENZUS
Je splnené vymedzenie pojmu majetok?
9K e ďúčtovná jednotka prijme od zákazníka prevod polo žky nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení, posúdi, či prevedená polo žka sp ĺňa vyme-
dzenie pojmu aktívum uvedené v Koncep čnom rámci . V odseku 49
písm. a) Koncep čného rámca sa uvádza, že„majetok je zdroj, ktorý
ovláda ú čtovná jednotka v dôsledku minulých udalostí a od ktorého sa
očakáva, že z neho budú do jednotky plynú ťbudúce ekonomické
úžitky“.V ov ä čšine prípadov ú čtovná jednotka na prevedenú polo žku
nehnute ľností, strojov a zariadení získava vlastnícke právo. Pri ur čo-
vaní, či aktívum existuje, v šak nie je podstatné vlastnícke právo.
Vymedzenie pojmu aktívum preto napriek prevodu vlastníctva nie jesplnené, ak zákazník na ďalej ovláda prevedenú polo žku.
10 Ú č
tovná jednotka, ktorá ovláda aktívum, mô že spravidla s aktívom
zaobchádza ťtak, ako uzná za vhodné. Ú čtovná jednotka mô že, naprí-
klad, vymeni ťaktívum za iné aktíva, pou žívaťho na výrobu tovarov
alebo slu žieb, ú čtovaťostatným poplatky za jeho pou žívanie, pou žiť
ho na vysporiadanie záväzkov, vlastni ťho, alebo ho rozdeli ťvlast-
níkom. Ú čtovná jednotka, ktorá od zákazníkov prijme prevod polo žky
nehnute ľností, strojov a zariadení, pri hodnotení toho, či ovláda preve-
denú polo žku, zvá živšetky relevantné skuto čnosti a okolnosti. Aj ke ď
účtovná jednotka musí, napríklad, pou žívaťprevedenú polo žku nehnu-
teľností, strojov a zariadení na poskytovanie jednej alebo viacerých
služieb zákazníkovi, mô žem a ťmožnosťrozhodnú ťsa, akým
spôsobom sa prevedená polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení
prevádzkuje a udr žiava a kedy sa nahradí. V tomto prípade by
účtovná jednotka zvy čajne dospela k záveru, že ovláda prevedenú
položku nehnute ľností, strojov a zariadení.
Ako by sa mala prevedená polo žka nehnute ľností, strojov
a zariadení oceni ťpri prvotnom vykázaní?
11 Ak ú čtovná jednotka dospeje k záveru, že je splnené vymedzenie
pojmu aktívum, vykazuje prevedené aktívum ako polo žku nehnute ľ-
ností, strojov a zariadení v súlade s odsekom 7 štandardu IAS 16 a pri
prvotnom vykázaní oce ňuje jeho obstarávaciu cenu v jeho reálnej
hodnote v súlade s odsekom 24 tohto štandardu.
Ako by sa mal zaú čtovaťkredit?
12 V nasledujúcej diskusii sa predpokladá, žeúčtovná jednotka prijíma-
júca polo žku nehnute ľností, strojov a zariadení dospela k záveru, že
prevedená polo žka by sa mala vykazova ťa oce ňovaťv súlade
s odsekmi 9 a ž11.
13 V odseku 12 štandardu IAS 18 sa uvádza, že„ak sa tovar predáva
alebo slu žby poskytujú výmenou za nepodobný tovar alebo slu žby,
výmena sa pova žuje za transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy “.
Podľa podmienok dohôd v rámci rozsahu pôsobnosti tejto interpre-
tácie by bol prevod polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení
výmenou za nepodobný tovar alebo slu žby. Ú čtovná jednotka
následne vykazuje výnosy v súlade s IAS 18.
Identifikovanie samostatne identifikovate ľných slu žieb
14 Ú čtovná jednotka mô že súhlasi ťs tým, že výmenou za prevedenú
položku nehnute ľností, strojov a zariadení dodá jednu alebo viaceré
služby, ako napríklad pripojenie zákazníka do siete, poskytovanie
nepretr žitého prístupu k dodávkam tovarov alebo slu žieb zákazníkovi,2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —624
▼M18
alebo oboje. V súlade s odsekom 13 IAS 18 identifikuje ú čtovná
jednotka samostatne identifikovate ľné slu žby zahrnuté v zmluve.
15 Medzi znaky, ktoré nazna čujú, že pripojenie zákazníka do siete je
samostatne identifikovate ľná slu žba, patria tieto:
a) pripojenie k slu žbe je dodané zákazníkovi a pre tohto zákazníka
predstavuje samostatnú hodnotu;
b) reálnu hodnotu pripojenia k slu žbe je mo žné spo ľahlivo oceni ť.
16 Znakom, ktorý nazna čuje, že poskytovanie nepretr žitého prístupu
k dodávkam tovarov alebo slu žieb zákazníkovi je samostatne identi-
fikovate ľnou slu žbou, je to, že v budúcnosti prijme zákazník, ktorý
uskuto čňuje prevod, nepretr žitý prístup, dodávky tovarov alebo
služieb, alebo oboje, za cenu ni žšiu, ako by sa ú čtovala
bez prevodu polo žky nehnute ľností, strojov a zariadení.
17 Naopak znakom, ktorý nazna čuje,že povinnos ťposkytova ťzákazní-
kovi nepretr žitý prístup k dodávkam tovarov alebo slu žieb vzniká skôr
na základe podmienok prevádzkovej licencie alebo iného predpisu,
ako na základe dohody súvisiacej s prevodom polo žky nehnute ľností,
strojov a zariadení, je to, že zákazníci, ktorí uskuto čňujú prevod,
platia za nepretr žitý prístup, dodávky tovarov alebo slu žieb, alebo
oboje, rovnakú cenu ako tí, ktorí ho neuskuto čňujú.
Vykazovanie výnosov
18 Ak sa identifikuje iba jediná slu žba, ú čtovná jednotka vykazuje výnos
vtedy, ke ďsa slu žba poskytne, v súlade s odsekom 20 štandardu
IAS 18.
19 Ak sa identifikuje viac ako jedna samostatne identifikovate ľná slu žba,
v odseku 13 štandardu IAS 18 sa po žaduje, aby sa reálna hodnota
celkovej prijatej protihodnoty alebo poh ľadávky z dohody alokovala
ku ka ždej slu žbe a na ka ždú slu žbu sa potom uplat ňujú kritériá vyka-
zovania IAS 18.
20 Ak sa nepretr žitá slu žba identifikuje ako sú časťdohody, obdobie,
počas ktorého sa výnos z tejto slu žby vykazuje, sa spravidla stanoví
podľa podmienok dohody so zákazníkom. Ak sa v dohode neuvádza
konkrétne obdobie, výnos sa vykazuje po čas obdobia, ktoré nie je
dlhšie ako doba pou žiteľnosti prevádzaného aktíva pou žívaného na
poskytovanie nepretr žitej slu žby.
Ako by mala ú čtovná jednotka zaú čtovaťprevod pe ňazí od
svojho zákazníka?
21 Ak ú čtovná jednotka prijme prevod pe ňazí od zákazníka, posúdi, čij e
príslu šná dohoda v rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie v súlade
s odsekom 6. Ak áno, ú čtovná jednotka posúdi, či zhotovená alebo
nadobudnutá polo žka nehnute ľností, strojov a zariadení sp ĺňa vyme-
dzenie pojmu aktívum v súlade s odsekmi 9 a 10. Ak je splnenévymedzenie pojmu aktívum, ú čtovná jednotka vykazuje polo žku
nehnute ľností, strojov a zariadení v jej obstarávacej cene v súlade
s IAS 16 a výnos vykazuje v súlade s odsekmi 13 a ž20 vo vý ške
peňazí prijatých od zákazníka.
