02013R1305 — SK — 20.05.2017 — 004.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1305/2013

zo 17. decembra 2013

o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005







HLAVA I

CIELE A STRATÉGIA







KAPITOLA I

Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

1. Týmto nariadením sa ustanovujú všeobecné pravidlá podpory Únie pre rozvoj vidieka financovanej z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“), ktorý bol zriadený nariadením (EÚ) č. 1306/2013. Vymedzujú sa v ňom ciele, ku ktorým má politika rozvoja vidieka prispieť, a príslušné priority Únie pre rozvoj vidieka. Vymedzuje strategický kontext politiky rozvoja vidieka a opatrenia na vykonávanie politiky rozvoja vidieka Okrem toho ustanovuje pravidlá týkajúce sa programovania, budovania sietí, riadenia, monitorovania a hodnotenia na základe spoločných zodpovedností členských štátov a Komisie a pravidlá na zabezpečenie koordinácie EPFRV s inými nástrojmi Únie.

2. Týmto nariadením sa dopĺňajú ustanovenia časti dva nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 ( 1 ).

Článok 2

Vymedzenie pojmov

1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov „program“, „operácia“, „prijímateľ“, „stratégia miestneho rozvoja pod vedením komunít“, „verejné výdavky“, „MSP“, „ukončená operácia“ a „finančné nástroje“ ustanovené alebo uvedené v článku 2 a „menej rozvinuté regióny“ a „prechodné regióny“ podľa článku 90 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

Okrem toho sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

a) „tvorba programov“ je proces organizovania, rozhodovania a prideľovania finančných zdrojov vo viacerých fázach, spolu s partnermi, ktorého cieľom je, aby Únia a členské štáty v priebehu viacerých rokov spoločne konali v záujme splnenia priorít Únie pre rozvoj vidieka;

b) „región“ je územná jednotka, ktorá zodpovedá úrovni 1 alebo 2 nomenklatúry územných jednotiek na štatistické účely (úroveň NUTS 1 a 2) v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ( 2 );

c) „opatrenie“ je súbor operácií, ktorými sa prispieva k jednej alebo viacerým prioritám Únie pre rozvoj vidieka;

d) „miera podpory“ je miera verejného príspevku na operáciu;

e) „transakčné náklady“ sú ďalšie náklady spojené s plnením záväzku, ale nie priamo zodpovedajúce jeho realizácii alebo nezahrnutého do nákladov alebo ušlého zisku, ktoré sa nahrádzajú priamo; a ktoré sa môžu vypočítať na základe štandardných nákladov;

f) „poľnohospodárska plocha“ je akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalý trávny porast a trvalé pastviny alebo trvalé plodiny vymedzené v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;

g) „hospodárske straty“ sú dodatočné náklady, ktoré poľnohospodárovi vznikli v dôsledku mimoriadnych opatrení, ktoré prijal s cieľom znížiť dodávky na dotknutý trh, alebo akýkoľvek výrazný pokles produkcie;

h) „nepriaznivá poveternostná udalosť“ sú poveternostné podmienky ako mráz, búrky a krupobitie, ľad, prudký dážď alebo veľké sucho, ktoré možno porovnať s prírodnou katastrofou;

i) „choroby zvierat“ sú choroby uvedené v zozname chorôb zvierat, ktorý vypracovala Svetová organizácia pre zdravie zvierat, alebo v prílohe k rozhodnutiu Rady 2009/470/ES ( 3 );

j) „environmentálna nehoda“ je špecifické znečistenie, kontaminácia alebo zhoršenie kvality životného prostredia, ktoré súvisí so špecifickou udalosťou a má obmedzený geografický rozsah, ale nezahŕňa všeobecné environmentálne riziká, ktoré sa neviažu na špecifickú udalosť, ako sú napríklad zmena klímy alebo znečistenie atmosféry;

k) „prírodná katastrofa“ je prirodzene sa vyskytujúca udalosť biotického alebo abiotického charakteru, ktorá vedie k významnému narušeniu systémov poľnohospodárskej výroby alebo lesných štruktúr a ktorá v konečnom dôsledku spôsobí významné hospodárske škody v odvetviach poľnohospodárstva alebo lesníctva;

l) „katastrofická udalosť“ je nepredvídaná udalosť biotického alebo abiotického charakteru spôsobená ľudským konaním, ktorá vedie k významnému narušeniu systémov poľnohospodárskej výroby alebo lesných štruktúr a ktorá v konečnom dôsledku spôsobí významné hospodárske škody v odvetviach poľnohospodárstva alebo lesníctva;

m) „krátky dodávateľský reťazec“: je dodávateľský reťazec zahŕňajúci obmedzený počet hospodárskych subjektov, ktoré sa zaviazali spolupracovať, rozvíjať miestne hospodárstvo a vytvárať úzke geografické a sociálne vzťahy medzi výrobcami, spracovateľmi a spotrebiteľmi;

n) „mladý poľnohospodár“ je osoba, ktorá nemá v čase podania žiadosti viac ako 40 rokov, má primerané zručnosti a spôsobilosti potrebné na výkon zamestnania a prvýkrát zakladá poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstaviteľ uvedeného podniku;

o) „tematické ciele“ sú tematické ciele vymedzené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;

p) „spoločný strategický rámec“ (ďalej len „SSR“) je spoločný strategický rámec uvedený v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;

q) „klaster“ je zoskupenie nezávislých podnikov vrátane začínajúcich, malých, stredných a veľkých podnikov, ako aj poradných orgánov alebo výskumných organizácií –, ktoré sa zameriavajú na stimuláciu ekonomickej/inovačnej činnosti podporou intenzívnych interakcií, spoločným využívaním zariadení a výmenou poznatkov a odborných znalostí ako aj efektívnym prispievaním k prenosu znalostí, vytváraniu sietí a šíreniu informácií medzi podnikmi v klastri;

r) „les“ je pôda s plochou viac ako 0,5 hektáru so stromami vyššími ako 5 metrov a s pokryvom koruny viac ako 10 %, alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ; a nezahŕňa pôdu, ktorá sa prevažne využíva na poľnohospodárske alebo urbanistické účely s výhradou odseku 2.

2. Členský štát alebo región sa môže rozhodnúť uplatňovať vymedzenie pojmu les, ktoré je iné ako to uvedené v odseku 1 písm. r), ktoré vychádza z existujúceho vnútroštátneho práva alebo z národného súpisu lesov. Členské štáty alebo regióny vymedzia takýto pojem v programe rozvoja vidieka.

3. S cieľom zabezpečiť jednotný prístup k prijímateľom a zohľadniť potrebu obdobia na prispôsobenie sa, je Komisia pokiaľ ide o vymedzenie pojmu mladý poľnohospodár ustanovené v odseku 1 písm. n), v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa podmienok, za ktorých sa právnická osoba môže považovať za „mladého poľnohospodára“, a určenia obdobia odkladu na získanie zručností potrebných na výkon zamestnania.







KAPITOLA II

Poslanie, ciele a priority

Článok 3

Poslanie

EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 podporou udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje SPP, politiky súdržnosti a spoločnej rybárskej politiky. Prispieva k rozvoju poľnohospodárskeho odvetvia Únie, ktoré je územne a environmentálne vyváženejšie, šetrnejšie a odolnejšie voči klíme a konkurencieschopnejšie a inovačnejšie. Prispieva tiež k rozvoju vidieckych území.

Článok 4

Ciele

V celkovom rámci SPP podpora rozvoja vidieka vrátane podpory činností v potravinárskom a nepotravinárskom odvetví a lesnom hospodárstve prispieva k dosiahnutiu týchto cieľov:

a) podporovať konkurencieschopnosť poľnohospodárstva;

b) zabezpečovať udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia v oblasti klímy;

c) dosiahnuť vyvážený územný rozvoj vidieckych hospodárstiev a komunít vrátane vytvárania a udržiavania pracovných miest.

Článok 5

Priority Únie pre rozvoj vidieka

Na dosiahnutí cieľov rozvoja vidieka, ktoré prispievajú k stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, sa pracuje prostredníctvom týchto šiestich priorít Únie pre rozvoj vidieka, ktoré odrážajú príslušné tematické ciele SSR:

1) podpora prenosu znalostí a inovácie v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:

a) podpora inovácie, spolupráce a rozvoja vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach;

b) posilnenie prepojenia poľnohospodárstva, výroby potravín a lesného hospodárstva s výskumom a inováciou, a to aj na účely zlepšenia environmentálneho riadenia a výkonu;

c) podpora celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva;

2) posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov a konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch a presadzovanie inovačných poľnohospodárskych technológií a udržateľného obhospodarovania lesov so zameraním na tieto oblasti:

a) zlepšenie hospodárskeho výkonu všetkých poľnohospodárskych podnikov a uľahčenie reštrukturalizácie a modernizácie poľnohospodárskych podnikov, najmä na účely zvýšenia ich účasti na trhu, zamerania na trh a poľnohospodárskej diverzifikácie;

b) uľahčenie vstupu poľnohospodárov s primeranými zručnosťami do odvetvia poľnohospodárstva, a najmä generačnej výmeny;

3) podpora organizácie potravinového reťazca vrátane spracovania poľnohospodárskych výrobkoch a ich uvádzania na trh, dobrých životných podmienok zvierat a riadenia rizík v poľnohospodárstve so zameraním na tieto oblasti:

a) zvýšenie konkurencieschopnosti prvovýrobcov prostredníctvom ich lepšej integrácie do poľnohospodársko-potravinového reťazca pomocou systémov kvality, pridávania hodnoty poľnohospodárskym produktom, propagácie na miestnych trhoch a v krátkych dodávateľských reťazcoch, skupín a organizácií výrobcov a medziodvetvových organizácií;

b) podpora riadenia rizík poľnohospodárskych podnikov a ich predchádzania;

4) obnova, zachovanie a posilnenie ekosystémov, ktoré súvisia s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom so zameraním na tieto oblasti:

a) obnova, zachovanie a zvýšenie biologickej diverzity vrátane na územiach sústavy Natura 2000 a v oblastiach s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami a v poľnohospodárskej činnosti s vysokou prírodnou hodnotou a obnova, zachovanie ako aj zlepšenie stavu krajinných oblastí Európy;

b) zlepšenie vodného hospodárstva vrátane riadenia používania hnojív a pesticídov;

c) predchádzanie erózii pôdy a zlepšenie jej obhospodarovania;

5) propagácia efektívneho využívania zdrojov a podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy v odvetví poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva so zameraním na tieto oblasti:

a) zvýšenie efektívnosti využívania vody v poľnohospodárstve;

b) zvýšenie efektívnosti využívania energie v poľnohospodárstve a pri spracovaní potravín;

c) uľahčenie dodávok a využívania obnoviteľných zdrojov energie, vedľajších produktov, odpadov, zvyškov a iných nepotravinových surovín na účely bioekonomiky;

d) zníženie emisií skleníkových plynov a amoniaku z poľnohospodárstva;

e) podpora zachovania a sekvestrácie oxidu uhličitého v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve;

6) podpora sociálneho začleňovania, zmierňovania chudoby a hospodárskeho rozvoja vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:

a) uľahčenie diverzifikácie, zakladania a rozvoja malých podnikov ako aj vytvárania pracovných miest;

b) podpora miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach;

c) rozšírenie prístupnosti, využívania a kvality informačných a komunikačných technológií (IKT) vo vidieckych oblastiach.

Všetky uvedené priority prispievajú k prierezovým cieľom, a to k inovácii, životnému prostrediu a zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu. ►C1 Programy sa môžu zameriavať na menej ako šesť priorít, ak je to odôvodnené na základe analýzy situácie z hľadiska silných stránok, slabých stránok, príležitostí ◄ a hrozieb (ďalej len „SWOT“) a hodnotenia ex-ante. Každý program sa zameriava aspoň na štyri priority. Keď členský štát predkladá národný program a súbor regionálnych programov, národný program sa môže zameriavať aj na menej ako štyri priority.

Ak je to odôvodnené a merateľné, do programov sa môžu zahrnúť iné oblasti zamerania na riešenie jednej z priorít.







HLAVA II

TVORBA PROGRAMOV







KAPITOLA I

Obsah tvorby programov

Článok 6

Programy rozvoja vidieka

1. EPFRV pôsobí v členských štátoch prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Týmito programami sa prostredníctvom súboru opatrení vymedzených v hlave III vykonáva stratégia na splnenie priorít Únie pre rozvoj vidieka. Podpora z EPFRV sa čerpá s cieľom dosiahnuť ciele rozvoja vidieka dosahované prostredníctvom priorít Únie.

