02014L0059 — SK — 28.12.2017 — 002.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 173 12.6.2014, s. 190)

Zmenené a doplnené:









▼B

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2014/59/EÚ

z 15. mája 2014,

ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012

(Text s významom pre EHP)







HLAVA I

ROZSAH PÔSOBNOSTI, VYMEDZENIE POJMOV A ORGÁNY

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1. V tejto smernici sa stanovujú pravidlá a postupy týkajúce sa ozdravenia a riešenia krízových situácií týchto subjektov:

a) inštitúcií, ktoré sú usadené v Únii;

b) finančných inštitúcií, ktoré sú usadené v Únii a sú dcérskymi spoločnosťami úverových inštitúcií alebo investičných spoločností alebo spoločností podľa písmena c) alebo d) a na ktoré sa vzťahuje dohľad materskej spoločnosti na konsolidovanom základe v súlade s článkami 6 až 17 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

c) finančných holdingových spoločností, zmiešaných finančných holdingových spoločností a holdingových spoločností so zmiešanou činnosťou, ktoré sú usadené v Únii;

d) materských finančných holdingových spoločností v členskom štáte, materských finančných holdingových spoločností v Únii, materských zmiešaných finančných holdingových spoločností v členskom štáte, materských zmiešaných finančných holdingových spoločností v Únii;

e) pobočiek inštitúcií, ktoré sú usadené mimo územia Únie v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v tejto smernici.

Pri stanovovaní a uplatňovaní požiadaviek podľa tejto smernice a pri používaní rôznych nástrojov, ktoré majú k dispozícii v súvislosti so subjektom uvedeným v prvom pododseku, s výhradou špecifických ustanovení, orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány zohľadnia povahu jeho podnikania, jeho akcionársku štruktúru, jeho právnu formu, jeho rizikový profil, veľkosť, právny štatút, jeho vzájomné prepojenie s ďalšími inštitúciami alebo všeobecne s finančným systémom, rozsah a zložitosť jeho činností, jeho členstvo v systéme inštitucionálneho zabezpečenia (IPS), ktorý spĺňa požiadavky podľa článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo iných kooperačných systémoch vzájomnej solidarity, ako je stanovené v článku 113 ods. 6 uvedeného nariadenia, a či vykonáva akékoľvek investičné služby alebo činnosti, ako je vymedzené v článku 4 ods. 1 bod 2 smernice 2014/65/EÚ.

2. Členské štáty môžu prijať alebo si ponechať prísnejšie alebo dodatočné pravidlá v porovnaní s pravidlami stanovenými v tejto smernici a v delegovaných a vykonávacích aktoch prijatých na základe tejto smernice, a to pod podmienkou, že majú všeobecnú platnosť a nie sú v rozpore s touto smernicou a s delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými na základe tejto smernice.

Článok 2

Vymedzenia pojmov

1. Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1. „riešenie krízovej situácie“ je uplatnenie nástroja riešenia krízovej situácie alebo nástroja uvedeného v článku 37 ods. 9 s cieľom dosiahnuť jeden alebo viaceré ciele riešenia krízovej situácie uvedené v článku 31 ods. 2;

2. „úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bod 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 s výnimkou subjektov uvedených v článku 2 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ;

3. „investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bod 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, na ktorú sa vzťahuje požiadavka na počiatočný kapitál stanovená v článku 28 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ;

4. „finančná inštitúcia“ je finančná inštitúcia podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 26 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

5. „dcérska spoločnosť“ je dcérska spoločnosť podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 16 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

6. „materská spoločnosť“ je materská spoločnosť podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 15 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

7. „konsolidovaný základ“ znamená základ konsolidovanej situácie podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 47 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

8. „systém inštitucionálneho zabezpečenia“ alebo „IPS“ je opatrenie spĺňajúce požiadavky stanovené v článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

9. „finančná holdingová spoločnosť“ je finančná inštitúcia podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 20 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

10. „zmiešaná finančná holdingová spoločnosť“ je zmiešaná finančná holdingová spoločnosť podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 21 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

11. „holdingová spoločnosť so zmiešanou činnosťou“ je holdingová spoločnosť so zmiešanou činnosťou podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 22 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

12. „materská finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte“ je materská finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 30 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

13. „materská finančná holdingová spoločnosť v Únii“ označuje materskú finančnú holdingovú spoločnosť EÚ podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 31 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

14. „materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte“ je materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 32 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