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA
22 Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu prospektívne na prevody
aktív od zákazníkov prijaté 1. júla 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa
skoršie uplat ňovanie za predpokladu, že ocenenia a ostatné informácie
potrebné na uplatnenie interpretácie na minulé prevody sa získalivčase, kedy tieto prevody nastali. Ú čtovná jednotka zverej ňuje
dátum, od ktorého sa uplatnila táto interpretácia.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —625
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-7
Zavedenie meny euro
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 10 Udalosti po ►M5 období vykazovania ◄(v znení revízie z roku
2003)
—IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (v znení revízie z roku 2003)
▼M11
—IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka (v znení zmien
a doplnení z roku 2008)
▼B
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Od 1. januára 1999 sa nadobudnutím ú činnosti Hospodárskej
a menovej únie (EMÚ) euro stane samostatnou menou a menové
kurzy medzi eurom a zú častnenými národnými menami budú neodvo-
lateľne fixne stanovené, t. j. riziko následných kurzových rozdielov
súvisiacich s týmito menami sa od tohto dátumu eliminuje.
2. Otázkou je uplat ňovanie IAS 21 na prechod z národných mien zú čast-
nených členských štátov Európskej únie na euro ( „prechod na euro “).
KONSENZUS
3. Po žiadavky IAS 21 týkajúce sa prepo čtu transakcií v cudzej mene
aúčtovnej závierky zahrani čných prevádzok by sa mali prísne uplat-
ňovaťna prechod na euro. Platí to rovnako na stanovenie pevných
menových kurzov v prípadoch, ke ďkrajiny vstúpia do EMÚ
v neskor ších obdobiach.
4. To znamená najmä, že:
a) pe ňažný majetok a záväzky v cudzej mene vyplývajúce
z transakcií sa na ďalej prepo čítavajú na funk čnú menu závere čným
kurzom. V šetky výsledné kurzové rozdiely sa vyká žu ako výnos
alebo náklad okam žite s výnimkou prípadu, ke ďúčtovná jednotka
naďalej uplat ňuje svoju existujúcu ú čtovnú politiku na kurzové
zisky a straty týkajúce sa zabezpe čenia menového rizika predpo-
kladanej transakcie;
▼M11
b) kumulované kurzové rozdiely súvisiace s prepo čtom ú čtovnej
závierky prevádzok v zahrani čí, vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku, sa akumulujú vo vlastnom imanía reklasifikujú sa z vlastného imania do hospodárskeho výsledkuiba pri vyradení alebo čiastočnom vyradení čistej investície do
zahrani čnej prevádzky, a
▼B
c) kurzové rozdiely vyplývajúce z prepo čtu záväzkov uvedených
vz účastnených menách sa nezahrnú do ú čtovnej hodnoty súvisia-
ceho majetku.
DÁTUM KONSENZU
Október 1997.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť1. júna 1998. Zmeny v ú čtovnej politike sa
zaúčtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —626
▼M5
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 4. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.
▼M11
IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008, ktoré urobila Rada pre medzi-
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 4 písm. b).
Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ú čtovné obdobia, ktoré sa
začínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27
(zmenený a doplnený v roku 2008) na skor šie obdobie, uvedená zmena
a doplnenie sa uplatnia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —627
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-10
Štátna pomoc –bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. V niektorých krajinách mô žeb yťštátna pomoc ú čtovným jednotkám
zameraná na povzbudenie alebo dlhodobú pomoc podnikate ľských
činností, bu ďvu rčitých oblastiach alebo priemyselných odvetviach.
Podmienky na získanie tejto pomoci nemusia bezprostredne súvisie ť
s prevádzkovými činnos ťami ú čtovnej jednotky. Príkladom takejto
pomoci sú prevody prostriedkov štátu ú čtovným jednotkám, ktoré:
a) vykonávajú činnos ťv konkrétnom priemyselnom odvetví;
b) pokra čujú v činnosti v nedávno sprivatizovaných priemyselných
odvetviach alebo
c) za čínajú alebo pokra čujú v podnikaní v nerozvinutých oblastiach.
2. Otázkou je, či táto štátna pomoc je „štátnou dotáciou “v rámci rozsahu
pôsobnosti IAS 20, a preto by sa mala zaú čtovaťv súlade s týmto
štandardom.
KONSENZUS
3. Štátna pomoc ú čtovným jednotkám zodpovedá definícii štátnej dotácie
v IAS 20 dokonca aj vtedy, ke ďneexistujú podmienky, ktoré sa
špecificky vz ťahujú na prevádzkové činnosti ú čtovnej jednotky, iné
nežje po žiadavka vykonáva ťčinnos ťvu rčitých regiónoch alebo
priemyselných odvetviach. Takéto dotácie sa preto neú čtujú priamo
v prospech ►M5podiely akcionárov ◄.
DÁTUM KONSENZU
Január 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia sa nadobúda ú činnos ť1. augusta 1998. Zmeny v ú čtovnej
politike sa ú čtujú v súlade s po žiadavkami IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —628
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-12
Konsolidácia –subjekty špeciálneho ur čenia
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 19 Zamestnanecké po žitky
—IAS 27 Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka
—IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia
—IFRS 2 Platby na základe podielov
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka mô žeb yťvytvorená na dosiahnutie úzkeho a presne
vymedzeného cie ľa (napríklad na ovplyvnenie lízingu, výskumných
a vývojových činností alebo na sekuritizáciu finan čného majetku).
Takýto subjekt špeciálneho ur čenia ( special purpose entity ,ďalej len
ako skratka „SPE“)m ôžem a ťpodobu kapitálovej spolo čnosti, fondu,
osobnej spolo čnosti alebo neregistrovanej jednotky. SPE bývajú často
vytvorené právnymi dohodami, ktoré predpisujú prísne a niekedy
trvalé obmedzenia právomoci ich predstavenstva, správcu alebo
mana žmentu prijíma ťrozhodnutia o činnostiach SPE. V týchto usmer-
neniach sa často bli žšie ur čuje, že politiku riadenia nepretr žitých
činností SPE nemô že zmeni ťiná osoba, mo žno okrem jej zria ďova-
teľa alebo sponzora (t. j. sú prevádzkované mechanizmom ozna čo-
vaným ako „automatické riadenie “).
2. Patrón (alebo ú čtovná jednotka, v mene ktorej bol SPE vytvorený)
často prevádza majetok do SPE, získava právo pou žívaťmajetok
držaný SPE, alebo vykonáva slu žby pre SPE, zatia ľčo ostatné strany
(„poskytovatelia kapitálu “)m ô žu poskytova ťfinancovanie pre SPE.
Účtovná jednotka, ktorá sa zú častňuje transakcií so SPE ( často zria-
ďovate ľalebo patrón), mô že v podstate ovláda ťSPE.
3. Podiel na ú žitku SPE mô žem a ťformu napríklad dlhového nástroja,
nástroja vlastného imania, ú častníckeho práva, zostávajúceho podielu
alebo lízingu. Niektoré podiely na ú žitku mô žu jednoducho poskytnú ť
držiteľovi pevnú alebo stanovenú mieru návratnosti, zatia ľčo iné
dávajú dr žiteľovi práva alebo prístup k ďalším budúcim ekonomickým
úžitkom z činností SPE. Vo vä čšine prípadov si zria ďovate ľalebo
patrón (alebo ú čtovná jednotka, v mene ktorej bol SPE vytvorený)
necháva podstatný podiel na ú žitku z činností SPE, aj ke ďvlastní len
malý alebo žiadny podiel na vlastnom imaní SPE.
4. IAS 27 vy žaduje konsolidova ťúčtovné jednotky, ktoré ovláda vyka-
zujúca ú čtovná jednotka. Tento štandard v šak neposkytuje jedno-
značný návod na konsolidáciu SPE.
5. Problémom je, za akých okolností by mala ú čtovná jednotka konso-
lidova ťSPE.