2. Členský štát môže predložiť buď jediný program pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov. Alternatívne v riadne odôvodnených prípadoch môže predložiť národný program a súbor regionálnych programov. Ak členský štát predkladá národný program a súbor regionálnych programov, opatrenia a/alebo druhy operácií sa programujú buď na národnej úrovni alebo na regionálnej úrovni a zabezpečí sa jednotnosť stratégií v rámci národných a regionálnych programov.

3. Členské štáty s regionálnymi programami môžu na schválenie v súlade s článkom 10 ods. 2 predložiť aj národný rámec, ktorý obsahuje spoločné prvky týchto programov bez samostatných pridelených rozpočtových prostriedkov.

Národné rámce členských štátov s regionálnymi programami môžu obsahovať aj súhrnnú tabuľku celkového príspevku (podľa regiónu a roku), ktorý dotknutý členský štát získal z EPFRV na celé programové obdobie.

Článok 7

Tematické čiastkové programy

1. S cieľom prispieť k dosiahnutiu priorít Únie pre rozvoj vidieka môžu členské štáty do svojich programov rozvoja vidieka začleniť tematické čiastkové programy, ktoré sa zameriavajú na riešenie osobitných potrieb. Takéto tematické čiastkové programy sa môžu týkať okrem iného:

a) mladých poľnohospodárov,

b) malých poľnohospodárskych podnikov uvedených v článku 19 ods. 2 treťom pododseku;

c) horských oblastí uvedených v článku 32 ods. 2;

d) krátkych dodávateľských reťazcov;

e) žien vo vidieckych oblastiach;

f) zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu a biodiverzity.

Orientačný zoznam opatrení a druhov operácií osobitného významu pre každý tematický čiastkový program sa uvádza v prílohe IV.

2. Tematické čiastkové programy môžu riešiť aj osobitné potreby týkajúce sa reštrukturalizácie poľnohospodárskych sektorov s významným vplyvom na rozvoj konkrétnej vidieckej oblasti.

3. Miera podpory stanovená v prílohe II sa môže zvýšiť o 10 ďalších percentuálnych bodov v prípade operácií podporovaných v rámci tematických čiastkových programov týkajúcich sa malých poľnohospodárskych podnikov a krátkych dodávateľských reťazcov, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu a biodiverzity. V prípade mladých poľnohospodárov a horských oblastí sa maximálna miera podpory môže zvýšiť v súlade s prílohou II. Maximálna kombinovaná miera podpory však nesmie presiahnuť 90 %.

Článok 8

Obsah programov rozvoja vidieka

1. Okrem prvkov uvedených v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 každý program rozvoja vidieka obsahuje:

a) hodnotenie ex-ante uvedené v článku 55 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;

b) SWOT analýzu situácie a identifikáciu potrieb, ktoré sa musia riešiť v zemepisnej oblasti, na ktorú sa program vzťahuje.

Štruktúra analýzy vychádza z priorít Únie pre rozvoj vidieka. S ohľadom na všetky priority Únie pre rozvoj vidieka sa posudzujú osobitné potreby týkajúce sa životného prostredia, inovácie, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu s cieľom identifikovať príslušné reakcie v týchto troch oblastiach na úrovni každej priority;

c) opis stratégie, v ktorom sa preukazuje, že:

i) pre každú z oblastí zamerania priorít Únie pre rozvoj vidieka zahrnutých v programe sú stanovené primerané ciele na základe spoločných ukazovateľov uvedených v článku 69 a v prípade potreby na základe ukazovateľov špecifických pre daný program;

ii) v súvislosti s každou z oblastí zamerania priorít Únie pre rozvoj vidieka zahrnutých do programu sú vybrané príslušné kombinácie opatrení, a to na základe dobrej intervenčnej logiky podporenej hodnotením ex-ante uvedeným v písmene a) a analýzy uvedenej v písmene b);

iii) pridelenie finančných prostriedkov na opatrenia programu je odôvodnené a primerané na dosiahnutie stanovených cieľov;

iv) sa zohľadňujú osobitné potreby spojené s konkrétnymi podmienkami na regionálnej alebo subregionálnej úrovni a konkrétne sa riešia prostredníctvom primerane navrhnutých kombinácií opatrení alebo tematických čiastkových programov;

v) do programu je integrovaný vhodný prístup k inovácii s cieľom splniť priority Únie pre rozvoj vidieka vrátane EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, pokiaľ ide o životné prostredie vrátane osobitných potrieb území Natura 2000 a pokiaľ ide o zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu;

vi) prijali sa opatrenia s cieľom zabezpečiť dostupnosť dostatočnej poradenskej kapacity na poradenstvo o regulačných požiadavkách a o opatreniach týkajúcich sa inovácie;

d) pre každú podmienku ex-ante stanovenú v súlade s článkom 19 a časťou II prílohy XI k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o všeobecné podmienky ex-ante, a v súlade s prílohou V k tomuto nariadeniu, posúdenie toho, ktoré z podmienok ex-ante sa vzťahujú na program a ktoré z nich sú splnené k ku dňu predloženia dohody o partnerstve a programu. Ak uplatniteľné podmienky ex-ante splnené nie sú, program obsahuje opis opatrení, ktoré sa majú prijať, zodpovedné orgány a harmonogram pre takéto opatrenia v súlade so súhrnom predloženým v rámci dohody o partnerstve.

e) opis výkonnostného rámca stanoveného na účely článku 21 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;

f) opis každého vybraného opatrenia;

g) plán hodnotenia uvedený v článku 56 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Členské štáty poskytnú dostatočné zdroje na riešenie potrieb, ktoré sa identifikovali a na zabezpečenie riadneho monitorovania a hodnotenia;

h) plán financovania pozostávajúci z:

i) tabuľky, v ktorej sa v súlade s článkom 58 ods. 4 stanovuje celkový príspevok z EPFRV plánovaný na každý rok. Ak je to uplatniteľné, v tejto tabuľke sa v rámci celkového príspevku z EPFRV samostatne uvádzajú rozpočtové prostriedky poskytnuté menej rozvinutým regiónom a finančné prostriedky presunuté do EPFRV v rámci uplatňovania článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Plánovaný ročný príspevok z EPFRV je zlučiteľný s viacročným finančným rámcom;

ii) tabuľky, v ktorej sa pre každé opatrenie, pre každý druh operácie s osobitnou mierou príspevku z EPFRV a pre technickú pomoc uvádza celkový plánovaný príspevok Únie a uplatniteľná miera príspevku z EPFRV. Ak je to uplatniteľné, v tejto tabuľke sa samostatne uvádza miera príspevku z EPFRV pre menej rozvinuté regióny a pre iné regióny;

i) plán ukazovateľov, rozdelený podľa oblastí zamerania, ktorý pozostáva z cieľov uvedených v článku 8 ods. 1 písm. c) bode i) a z plánovaných výstupov a plánovaných výdavkov každého opatrenia na rozvoj vidieka, ktoré sa vybralo vo vzťahu k zodpovedajúcej oblasti zamerania;

j) ak je to uplatniteľné, tabuľku o doplnkovom vnútroštátnom financovaní podľa opatrení v súlade s článkom 82;

k) ak je to uplatniteľné, zoznam režimov pomoci, na ktoré sa vzťahuje článok 81 ods. 1 a ktoré sa majú použiť na vykonávanie programov;

▼C1

l) informácie o komplementárnosti s opatreniami financovanými inými nástrojmi spoločnej poľnohospodárskej politiky a z európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“);

▼B

m) vykonávacie dojednania programu vrátane:

i) určenia všetkých orgánov uvedených v článku 65 ods. 2 členským štátom a pre informáciu súhrnného opisu štruktúry riadenia a kontroly;

ii) opisu postupov monitorovania a hodnotenia, ako aj zloženia monitorovacieho výboru;

iii) ustanovení, ktorými sa zabezpečí, že sa program propaguje, aj prostredníctvom národnej vidieckej siete uvedenej v článku 54;

iv) opisu prístupu, ktorým sa stanovujú zásady určovania kritérií výberu operácií a stratégií miestneho rozvoja a v ktorom sa zohľadňujú príslušné ciele; v tejto súvislosti môžu členské štáty uprednostniť MSP späté s odvetvím poľnohospodárstva a lesného hospodárstva;

v) v súvislosti s miestnym rozvojom, ak je to uplatniteľné, vrátane opisu mechanizmov na zabezpečenie jednotnosti činností plánovaných v rámci stratégií miestneho rozvoja, opatrenia zameraného na spoluprácu, ktoré sa uvádza v článku 35, a opatrenia zameraného na základné služby a obnovu obcí vo vidieckych oblastiach, ktoré sa uvádza v článku 20, vrátane prepojení medzi mestom a vidiekom;

n) opatrenia prijaté na zapojenie partnerov uvedených v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a súhrn výsledkov konzultácií s partnermi;

o) podľa potreby štruktúra národnej vidieckej siete uvedenej v článku 54 ods. 3 a ustanovenia o jej riadení, ktoré by tvorili základ jej ročných akčných plánov.

2. Ak program rozvoja vidieka obsahuje tematické čiastkové programy, každý čiastkový program obsahuje:

a) osobitnú analýzu situácie založenú na metodológii SWOT a identifikáciu potrieb, ktoré musí čiastkový program riešiť;

b) osobitné ciele na úrovni čiastkového programu a výber opatrení na základe dôsledného vymedzenia intervenčnej logiky čiastkového programu vrátane posúdenia očakávaného prínosu opatrení vybraných na dosiahnutie cieľov;

c) samostatný konkrétny plán ukazovateľov s plánovanými výstupmi a plánovanými výdavkami na každé opatrenie na rozvoj vidieka, ktoré sa vybralo vo vzťahu k zodpovedajúcej oblasti zamerania.

3. Komisia prijme vykonávacie akty, ktoré ustanovia pravidlá prezentácie prvkov opísaných v odsekoch 1 a 2 v programoch rozvoja vidieka a pravidlá, ktorými sa riadi obsah národných rámcov uvedených v článku 6 ods. 3. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.







KAPITOLA II

Príprava, schválenie a úprava programov rozvoja vidieka

Článok 9

Podmienky ex ante

Popri všeobecných podmienkach ex-ante uvedených v časti II prílohy XI k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013 sa na tvorbu programov EPFRV uplatňujú podmienky ex-ante uvedené v prílohe V k tomuto nariadeniu, ak sú relevantné a uplatniteľné na osobitné ciele, ktoré sa sledujú v rámci priorít programu.

Článok 10

Schválenie programov rozvoja vidieka

1. Členské štáty predložia Komisii návrh každého programu rozvoja vidieka, ktorý obsahuje informácie uvedené v článku 8.

2. Každý program rozvoja vidieka schváli Komisia vykonávacím aktom.

Článok 11

Zmena programov rozvoja vidieka

Žiadosti členských štátov o zmenu programov sa schvaľujú v súlade s týmito postupmi

a) Komisia vykonávacími aktmi rozhodne o žiadostiach o zmenu programov, ktoré sa týkajú:

i) zmeny v stratégii programu prostredníctvom viac ako 50-percentnej zmeny kvantifikovaného cieľa súvisiaceho s oblasťou zamerania;

ii) zmeny miery príspevku z EPFRV pre jedno alebo viac opatrení;

iii) zmeny celého príspevku Únie alebo jeho ročnej distribúcie na úrovni programu;

b) Komisia vykonávacími aktmi schváli žiadosti o zmenu programu vo všetkých ostatných prípadoch. Takéto prípady zahŕňajú najmä:

i) zavedenie alebo zrušenie opatrení alebo druhov operácií;

ii) zmeny v opise opatrení vrátane zmien podmienok oprávnenosti;

iii) presun finančných prostriedkov medzi opatreniami vykonávanými s rôznymi mierami príspevku z EPFRV;

Ak sa však na účely písmena b) bodov i), ii) a iii) presun finančných prostriedkov týka menej ako 20 % finančných prostriedkov pridelených na opatrenie a menej ako 5 % celkového príspevku z EPFRV na program, sa však schválenie považuje za udelené, ak Komisia neprijme rozhodnutie o žiadosti po lehote 42 pracovných dní od prijatia žiadosti. Uvedená lehota nezahŕňa obdobie, ktoré sa začína dňom nasledujúcim po dátume, kedy Komisia zaslala členskému štátu pripomienky, a končí dňom, kedy členský štát na tieto pripomienky nezareaguje.

c) Schválenie zo strany Komisie sa nevyžaduje v prípade úprav, ktoré sú výlučne jazykového alebo redakčného charakteru a ktoré nemajú vplyv na vykonávanie politiky a opatrení. Členské štáty o týchto zmenách informujú Komisiu.

Článok 12

Pravidlá týkajúce sa postupov a harmonogramov

Komisia prijme vykonávacie akty, ktoré ustanovia pravidlá týkajúce sa postupov a harmonogramov na:

a) schválenie programov rozvoja vidieka a národných rámcov,

b) predloženie a schválenie návrhov zmien programov rozvoja vidieka a návrhov zmien národných rámcov vrátane ich nadobudnutia účinnosti a frekvencie ich predkladania počas programového obdobia.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.