15. „materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v Únii“ je materská zmiešaná finančná holdingovú spoločnosť EÚ podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 33 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

16. „ciele riešenia krízových situácií“ sú ciele riešenia krízových situácií uvedené v článku 31 ods. 2;

17. „pobočka“ je pobočka podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 17 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

18. „orgán pre riešenie krízových situácií“ je orgán poverený členským štátom v súlade s článkom 3;

19. „nástroj riešenia krízovej situácie“ je nástroj riešenia krízovej situácie uvedený v článku 37 ods. 3;

20. „právomoc riešiť krízovú situáciu“ je právomoc uvedená v článkoch 63 až 72;

21. „príslušný orgán“ je príslušný orgán podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bod 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vrátane Európskej centrálnej banky s ohľadom na osobitné úlohy, ktorými ju poverilo nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 ( 1 );

22. „príslušné ministerstvá“ sú ministerstvá financií alebo iné ministerstvá členských štátov, ktoré sú zodpovedné za hospodárske, finančné a rozpočtové rozhodnutia na vnútroštátnej úrovni podľa vnútroštátnych právomocí a ktoré boli určené v súlade s článkom 3 ods. 5;

23. „inštitúcia“ je úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť;

24. „riadiaci orgán“ je riadiaci orgán vymedzený v článku 3 ods. 1 bode 7 smernice 2013/36/EÚ;

25. „vrcholový manažment“ je vrcholový manažment vymedzený v článku 3 ods. 1 bode 9 smernice 2013/36/EÚ;

26. „skupina“ je materská spoločnosť a jej dcérske spoločnosti;

27. „cezhraničná skupina“ je skupina, ktorej subjekty skupiny sú usadené vo viac ako jednom členskom štáte;

28. „mimoriadna verejná finančná podpora“ je štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ alebo akákoľvek iná verejná finančná podpora na nadnárodnej úrovni, ktorá – ak by sa poskytla na národnej úrovni – by bola štátnou pomocou, ktorá sa poskytuje s cieľom zachovať alebo obnoviť životaschopnosť, likviditu alebo platobnú schopnosť inštitúcie alebo subjektu podľa písmena b), c) alebo d) článku 1 ods. 1 alebo skupiny, ktorej súčasťou je táto inštitúcia alebo subjekt;

29. „núdzová pomoc na zvýšenie likvidity“ je poskytnutie peňažných prostriedkov centrálnej banky centrálnou bankou alebo akákoľvek iná pomoc, ktorá môže viesť k zvýšeniu prostriedkov centrálnej banky, platobne schopnej inštitúcii alebo skupine platobne schopných inštitúcií, ktorá čelí dočasným problémom s likviditou, mimo rámec menovej politiky;

30. „systémová kríza“ je narušenie finančného systému, ktoré môže mať závažné negatívne dôsledky pre vnútorný trh a reálnu ekonomiku; Všetky druhy finančných sprostredkovateľov, trhov a infraštruktúry môžu byť do určitej miery systémovo významné;

31. „subjekt skupiny“ je právnická osoba, ktorá je súčasťou skupiny;

32. „plán ozdravenia“ je plán ozdravenia vypracovaný a dodržiavaný inštitúciou v súlade s článkom 5;

33. „plán ozdravenia na úrovni skupiny“ je plán ozdravenia na úrovni skupiny vypracovaný a dodržiavaný v súlade s článkom 7;

34. „významná pobočka“ je pobočka, ktorá by sa považovala za významnú v hostiteľskom členskom štáte v súlade s článkom 51 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ;

35. „zásadné funkcie“ sú činnosti, služby alebo operácie, ktorých prerušenie by v jednom alebo vo viacerých členských štátoch pravdepodobne viedlo k narušeniu základných služieb reálneho hospodárstva alebo narušeniu finančnej stability v dôsledku veľkosti inštitúcie alebo skupiny alebo ich podielu na trhu, vonkajšej a vnútornej prepojenosti, zložitosti alebo cezhraničných činností, a to s osobitným zreteľom na nahraditeľnosť týchto činností, služieb alebo operácií;

36. „hlavné oblasti obchodnej činnosti“ sú oblasti obchodnej činnosti a súvisiace služby, ktoré pre inštitúciu alebo skupinu, ktorej súčasťou je táto inštitúcia, predstavujú podstatné zdroje príjmov, zisku alebo hodnoty koncesie;

37. „orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe“ je orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 41 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

38. „vlastné zdroje“ sú vlastné zdroje vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