6. Táto interpretácia sa neuplat ňuje na programy po žitkov po skon čení
zamestnania alebo na iné dlhodobé programy zamestnaneckých
požitkov, na ktoré sa uplat ňuje IAS 19.
7. Prevod majetku z ú čtovnej jednotky do SPE mo žno kvalifikova ťako
predaj realizovaný ú čtovnou jednotkou. Aj vtedy, ke ďsa prevod
kvalifikuje ako predaj, usmernenia IAS 27 a táto interpretácia mô žu
znamena ť,žeúčtovná jednotka by mala konsolidova ťSPE. Táto inter-
pretácia sa netýka okolností, ke ďby sa malo uplat ňovaťv jednotke
riešenie predaja alebo eliminácie dôsledkov takého predaja pri zosta-
vovaní konsolidácie.
KONSENZUS
8. SPE sa konsoliduje vtedy, ke ďpodstata vz ťahu medzi ú čtovnou
jednotkou a SPE nazna čuje,že táto ú čtovná jednotka ovláda SPE.
9. V kontexte SPE mô že kontrola vzniknú ťprostredníctvom predur čenia
činností SPE (prevádzkovanie mechanizmom „automatické riadenie “)
alebo inak. Odsek 13 IAS 27 nazna čuje mnohé okolnosti, ktorých2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —629
▼B
výsledkom je ovládanie, dokonca aj v prípadoch, ke ďúčtovná
jednotka vlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv inej ú čtovnej
jednotky. Podobne ovládanie mô že existova ťaj v prípadoch, ke ď
účtovná jednotka vlastní malý alebo žiaden podiel na vlastnom
imaní SPE. Pri uplatnení konceptu ovládania je v ka ždom prípade
potrebné posúdi ťvšetky dôle žité skuto čnosti v celom kontexte.
10. Popri situáciách opísaných v odseku 13 IAS 27 mô žu napríklad ďalej
uvedené okolnosti nazna čovaťexistenciu vz ťahu, v ktorom ú čtovná
jednotka kontroluje SPE a následne by mala konsolidova ťSPE ( ďalší
návod je uvedený v dodatku k tejto interpretácii):
a)činnosti SPE sa v podstate vykonávajú v mene ú čtovnej jednotky,
podľa jej špecifických podnikate ľských potrieb tak, aby ú čtovná
jednotka získavala ú žitky z prevádzky SPE;
b) účtovná jednotka má v podstate rozhodovaciu právomoc získa ť
väčšinu ú žitkov z činností SPE, alebo túto rozhodovaciu právomoc
delegovala vytvorením mechanizmu „automatického riadenia “;
c) účtovná jednotka má v podstate práva získa ťväčšinu ú žitkov SPE
a z tohto dôvodu mô žeb y ťvystavená nepredvídaným rizikám
zčinností SPE alebo
d) účtovná jednotka si v podstate zachová vä čšinu zostávajúcich
alebo vlastníckych rizík súvisiacich so SPE, alebo jeho majetkom
preto, aby získala ú žitky z jeho činností.
11. [Vypú šťa sa.]
DÁTUM KONSENZU
Jún 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ťpre ro čné účtovné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. júla 1999 alebo neskôr; skor šie uplat ňovanie sa odporú ča. Zmeny
vúčtovných zásadách sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.
Účtovná jednotka uplatní zmenu a doplnenie uvedené v odseku 6 na ro čné
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka
uplatňuje IFRS 2 v skor šom období, takisto uplatní aplikuje túto zmenu
a doplnenie v tom skor šom období.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —630
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-13
Spoluovládané ú čtovné jednotky –nepe ňažné vklady spolo čníkov
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia
—IAS 18 Výnosy
—IAS 31 Podiely na spolo čnom podnikaní
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Odsek 48 IAS 31 sa vz ťahuje na vklady aj predaje medzi spolo č-
níkom a spolo čným podnikom takto: „Keďspolo čník vlo ží majetok
do spolo čného podniku alebo ho predá, do vykazovania akejko ľvek
časti zisku alebo straty z tejto transakcie sa musí premietnu ťpodstata
transakcie “. Okrem toho sa v odseku 24 IAS 31 uvádza, že„spolu-
ovládaný subjekt je spolo čný podnik, ktorý predstavuje zalo ženie
spolo čnosti, partnerského podniku alebo iného subjektu, v ktorom
má ka ždý spolo čník podiel “. Neexistuje v šak jednozna čný návod na
vykázanie ziskov a strát vznikajúcich z vkladov nepe ňažného majetku
do spoluovládaných ú čtovných jednotiek ( ďalej len „SÚJ“).
2. Vklady do SÚJ sú prevodmi aktív spolo čníkmi výmenou za podiel na
vlastnom imaní SÚJ. Takéto vklady mô žum a ťrôzne formy. Vklady
môžu uskuto čniťsúbežne spolo čníci bu ďpri zalo žení SÚJ alebo
následne. Plnenie prijaté spolo čníkom (spolo čníkmi) výmenou za
majetok vlo žený do SÚJ mô že takisto obsahova ťpeniaze alebo inú
protihodnotu, ktorá nezávisí od budúcich pe ňažných tokov SÚJ
(„dodato čné plnenie “).
3. Rie šené otázky sú tieto:
a) kedy by mal spolo čník vykáza ťvo►M5zisk alebo strata ◄
primeranú časťziskov a strát, ktoré vznikajú z vkladu nepe ňažného
majetku do SÚJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ;
b) ako by mal dodato čné plnenie zaú čtovaťspolo čník a
c) ako by sa mal prezentova ťnerealizovaný zisk alebo strata
v konsolidovanej ú čtovnej závierke spolo čníka.
4. Táto interpretácia sa zaoberá zaú čtovaním nepe ňažných vkladov
spolo čníka do SÚJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ,
ktorý je zaú čtovaný s pou žitím bu ďmetódy vlastného imania, alebo
podielovou konsolidáciou.
KONSENZUS
5. Pri uplat ňovaní odseku 48 IAS 31 na nepe ňažné vklady do SÚJ
výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ je spolo čník povinný
vykáza ťvo výkaze ziskov a strát za dané obdobie časťzisku alebo
straty pripadajúcu na podiely ostatných spolo čníkov na vlastnom
imaní s výnimkou prípadov, ke ď:
a) podstatné riziká a odmeny z vlastníctva vlo ženého nepe ňažného
majetku neboli prevedené na SÚJ alebo
b) zisk, alebo stratu z nepe ňažného vkladu nie je mo žné spo ľahlivo
oceni ť, alebo
c) transakcia vkladu nemá obchodnú podstatu v zmysle termínu
opísaného v IAS 16.
Keďsa uplat ňujú výnimky uvedené v písmenách a), b) alebo c), zisk
alebo strata sa pova žujú za nerealizované, a preto sa nevyká žu ako
zisk alebo strata, pokia ľsa neuplat ňuje takisto odsek 6.
6. Ak navy še na získanie podielu na vlastnom imaní SÚJ spolo čník
prijme pe ňažný alebo nepe ňažný majetok, tento spolo čník vyká že
primeranú časťzisku alebo straty z tejto transakcie vo svojom výkaze
ziskov a strát.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —631
▼B
7. Nerealizované zisky alebo straty z nepe ňažného majetku vlo ženého do
SÚJ sa eliminujú oproti podkladovému aktívu pod ľa metódy podie-
lovej konsolidácie alebo oproti investícii pod ľa metódy vlastného
imania. Takéto nerealizované zisky alebo straty sa neprezentujú akoodložené zisky alebo straty v konsolidovanej súvahe spolo čníka.
8.–13 . (Nie sú sú časťou interpretácie.)
DÁTUM KONSENZU
Jún 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ťpre ro čné účtovné obdobia, ktoré sa za čí-
najú 1. januára 1999 alebo neskôr; skor šie uplat ňovanie sa odporú ča. Zmeny
vúčtovných metódach sa ú čtujú v súlade s IAS 8.