HLAVA III

PODPORA ROZVOJA VIDIEKA







KAPITOLA I

Opatrenia

Článok 13

Opatrenia

Každé opatrenie rozvoja vidieka sa plánuje tak, aby prispelo konkrétne k dosiahnutiu jednej alebo viacerých priorít Únie pre rozvoj vidieka. Orientačný zoznam opatrení osobitného významu pre priority Únie sa uvádza v prílohe VI.

Článok 14

Prenos znalostí a informačné akcie

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na akcie odborného vzdelávania a získavania zručností, demonštračné činnosti a informačné akcie. Akcie odborného vzdelávania a získavania zručností môžu zahŕňať vzdelávacie kurzy, semináre a školenia.

Podpora sa môže vzťahovať aj na krátkodobé výmeny v rámci riadenia poľnohospodárskych podnikov a obhospodarovania lesov, ako aj na návštevy poľnohospodárskych podnikov a lesov.

2. Podpora v rámci tohto opatrenia je v prospech osôb pracujúcich v sektore poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva, pôdohospodárov a iných hospodárskych subjektov, ktorí sú MSP pôsobiacimi vo vidieckych oblastiach.

Prijímateľom podpory je poskytovateľ odborného vzdelávania alebo iného prenosu znalostí a informačných akcií.

3. Podpora v rámci tohto opatrenia sa nevzťahuje na vzdelávacie kurzy ani odborné vzdelávanie, ktoré je súčasťou bežných programov alebo systémov vzdelávania na stredoškolskej alebo vyššej úrovni.

Orgány poskytujúce služby prenosu znalostí a informačné služby majú primerané kapacity v podobe kvalifikácií zamestnancov a pravidelného odborného vzdelávania na vykonávanie tejto úlohy.

4. Oprávnené náklady v rámci tohto opatrenia sú náklady na organizáciu a poskytovanie prenosu znalostí alebo informačnej akcie. V prípade demonštračných projektov sa podpora môže vzťahovať aj na príslušné investičné náklady. Cestovné, ubytovacie a denné výdavky účastníkov a náklady na zastúpenie poľnohospodárov sú tiež oprávnené na podporu. Prijímateľovi sa vyplatia všetky náklady stanovené podľa tohto odseku.

5. S cieľom zabezpečiť, aby schémy výmeny pracovníkov v poľnohospodárskych podnikoch a návštevy poľnohospodárskych podnikov boli jasne vymedzené vo vzťahu k podobným opatreniam v rámci iných schém Únie, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 83 prijímať delegované akty týkajúce sa trvania a obsahu programov výmeny pracovníkov v poľnohospodárskych a lesníckych podnikoch a návštev poľnohospodárskych podnikov a lesov.

6. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá preplácania nákladov účastníkov, okrem iného aj prostredníctvom poukážok alebo iných podobných foriem.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.

Článok 15

Poradenské služby, služby pomoci pri riadení poľnohospodárskych podnikov a výpomoci pre poľnohospodárske podniky

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje s cieľom:

a) pomáhať poľnohospodárom, mladým poľnohospodárom definovaným v tomto nariadení, správcom lesov, iným pôdohospodárom a MSP vo vidieckych oblastiach využívať poradenské služby na zlepšenie ekonomickej a environmentálnej výkonnosti, ako aj šetrnosti voči klíme a odolnosti voči zmene klímy ich poľnohospodárskeho podniku, podniku a/alebo investície;

b) podporiť zriadenie služieb pomoci pri riadení, výpomocných a poradenských služieb pre poľnohospodárske podniky a poradenských služieb pre lesné hospodárstvo vrátane poľnohospodárskeho poradenského systému uvedeného v článkoch 12 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;

c) podporiť odbornú prípravu poradcov.

2. Prijímateľom podpory stanovenej v odseku 1 písm. a) a písm. c) je poskytovateľ poradenstva alebo odbornej prípravy. Podpora podľa odseku 1 písm. b) sa poskytne orgánu alebo subjektu vybranému na zriadenie služby pomoci pri riadení, výpomocnej a poradenskej služby pre poľnohospodárske podniky alebo poradenskej služby pre lesné hospodárstvo.

3. Orgány alebo subjekty vybrané na poskytovanie poradenstva majú primerané zdroje v podobe kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sa pravidelne vzdelávajú, a poradenskej praxe a spoľahlivosti v oblastiach, v ktorých poskytujú poradenstvo. Prijímatelia podpory v rámci tohto opatrenia sa vyberajú v rámci výziev na predloženie ponúk. Výberové konanie sa riadi právnymi predpismi o verejnom obstarávaní a je otvorené verejným aj súkromným subjektom. Je objektívne a vyraďuje kandidátov s konfliktom záujmov.

Pri poskytovaní poradenstva poradenské služby dodržiavajú povinnosti nesprístupnenia údajov uvedené v článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.

4. Poradenstvo pre jednotlivých poľnohospodárov, mladých poľnohospodárov vymedzených v tomto nariadení a iných pôdohospodárov je spojené najmenej s jednou prioritou Únie pre rozvoj vidieka a vzťahuje sa minimálne na jeden z týchto prvkov:

a) povinnosti na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ktoré vyplývajú zo zákonných požiadaviek na riadenie a/alebo noriem dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok stanovených v hlave VI kapitole I nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;

b) v príslušných prípadoch na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie stanovené v hlave III kapitole 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a udržiavanie poľnohospodárskej plochy uvedené v článku 4 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;

c) opatrenia na úrovni poľnohospodárskych podnikov ustanovené v programoch rozvoja vidiek, ktoré sú zamerané na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov, budovanie konkurencieschopnosti, odvetvovú integráciu, inováciu a trhovú orientáciu, ako aj podnikanie;

d) požiadavky vymedzené členskými štátmi na účely vykonávania článku 11 ods. 3 rámcovej smernice o vode;

e) požiadavky vymedzené členskými štátmi na účely vykonávania článku 55 nariadenia (ES) č. 1107/2009, najmä dodržiavanie všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom, ako sa uvádza v článku 14 smernice 2009/128/ES, alebo

f) v príslušných prípadoch normy bezpečnosti pri práci alebo bezpečnostné normy spojené s poľnohospodárskym podnikom;

g) osobitné poradenstvo pre poľnohospodárov, ktorí prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik.

►C1 Poradenstvo môže zahŕňať aj iné otázky, najmä informácie súvisiace so zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu, biodiverzitou a ochranou vôd, ustanovené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013, alebo otázky súvisiace s hospodársku a environmentálnou výkonnosťou poľnohospodárskeho podniku vrátane aspektov konkurencieschopnosti. ◄ Môže zahŕňať poradenstvo týkajúce sa rozvoja krátkych dodávateľských reťazcov, ekologického poľnohospodárstva a zdravotných aspektov chovu zvierat.

5. Poradenstvo pre správcov lesov sa vzťahuje minimálne na príslušné povinnosti podľa smerníc 92/43/EHS, 2009/147/ES a rámcovej smernice o vode. Môže sa vzťahovať aj na problémy spojené s ekonomickou a environmentálnou výkonnosťou lesohospodárskeho podniku.

6. Poradenstvo pre MSP sa môže vzťahovať na problémy spojené s ekonomickou a environmentálnou výkonnosťou podniku.

7. V náležite odôvodnených a primeraných prípadoch sa môže poradenstvo čiastočne poskytovať skupinovo, pričom sa však zohľadní situácia jednotlivých užívateľov poradenských služieb.

8. Podpora podľa odseku 1 písm. a) a písm. c) sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II. Podpora podľa odseku 1 písm. b) je degresívna počas obdobia najviac päť rokov od zriadenia.

Článok 16

Systémy kvality poľnohospodárskych výrobkov a potravín

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na novú účasť poľnohospodárov a skupín poľnohospodárov na:

a) systémoch kvality zriadených podľa týchto nariadení a ustanovení:

i) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 ( 4 );

ii) nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 ( 5 );

iii) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ( 6 );

iv) nariadenie Rady (EHS) č. 1601/91 ( 7 );

v) časť II hlava II kapitola I oddiel 2 nariadenia Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o víno;

b) systémoch kvality vrátane systémov certifikácie poľnohospodárskych podnikov pre poľnohospodárske výrobky, bavlnu alebo potraviny, ktoré členské štáty uznali ako systémy kvality spĺňajúce tieto kritériá:

i) špecifickosť konečného výrobku v rámci týchto systémov je odvodená od jasných povinností na zaručenie nasledujúcich:

— špecifických charakteristických vlastností výrobku,

— špecifických poľnohospodárskych alebo výrobných postupov alebo

— kvality konečného výrobku, ktorá značne presahuje normy komerčných komodít, pokiaľ ide o verejné zdravie, zdravie zvierat alebo rastlín, dobré životné podmienky zvierat alebo ochranu životného prostredia;

ii) systém je otvorený pre všetkých výrobcov;

iii) systém zahŕňa záväzné špecifikácie výrobkov a dodržiavanie týchto špecifikácií overujú verejné orgány alebo nezávislý kontrolný orgán;

iv) systém je transparentný a zaručuje úplnú sledovateľnosť výrobkov alebo

c) systémoch dobrovoľnej certifikácie poľnohospodárskych výrobkov, ktoré členské štáty uznali ako systémy spĺňajúce usmernenia Únie o najlepších postupoch pre prevádzku systémov dobrovoľnej certifikácie poľnohospodárskych výrobkov a potravín.

2. Podpora v rámci tohto opatrenia môže zahŕňať aj náklady vyplývajúce z informačných a propagačných činností, ktoré vykonávajú skupiny výrobcov na vnútornom trhu v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje systém kvality podporovaný v súlade s odsekom 1.

3. Podpora podľa odseku 1 sa poskytuje najviac po dobu 5 rokov ako ročná motivačná platba, ktorej výška sa určí podľa výšky fixných nákladov, ktoré vyplývajú z účasti na podporovaných systémoch.

Na účely tohto odseku sú „fixné náklady“ náklady, ktoré vznikli v súvislosti so vstupom do podporovaného systému kvality a ročným príspevkom za účasť na tomto režime, v prípade potreby vrátane výdavkov na kontroly požadované na overenie súladu so špecifikáciami režimu.

Na účely tohto článku je poľnohospodár“ aktívny poľnohospodár v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

4. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory a sumu stanovenú v prílohe II.

5. S cieľom zohľadniť nové právo Únie, ktoré môže mať vplyv na podporu v rámci tohto opatrenia, a s cieľom zabezpečiť súlad s inými nástrojmi Únie na presadzovanie poľnohospodárskych opatrení a zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, pokiaľ ide o osobitné systémy Únie, na ktoré sa vzťahuje odsek 1 písm. a) a charakteristiky skupín výrobcov a druhy činností, ktoré možno podporovať podľa odseku 2; stanovovanie podmienok na zabránenie narušeniu hospodárskej súťaže a na zabránenie diskriminácii výrobkov a stanovenie podmienok, na základe ktorých sa obchodné značky vylúčia z čerpania podpory.

Článok 17

Investície do hmotného majetku

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na hmotné a/alebo nehmotné investície, ktoré:

a) zlepšujú celkovú výkonnosť a udržateľnosť poľnohospodárskeho podniku;

b) sa týkajú spracovania, uvádzania na trh a/alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha I k zmluve, alebo bavlny s výnimkou produktov rybárstva. Výstupom výrobného procesu môže byť výrobok, na ktorý sa uvedená príloha nevzťahuje;

c) sa týkajú infraštruktúry súvisiacej s vývojom, modernizáciou alebo a prispôsobením poľnohospodárstva a lesného hospodárstva vrátane prístupu k poľnohospodárskej a lesnej pôde, pozemkových úprav a zúrodňovania pôdy, a dodávok energií a vody a ich šetrenia alebo

d) sú neproduktívne investície spojené so splnením agro-environmentálnych cieľov súvisiacich s klímou, ktoré sa presadzujú týmto nariadením, vrátane statusu ochrany biologickej diverzity druhov a biotopov, ako aj so zvýšením spoločenskej hodnoty územia sústavy Natura 2000 alebo iných systémov s vysokou prírodnou hodnotou, ktoré sa majú vymedziť v programe.

2. Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa poskytuje poľnohospodárom alebo skupinám poľnohospodárov.

V prípade investícií zameraných na podporu reštrukturalizácie poľnohospodárskych podnikov členské štáty zacieľujú podporu na poľnohospodárske podniky v súlade s analýzou SWOT vykonanou v súvislosti s prioritou Únie pre rozvoj vidieka, konkrétne „posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov a konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch a presadzovanie inovačných poľnohospodárskych technológií a udržateľného obhospodarovania lesov“.