39. „podmienky pre riešenie krízovej situácie“ sú podmienky uvedené v článku 32 ods. 1;

40. „opatrenie na riešenie krízovej situácie“ je rozhodnutie o tom, že sa začne riešiť krízová situácia inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku 1 ods. 1 písmene b), c) alebo d) podľa článku 32 alebo 33, uplatňovanie nástroja riešenia krízových situácií alebo vykonávanie jednej alebo viacerých právomocí riešiť krízovú situáciu;

41. „plán riešenia krízovej situácie“ je plán riešenia krízovej situácie, ktorý sa pre inštitúciu vypracoval v súlade s článkom 10;

42. „riešenie krízovej situácie na úrovni skupiny“ je ktorékoľvek z týchto opatrení:

a) prijatie opatrenia na riešenie krízovej situácie na úrovni materskej spoločnosti alebo inštitúcie, ktorá podlieha dohľadu na konsolidovanom základe, alebo

b) koordinácia uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií a výkonu právomocí riešiť krízové situácie orgánmi pre riešenie krízových situácií vo vzťahu k subjektom skupiny, ktoré spĺňajú podmienky pre riešenie krízovej situácie;

43. „plán riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny“ je plán riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny vypracovaný v súlade s článkami 12 a 13;

44. „orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny“ je orgán pre riešenie krízových situácií v členskom štáte, v ktorom sa nachádza orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe;

45. „program riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny“ je plán vypracovaný na účely riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny v súlade s článkom 91;

46. „kolégium pre riešenie krízových situácií“ označuje kolégium zriadené v súlade s článkom 88 na vykonávanie úloh uvedených v článku 88 ods. 1;

47. „bežné konkurzné konanie“ je kolektívne konkurzné konanie, ktorého súčasťou je čiastočné alebo úplné zbavenie sa majetku dlžníka a vymenovanie likvidátora alebo správcu, bežne použiteľné na inštitúcie podľa vnútroštátneho práva, či už konkrétne v prípade inštitúcií, alebo všeobecne v prípade akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osoby;

▼M2

48. „dlhové nástroje“:

i) na účely článku 63 ods. 1 písm. g) a j) sú to dlhopisy a iné formy prevoditeľného dlhu, nástroje, ktorými sa vytvára alebo uznáva dlh, a nástroje, ktorými sa poskytuje právo nadobudnúť dlhové nástroje; a

ii) na účely článku 108 sú to dlhopisy a iné formy prevoditeľného dlhu a nástroje, ktorými sa vytvára alebo uznáva dlh;

▼B

49. „materská inštitúcia v členskom štáte“ je materská inštitúcia v členskom štáte vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 28 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

50. „materská inštitúcia v Únii“ je materská inštitúcia v EÚ podľa vymedzenia uvedeného v článku 4 ods. 1 bode 29 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

51. „požiadavky na vlastné zdroje“ sú požiadavky na vlastné zdroje stanovené v článkoch 92 až 98 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

52. „kolégium dohľadu“ je kolégium orgánov vykonávajúcich dohľad zriadené podľa článku 116 smernice 2013/36/EÚ;

53. „rámec Únie pre štátnu pomoc“ je rámec ustanovený článkami 107, 108 a 109 ZFEÚ a nariadeniami a všetkými aktmi Únie vrátane usmernení, oznámení a upozornení, uskutočnenými alebo prijatými podľa článku 108 ods. 4 alebo článku 109 ZFEÚ;

54. „likvidácia“ je speňaženie aktív inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku 1 ods. 1 písmene b), c) alebo d);

55. „nástroj oddelenia aktív“ je mechanizmus na vykonanie prevodu aktív, práv alebo pasív inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, na subjekt pre správu aktív orgánom pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 42;

56. „subjekt pre správu aktív“ je právnická osoba, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v článku 42 ods. 2;

57. „nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov“ je mechanizmus výkonu právomoci orgánu pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 43 na odpísanie dlhu konverziu dlhu vo vzťahu k pasívam inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši;

58. „nástroj odpredaja obchodnej činnosti“ je mechanizmus na vykonanie prevodu akcií alebo iných nástrojov vlastníctva vydaných inštitúciou, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo aktív, práv alebo pasív inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, na kupujúceho, ktorý nie je preklenovacou inštitúciou, orgánom pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 38;

59. „preklenovacia inštitúcia“ je právnickú osoba, ktorá spĺňa všetky požiadavky stanovené v článku 40 ods. 2;