14. Úpravy ú čtovania transakcií s nepe ňažnými vkladmi v zmysle
odseku 5 sa uplatnia prospektívne na budúce transakcie.
15. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny k tejto interpretácii v zmysle IAS 16
na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak
účtovná jednotka uplatní tento štandard na skor šie obdobie, uplatní
takisto tieto zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —632
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-15
Operatívny lízing –stimuly
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Pri rokovaní o novej u žexistujúcej zmluvy o operatívnom lízingu
alebo jej obnove mô že prenajímate ľnájomcovi poskytnú ťstimuly
na uzatvorenie dohody. Príkladom stimulov je, ak prenajímate ľ
nájomcovi vopred zaplatí v hotovosti, prípadne uhradí alebo na sebaprevezme náklady nájomcu (napríklad náklady na presun, zlep šenie
predmetu lízingu a náklady spojené s u žexistujúcim zmluvným
záväzkom prenajímate ľa). Inou alternatívou je, ak sa pre za čiatočné
obdobie lízingového vz ťahu dohodnú nulové alebo zní žené lízingové
splátky.
2. Otázkou je, ako stimuly poskytnuté pri operatívnom lízingu vykáza ť
vúčtovných závierkach prenajímate ľa a nájomcu.
KONSENZUS
3. V šetky stimuly vynalo žené s cie ľom uzavrie ťnovú alebo obnovi ťuž
existujúcu dohodu o operatívnom lízingu sa vyká žu ako neoddelite ľná
súčasťzmluvnej odmeny dohodnutej za pou žívanie prenajatého
majetku bez oh ľadu na charakter alebo formu stimulu alebo na časo-
vanie platieb.
4. Prenajímate ľvykáže celkové náklady na stimuly ako zní ženie
výnosov z nájomného rovnomerne po čas obdobia lízingového vz ťahu,
pokia ľiná systematická metóda nezodpovedá časovému priebehu
zní
ženia ú žitku z prenajatého majetku.
5. Nájomca vyká že celkový ú žitok stimulov ako zní ženie nákladov za
nájomné rovnomerne po čas obdobia lízingového vz ťahu, pokia ľiná
systematická metóda nezodpovedá časovému priebehu ú žitku nájomcu
z pou žívania prenajatého majetku.
6. Náklady, ktoré vznikli nájomcovi vrátane nákladov spojených s u ž
existujúcou nájomnou zmluvou (napríklad náklady na ukon čenie,
presun alebo zlep šenie predmetu lízingu), nájomca zaú čtuje v súlade
soštandardmi platnými pre tieto náklady vrátane nákladov skuto čne
uhradených na základe dohôd o stimuloch.
DÁTUM KONSENZU
Jún 1998.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ťpre lízingové obdobia, ktoré sa za čínajú
1. januára 1999 alebo neskôr.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —633
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-21
Dane z príjmov –úhrada preceneného neodpisovate ľného majetku
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 12 Dane z príjmov
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 40 Investi čný nehnute ľný majetok (v znení revízie z roku 2003)
PROBLÉM
1. Pod ľa odseku 51 IAS 12 má ocenenie odlo žených da ňových záväzkov
a odlo žených da ňových poh ľadávok odzrkad ľovaťdaňové dôsledky
vyplývajúce z o čakávaného spôsobu, ktorým má ú čtovná jednotka
►M5ku koncu obdobia vykazovania ◄spätne získa ťalebo
vyrovna ťúčtovnú hodnotu aktív a záväzkov vedúcich k vzniku
zd očasného rozdielu.
2. V odseku 20 IAS 12 sa poukazuje na to, že precenenie majetku
nemusí v ždy ovplyvni ťzdanite ľný zisk (da ňovú stratu) v období,
v ktorom k preceneniu do šlo, a že v dôsledku precenenia nemusí
byťnevyhnutné urobi ťúpravu da ňového základu majetku. Ak bude
budúce spätné získanie ú čtovnej hodnoty zdanite ľné, akýko ľvek
rozdiel medzi ú čtovnou hodnotu preceneného majetku a jeho
daňovým základom bude do časný a povedie k vzniku odlo ženého
daňového záväzku alebo odlo ženej da ňovej poh ľadávky.
3. Otázkou je, ako interpretova ťtermín „úhrada “v súvislosti
s majetkom, ktorý sa neodpisuje (neodpisovate ľný majetok), a ktorý
sa precení v zmysle odseku 31 IAS 16.
4. Táto interpretácia sa vz ťahuje aj na investi čný nehnute ľný majetok
účtovaný v precenenej hodnote v súlade s odsekom 33 IAS 40, ale
považoval by sa za neodpisovate ľný, keby sa musel uplatni ťIAS 16.
KONSENZUS
5. Odlo žené da ňové záväzky alebo poh ľadávky, ktoré vyplynú
z precenenia neodpisovate ľného majetku v súlade s odsekom 31
IAS 16, sa oce ňujú na základe da ňových dôsledkov, ktoré by vyply-
nuli zo spätného získania ú čtovnej hodnoty daného majetku jeho pred-
ajom, bez oh ľadu na oce ňovací základ na stanovenie ú čtovnej
hodnoty daného majetku. Preto, ak da ňový zákon pre zdanite ľnú
sumu, ktorá vyplynula z predaja majetku, stanovuje inú platnú da ňovú
sadzbu ne žje da ňová sadzba platná pre zdanite ľnú sumu odvodenú
z vyu žívania majetku, na stanovenie odlo ženého da ňového záväzku
alebo odlo ženej da ňovej poh ľadávky týkajúcej sa neodpisovate ľného
majetku sa pou žije prvá da ňová sadzba.
DÁTUM KONSENZU
August 1999.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Tento konsenzus nadobúda ú činnos ť15. júla 2000. Zmeny v ú čtovnej politike sa
zaúčtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —634
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-25
Dane z príjmov –zmeny da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej
►M5 vlastníkov ◄
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 12 Dane z príjmov
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej ►M5vlast-
níkov◄môžem a ťpre ú čtovnú jednotku za následok zvý šenie
alebo zní ženie da ňových záväzkov alebo poh ľadávok. Mô že to nasta ť
napríklad v dôsledku verejného upísania majetkových nástrojovúčtovnej jednotky alebo v dôsledku re štrukturalizácie jej vlastného
imania. Sta ťsa to mô že aj v dôsledku pres ťahovania vä čšinového
akcionára do zahrani čia. V dôsledku takýchto udalostí mô žeb y ť
účtovná jednotka inak zda ňovaná; mô že napríklad získa ťalebo strati ť
daňové stimuly, prípadne v budúcnosti podlieha ťinej sadzbe dane.
2. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej ►
M5vlast-
níkov◄môže bezprostredne ovplyvni ťsplatné da ňové záväzky
alebo poh ľadávky ú čtovnej jednotky. Takáto zmena mô že tiežzvýšiť
alebo zní žiťodložené da ňové záväzky a poh ľadávky, ktoré ú čtovná
jednotka vykazuje v závislosti od ú činku zmeny da ňovej situácie na
daňové dôsledky, ktoré vyplynú z úhrady alebo vysporiadania
účtovnej hodnoty aktív a záväzkov ú čtovnej jednotky.
3. Otázkou je, ako by ú čtovná jednotka mala zaú čtovaťdaňové dôsledky
zmeny svojej da ňovej situácie alebo da ňovej situácie svojich
►M5vlastníkov ◄.