3. Podpora podľa odseku 1 písm. a) a b) sa obmedzuje na maximálne miery podpory stanovené v prílohe II. Tieto maximálne miery sa môžu zvýšiť v prípade mladých poľnohospodárov, kolektívnych investícií vrátane investícií súvisiacich so zlučovaním organizácií výrobcov a v prípade integrovaných projektov zahŕňajúcich podporu v rámci viac ako jedného opatrenia, v prípade investícií v oblastiach s prírodnými a inými osobitnými obmedzeniami, ako sa uvádza v článku 32, v prípade investícií súvisiacich s operáciami podľa článkov 28 a 29 a v prípade operácií podporovaných v rámci EIP zameraného na produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva v súlade s mierami podpory stanovenými v prílohe II. Maximálna kombinovaná miera podpory však nesmie presiahnuť 90 %.

4. Na podporu podľa odseku 1 písm. c) a d) sa vzťahujú miery podpory stanovené v prílohe II.

5. Podpora sa môže poskytnúť mladým poľnohospodárom, ktorí prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik ako jeho vedúci, na investície, ktoré spĺňajú normy Únie uplatňované na poľnohospodársku výrobu, ako aj na bezpečnosť pri práci. Takáto podpora sa môže poskytovať maximálne 24 mesiacov odo dňa založenia podniku.

6. Ak sa v práve Únie ukladajú nové požiadavky na poľnohospodárov, podpora na investície vykonané s cieľom splniť tieto požiadavky sa môže poskytovať najviac 12 mesiacov odo dňa, keď sa tieto požiadavky pre poľnohospodársky podnik stanú povinné.

Článok 18

Obnova potenciálu poľnohospodárskej výroby poškodeného prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a zavedenie vhodných preventívnych opatrení

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:

a) investície do preventívnych opatrení zameraných na zníženie následkov pravdepodobných prírodných katastrof, nepriaznivých poveternostných udalostí a katastrofických udalostí,

b) investície na obnovenie poľnohospodárskej pôdy a výrobného potenciálu poškodeného prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami a katastrofickými udalosťami.

2. Podpora sa poskytuje poľnohospodárom alebo skupinám poľnohospodárov. Podpora sa môže poskytnúť aj verejným subjektom, ak sa preukáže prepojenie medzi realizovanými investíciami takýchto subjektov a potenciálom poľnohospodárskej výroby.

3. Podpora podľa odseku 1 písm. b) podlieha oficiálnemu uznaniu príslušnými verejnými orgánmi členských štátov, že sa vyskytla prírodná katastrofa a že táto katastrofa alebo opatrenia prijaté v súlade so smernicou Rady 2000/29/ES ( 8 ) s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov spôsobili zničenie najmenej 30 % príslušného poľnohospodárskeho potenciálu.

4. V rámci tohto opatrenia sa neposkytuje žiadna podpora za stratu príjmu v dôsledku prírodnej katastrofy alebo katastrofickej udalosti.

Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie alebo so systémami súkromného poistenia.

5. Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa obmedzuje na maximálne miery podpory stanovené v prílohe II.

Článok 19

Rozvoj poľnohospodárskych podnikov a podnikateľskej činnosti

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:

a) pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre:

i) mladých poľnohospodárov,

ii) nepoľnohospodárske činnosti vo vidieckych oblastiach,

iii) rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov,

b) investície do vytvárania a rozvoja nepoľnohospodárskych činností;

c) ročné alebo jednorazové platby poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení zúčastňovať sa na režime pre malých poľnohospodárov ustanoveného hlavou V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 (ďalej len „režim pre malých poľnohospodárov“), ktorí trvale prevedú svoj podnik na iného poľnohospodára.

2. Podpora podľa odseku 1 písm. a) bodu i) sa poskytuje mladým poľnohospodárom.

Podpora podľa odseku 1 písm. a) bodu ii) sa poskytuje poľnohospodárom alebo členom poľnohospodárskej domácnosti, ktorí diverzifikujú svoju činnosť na nepoľnohospodárske činnosti, a mikropodnikom a malým podnikom a fyzickým osobám vo vidieckych oblastiach.

Podpora podľa odseku 1 písm. a) bodu iii) sa poskytuje malým poľnohospodárskym podnikom tak, ako ich vymedzujú členské štáty.

Podpora podľa odseku 1 písm. b) sa poskytuje mikropodnikom a malým podnikom a fyzickým osobám vo vidieckych oblastiach ako aj poľnohospodárom alebo členom poľnohospodárskej domácnosti.

Podpora podľa odseku 1 písm. c) sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí sú v čase predkladania žiadosti o podporu oprávnení sa zúčastňovať na režime pre malých poľnohospodárov už aspoň jeden rok a ktorí sa zaviažu, že trvale prevedú svoj celý podnik a zodpovedajúce platobné nároky na iného poľnohospodára. Podpora sa vypláca odo dňa prevodu do 31. decembra 2020 alebo sa vypočíta za toto obdobie a vyplatí jednorazovo.

3. Každá fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva sa môže považovať za člena poľnohospodárskej domácnosti s výnimkou poľnohospodárskych pracovníkov. Ak sa právnická osoba alebo skupina právnických osôb považuje za člena poľnohospodárskej domácnosti, tento člen poľnohospodárskej domácnosti musí v čase žiadosti o podporu vykonávať v poľnohospodárskom podniku poľnohospodársku činnosť.

4. Podpora podľa odseku 1 písm. a) je podmienená predložením podnikateľského plánu. Realizácia podnikateľského plánu sa musí začať do deväť mesiacov od dátumu rozhodnutia o poskytnutí pomoci.

V prípade mladých poľnohospodárov poberajúcich podporu podľa odseku 1 písm. a) bodu i) sa v podnikateľskom pláne uvádza, že mladý poľnohospodár musí do 18 mesiacov odo dňa začatia činnosti splniť požiadavky na aktívneho poľnohospodára podľa článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

Členské štáty stanovia horné a dolné prahové hodnoty pre povolenie prístupu poľnohospodárskym podnikom k podpore podľa odseku 1 písm. a) bodov i) a iii). Dolná prahová hodnota pre podporu podľa odseku 1 písm. a) bodu i) je vyššia ako horná prahová hodnota pre podporu podľa odseku 1 písm. a) bodu iii). Podpora sa obmedzuje na poľnohospodárske podniky, ktoré vyhovujú vymedzeniu mikropodnikov a malých podnikov.

5. Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa vypláca najmenej v dvoch splátkach počas obdobia najviac piatich rokov. Splátky môžu byť degresívne. Úhrada poslednej splátky podľa odseku 1 písm. a) bodov i) a ii) je podmienená správnou realizáciou podnikateľského plánu.

6. Maximálna suma podpory podľa odseku 1 písm. a) sa stanovuje v prílohe II. Členské štáty pri vymedzovaní sumy podpory podľa odseku 1 písm. a) bodov i) a ii) zohľadňujú aj sociálno-ekonomickú situáciu v oblasti programu.

7. Podpora podľa odseku 1 písm. c) sa rovná 120 % ročnej platby, ktorú je prijímateľ oprávnený dostať v rámci režimu pre malých poľnohospodárov.

8. S cieľom zabezpečiť efektívne a účinné využívanie zdrojov EPFRV je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorý ustanovuje minimálny obsah podnikateľských plánov a kritériá, ktoré majú členské štáty používať na stanovenie prahových hodnôt uvedených v odseku 4 tohto článku.

Článok 20

Základné služby a obnova dedín vo vidieckych oblastiach

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje najmä na:

a) návrh a aktualizáciu plánov rozvoja miest a obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb a plánov ochrany a riadenia týkajúcich sa lokalít sústavy Natura 2000 a iných oblastí s vysokou prírodnou hodnotou;

b) investície do vytvárania, zlepšovania alebo rozširovania všetkých druhov infraštruktúr malých rozmerov vrátane investícií do energie z obnoviteľných zdrojov a úspor energie;

c) širokopásmovú infraštruktúru vrátane jej budovania, zlepšovania a rozširovania, pasívnu širokopásmovú infraštruktúru a poskytovanie širokopásmového prístupu a riešení elektronickej verejnej správy;

d) investície do vytvárania, zlepšovania alebo rozširovania miestnych základných služieb pre vidiecke obyvateľstvo vrátane voľného času a kultúry a súvisiacej infraštruktúry;

e) investície do rekreačnej infraštruktúry, turistických informácií a do turistickej infraštruktúry malých rozmerov na verejné využitie;

f) štúdie a investície, ktoré súvisia s udržiavaním, obnovou a skvalitňovaním kultúrneho a prírodného dedičstva obcí, vidieckych krajinných oblastí a lokalít s vysokou prírodnou hodnotou vrátane súvisiacich sociálno-ekonomických hľadísk, ako aj opatrení v oblasti environmentálnej osvety;

g) investície zamerané na premiestnenie činností a konverziu budov alebo iných zariadení umiestnených vo vnútri alebo v blízkosti vidieckych sídel s cieľom zvýšiť kvalitu života alebo environmentálnu výkonnosť takéhoto sídla.

2. Podpora v rámci tohto opatrenia sa týka iba infraštruktúry malých rozmerov tak, ako ju každý členský štát vymedzí vo svojom programe. V programoch rozvoja vidieka sa však môžu stanoviť osobitné odchýlky od tohto pravidla pre investície do širokopásmového pripojenia a energie z obnoviteľných zdrojov. V tomto prípade sa stanovia jasné kritériá na zabezpečenie komplementárnosti s podporou v rámci iných nástrojov Únie.

3. Investície podľa odseku 1 sú oprávnené na podporu, ak sa príslušné operácie vykonávajú v súlade s plánmi rozvoja miest a obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb, ak takéto plány existujú, a sú konzistentné s akoukoľvek príslušnou stratégiou miestneho rozvoja.

Článok 21

Investície do rozvoja lesných oblastí a zlepšenia životaschopnosti lesov

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:

a) zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí;

b) vytváranie agrolesníckych systémov;

c) prevenciu a odstraňovanie škôd v lesoch spôsobených lesnými požiarmi, prírodnými pohromami a katastrofami vrátane napadnutia škodcami, prepuknutia chorôb a hrozieb súvisiacich s klímou;

d) investície na zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov, ako aj ich potenciálu zmiernenia zmeny klímy;

e) investície do lesníckych technológií a spracovania, do mobilizácie lesníckych výrobkov a ich uvádzania na trh.

▼C1

2. Obmedzenia vlastníctva lesov ustanovené v článkoch 22 až 26 sa nevzťahujú na tropické ani subtropické lesy a zalesnené oblasti na území Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, menších ostrovov v Egejskom mori v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 229/2013 ( 9 ) a francúzskych veľmi vzdialených regiónov.

▼B

V prípade podnikov presahujúcich určitú veľkosť, ktorú členské štáty určia v programe, je podpora podmienená predložením relevantných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov vymedzeným v rámci ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe v roku 1993.

Článok 22

Zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí

1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. a) sa poskytuje verejným a súkromným správcom pôdy a ich združeniam a pokrýva náklady na zriadenie a ročnú prémiu na hektár na krytie straty príjmu z poľnohospodárskej činnosti a nákladov na údržbu vrátane skorého a neskorého čistenia počas maximálneho obdobia dvanástich rokov. V prípade pôdy vo vlastníctve štátu sa podpora môže poskytovať len vtedy, ak orgán, ktorý takúto pôdu obhospodaruje, je súkromným orgánom alebo obcou.

Podpora na zalesňovanie pôdy, ktorá je vo vlastníctve verejných orgánov, alebo na rýchlo rastúce stromy pokrýva iba náklady na zriadenie.

2. Oprávnená je poľnohospodárska aj nepoľnohospodárska pôda. Vysadené druhy sa prispôsobujú environmentálnym a klimatickým podmienkam oblasti a spĺňajú minimálne environmentálne požiadavky. Podpora sa neposkytuje na výsadbu stromov s krátkodobým striedaním mladiny, vianočných stromčekov alebo rýchlo rastúcich stromov na výrobu energie. V oblastiach, kde je zalesňovanie sťažené zlými pôdnoklimatickými podmienkami sa môže poskytnúť podpora na výsadbu iných viacročných druhov drevín, napríklad krovín alebo kríkov, ktorým miestne podmienky vyhovujú.

3. S cieľom zabezpečiť, aby bolo zalesňovanie poľnohospodárskej pôdy v súlade s cieľmi politiky v oblasti životného prostredia, je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o vymedzenie minimálnych environmentálnych požiadaviek uvedených v odseku 2 tohto článku.

Článok 23

Vytváranie agrolesníckych systémov

1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. b) sa poskytuje súkromným správcom pôdy, obciam a ich združeniam a pokrýva náklady na zriadenie a ročnú prémiu na hektár na krytie nákladov na údržbu maximálne päť rokov.