60. „nástroj preklenovacej inštitúcie“ je mechanizmus prevodu akcií alebo iných nástrojov vlastníctva vydaných inštitúciou, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo aktív, práv alebo pasív inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, na preklenovaciu inštitúciu v súlade s článkom 40;

61. „nástroje vlastníctva“ sú akcie, iné nástroje, ktorými sa zveruje vlastníctvo, nástroje, ktoré sa môžu konvertovať na akcie alebo nástroje vlastníctva, alebo ktoré poskytujú právo na nadobudnutie akcií alebo iných nástrojov vlastníctva, a nástroje predstavujúce podiely na akciách alebo iných nástrojoch vlastníctva;

62. „akcionári“ sú akcionári alebo držitelia iných nástrojov vlastníctva;

63. „právomoci vykonať prevod“ sú právomoci bližšie určené v písmene c) alebo d) článku 63 ods. 1 previesť akcie, iné nástroje vlastníctva, dlhové nástroje, aktíva, práva alebo pasíva, alebo akúkoľvek ich kombináciu z inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, na príjemcu;

64. „centrálna protistrana“ je centrálna protistrana podľa vymedzenia uvedeného v článku 2 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

65. „deriváty“ sú deriváty podľa vymedzenia uvedeného v článku 2 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

66. „právomoc odpísať dlh a právomoc vykonať konverziu“ sú právomoci uvedené v článku 59 ods. 2 a v článku 63 ods. 1 písm. e) až i).

67. „zabezpečené pasívum“ označuje pasívum, v ktorom je nárok veriteľa na platbu alebo inú formu plnenia zabezpečený záložným bremenom, záväzkom alebo zálohou, alebo dohodami o kolateráli vrátane pasív vznikajúcich z repo transakcií a inými dohodami o kolateráli s prevodom vlastníckeho práva;

68. „nástroje vlastného kapitálu Tier 1“ sú kapitálové nástroje, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 28 ods. 1 až 4, článku 29 ods. 1 až 5 alebo článku 31 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

69. „nástroje dodatočného kapitálu Tier 1“ sú kapitálové nástroje, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 52 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

70. „súhrnná suma“ je súhrnná suma, o ktorú sa podľa posúdenia orgánu pre riešenie krízových situácií musia odpísať alebo konvertovať oprávnené záväzky v súlade s článkom 46 ods. 1;

71. „oprávnené záväzky“ sú záväzky a kapitálové nástroje, ktoré nie sú kvalifikované ako nástroje vlastného kapitálu Tier1, nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 alebo Tier 2 inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku 1 ods. 1 písmene b), c) alebo d), ktoré nie sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov na základe článku 44 ods. 2;

72. „systém ochrany vkladov“ je systém ochrany vkladov zavedený a oficiálne uznaný členským štátom podľa článku 4 smernice 2014/49/EÚ;

73. „nástroje kapitálu Tier 2“ sú kapitálové nástroje alebo podriadené úvery, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 63 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

74. „relevantné kapitálové nástroje“ sú na účely hlavy IV kapitoly IV oddielu 5 a hlavy IV kapitoly V nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 a nástroje kapitálu Tier 2;

75. „konverzný koeficient“ je faktor, ktorým sa určuje počet akcií alebo iných nástrojov vlastníctva, na ktoré bude pasívum konkrétnej triedy konvertované, a to buď s odkazom na jediný nástroj predmetnej triedy alebo na špecifikovanú jednotku hodnoty pohľadávky;

76. „dotknutý veriteľ“ je veriteľ, ktorého nárok sa vzťahuje na pasíva, ktoré sú na základe výkonu právomoci odpísať dlh alebo vykonať konverziu na základe použitia nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov znížené alebo konvertované na akcie alebo iné nástroje vlastníctva;

77. „dotknutý držiteľ“ je držiteľ nástrojov vlastníctva, ktorého nástrojov vlastníctva sa rušia prostredníctvom právomoci uvedenej v článku 63 ods. 1 písm. h);

78. „náležitý orgán“ je orgán členského štátu určený v súlade s článkom 61, ktorý je zodpovedný podľa vnútroštátneho práva tohto štátu za konštatovania uvedené v článku 59 ods. 3;

79. „príslušná materská inštitúcia“ je materská inštitúcia v členskom štáte, materská inštitúcia v Únii, finančná holdingová spoločnosť, zmiešaná finančná holdingová spoločnosť, holdingová spoločnosť so zmiešanou činnosťou, materská finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte, materská finančná holdingová spoločnosť v Únii, materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte alebo materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v Únii, vzhľadom na ktorú sa uplatňuje nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov;