KONSENZUS
▼M5
4. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej ►M5vlast-
níkov◄nevedie k zvý šeniu ani zní ženiu súm vykazovaných priamo
mimo zisku alebo straty. Dôsledky, ktoré zo zmeny da ňovej situácie
vyplývajú pre splatné a odlo žené dane, sa zahrnú do zisku alebo straty
za obdobie, pokia ľtieto dôsledky nesúvisia s transakciami
a udalos ťami, ktorých výsledkom je, že sa v tom istom alebo
v inom období ú čtujú priamo v prospech alebo na ťarchu vykazovanej
sumy vlastného imania alebo sumy vykázané v ostatných sú častiach
komplexného výsledku. Uvedené da ňové dôsledky, ktoré sa vz ťahujú
na zmeny vykazovanej sumy vlastného imania v tom istom alebo
v inom období (nezahrnuté do hospodárskeho výsledku), sa ú čtujú
priamo do vlastného imania. Da ňové dôsledky, ktoré sa vz ťahujú na
sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku, sa
vykazujú v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
▼B
DÁTUM KONSENZU
August 1999.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Tento konsenzus nadobúda ú činnos ť15. júla 2000. Zmeny v ú čtovnej politike sa
zaúčtujú v súlade s IAS 8.
▼M5
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 4. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —635
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-27
Vyhodnocovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu lízingu
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 11 Zákazková výroba
—IAS 17 Lízing (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 18 Výnosy
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
—IAS 39 Finan čné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie (v znení revízie z roku
2003)
—IFRS 4 Poistné zmluvy
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka mô že s osobou alebo osobami, ktoré nie sú spriaz-
nenými osobami (s investorom), uzatvori ťtransakciu alebo sériu
štruktúrovaných transakcií (dohodu) zah ŕňajúcu právnu formu lízingu.
Môže napríklad prenaja ťmajetok investorovi a ten istý majetok vzia ť
spätne na lízing, prípadne majetok právoplatne preda ťa ten istý
majetok vzia ťspätne na lízing. Formy a podmienky jednotlivých
dohôd sa mô žu zna čne lí šiť. V prípade lízingu a spätného lízingu
sa mô že stať,že dohoda bude koncipovaná tak, aby investor získal
daňové zvýhodnenie, o ktoré sa podelí s ú čtovnou jednotkou vo forme
poplatku, a nie prevodom práva na vyu žívanie majetku.
2. Ak dohoda s investorom zah ŕňa právnu formu lízingu, otázkou je:
a) ako ur čiť,či sú transakcie v sérii transakcií prepojené a mali by sa
zaúčtovaťako jedna transakcia;
b)či dohoda zodpovedá definícii lízingu v zmysle IAS 17; a ak nie,
i)či prípadne existujúci osobitný investi čný ú čet a povinnos ť
platiťlízingové splátky predstavujú aktíva a záväzky jednotky
(pozri napríklad prípad uvedený v dodatku A odseku A2písm. a);
ii) ako má ú čtovná jednotka zaú čtovaťiné záväzky vyplývajúce
z dohody a
iii) ako má ú čtovná jednotka zaú čtovaťpoplatok, ktorý mo žno
dostane od investora.
KONSENZUS
3. Séria transakcií, ktoré zah ŕňajú právnu formu lízingu, predstavuje
prepojené transakcie a zaú čtuje sa ako jedna transakcia, ke ďcelkový
ekonomický ú činok nemo žno pochopi ťbez odvolania sa na danú sériu
transakcií ako celok. Príkladom je prípad, ke ďsa séria navzájom úzko
súvisiacich transakcií prerokuje ako jediná transakcia a transakcie sauskuto čnia sú časne alebo bezprostredne jedna za druhou. (Názorné
uplatňovanie tejto interpretácie je uvedené v dodatku A.)
4. Ú čtovanie musí by ťodrazom podstaty dohody. Na ur čenie podstaty
dohody treba posúdi ťvšetky jej h ľadiská a dôsledky, pri čom hlavný
dôraz treba klás ťna hľadiská a dôsledky s ekonomickými ú činkami.
5. IAS 17 platí vtedy, ke ďpodstata dohody zah ŕňa prevod práva na
používanie majetku na dohodnutý čas. K ukazovate ľom, ktoré jedno-
tlivo nasved čujú, ž
e dohoda v podstate nemusí zah ŕňaťlízing
v zmysle IAS 17 (názorné uplat ňovanie tejto interpretácie je
v dodatku B), patria:
a) účtovná jednotka si ponechá v šetky riziká a odmeny súvisiace
s vlastníctvom podkladového majetku a má v podstate rovnaké
práva pou žívaťho, aké mala pred dohodou;
b) hlavným dôvodom dohody je dosiahnutie ur čitého da ňového
výsledku, a nie prevod u žívateľského práva majetku, a2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —636
▼B
c) zah ŕňa opciu, pri čom v ďaka podmienkam je jej uplatnenie takmer
isté (napríklad predkupné právo, ktoré mo žno uplatni ťza cenu
dostato čne vy ššiu ne žočakávaná reálna hodnota v čase, ke ďsa
opciu stane uplatnite ľnou).
6. Pri ur čení,či osobitný investi čný účet a povinnos ťplatiťlízingové
splátky v podstate predstavujú aktíva a záväzky ú čtovnej jednotky, sa
uplatňujú definície a návod uvedené v koncep čnom rámci v odsekoch
49 až64. K ukazovate ľom, ktoré spolo čne nasved čujú,že osobitný
investi čný účet a záväzok spláca ťlízingové splátky v podstate nezod-
povedajú definícii aktíva ani definícii záväzku a ú čtovná jednotka ich
nemá vykazova ť, patria tieto ukazovatele:
a) účtovná jednotka pri sledovaní vlastných cie ľov nemá vplyv na
investi čný ú čet a nie je povinná plati ťlízingové splátky. Tento
prípad nastáva napríklad vtedy, ke ďsa na osobitný investi čný
účet vlo ží záloha ur čená na ochranu investora, ktorú mo žno pou žiť
iba na platby v prospech investora, a investor súhlasí, aby sa
povinnos ťplatiťlízingové splátky realizovala z prostriedkov na
investi čnom ú čte, pri čom ú čtovná jednotka nemá mo žnosťzadržať
platby realizované z investi čného ú čtu v prospech investora;
b) pre ú čtovnú jednotku predstavuje nepatrné riziko skuto čnosť,že
bude musie ťvrátiťcelú sumu predstavujúcu poplatok prijatý od
investora a zaplati ťprípadne aj ďalšiu sumu, prípadne, ak neprijala
žiaden poplatok, nepatrné riziko, že bude musie ťzaplati ťsumu
vyplývajúcu z iných záväzkov (napríklad zo záruky). Nepatrné
riziko existuje vtedy, ke ďnapríklad podmienky dohody vy žadujú
investovanie vopred zaplatenej zálohy do nerizikových aktív, odktorých sa o čakáva, že vytvoria dostato čné pe ňažné toky na uspo-
kojenie záväzku plati ťlízingové splátky, a
c) jedinými pe ňažnými tokmi inými ne žzačiatočné pe ňažné toky na
začiatku dohody, ktoré sa o čakávajú na základe dohody, sú lízin-
gové splátky uspokojované výhradne z prostriedkov čerpaných
z osobitného investi
čného ú čtu zriadeného so za čiatočnými pe ňaž-
nými tokmi.
7. Ostatné záväzky vyplývajúce z dohody vrátane poskytnutých záruk
a záväzkov vyplývajúcich z pred časného ukon čenia dohody sa
v závislosti od podmienok ú čtujú v súlade s IAS 37, IAS 39 alebo
IFRS 4.