2. Na účely tohto článku „agrolesnícke systémy“ sú systémy využívania pôdy, v rámci ktorých sa na tej istej pôde spája pestovanie stromov a poľnohospodárstvo. Minimálny a maximálny počet stromov na hektár určia členské štáty so zreteľom na miestne pôdnoklimatické a environmentálne podmienky, lesné druhy a potrebu zabezpečiť udržateľné poľnohospodárske využívanie pôdy.

3. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory stanovenú v prílohe II.

Článok 24

Prevencia poškodzovania lesov lesnými požiarmi a prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a obnova poškodených lesov

1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. c) sa poskytuje súkromným a verejným správcom lesov a iným subjektom súkromného práva a verejným subjektom a ich združeniam na krytie nákladov na:

a) vytvorenie ochrannej infraštruktúry. V prípade protipožiarneho pásu môže podpora zahŕňať aj príspevok na náklady na údržbu. Podpora sa neposkytuje na činnosti súvisiace s poľnohospodárstvom v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú agro-environmentálne záväzky;

b) miestne preventívne činnosti malých rozmerov proti požiaru alebo iným prírodným nebezpečenstvám vrátane využitia pastevných zvierat;

c) vytvorenie a zlepšenie zariadení na monitorovanie lesných požiarov, škodcov a chorôb a komunikačného vybavenia a

d) obnovu lesného potenciálu poškodeného požiarmi a inými prírodnými katastrofami vrátane škodcov, chorôb a katastrofických udalostí a javov súvisiacich so zmenou klímy.

2. V prípade preventívnych opatrení týkajúcich sa škodcov a chorôb musí byť riziko výskytu príslušnej katastrofy podporené vedeckými dôkazmi a uznané verejnými vedeckými organizáciami. V prípade potreby sa v programe musí uviesť zoznam druhov organizmov, ktoré poškodzujú rastliny a môžu spôsobiť katastrofu.

Oprávnené operácie sú konzistentné s plánom ochrany lesov vytvoreným členskými štátmi. V prípade podnikov presahujúcich určitú veľkosť, ktorú členské štáty určia v programe, je podpora podmienená predložením relevantných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov vymedzeným na ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe v roku 1993 s podrobným opisom cieľov prevencie.

Lesné oblasti klasifikované ako oblasti so stredným až vysokým rizikom lesných požiarov podľa plánu ochrany lesov vytvoreného členskými štátmi sú oprávnené na podporu týkajúcu sa prevencie lesných požiarov.

3. Podpora podľa odseku 1 písm. d) podlieha oficiálnemu uznaniu príslušnými verejnými orgánmi členských štátov, že sa vyskytla prírodná katastrofa a že táto katastrofa alebo opatrenia prijaté v súlade so smernicou 2000/29/ES s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov spôsobili zničenie najmenej 20 % príslušného lesného potenciálu.

4. V rámci tohto opatrenia sa neposkytuje žiadna podpora za stratu príjmu v dôsledku prírodnej katastrofy.

Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie alebo so systémami súkromného poistenia.

Článok 25

Investície na zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov

1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. d) sa poskytuje fyzickým osobám, súkromným a verejným správcom lesov a iným subjektom súkromného práva a verejným subjektom a ich združeniam.

2. Investície sa zameriavajú na splnenie záväzkov prijatých na environmentálne účely, na poskytovanie ekosystémových služieb a/alebo na zvýšenie spoločenskej hodnoty lesa a zalesnenej pôdy v príslušnej oblasti alebo na zlepšenie potenciálu ekosystémov zmierňovať zmenu klímy bez toho, aby sa vylučovali ekonomické výhody z dlhodobého hľadiska.

Článok 26

Investície do lesníckych technológií a spracovania, do mobilizácie lesníckych výrobkov a ich uvádzania na trh

▼C1

1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. e) sa poskytuje súkromným správcom lesov, obciam a ich združeniam a MSP na investície zvyšujúce lesohospodársky potenciál alebo na investície súvisiace so spracovaním a mobilizáciou lesníckych výrobkov, ktoré takýmto spôsobom získavajú pridanú hodnotu, a ich uvádzaním na trh. Na území Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, menších ostrovov v Egejskom mori v zmysle nariadenia (EÚ) č. 229/2013 a francúzskych veľmi vzdialených regiónov sa podpora môže poskytnúť aj podnikom, ktoré nie sú MSP.

▼B

2. Investície týkajúce sa zlepšenia ekonomickej hodnoty lesov sú odôvodnené z hľadiska očakávaných zlepšení lesa jedného alebo viacerých podnikov a môžu zahŕňať investície do strojného zariadenia na ťažbu a do postupov ťažby, ktoré sú šetrné voči pôde a zdrojom.

3. Investície, ktoré súvisia s využívaním dreva ako suroviny alebo zdroja energie, sú obmedzené na všetky pracovné operácie pred priemyselným spracovaním.

4. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory stanovenú v prílohe II.

Článok 27

Zakladanie skupín a organizácií výrobcov

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje s cieľom uľahčiť zakladanie skupín a organizácií výrobcov v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na účely:

a) prispôsobenia produkcie a objemu produkcie výrobcov, ktorí sú členmi takýchto skupín alebo organizácií, trhovým požiadavkám;

b) spoločného umiestňovania tovaru na trh vrátane prípravy na predaj, centralizácie predaja a dodávok pre veľkoodberateľov;

c) vytvorenia spoločných pravidiel pre informácie o produkcii, najmä o zbere úrody/ťažbe a dostupnosti a

d) iných činností, ktoré môžu vykonávať skupiny a organizácie výrobcov, ako napríklad rozvoj obchodných a marketingových zručností a organizácia a uľahčovanie inovačných procesov.

2. Podpora sa poskytuje skupinám a organizáciám výrobcov, ktoré úradne uznal príslušný orgán členského štátu na základe podnikateľského plánu. Obmedzuje sa na skupiny a organizácie výrobcov, ktoré vyhovujú vymedzeniu MSP.

Členské štáty overia, či ciele podnikateľského plánu boli splnené do piatich rokov od uznania skupiny alebo organizácie výrobcov.

3. Podpora sa vypláca na základe podnikateľského plánu ako paušálna pomoc v ročných splátkach počas najviac piatich rokov odo dňa, keď bola skupina alebo organizácia výrobcov uznaná a je degresívna. Vypočíta sa na základe ročnej produkcie, ktorú skupina alebo organizácia uviedla na trh. Členské štáty poslednú splátku uhradia, až keď overia, že sa podnikateľský plán správne realizoval.

V prvom roku môžu členské štáty vyplácať podporu skupine alebo organizácii výrobcov vypočítanú na základe priemernej ročnej hodnoty produkcie uvedenej na trh jej členmi za tri roky predtým, ako vstúpili do skupiny alebo organizácie. V prípade skupín a organizácií výrobcov v lesohospodárskom sektore sa podpora vypočíta na základe priemernej produkcie členov skupiny alebo organizácie uvedenej na trh za posledných päť rokov pred uznaním, s výnimkou najvyššej a najnižšej hodnoty.

4. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru a sumu stanovenú v prílohe II.

5. Členské štáty môžu naďalej poskytovať podporu na zakladanie skupín výrobcov aj potom, ako boli uznané za organizácie výrobcov na základe podmienok stanovených v nariadení (EÚ) č. 1308/2013 ( 10 ).

Článok 28

Agroenvironmentálno-klimatické opatrenie

1. Členské štáty poskytujú v rámci tohto opatrenia podporu na celom svojom území v súlade so svojimi národnými, regionálnymi alebo miestnymi osobitnými potrebami a prioritami. Cieľom tohto opatrenia je zachovanie poľnohospodárskych postupov, ktoré majú pozitívny vplyv na životné prostredie a klímu, a presadzovanie potrebných zmien týchto poľnohospodárskych postupov. Jeho začlenenie do programov rozvoja vidieka je povinné na národnej a/alebo regionálnej úrovni.

2. Agroenvironmentálno-klimatické platby sa poskytujú poľnohospodárom, skupinám poľnohospodárov alebo skupinám poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých agroenvironmentálnych-klimatických záväzkov, ktoré vymedzia členské štáty na poľnohospodárskej pôde, pričom táto poľnohospodárska pôda zahŕňa poľnohospodársku plochu vymedzenú v článku 2 tohto nariadenia, ale neobmedzuje sa na ňu. Na účely dosiahnutia environmentálnych cieľov sa v riadne odôvodnených prípadoch môžu agroenvironmentálno-klimatické platby poskytnúť iným pôdohospodárom alebo skupinám iných pôdohospodárov.

3. Agroenvironmentálno-klimatické platby sa vzťahujú iba na tie záväzky, ktoré presahujú rámec príslušných povinných noriem ustanovených podľa kapitoly I hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a príslušných minimálnych požiadaviek pre používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín a iných príslušných povinných požiadaviek stanovených vnútroštátnym právom. Všetky takéto povinné požiadavky sa určia v programe.

4. Členské štáty sa usilujú zabezpečiť, aby sa osobám, ktorá sa zaviažu vykonať operácie v rámci tohto opatrenia, poskytli znalosti a informácie potrebné na ich vykonanie. Môžu tak konať okrem iného prostredníctvom odborného poradenstva súvisiaceho so záväzkami, a/alebo môžu podmieniť podporu v rámci tohto opatrenia získaním príslušného odborného vzdelania.

5. Záväzky v rámci tohto opatrenia sa prijímajú na obdobie piatich až siedmich rokov. V prípade potreby však s cieľom dosiahnuť alebo udržať žiadané environmentálne výhody môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť dlhšie obdobie pre osobitné druhy záväzkov aj tak, že stanovia ich ročné predĺženie po uplynutí počiatočného obdobia. V prípade nových záväzkov, ktoré priamo nadväzujú na záväzky vykonané počas počiatočného obdobia, môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť kratšie obdobie.

6. Platby sa poskytujú ročne a prijímateľom čiastočne alebo v plnej výške kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za agroenvironmentálno-klimatické záväzky. Ak záväzky prijímajú skupiny poľnohospodárov alebo skupiny poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, je maximálna úroveň 30 %.

▼C1

Pri výpočte platieb uvedených v prvom pododseku členské štáty odpočítajú sumu potrebnú na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

▼B

V riadne odôvodnených prípadoch sa na operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia môže podpora udeliť vo forme paušálnej alebo jednorazovej platby na jednotku za záväzky vzdať sa obchodného využitia daných plôch, vypočítaná na základe vzniknutých ďalších nákladov a straty príjmu.

7. Ak je to potrebné na účely zabezpečenia účinného uplatňovania opatrenia, môžu členské štáty na výber prijímateľov použiť postup uvedený v článku 49 ods. 3.

8. Podpora sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II.

V rámci tohto opatrenia sa neposkytuje žiadna podpora za záväzky, na ktoré sa vzťahuje opatrenie ekologického poľnohospodárstva.

9. V prípade operácií, na ktoré sa nevzťahujú ustanovenia podľa odsekov 1 až 8, sa môže podpora poskytnúť na účely zachovania, udržateľného využívania a rozvoja genetických zdrojov v poľnohospodárstve. Takéto záväzky môžu plniť prijímatelia, ktorí nie sú uvedení v odseku 2.

10. S cieľom zabezpečiť, aby sa agro-environmentálne záväzky vymedzili v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, ktoré sa týkajú:

a) podmienok uplatniteľných na záväzky rozšíriť chov hospodárskych zvierat;

b) podmienok uplatniteľných na záväzky chovať miestne plemená, ktorých chov je ohrozený, alebo zachovať genetické zdroje rastlín, ktorým hrozí genetická erózia; a

c) vymedzenia oprávnených operácií podľa odseku 9.

▼C1

11. V záujme zabezpečenia vylúčenia dvojitého financovania, ako sa uvádza v odseku 6 druhom pododseku, sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorými stanoví metódu výpočtu, ktorá sa má použiť, a to aj v prípade rovnocenných opatrení podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

▼B

Článok 29

Ekologické poľnohospodárstvo

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje na hektár poľnohospodárskej plochy poľnohospodárom alebo skupinám poľnohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu prejsť na postupy a metódy ekologického poľnohospodárstva alebo ich naďalej dodržiavať tak, ako sa vymedzuje v nariadení (ES) č. 834/2007, a ktorí sú aktívnymi poľnohospodármi v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

▼C1

2. Podpora sa udeľuje len na záväzky, ktoré presahujú rámec príslušných povinných noriem stanovených podľa kapitoly I hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, príslušných minimálnych požiadaviek pre používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín a iných príslušných povinných požiadaviek stanovených vnútroštátnym právom. Všetky takéto požiadavky sa určia v programe.