80. „príjemca“ je subjekt, na ktorý sa prevádzajú akcie, iné nástroje vlastníctva, dlhové nástroje, aktíva, práva alebo pasíva, alebo akékoľvek ich kombinácie z inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši;

81. „pracovný deň“ je deň iný než sobota, nedeľa alebo deň, ktorý je v príslušnom členskom štáte štátnym sviatkom;

82. „právo ukončiť zmluvu“ je právo ukončiť zmluvu, právo na urýchlenie, konečné zúčtovanie, vzájomné započítanie, vyrovnanie alebo získanie povinností ako získať čistý zisk so záväzkov alebo akékoľvek podobné ustanovenie, ktorým sa povinnosť zmluvnej strany pozastavuje, upravuje alebo anuluje, alebo tiež ustanovenie, ktorým sa zabraňuje vzniku zmluvnej povinnosti, ktorá by inak vznikla;

83. „inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši“ je inštitúcia, finančná inštitúcia, finančná holdingová spoločnosť, zmiešaná finančná holdingová spoločnosť, holdingová spoločnosť so zmiešanou činnosťou, materská finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte, materská finančná holdingová spoločnosť v Únii, materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v členskom štáte alebo materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v Únii, vzhľadom na ktorú sa prijíma opatrenie na riešenie krízovej situácie;

84. „dcérska spoločnosť z Únie“ je inštitúcia, ktorá je usadená v členskom štáte a ktorá je dcérskou spoločnosťou inštitúcie alebo materskej spoločnosti z tretej krajiny;

85. „materská spoločnosť v Únii“ je materská inštitúcia v Únii, materská finančná holdingová spoločnosť v Únii alebo materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v Únii;

86. „inštitúcia z tretej krajiny“ je subjekt, ktorého hlavné sídlo je zriadené v tretej krajine a na ktorého by sa vzťahovalo vymedzenie pojmu inštitúcia, ak by bol usadený v Únii;

87. „materská spoločnosť z tretej krajiny“ je materská spoločnosť, materská finančná holdingová spoločnosť alebo materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť, usadená v tretej krajine;

88. „konania tretej krajiny zamerané na riešenie krízovej situácie“ sú opatrenia podľa práva tretej krajiny s cieľom zvládnuť zlyhanie inštitúcie z tretej krajiny alebo materskej spoločnosti z tretej krajiny, ktoré sú v zmysle cieľov a predpokladaných výsledkov porovnateľné s opatreniami na riešenie krízovej situácie podľa tejto smernice;

89. „pobočka Únie“ je pobočka inštitúcie z tretej krajiny, nachádzajúca sa v členskom štáte;

90. „relevantný orgán tretej krajiny“ je orgán tretej krajiny zodpovedný za vykonávanie funkcií porovnateľných s funkciami orgánov pre riešenie krízových situácií alebo príslušných orgánov podľa tejto smernice;

91. „mechanizmus financovania na úrovni skupiny“ je mechanizmus alebo mechanizmy financovania (členského štátu) orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny;

92. „transakcia back-to-back“ (back-to-back transaction) je transakcia medzi dvoma subjektmi skupiny vykonávaná na účely prevodu celého alebo čiastočného rizika pochádzajúceho z inej transakcie medzi jedným z týchto subjektov skupiny a treťou stranou;

93. „záruka v rámci skupiny“ je zmluva, ktorou jeden subjekt skupiny ručí za záväzky iného subjektu skupiny voči tretej strane;

94. „kryté vklady“ sú kryté vklady v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bod 5 smernice 2014/49/EÚ;

95. „oprávnené vklady“ sú oprávnené vklady vymedzené podľa článku 2 ods. 1 bod 4 smernice 2014/49/EÚ;

96. „kryté dlhopisy“ sú nástroj uvedený v článku 52 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES ( 2 );

97. „dohoda o finančnej záruke (kolateráli) s prevodom vlastníckeho práva“ je dohoda o finančnej záruke (kolateráli) s prevodom vlastníckeho práva vymedzená v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES ( 3 );