8. Kritériá uvedené v odseku 20 IAS 18 sa uplatnia na skuto čnosti
a okolnosti ka ždej dohody, aby sa zistilo, kedy treba vykáza ť
poplatok, ktorý ú čtovná jednotka mô že prípadne dosta ť. Zoh ľadňujú
sa skuto čnosti, ako prípadná pokra čujúca zainteresovanos ťv podobe
významného záväzku budúceho plnenia potrebného na získanie
poplatku, prípadné nepostúpené riziká, podmienky v šetkých záru č-
ných dohôd a riziko vrátenia poplatku. K ukazovate ľom, ktoré samo-
statne nasved čujú,že je nevhodné vykáza ťcelý poplatok ako príjem
včase jeho prijatia, ak bol prijatý na za čiatku dohody, patria tieto
ukazovatele:
a) záväzok vykonáva ťurčité významné činnosti alebo záväzok zdr žať
sa ich vykonávania je podmienkou na získanie výnosu, tak že reali-
zácia zákonne záväznej dohody nie je tým najdôle žitejším aktom,
ktorý dohoda vy žaduje;
b) na vyu žívanie podkladového majetku sa stanovili také obmedzenia,
žeúčtovnej jednotke prakticky bránia a významne menia jej schop-
nosťdaný majetok vyu žívať(t. j. spotrebova ť, preda ťalebo zriadi ť
k nemu zálo žné právo a pou žiťho ako zábezpeku);
c) pravdepodobnos ťvrátenia akejko ľvek sumy z poplatku a prípadnej
platby ďalších súm nie je malá. Tento prípad nastane, ak napríklad:
i) podkladový majetok nie je špeciálny majetok, ktorý ú čtová
jednotka potrebuje na vykonávanie svojej činnosti, a preto je
možné,žeúčtovná jednotka zaplatí ur čitú sumu, aby pred časne
ukon čila platnos ťdohody, alebo
ii) účtovná jednotka je na základe podmienok dohody povinná,
prípadne mô žečiastočne alebo celkom rozhodnú ťna základe
vlastnej úvahy o tom, či vopred zaplatenú sumu investuje do
majetku spojeného s viac ako iba nevýznamným rizikom
(napríklad menovým, úrokovým alebo úverovým rizikom).2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —637
▼B
Riziko, že by hodnota investícii nesta čila na uspokojenie
záväzku spláca ťlízingové splátky, za takýchto okolnosti nie
je malé, a preto je pravdepodobné, žeúčtovná jednotka bude
musie ťzaplati ťurčitú sumu.
9. Poplatok treba vykáza ťvo výkaze ziskov a strát na základe jeho
ekonomickej podstaty a charakteru.
ZVEREJNENIE
10. Pri ur čovaní vhodných zverejnení potrebných na pochopenie dohody,
ktorá v podstate nezah ŕňa lízing v súlade s IAS 17, a pou žitého
spôsobu ú čtovania treba bra ťdo úvahy v šetky aspekty danej dohody.
Vk a ždom období, v ktorom dohoda existuje, ú čtovná jednotka
zverejní:
a) opis dohody vrátane:
i) podkladového aktíva a v šetkých obmedzení týkajúcich sa jeho
používania;
ii) lehoty platnosti a ostatné významné podmienky dohody;
iii) navzájom prepojené transakcie vrátane v šetkých opcií a
b) spôsob ú čtovania uplatnený na prijaté poplatky, sumu vykázanú
ako výnos za ú čtovné obdobie a riadkovú polo žku vo výkaze
ziskov a strát, do ktorej je zahrnutá.
11. Údaje pod ľa odseku 10 tejto interpretácie sa poskytujú jednotlivo za
každú dohodu alebo súhrnne za ka ždú skupinu dohôd. Trieda je
zoskupenie dohôd s podkladovým majetkom podobného charakteru(napríklad elektrárne).
DÁTUM KONSENZU
Február 2000.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť31. decembra 2001. Zmeny v ú čtovnej
politike sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —638
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-29
▼M9
Dojednania o koncesiách na poskytovanie slu žieb: Zverej ňovanie
▼B
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva
—IAS 38 Nehmotný majetok (v znení revízie z roku 2004)
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka (prevádzkovate ľ►M9__________◄)m ô že
uzatvori ťdohodu s inou ú čtovnou jednotkou ( ►M9zadávate ľ◄)
s cie ľom poskytova ťslužby, ktoré umo žňujú verejný prístup
k významným hospodárskym a spolo čenským zariadeniam.
►M9Zadávate ľom◄môžeb y ťúčtovná jednotka z verejného
alebo súkromného sektora, vrátane štátneho orgánu. Príkladmi
zmlúv o licenciách na poskytovanie slu žieb sú zariadenia na úpravu
a dodávku vody, dia ľnice, parkoviská, tunely, mosty, letiská
a telekomunika čné siete. Príkladom zmlúv, ktoré nie sú zmluvami
o licenciách na poskytovanie slu žieb, je prevádzka vnútorných
služieb, ktoré ú čtovná jednotka zabezpe čí uzatvorením zmluvy
s externým dodávate ľom (napríklad jedále ňpre zamestnancov, údr žba
budovy, vedenie ú čtovníctva alebo funkcie informa čných technológií).
2. Zmluva o licencii na poskytovanie slu žieb vo v šeobecnosti zah ŕňa
prenesenie práva ►M9zadávate ľa◄počas stanoveného obdobia
na prevádzkovate ľa:
a) právo poskytova ťslužby, ktoré umo žňujú verejný prístup
k hlavným hospodárskym a spolo čenským zariadeniam, a
b) v niektorých prípadoch právo vyu žívaťbližšie ur čený hmotný
majetok, nehmotný majetok, alebo finan čné aktíva;
ako výmenu za prevádzkovate ľov:
c) záväzok poskytova ťpočas trvania licencie slu žby ur čité obdobie za
určitých podmienok a
d) prípadne záväzok vráti ťna konci doby platnosti licencie prebraté
na za čiatku obdobia platnosti a/alebo získané po čas obdobia plat-
nosti zmluvy o licencii.
3. Spolo čnoučrtou v šetkých zmlúv o licenciách na poskytovanie slu žieb
je,že prevádzkovate ľpreberá právo a povinnos ťposkytova ťverejné
služby.
4. Problémom je, aké informácie by sa mali zverejni ťv poznámkach
kúčtovne závierke prevádzkovate ľa►M9__________◄a
►M9zadávate ľa◄.
5. Ur čitými stránkami a zverejneniami v súvislosti s niektorými zmlu-
vami o licenciách na poskytovanie slu žieb sa u žzaoberali existujúce
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (napríklad IAS 16 sa
uplatňuje na nadobudnutia polo žiek nehnute ľností, strojov a zariadení,
IAS 17 sa uplat ňuje na lízing majetku a IAS 38 sa uplat ňuje na
nadobudnutie nehmotného majetku). Zmluva o licencii na poskyto-
vanie slu žieb v šak mô že obsahova ťexeku čné zmluvy, ktorými sa
nezaoberajú Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva, pokia ľ
tieto zmluvy nie sú nevýhodné, na také sa uplat ňuje IAS 37. Táto
interpretácia sa preto zaoberá dodato čnými zverejneniami o zmluvách
o licenciách na poskytovanie slu žieb.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —639
▼B
KONSENZUS
6. Pri ur čovaní primeraného zverejnenia v poznámkach k ú čtovnej
závierke sa berú do úvahy v šetky h ľadiská zmluvy o licencii na
poskytovanie slu žieb. Prevádzkovate ľ►M9__________◄a
►M9zadávate ľ◄zverejnia za ka ždé obdobie tieto skuto čnosti:
a) opis zmluvy,
b) dôle žité podmienky zmluvy, ktoré mô žum a ťvplyv na sumu, na ča-
sovanie a istotu budúcich pe ňažných tokov (napríklad lehota plat-
nosti licencie, termíny nového stanovenia cien a východisko, nazáklade ktorého sa ur čí stanovenie cien alebo nové prerokovanie);
c) charakter a rozsah (napríklad mno žstvo, časové obdobie alebo
prípadne suma):
i) práv pou žívaťbližšie určený majetok;
ii) povinností poskytova ťslužby alebo práv o čakáva ťposkyto-
vanie slu žieb;
iii) povinností získa ťalebo postavi ťnehnute ľnosť, závod
a zariadenie;
iv) povinností odovzda ťalebo právo prija ťbližšie určený majetok
na konci lehoty trvania zmluvy;
v) mo žností obnovenia a vypovedania a
vi) ostatných práv a povinností (napríklad ve ľké generálne opravy)
a
d) zmeny v zmluvách, ktoré sa vyskytnú po čas daného obdobia
►
M9;a◄
▼M9
e) akým spôsobom bolo dojednanie o poskytovaní slu žieb klasifiko-
vané.