▼B

3. Záväzky v rámci tohto opatrenia sa prijímajú na obdobie piatich až siedmich rokov. Ak sa poskytuje podpora na prechod na ekologické poľnohospodárstvo, môžu členské štáty určiť kratšie počiatočné obdobie zodpovedajúce dobe prechodu. Ak sa poskytuje podpora na zachovanie ekologického poľnohospodárstva, môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka stanoviť ročné predĺženie po uplynutí počiatočného obdobia. V prípade nových záväzkov týkajúcich sa zachovania, ktoré priamo nadväzujú na záväzky vykonané počas počiatočného obdobia, môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť kratšie obdobie.

4. Platby sa poskytujú ročne a prijímateľom čiastočne alebo v plnej výške kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za záväzky. Ak záväzky prijímajú skupiny poľnohospodárov, maximálna úroveň je 30 %.

Pri výpočte platieb uvedených v prvom pododseku členské štáty odpočítajú sumu potrebnú na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

5. Podpora sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II.

6. V záujme zabezpečenia vylúčenia dvojitého financovania, ako sa uvádza v odseku 4 druhom pododseku, sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorými stanoví metódu výpočtu, ktorá sa má použiť.

Článok 30

Platby v rámci sústavy Natura 2000 a podľa rámcovej smernice o vode

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje prijímateľom ročne na hektár poľnohospodárskej plochy alebo hektár lesa na kompenzáciu ich ďalších nákladov a straty príjmu v dôsledku znevýhodnenia v príslušných oblastiach, v súvislosti s vykonávaním smernice 92/43/EHS a smernice 2009/147/ES a rámcovej smernice o vode.

Pri výpočte podpory v rámci tohto opatrenia členské štáty odpočítajú sumu potrebnú na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

2. Podpora sa poskytuje poľnohospodárom a súkromným správcom lesov a združeniam súkromných správcov lesov. V riadne odôvodnených prípadoch sa môže poskytnúť aj iným pôdohospodárom.

3. Podpora pre poľnohospodárov spojená so smernicami 92/43/EHS a 2009/147/ES sa poskytuje iba v súvislosti so znevýhodnením v dôsledku požiadaviek, ktoré presahujú rámec dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu podľa článku 94 a prílohy II k nariadeniu Rady (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

4. Podpora pre poľnohospodárov spojená s rámcovou smernicou o vode sa poskytuje iba v súvislosti s osobitnými požiadavkami, ktoré:

a) sa zaviedli rámcovou smernicou o vode, sú v súlade s programami opatrení stanovenými v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia na účel dosiahnutia environmentálnych cieľov uvedenej smernice a idú nad rámec opatrení, ktoré sa vyžadujú na plnenie práva Únie v oblasti ochrany vôd;

b) presahujú rámec povinných požiadaviek na hospodárenie a požiadaviek týkajúcich sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu ustanovených v kapitole I hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;

c) presahujú rámec úrovne ochrany podľa práva Únie, ktoré existovali v čase prijatia rámcovej smernice o vode, ako sa ustanovuje v článku 4 ods. 9 uvedenej smernice, a

d) vyžadujú si významné zmeny, pokiaľ ide o druh využitia pôdy a/alebo významné obmedzenia poľnohospodárskej činnosti, ktoré vedú k výraznej strate príjmu.

5. Požiadavky uvedené v odsekoch 3 a 4 sa určia v programe.

6. Na platby sú oprávnené tieto oblasti:

a) poľnohospodárske a lesné územia sústavy Natura 2000 určené podľa smerníc 92/43/EHS a 2009/147/ES;

b) iné vymedzené chránené krajinné oblasti s environmentálnymi obmedzeniami uplatniteľnými na poľnohospodárstvo alebo lesy, ktoré prispievajú k vykonávaniu článku 10 smernice 92/43/EHS pod podmienkou, že tieto oblasti v rámci jedného programu rozvoja vidieka nepresiahnu 5 % určených území sústavy Natura 2000, na ktoré sa vzťahuje jeho územná pôsobnosť;

c) poľnohospodárske oblasti zahrnuté do plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode.

7. Podpora sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II.

8. V záujme zabezpečenia vylúčenia dvojitého financovania, ako sa uvádza v odseku 1 druhom pododseku, sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorými stanoví metódu výpočtu, ktorá sa má použiť.

Článok 31

Platby pre oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami

1. Platby pre poľnohospodárov v horských oblastiach a iných oblastiach s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami sa poskytujú ročne na hektár poľnohospodárskej plochy poľnohospodárom na kompenzáciu všetkých alebo časti ďalších nákladov a straty príjmu súvisiacich s obmedzeniami poľnohospodárskej výroby v príslušnej oblasti.

▼C1

Ďalšie náklady a strata príjmu sa vypočítajú v porovnaní s oblasťami, ktoré nie sú postihnuté prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami, pričom sa zohľadnia platby podľa hlavy III kapitoly 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

▼B

Pri výpočte dodatočných nákladov a ušlých príjmov môžu členské štáty v riadne odôvodnených prípadoch robiť rozdiely v úrovni platieb s ohľadom na:

— vážnosť zisteného trvalého obmedzenia ovplyvňujúceho poľnohospodárske činnosti,

— poľnohospodársky systém.

2. Platby sa poskytujú poľnohospodárom, ktorí sa zaviažu vykonávať svoju poľnohospodársku činnosť v oblastiach určených podľa článku 32 a ktorí sú aktívnymi poľnohospodármi v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

3. Platby sa stanovia medzi minimálnou a maximálnou sumou stanovenou v prílohe I. Tieto platby sa môžu v riadne odôvodnených prípadoch zvýšiť, pričom sa zohľadnia osobitné okolnosti, ktoré sa zdôvodnia v programoch rozvoja vidieka.

4. Členské štáty stanovia znižovanie platieb po presiahnutí prahovej úrovne plochy na poľnohospodársky podnik, ktorá sa vymedzí v programe, s výnimkou toho, ak sa poskytnutie podpory vzťahuje iba na minimálnu platbu na hektár za rok stanovenú v prílohe II.

V prípade právnickej osoby alebo skupiny fyzických a právnických osôb môžu členské štáty uplatniť degresívnosť platieb na úrovni členov týchto právnických osôb alebo skupín pod podmienkou, že:

a) sa podľa vnútroštátneho práva jednotlivým členom priznávajú práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami jednotlivých poľnohospodárov, ktorí majú postavenie vedúceho podniku, najmä pokiaľ ide o ich hospodárske, sociálne a daňové postavenie, a

b) títo jednotliví členovia prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.

5. Okrem platieb ustanovených v odseku 2 môžu členské štáty poskytnúť platby v rámci tohto opatrenia od roku 2014 do roku 2020 prijímateľom v oblastiach, ktoré boli oprávnené podľa článku 36 písm. a) bodu ii) nariadenia (ES) č. 1698/2005 počas programového obdobia 2007 – 2013. V prípade prijímateľov v oblastiach, ktoré podľa nového vymedzenia uvedeného v článku 32 ods. 3 už nie sú oprávnené, sú tieto platby degresívne počas obdobia najviac štyroch rokov. Uvedené obdobie začína dňom ukončenia vymedzovania v súlade s článkom 32 ods. 3 a najneskôr v roku 2018. Tieto platby začínajú na úrovni maximálne 80 % priemernej platby stanovenej v programe na programové obdobie 2007 – 2013 v súlade s článkom 36 písm. a) bodom ii) nariadenia (ES) č. 1698/2005, a skončia najneskôr v roku 2020, keď platby nebudú predstavovať viac ako 20 %. Keď uplatňovanie výsledkov degresívnosti dosiahne úroveň platby 25 EUR, členský štát môže naďalej vyplácať platby na tejto úrovni až do konca obdobia postupného ukončenia.

Po dokončení vymedzenia prijímatelia v oblastiach, ktoré sú naďalej oprávnené, dostávajú v rámci tohto opatrenia platby v plnej výške.

▼M1

6. Chorvátsko môže poskytnúť platby v rámci tohto opatrenia prijímateľom v oblastiach, ktoré boli určené podľa článku 32 ods. 3, aj keď sa upresnenie uvedené v treťom pododseku uvedeného odseku ešte neukončilo. Upresnenie sa ukončí najneskôr do 31. decembra 2014. Prijímatelia v oblastiach, ktoré po ukončení upresnení už nie sú oprávnené na platby, v rámci tohto opatrenia nedostanú žiadne ďalšie platby.

▼B

Článok 32

Určenie oblastí s prírodnými a inými osobitnými obmedzeniami

1. Členské štáty na základe odsekov 2, 3 a 4 určia oblasti oprávnené na platby stanovené v článku 31 v rámci týchto kategórií:

a) horské oblasti;

b) iné oblasti ako horské oblasti, ktoré čelia významným prírodným obmedzeniam, a

c) iné oblasti postihnuté osobitnými obmedzeniami.

2. Horské oblasti sú oprávnené na platby podľa článku 31, ak sa vyznačujú značne obmedzenými možnosťami využitia pôdy a výrazne zvýšenými výrobnými nákladmi z dôvodu:

a) veľmi zložitých klimatických podmienok súvisiacich s nadmorskou výškou, pre ktoré sa podstatne skracuje vegetačné obdobie;

b) toho, že sa v nižšej nadmorskej výške na väčšej časti príslušného územia nachádzajú svahy, ktoré sú príliš strmé na využívanie strojov alebo ktoré si vyžadujú používanie veľmi nákladných zvláštnych zariadení, alebo v dôsledku kombinácie týchto dvoch faktorov, ak znevýhodnenia, ktoré vyplývajú z každého tohto faktora zvlášť, sú síce menej závažné, ale kombinácia oboch spôsobuje rovnaké znevýhodnenie.

Oblasti severne od 62. rovnobežky a niektoré priľahlé oblasti sa považujú za horské oblasti.

3. Iné oblasti ako horské oblasti sú oprávnené na platby podľa článku 31, ak čelia významným prírodným obmedzeniam a ak najmenej 60 % poľnohospodárskej plochy spĺňa aspoň jedno z kritérií uvedených v prílohe III na uvedenej prahovej úrovni.

Dodržiavanie týchto podmienok sa zabezpečuje na úrovni miestnych administratívnych jednotiek (úroveň „LAU 2“) alebo na úrovni jasne vymedzenej miestnej jednotky, ktorá pokrýva jedinú jasnú a súvislú zemepisnú oblasť s vymedzenou hospodárskou a administratívnou identitou.

Pri vymedzovaní oblastí, na ktoré sa vzťahuje tento odsek, vykonajú členské štáty upresnenie na základe objektívnych kritérií s cieľom vylúčiť oblasti, v ktorých boli doložené významné prírodné obmedzenia uvedené v prvom pododseku, ale už sa prekonali pomocou investícií alebo ekonomickou činnosťou, alebo dôkazom normálnej úrodnosti pôdy, alebo v ktorých výrobné metódy alebo systémy poľnohospodárstva vyrovnajú straty príjmu alebo ďalšie náklady uvedené v článku 31 ods. 1.

4. Iné oblasti ako oblasti uvedené v odsekoch 2 a 3 sú oprávnené na platby podľa článku 31, ak sú postihnuté osobitnými obmedzeniami a ak je nevyhnutné, aby sa v týchto oblastiach pokračovalo v územnom plánovaní s cieľom zachovať alebo zlepšiť životné prostredie, zachovať vidiek, potenciál oblasti z hľadiska cestovného ruchu alebo s chrániť pobrežné pásmo.

Oblasti s osobitnými obmedzeniami zahŕňajú poľnohospodárske oblasti, v rámci ktorých sú prírodné podmienky výroby podobné, a celková rozloha ktorých nepresahuje 10 % oblasti príslušného členského štátu.

Okrem toho môžu byť oblasti oprávnené na platby podľa tohto odseku, ak:

— aspoň 60 % poľnohospodárskej plochy spĺňa aspoň dve z kritérií uvedených v prílohe III, každé v medziach najviac 20 % stanovenej prahovej hodnoty, alebo

— aspoň 60 % poľnohospodárskej plochy pozostáva z oblastí, ktoré spĺňajú aspoň jedno z kritérií uvedených v prílohe III na stanovenej prahovej hodnote, a oblastí, ktoré spĺňajú aspoň dve z kritérií uvedených v prílohe III, každé v medziach najviac 20 % stanovenej prahovej hodnoty.

Dodržiavanie uvedených podmienok sa zabezpečuje na úrovni LAU 2 alebo na úrovni jasne vymedzenej miestnej jednotky, ktorá pokrýva jasnú jedinú zemepisnú oblasť s vymedzenou hospodárskou a administratívnou identitou. Pri vymedzovaní oblastí, ktorých sa týka tento odsek, členské štáty vykonajú upresnenie opísané v článku 32 ods. 3. Oblasti, ktoré sa považujú za oprávnené podľa tohto pododseku, sa zohľadňujú na účely výpočtu 10 % obmedzenia uvedeného v druhom pododseku.