6A. Prevádzkovate ľuverejní vý šku príjmov a ziskov alebo strát vykáza-
ných za obdobie, po čas ktorého do šlo k výmene slu žieb spojených
s výstavbou za finan čné aktíva alebo nehmotné aktíva.
▼B
7. Zverejnenia po žadované v súlade s odsekom 6 tejto interpretácie sa
poskytujú jednotlivo pre ka ždú zmluvu o licencii na poskytovanie
služieb alebo v súhrne pre ka ždú triedu zmlúv o licenciách na posky-
tovanie slu žieb. Trieda je zoskupenie zmlúv o licenciách na poskyto-
vanie slu žieb, ktoré zah ŕňajú slu žby podobného charakteru (napríklad
výber mýta, telekomunika čné slu žby a slu žby týkajúce sa úpravy
vody).
DÁTUM KONSENZU
Máj 2001.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť31. decembra 2001.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —640
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-31
Výnosy –výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné slu žby
ODKAZY
—IAS 8 Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby
—IAS 18 Výnosy
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovná jednotka (predávajúci) mô že uzatvori ťzmluvu o výmennom
obchode s cie ľom poskytova ťreklamné slu žby ako výmenu za prijatie
reklamných slu žieb od svojho zákazníka (zákazník). Reklamné slu žby
môžub yťzobrazené na webových stránkach alebo na miestach ur če-
ných na plagátovanie, vysielané v televízii alebo v rozhlase, uverej-nené v časopisoch alebo v novinách, alebo predstavené v inom médiu.
2. V niektorých prípadoch nedochádza medzi týmito ú čtovnými jednot-
kami k platbe v hotovosti alebo k inej forme odplaty. V niektorých
iných prípadoch dochádza aj k vzájomnej výmene rovnakej alebopribli žne rovnakej sumy v hotovosti alebo inej protislu žby.
3. Predávajúci, ktorý poskytuje reklamné slu žby v rámci svojich be žných
činností, zaznamená výnos z výmenných obchodov zah ŕňajúcich
reklamné slu žby pod ľa IAS 18, ak popri ostatných kritériách tieto
vzájomne vymenené slu žby sa od seba odli šujú (IAS 18 ods. 12)
av ý šku výnosu je mo žné spo ľahlivo oceni ť[IAS 18 ods. 20
písm. a)]. Táto interpretácia sa uplat ňuje iba na výmenu reklamných
služieb, ktoré sú navzájom odli šné. Výmena podobných reklamných
služieb nie je transakciou, ktorá vytvára výnos pod ľa IAS 18.
4. Otázkou je, za akých okolností doká že predávajúci spo ľahlivo oceni ť
výnos na základe reálnej hodnoty reklamných slu žieb prijatých alebo
poskytnutých vo výmennom obchode.
KONSENZUS
5. Výnos z výmenného obchodu, ktorý obsahuje reklamné slu žby, nie je
možné spo ľahlivo oceni ťna základe reálnej hodnoty prijatých reklam-
ných slu žieb. Predávajúci v šak mô že spo ľahlivo oceni ťvýnos na
základe reálnej hodnoty reklamných slu žieb, ktoré poskytuje vo
výmennom obchode, a to s odkazom na nevýmenné obchody, ktoré:
a) obsahujú reklamu podobnú reklame vo výmennom obchode;
b) sa často vyskytujú;
c) predstavujú vä čšíp očet transakcií a vy ššiu sumu v porovnaní so
všetkými transakciami s cie ľom poskytova ťreklamu podobnú
reklame vo výmennom obchode;
d) zah ŕňajú platbu v hotovosti a/alebo inú formu odplaty (napríklad
obchodovate ľné cenné papiere, nepe ňažné aktíva a iné slu žby),
ktorá má spo ľahlivo merate ľnú reálnu hodnotu, a
e) nezah ŕňajú zmluvného partnera, ktorý je ten istý ako v danej
výmennej obchodnej transakcii.
DÁTUM KONSENZU
Máj 2001.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť31. decembra 2001. Zmeny v ú čtovných
metódach sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —641
▼B
INTERPRETÁCIA SIC-32
Nehmotný majetok –náklady na webovú lokalitu
ODKAZY
▼M5
—IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (v znení revízie z roku 2007)
▼B
—IAS 2 Zásoby (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 11 Zákazková výroba
—IAS 16 Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 17 Lízingy (v znení revízie z roku 2003)
—IAS 36 Zníženie hodnoty majetku (v znení revízie z roku 2004)
—IAS 38 Nehmotný majetok (v znení revízie z roku 2004)
—IFRS 3 Podnikové kombinácie
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA
1. Ú čtovnej jednotke mô žu vzniknú ťinterné výdavky na vývoj
a prevádzku vlastnej webovej lokality, ku ktorej je prístup v rámci
účtovnej jednotky, alebo ku ktorej je prístup zvonku. Webová lokalita
určená na prístup zvonku sa mô že pou žívaťna rôzne ú čely, ako
napríklad na podporu predaja a reklamu vlastných výrobkova slu žieb ú čtovnej jednotky, poskytovanie elektronických slu žieb
a predaj výrobkov a slu žieb. Webová lokalita ur čená na vnútropodni-
kové pou žitie sa mô že pou žiťna uchovávanie dokumentov o politike
spolo čnosti a údajov o zákazníkoch, ako aj na vyh ľadávanie relevant-
ných informácií.
2. Štádiá vývoja webovej lokality je mo žné opísa ťtakto:
a) plánovanie –patrí sem vykonanie štúdií uskuto čniteľnosti, vyme-
dzenie cie ľov a bli
žšie určenie technických podmienok, vyhodno-
tenie alternatív a výber priorít;
b) pou žitie a vývoj infra štruktúry –patrí sem získanie názvu domény,
kúpa a vývoj hardvéru a opera čného softvéru, in štalovanie vyvi-
nutých aplikácií a zá ťažové testy;
c) vývoj grafického návrhu –patrí sem navrhovanie vzh ľadu webo-
vých stránok;
d) vývoj obsahu –patrí sem vytvorenie, nákup, príprava a prenos
textových alebo grafických informácií na webovú lokalitu
v priebehu dokon čovania jej vývoja. Tieto informácie sa mô žu
uchováva ťv oddelených databázach, ktoré sú integrované do
webovej lokality (alebo ku ktorým je prístup z tejto webovej loka-lity), alebo ktoré sú zakódované priamo do webových lokalít.
3. Po dokon čení vývoja webovej lokality sa za čínaštádium prevádzky.
Počas tohto štádia ú čtovná jednotka udr žiava a zlep šuje aplikácie,
infraštruktúru, grafický návrh a obsah webovej lokality.
4. Pri ú čtovaní interných výdavkov na vývoj a prevádzku vlastnej
webovej lokality, ku ktorej je prístup v rámci ú čtovnej jednotky,
alebo ku ktorej je prístup zvonku, sú tieto otázky:
a)či webová lokalita je vnútorne vytvoreným nehmotným majetkom,
na ktorý sa vz ťahujú po žiadavky IAS 38, a
b) ktorá metóda je na zaú čtovanie takýchto výdavkov vhodná.
5. Táto interpretácia sa nevz ťahuje na výdavky na nákup, vývoj
a prevádzkovanie hardvéru (napríklad webové servery, do časné
servery, prevádzkové servery a pripojenie na internet) webovej loka-
lity. Takéto výdavky sa ú čtujú v súlade s IAS 16. ►
M5Navy še, ak
účtovnej jednotke vzniknú výdavky na poskytovate ľa internetových
služieb, ktorý je hostite ľom webovej lokality ú čtovnej jednotky,
tieto výdavky sa vykazujú ako náklady v čase prijatia daných slu žieb
podľa IAS 1.88 a Koncep čného rámca .◄2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —642
▼B
6. IAS 38 sa nevz ťahuje na nehmotný majetok, ktorý ú čtovná jednotka
má na predaj v rámci be žnejčinnosti (pozri IAS 2 a IAS 11) alebo
lízingy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IAS 17. Pod ľa toho sa táto
interpretácia netýka výdavkov na vývoj a prevádzku webovej lokality(alebo softvéru webovej lokality), ktorá je ur čená na predaj inej
účtovnej jednotke. Ke ďsa webová lokalita prenajme na základe
operatívneho lízingu, prenajímate ľuplatní túto interpretáciu. Ke ďsa
webová lokalita prenajme na základe finan čného lízingu, nájomca
uplatní túto interpretáciu po prvotnom vykázaní prenajatého majetku.
KONSENZUS
7. Vlastná webová lokalita ú čtovnej jednotky, ktorá vzniká ako výsledok
vývojových prác a ku ktorej je prístup v rámci ú čtovnej jednotky
alebo zvonku, je vnútorne vytvoreným nehmotným majetkom, ktorý
podlieha po žiadavkám IAS 38.
8. Webová lokalita, k vzniku ktorej do šlo v dôsledku vývoja, sa vyka-
zuje ako nehmotný majetok výlu čne v prípade, popri dodr žiavaní
súladu so v šeobecnými po žiadavkami IAS 38 ods. 21 na vykazovanie
a prvotné ocenenie, ak ú čtovná jednotka splní po žiadavky uvedené
v IAS 38 ods. 57. Ú čtovná jednotka mô žeb yťschopná splni ťpožia-
davku na preukázanie toho, ako jej webová lokalita bude vytvára ť
pravdepodobné budúce ekonomické ú žitky v súlade s IAS 38
ods. 57 písm. d), ke ďnapríklad webová lokalita je schopná generova ť
výnosy, vrátane priamych výnosov vyplývajúcich z mo žnosti
podávania objednávok. Ú čtovná jednotka nie je schopná preukáza ť
ako webová lokalita vyvinutá iba alebo najmä na ú čely propagácie
a reklamy svojich vlastných produktov a slu žieb, bude vytvára ťprav-
depodobné budúce ekonomické ú žitky, a následne sa v šetky výdavky
na vývoj tejto webovej lokality vyká ž
u ako náklady v čase ich vzniku.
9. Akéko ľvek interné výdavky na vývoj a prevádzku vlastnej webovej
lokality ú čtovnej jednotky sa ú čtujú v súlade s IAS 38. Charakter
každejčinnosti, v dôsledku ktorej výdavok vzniká (napríklad školenie
zamestnancov a údr žba webovej lokality) a štádium vývoja alebo
štádium po vývoji webovej lokality, sa vyhodnotí s cie ľom ur čiť
vhodný spôsob ú čtovania ( ďalšie usmernenia obsahuje dodatok
k tejto interpretácii). Napríklad:
a)Štádium plánovania je v podstate podobné výskumnej fáze
uvedenej v IAS 38 ods. 54 a ž56. Výdavky v tomto štádiu sa
vykazujú ako náklady v čase ich vzniku.
b)Štádium aplikácie a vývoja infra štruktúry, grafického návrhu
a vývoja obsahu s výnimkou situácie, ke ďsa obsah vyvíja na
iný ú čel, ako s cie ľom propagácie a reklamy výrobkov a slu žieb
účtovnej jednotky, sú podobné fáze vývoja uvedenej v IAS 38
ods. 57 a ž64. Výdavky, ktoré vznikli v týchto štádiách, sa zahrnú
do nákladov webovej lokality, vykázanej ako nehmotný majetok
v súlade s odsekom 8 tejto interpretácie v prípade, ak výdavky
možno priamo priradi ťa sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu
alebo prípravu webovej lokality tak, aby bola schopná prevádzkyv súlade so zámermi mana žmentu. Napríklad výdavky na nákup
alebo vytvorenie obsahu (iného ne žobsahu, ktorý slú ži na reklamu
a podporu produktov a slu žieb ú čtovnej jednotky) špecificky pre
webovú lokalitu, alebo výdavok na umo žnenie pou žívania obsahu
(t. j. poplatok za získanie licencie na reprodukciu) webovej lokality
sa zahrnie do nákladov na vývoj po splnení tejto podmienky.
V súlade s IAS 38 ods. 71 sa v šak výdavok na nehmotnú polo žku,
ktorý sa prvotne v predchádzajúcej ú čtovnej závierke vykázal ako
náklad, nebude neskor šie vykazova ťako sú časťobstarávacej ceny
nehmotného majetku (napríklad ak náklady na autorské práva boli
plne odpísané a obsah sa následne poskytuje na webovej lokalite).
c) Výdavok vzniknutý v štádiu vývoja obsahu do tej miery, že obsah
sa vyvíja na ú čely reklamy a podpory vlastných výrobkov
a slu žieb ú čtovnej jednotky (napríklad digitálne fotografie
výrobkov), sa vyká že ako náklad v čase jeho vzniku, v súlade
s IAS 38 ods. 69 písm. c). Napríklad pri ú čtovaní výdavkov za
odborné slu žby týkajúce sa zhotovovania digitálnych fotografií
vlastných výrobkov ú čtovnej jednotky a zlep šenia ich zobrazenia
sa výdavok vykazuje ako náklad, ke ďže odborné slu žby sa prijí-
majú v priebehu procesu a nie a žpo zobrazení digitálnych foto-
grafií na webovej lokalite.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —643
▼B
d)Štádium prevádzky sa za čína a žpo dokon čení vývoja webovej
lokality. Výdavky, ku ktorým do šlo v priebehu tohto štádia, sa
vykazujú ako náklady v čase ich vzniku s výnimkou situácie, ak
takýto náklad sp ĺňa podmienky vykazovania uvedené v IAS 38
ods. 18.
10. Webová lokalita, ktorá sa vykazuje ako nehmotný majetok v súlade
s odsekom 8 tejto interpretácie, sa oce ňuje po prvotnom vykázaní
uplatnením po žiadaviek obsiahnutých v IAS 38 ods. 72 a ž87.
Najlep ší odhad doby pou žiteľnosti webovej lokality by mal by ť
krátky.
DÁTUM KONSENZU
Máj 2001.
DÁTUM Ú ČINNOSTI
Táto interpretácia nadobúda ú činnos ť25. marca 2002. Vplyvy uplatnenia tejto
interpretácie sa zaú čtujú prostredníctvom pou žitia prechodných po žiadaviek
uvedených vo verzii IAS 38, ktorá bola vydaná v roku 1998. Preto ak weboválokalita nesp ĺňa kritériá na jej vykázanie ako nehmotného majetku, ale predtým
sa vykazovala ako majetok, vykazovanie tejto polo žky sa ukon čík ud ňuúčin-
nosti tejto interpretácie. Ak webová lokalita existuje a výdavky na jej vývoj
spĺňajú kritériá na ich vykázanie ako nehmotného majetku, ale predtým sa nevy-
kazovali ako majetok, nehmotný majetok sa nebude vykazova ťk dátumu, ku
ktorému táto interpretácia nadobudne ú činnos ť. Ak webová lokalita existuje
a výdavok na jej vývoj sp ĺňa kritériá na zaú čtovanie ako nehmotný majetok,
bola predtým zaú čtovaná ako majetok a prvotne ocenená v obstarávacej cene,
prvotne vykázaná suma sa pokladá za správne ur čenú.
▼M5
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu pou žívanú
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 5. Ú čtovná jednotka uplatní
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skor šie obdobie.2008R1126 —SK—04.12.2009 —002.001 —644