▼C1

Odchylne od uvedeného sa druhý pododsek neuplatňuje na členské štáty, ktorých celé územie sa považovalo za oblasť čeliacu osobitným znevýhodneniam podľa nariadení (ES) č. 1698/2005 a (ES) č. 1257/1999.

▼B

5. Členské štáty k svojim programom rozvoja vidieka pripoja:

a) existujúce alebo zmenené vymedzenie podľa odsekov 2 a 4;

b) nové vymedzenie oblastí uvedených v odseku 3.

Článok 33

Dobré životné podmienky zvierat

1. Platby na dobré životné podmienky zvierat v rámci tohto opatrenia sa poskytujú poľnohospodárom, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých záväzkov týkajúcich sa dobrých životných podmienok zvierat a ktorí sú aktívnymi poľnohospodármi v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

2. Platby na dobré životné podmienky zvierat sa vzťahujú iba na tie záväzky, ktoré presahujú príslušné povinné normy stanovené podľa hlavy VI kapitoly I nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 a iných príslušných povinných požiadaviek. Tieto príslušné požiadavky sa určia v programe.

Uvedené záväzky sa prijímajú na obdobie jedného roka až siedmich rokov s možnosťou predĺženia.

3. Platby sa poskytujú ročne a poľnohospodárom čiastočne alebo v plnej výške kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatého záväzku. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za záväzky týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat.

Podpora sa obmedzuje na maximálnu sumu stanovenú v prílohe II.

4. S cieľom zabezpečiť, aby boli záväzky v oblasti dobrých životných podmienok zvierat v súlade s celkovou politikou Únie v tejto oblasti, je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, pokiaľ ide o vymedzenie oblastí, v ktorých majú záväzky týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat zabezpečiť vyššie normy výrobných postupov.

Článok 34

Lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochrana lesov

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje na hektár lesa verejným a súkromným správcom lesov a iným subjektom súkromného práva a verejným subjektom a ich združeniam, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých lesnícko-environmentálnych a klimatických záväzkov. V prípade lesov vo vlastníctve štátu sa podpora môže poskytovať len vtedy, ak orgán, ktorý takýto les obhospodaruje, je súkromným orgánom alebo obcou.

V prípade lesohospodárskych podnikov, ktoré presahujú určitú prahovú hodnotu, ktorú členské štáty určia vo svojich programoch rozvoja vidieka, je podpora podľa odseku 1 podmienená predložením relevantných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo rovnocenného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov, ako sa vymedzilo na ministerskej konferencii o ochrane lesov v Európe v roku 1993.

2. Platby kryjú iba na tie záväzky, ktoré presahujú príslušné povinné požiadavky stanovené vnútroštátnym zákonom o lesnom hospodárstve alebo inými príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Všetky takéto požiadavky sa určia v programe.

Záväzky sa prijmú na obdobie piatich až siedmich rokov. V prípade potreby a v riadne odôvodnených prípadoch však členské štáty môžu vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť dlhšie obdobie pre osobitné druhy záväzkov.

3. Platby čiastočne alebo v plnej výške prijímateľom kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za lesnícko-environmentálne záväzky. Podpora sa obmedzuje na maximálnu sumu stanovenú v prílohe II.

V riadne odôvodnených prípadoch sa na operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia môže podpora udeliť vo forme paušálnej alebo jednorazovej platby na jednotku za záväzky vzdať sa obchodného využitia stromov a lesov, vypočítaná na základe vzniknutých ďalších nákladov a straty príjmu.

4. V prípade operácií, na ktoré sa nevzťahujú odseky 1, 2 a 3, sa môže podpora poskytnúť verejným a súkromným subjektom na účely ochrany a podpory lesných genetických zdrojov.

5. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o druhy operácií oprávnené na podporu podľa odseku 4 tohto článku.

Článok 35

Spolupráca

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje s cieľom podporovať formy spolupráce, ktoré zahŕňajú najmenej dva subjekty, a najmä:

a) prístupy spolupráce medzi rôznymi subjektmi v poľnohospodárskom odvetví, odvetví lesného hospodárstva a v potravinovom reťazci Únie a medzi inými subjektmi, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov a priorít politiky rozvoja vidieka vrátane skupín výrobcov, družstiev a medziodvetvových organizácií;

b) vytváranie klastrov a sietí;

c) zriaďovanie a prevádzku operačných skupín EIP zameraného na produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva uvedených v článku 56.

2. Spolupráca podľa odseku 1 sa týka najmä:

a) pilotných projektov;

b) vývoja nových výrobkov, postupov, procesov a technológií v sektoroch poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva;

c) spolupráce medzi malými hospodárskymi subjektmi pri organizácii spoločných pracovných procesov, spoločnom využívaní zariadení a zdrojov a pri rozvoji služieb v oblasti cestovného ruchu, ktoré súvisia s vidieckym cestovným ruchom, a/alebo ich uvádzania na trh;

d) horizontálnej a vertikálnej spolupráce medzi subjektami dodávateľského reťazca pri zriaďovaní a rozvoji krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov;

e) propagačných činností v miestnom kontexte v súvislosti s rozvojom krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov;

f) spoločnej činnosti realizovanej v záujme zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu;

g) spoločných prístupov k environmentálnym projektom a súčasných environmentálnym postupom vrátane efektívneho vodného hospodárstva, využívania energie z obnoviteľných zdrojov a ochrany poľnohospodárskych krajinných oblastí;

h) horizontálnej a vertikálnej spolupráce medzi subjektmi dodávateľského reťazca v rámci udržateľnej produkcie biomasy na použitie v oblasti potravinárstva, výroby energie a priemyselných procesov;

i) vykonávania iných stratégií miestneho rozvoja, ako sú stratégie vymedzené v článku 2 ods. 19 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, zameraných na jednu alebo viac priorít Únie pre rozvoj vidieka, a to najmä prostredníctvom iných skupín verejných a súkromných partnerov, ako sú vymedzené v článku 32 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;

j) vypracúvania plánov obhospodarovania lesov alebo rovnocenných nástrojov;

k) diverzifikácie poľnohospodárskych činností smerom k činnostiam súvisiacim so zdravotnou starostlivosťou, sociálnou integráciou, poľnohospodárstvom podporovaným komunitou a so vzdelávaním o životnom prostredí a výžive.

3. Podpora podľa odseku 1 písm. b) sa poskytuje iba novosformovaným klastrom a sieťam a tým, ktoré začínajú činnosť, ktorá je pre ne nová.

Podpora na operácie podľa odseku 2 písm. a) a b) sa môže poskytnúť aj individuálnym subjektom, ak je takáto možnosť stanovená v programe rozvoja vidieka.

4. Výsledky pilotných projektov podľa odseku 2 písm. a) a operácií podľa odseku 2 písm. b) vykonávaných jednotlivými aktérmi v súlade s odsekom 3 sa šíria.

5. Na podporu v rámci tohto opatrenia sú oprávnené tieto náklady spojené s formami spolupráce uvedenými v odseku 1:

a) náklady na štúdie o príslušnej oblasti, realizačné štúdie a vypracovanie podnikateľského plánu, plánu obhospodarovania lesov alebo rovnocenného nástroja, alebo inej stratégie miestneho rozvoja, ako sa uvádza v článku 33 nariadenia EÚ č. 1303/2013;

b) náklady na oživenie príslušnej oblasti s cieľom zabezpečiť uskutočniteľnosť kolektívneho územného projektu alebo projektu, ktorý zrealizuje operačná skupina EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, ako sa uvádza v článku 56. V prípade klastrov sa oživenie môže týkať aj organizácie odbornej prípravy, vytvárania sietí medzi členmi a náboru nových členov;

c) prevádzkové náklady na spoluprácu;

d) priame náklady na konkrétne projekty spojené s vykonávaním podnikateľského plánu, plánu v oblasti životného prostredia, plánu obhospodarovania lesov alebo rovnocenného nástroja a inej stratégie miestneho rozvoja, ako sa uvádza v článku 33 nariadenia EÚ č. 1303/2013, alebo priame náklady na iné činnosti zamerané na inovácie vrátane testovania;

e) náklady na propagačné činnosti.

6. Ak sa realizuje podnikateľský plán alebo plán v oblasti životného prostredia alebo plán obhospodarovania lesov alebo rovnocenný nástroj, alebo stratégia rozvoja, členské štáty môžu poskytnúť pomoc buď ako celkovú sumu, ktorá zahŕňa náklady na spoluprácu a náklady na vykonávané projekty, alebo ktorá zahŕňa iba náklady na spoluprácu, a na realizáciu projektov môžu využiť finančné prostriedky z iných opatrení alebo iných fondov Únie.

Keď sa pomoc vypláca ako celková suma a vykonávaný projekt je projektom typu, na ktorý sa vzťahuje iné opatrenie tohto nariadenia, uplatní sa príslušná maximálna výška alebo miera pomoci.

7. Na podporu je oprávnená aj spolupráca medzi subjektami, ktoré sa nachádzajú v rôznych regiónoch alebo členských štátoch.

8. Podpora sa obmedzuje na maximálne obdobie siedmich rokov s výnimkou kolektívnej environmentálnej činnosti v riadne odôvodnených prípadoch.

9. Spolupráca v rámci tohto opatrenia sa môže kombinovať s projektmi podporovanými inými fondmi Únie ako EPFRV na tom istom území. Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie.

10. S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o ďalšie vymedzenie charakteristík pilotných projektov, klastrov, sietí, krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov, ktoré budú oprávnené na podporu, ako aj pokiaľ ide o podmienky poskytnutia pomoci na druhy operácií uvedené v odseku 2 tohto článku.

Článok 36

Riadenie rizík

1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:

a) finančné príspevky na poistné za poistenie úrody, zvierat a rastlín proti hospodárskym stratám poľnohospodárov spôsobeným nepriaznivými poveternostnými udalosťami, chorobami zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, alebo environmentálnou nehodou;

b) finančné príspevky do vzájomných fondov na platbu finančných náhrad pre poľnohospodárov za hospodárske straty spôsobené nepriaznivými poveternostnými udalosťami, vypuknutím choroby zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, alebo environmentálnou nehodou;

c) nástroj stabilizácie príjmov v podobe finančných príspevkov do vzájomných fondov, ktorý poskytuje kompenzáciu poľnohospodárom za prudký pokles príjmov.

2. Na účely tohto článku je poľnohospodár“ aktívny poľnohospodár v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.

3. Na účely odseku 1 písm. b) a c) je „vzájomný fond“ systém akreditovaný členským štátom v súlade s jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi pre združených poľnohospodárov s cieľom poistiť sa, pomocou ktorého sa týmto poľnohospodárom vyplácajú kompenzačné platby za hospodárske straty spôsobené nepriaznivými poveternostnými udalosťami, vypuknutím choroby zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, environmentálnou nehodou alebo za prudký pokles príjmov.

4. Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie alebo so systémami súkromného poistenia.

5. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV, je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o minimálne a maximálne trvanie komerčných úverov v rámci vzájomných fondov uvedených v článku 38 ods. 3 písm. b) a článku 39 ods. 4.

Komisia do 31. decembra 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto článku.

Článok 37

Poistenie úrody, zvierat a rastlín

1. Podpora podľa článku 36 ods. 1 písm. a) sa poskytuje iba na poistné zmluvy, ktorými sa poisťujú straty spôsobené nepriaznivou poveternostnou udalosťou, chorobou zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, environmentálnou nehodou alebo opatrením prijatým v súlade so smernicou 2000/29/ES s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov, v dôsledku ktorého došlo k zničeniu viac ako 30 % priemernej ročnej produkcie poľnohospodára za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaju. Na výpočet ročnej produkcie poľnohospodára sa môžu použiť indexy. Požívaná metóda výpočtu umožňuje určenie skutočnej straty jednotlivého poľnohospodára v danom roku.

Zmeranie rozsahu spôsobenej straty možno prispôsobiť konkrétnym špecifikám každého druhu produktu s využitím:

a) biologických indexov (množstvo strát na biomase) alebo ekvivalentných indexov strát na úrode, ktoré sa určia na úrovni poľnohospodárskeho podniku, miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni, alebo

b) indexov počasia (vrátane množstva zrážok a teploty), ktoré sa určia na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni.

2. Výskyt nepriaznivej poveternostnej udalosti alebo vypuknutie choroby zvierat alebo rastlín, zamorenie škodcami alebo environmentálnu nehodu musí ako také oficiálne uznať príslušný orgán daného členského štátu.

Členské štáty môžu podľa potreby vopred stanoviť kritériá, na základe ktorých sa určí, že došlo k oficiálnemu uznaniu.

3. Pokiaľ ide o choroby zvierat, finančná náhrada podľa článku 36 ods. 1 písm. a) sa môže poskytnúť iba so zreteľom na choroby, ktoré sú uvedené na zozname vytvorenom Svetovou organizáciou pre zdravie zvierat alebo zozname uvedenom v prílohe k rozhodnutiu 2009/470/ES.

4. Platby poistného kompenzujú maximálne celkovú výšku nákladov na náhradu strát uvedených v článku 36 ods. 1 písm. a) a nevyžadujú si ani nešpecifikujú druh ani množstvo budúcej produkcie.

Členské štáty môžu obmedziť výšku poistného, ktoré je oprávnené na podporu, pomocou uplatnenia primeraných stropov.

5. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru stanovenú v prílohe II.

Článok 38

Vzájomné fondy pre nepriaznivé poveternostné udalosti, choroby zvierat a rastlín, zamorenie škodcami a environmentálne nehody

1. Príslušný vzájomný fond je oprávnený na podporu, ak:

a) je akreditovaný príslušným orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;

b) má transparentnú politiku platieb do fondu a výberov z neho;

▼C1

c) má jasné pravidlá pridelenia zodpovednosti za akékoľvek vzniknuté dlhy.

▼B

2. Členské štáty stanovia pravidlá vytvárania a riadenia vzájomných fondov, najmä pravidlá poskytovania kompenzačných platieb a oprávnenosti poľnohospodárov v prípade krízy, ako aj pravidlá spravovania a monitorovania dodržiavania týchto pravidiel. Členské štáty zabezpečia, aby pravidlá fungovania fondov zahŕňali aj sankcie v prípade nedbanlivosti zo strany poľnohospodára.

Výskyt udalostí uvedených v článku 36 ods. 1 písm. b) musí ako taký oficiálne uznať príslušný orgán daného členského štátu.

3. Finančné príspevky uvedené v článku 36 ods. 1 písm. b) sa môžu vzťahovať iba na:

a) administratívne náklady na zriadenie vzájomného fondu rozložené degresívnym spôsobom najviac na tri roky;

b) sumy vyplatené vzájomným fondom ako finančná kompenzácia poľnohospodárom. Finančný príspevok sa ďalej môže týkať úrokov z komerčných úverov, ktoré vzájomný fond čerpá na účel vyplatenia finančnej kompenzácie poľnohospodárom v prípade krízy.

Podpora podľa článku 36 ods. 1 písm. b) sa poskytuje iba na pokrytie strát spôsobených nepriaznivými poveternostnými udalosťami, chorobou zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami alebo opatrením prijatým v súlade so smernicou 2000/29/ES s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov alebo environmentálnu nehodu, v dôsledku ktorých došlo k zničeniu viac ako 30 % priemernej ročnej produkcie poľnohospodára za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaju. Na výpočet ročnej produkcie poľnohospodára sa môžu použiť indexy. Požívaná metóda výpočtu umožňuje určenie skutočnej straty jednotlivého poľnohospodára v danom roku.

Do počiatočného základného kapitálu sa nesmie prispievať z verejných finančných prostriedkov.

4. Pokiaľ ide o choroby zvierat, finančná náhrada podľa článku 36 ods. 1 písm. b) sa môže poskytnúť v súvislosti s chorobami, ktoré sú uvedené v zozname chorôb zvierat vypracovanom Svetovou organizáciou pre zdravie zvierat alebo uvedenom v prílohe k rozhodnutiu Rady 2009/470/ES.

5. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory stanovenú v prílohe II.

Členské štáty môžu obmedziť náklady, ktoré sú oprávnené na podporu, uplatnením:

a) stropov na každý fond;

b) primeraných stropov na jednotku.

Článok 39

Nástroj stabilizácie príjmu

1. Podpora podľa článku 36 ods. 1 písm. c) sa poskytuje iba vtedy, ak pokles príjmu presiahne 30 % priemerného ročného príjmu konkrétneho poľnohospodára za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaju. Príjem na účely článku 36 ods. 1 písm. c) je suma príjmov, ktoré poľnohospodár získa z trhu, vrátane akejkoľvek formy verejnej podpory po odpočítaní vstupných nákladov. Platby zo vzájomného fondu poľnohospodárom predstavujú kompenzáciu za menej ako 70 % straty príjmu v roku, v ktorom sa výrobca stal oprávneným na získanie tejto pomoci.

2. Príslušný vzájomný fond je oprávnený na podporu, ak:

a) je akreditovaný príslušným orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;

b) má transparentnú politiku platieb do fondu a výberov z neho;

c) má jasné pravidlá pridelenia zodpovednosti za akékoľvek vzniknuté pohľadávky.

3. Členské štáty stanovia pravidlá vytvárania a riadenia vzájomných fondov, najmä pravidlá poskytovania kompenzačných platieb poľnohospodárom v prípade krízy a pravidlá spravovania a monitorovania súladu s týmito pravidlami. Členské štáty zabezpečia, aby pravidlá fungovania fondov zahŕňali aj sankcie v prípade nedbanlivosti zo strany poľnohospodára.

4. Finančné príspevky uvedené v článku 36 ods. 1 písm. c) sa môžu vzťahovať iba na:

a) administratívne náklady na zriadenie vzájomného fondu rozložené degresívne najviac na tri roky;

b) sumy vyplatené vzájomným fondom ako finančná kompenzácia poľnohospodárom. Finančný príspevok sa ďalej môže týkať úrokov z komerčných úverov, ktoré vzájomný fond čerpá na účel vyplatenia finančnej kompenzácie poľnohospodárom v prípade krízy. Do počiatočného základného kapitálu sa nesmie prispievať z verejných finančných prostriedkov.

5. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru stanovenú v prílohe II.

Článok 40

Financovanie doplnkových vnútroštátnych priamych platieb pre Chorvátsko

1. Podporu možno poskytnúť poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení prijímať doplnkové vnútroštátne priame platby podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Podmienky stanovené v uvedenom článku sa vzťahujú aj na podporu, ktorá sa poskytne podľa tohto článku.

2. Podpora, ktorá sa poľnohospodárovi poskytne na roky 2014, 2015 a 2016, nepresiahne rozdiel medzi:

a) výškou priamych platieb uplatniteľnou v Chorvátsku na príslušný rok v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013; a

b) 45 % príslušnej výšky priamych platieb, ktorá sa bude uplatňovať od roku 2022.

3. Príspevok Únie na podporu poskytnutú podľa tohto článku v Chorvátsku na roky 2014, 2015 a 2016 nepresiahne 20 % jej celkovej ročnej pridelenej sumy z EPFRV.

4. Miera príspevku z EPFRV na doplnenie priamych platieb nepresiahne 80 %.

Článok 41

Pravidlá vykonávania opatrení

Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá vykonávania opatrení uvedených v tomto oddiele, ktoré sa týkajú:

a) postupov výberu orgánov alebo subjektov ponúkajúcich poradenské služby pre poľnohospodárske a lesohospodárske podniky, služby pomoci pri riadení poľnohospodárskych podnikov a výpomoci pre poľnohospodárske podniky a degresie pomoci v rámci opatrenia poradenských služieb uvedeného v článku 15;

b) posúdenia zo strany členského štátu týkajúceho sa pokroku v plnení podnikateľského plánu, možností platby, ako aj spôsobov prístupu k iným opatreniam pre mladých poľnohospodárov v rámci opatrenia rozvoja poľnohospodárskych podnikov a podnikateľskej činnosti uvedeného v článku 19;

c) konverzie na iné jednotky, ako sú použité v prílohe II, a koeficientov konverzie zvierat na dobytčie jednotky („DJ“) v rámci opatrení uvedených v článkoch 28, 29, 33 a 34;

d) možnosti použiť štandardné predpoklady ďalších nákladov a straty príjmu v rámci opatrení článkov 28 až 31, 33 a 34 a kritérií na ich výpočet;

e) výpočtu sumy podpory, ak je operácia oprávnená na podporu v rámci viac ako jedného opatrenia.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.







LEADER

Článok 42

Miestne akčné skupiny LEADER

1. Okrem úloh uvedených v článku 34 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 môžu miestne akčné skupiny vykonávať aj ďalšie úlohy, ktorými ich poverí riadiaci orgán a/alebo platobná agentúra.

2. Miestne akčné skupiny môžu požiadať o platbu zálohovej platby od príslušnej platobnej agentúry, ak je takáto možnosť stanovená v programe rozvoja vidieka. Výška zálohových platieb nesmie presiahnuť 50 % verejnej podpory týkajúcej sa prevádzkových nákladov a nákladov na oživenie.

Článok 43

Štartovací balík iniciatívy LEADER

Podpora pre miestny rozvoj v rámci iniciatívy LEADER môže zahŕňať aj „štartovací balík iniciatívy LEADER“ pre miestne komunity, ktoré v programovacom období 2007 – 2013 iniciatívu LEADER nerealizovali. „Štartovací balík iniciatívy LEADER“ pozostáva z podpory na budovanie kapacít a z podpory pre malé pilotné projekty. Podpora v rámci „štartovacieho balíka iniciatívy LEADER“ nie je podmienená predložením stratégie miestneho rozvoja v rámci iniciatívy LEADER.

Článok 44

Činnosti spolupráce v rámci iniciatívy LEADER

1. Podpora uvedená v článku 35 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa poskytuje na:

a) projekty spolupráce v rámci členského štátu (spolupráca medzi územnými celkami) alebo projekty spolupráce medzi územiami vo viacerých členských štátoch alebo s územiami v tretích krajinách (nadnárodná spolupráca);

b) predbežnú technickú podporu pre projekty spolupráce medzi územnými celkami v rámci jedného štátu alebo pre nadnárodné projekty spolupráce pod podmienkou, že miestne akčné skupiny môžu preukázať, že plánujú realizáciu konkrétneho projektu.

2. Okrem iných miestnych akčných skupín môže partnerom miestnej akčnej skupiny v rámci EPFRV byť:

a) skupina miestnych partnerov z verejného a súkromného sektora na vidieckom území, ktoré vykonáva stratégiu miestneho rozvoja v Únii alebo mimo nej;

b) skupina miestnych partnerov z verejného a súkromného sektora na nevidieckom území, ktoré vykonáva stratégiu miestneho rozvoja.

3. V prípade, že projekty spolupráce nevyberajú miestne akčné skupiny, vytvoria členské štáty systém priebežného predkladania žiadostí.

Najneskôr dva roky od dátumu schválenia programov rozvoja vidieka zverejnia národné alebo regionálne administratívne postupy týkajúce sa výberu nadnárodných projektov spolupráce a zoznam oprávnených nákladov.

Príslušný orgán schváli projekty spolupráce najneskôr do štyroch mesiacov od dátumu predloženia žiadosti na projekt.

4. Členské štáty informujú Komisiu o schválených nadnárodných projektoch spolupráce.







KAPITOLA II

Spoločné ustanovenia pre niekoľko opatrení

Článok 45

Investície

1. Investičné operácie sú oprávnené na podporu EPFRV, ak im predchádza posúdenie očakávaného environmentálneho vplyvu v súlade s právom špecifickým pre takýto druh investícií, keď je pravdepodobné, že investícia bude mať negatívne účinky na životné prostredie.

2. Výdavky oprávnené na podporu EPFRV sa obmedzujú na:

a) výstavbu, nadobudnutie vrátene lízingu alebo vylepšenie nehnuteľného majetku;

b) kúpu alebo lízing nových strojov a zariadenia až do výšky trhovej hodnoty aktíva;

c) všeobecné náklady spojené s výdavkami uvedenými v písmenách a) a b), ako sú honoráre architektov, technikov a za konzultácie, honoráre týkajúce sa poradenstva v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane realizačných štúdií. Realizačné štúdie ostávajú oprávnenými výdavkami, aj keď sa na základe ich výsledkov nerealizujú žiadne výdavky uvedené v písmenách a) a b).

d) tieto nehmotné investície: nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok;

e) náklady na vypracovanie plánov obhospodarovania lesov a ekvivalentných nástrojov.

3. V prípade investícií do poľnohospodárstva nie je na investičnú podporu oprávnená kúpa poľnohospodárskych výrobných práv, platobných nárokov, zvierat, jednoročných rastlín a ich pestovanie. V prípade obnovy potenciálu poľnohospodárskej produkcie poškodeného prírodnými pohromami alebo katastrofickými udalosťami v súlade s článkom 18 ods. 1 písm. b) však výdavky na nákup zvierat môžu byť oprávnenými výdavkami.

4. Prijímatelia podpory súvisiacej s investíciami môžu príslušné platobné agentúry požiadať o vyplatenie zálohovej platby do výšky 50 % verejnej pomoci súvisiacej s investíciou, ak je táto možnosť zahrnutá v programe rozvoja vidieka.

5. Oprávneným vý