98. „dohoda o čistom zúčtovaní“ je dohoda, na základe ktorej je možné niekoľko pohľadávok alebo záväzkov konvertovať na jednu čistú pohľadávku, vrátane mechanizmov konečného zúčtovania, v rámci ktorých sú v prípade vymáhacej udalosti (akokoľvek a kdekoľvek vymedzenej) záväzky zmluvných strán urýchlené tak, že sa stanú okamžite splatnými alebo sú ukončené, pričom v oboch prípadoch sú konvertované na jednu čistú pohľadávku vrátane „ustanovení o konečnom zúčtovaní“ vymedzených v článku 2 ods. 1 písm. n) bode i) smernice 2002/47/ES a nettingu vymedzeného v článku 2 písm. k) smernice 98/26/ES alebo sú ňou nahradené;

99. „dohoda o vzájomnom započítaní“ je dohoda, na základe ktorej je možné navzájom si započítať dve alebo viaceré pohľadávky alebo záväzky splatné medzi inštitúciou, ktorej krízová situácia sa rieši a protistranou;

100. „finančné zmluvy“ sú tieto zmluvy a dohody:

a) zmluvy o cenných papieroch vrátane:

i) zmlúv o kúpe, predaji alebo požičaní cenného papiera, skupiny alebo indexu cenných papierov;

ii) opcií na cenný papier alebo skupinu alebo index cenných papierov;

iii) repo transakcií alebo obrátených repo transakcií na akýkoľvek takýto cenný papier, skupinu alebo index;

b) zmluvy o komoditách vrátane:

i) zmlúv o kúpe, predaji alebo požičaní komodity alebo skupiny či indexu komodít s budúcim plnením;

ii) opcií na komoditu alebo skupinu či index komodít;

iii) repo transakcií alebo obrátených repo transakcií na akýkoľvek takýto cenný papier, skupinu alebo index;

c) futurity a forwardy vrátane zmlúv (s výnimkou zmlúv o komoditách) o kúpe, predaji alebo prevode komodity alebo majetku akéhokoľvek iného druhu, služby, práva alebo podielu za bližšie určenú cenu k budúcemu dátumu;

d) swapové dohody vrátane:

i) swapov a opcií týkajúcich sa úrokových sadzieb; spotových alebo iných dohôd o devízových transakciách; menových dohôd; kapitálového indexu alebo kapitálu; dlhového indexu alebo dlhu; komoditných indexov alebo komodít; počasia; emisií alebo inflácie;

ii) swapov celkového výnosu, swapov úverového rozpätia alebo úverových swapov;

iii) akýchkoľvek dohôd alebo transakcií, ktoré sú podobné dohode uvedenej v bodoch i) alebo ii), ktoré sú predmetom opakovaného obchodovania na trhoch so swapmi alebo derivátmi;

e) dohody o požičiavaní medzi bankami, ak splatnosť takejto pôžičky nepresahuje tri mesiace;

f) rámcové dohody pre ktorúkoľvek zmluvu alebo dohodu uvedenú v písmenách a) až e).

101. „opatrenie na predchádzanie kríze“ je výkon právomocí s cieľom priamo odstrániť nedostatky alebo prekážky v súvislosti s ozdraviteľnosťou v zmysle článku 6 ods. 6, výkon právomocí s cieľom riešiť alebo odstrániť prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie v zmysle článkov 17 alebo 18, uplatnenie akéhokoľvek opatrenia včasnej intervencie v zmysle článku 27, vymenovanie dočasného správcu podľa článku 29 alebo výkon právomoci odpísať alebo konvertovať dlh podľa článku 59;

102. „opatrenie krízového riadenia“ je opatrenie na riešenie krízovej situácie alebo vymenovanie osobitného správcu podľa článku 35 alebo osoby podľa článku 51 ods. 2 alebo článku 72 ods. 1;

103. „ozdravná kapacita“ je schopnosť inštitúcie obnoviť svoju finančnú pozíciu po výraznom zhoršení;

104. „vkladateľ“ je vkladateľ vymedzený podľa článku 2 ods. 1 bod 6 smernice 2014/49/EÚ;

105. „investor“ je investor v zmysle článku 1 bod 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES ( 4 );

106. „určený vnútroštátny orgán makroprudenciálneho dohľadu“ je orgán poverený vykonávaním makroprudenciálnej politiky uvedenej v odporúčaní B1 odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnych právomociach vnútroštátnych orgánov (ESRB/2011/3);

107. „mikropodniky, malé a stredné podniky“ sú mikropodniky, malé a stredné podniky vymedzené s ohľadom na kritérium ročného obratu uvedené v článku 2 ods. 1 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES ( 5 );

108. „regulovaný trh“ je regulovaný trh definovaný v článku 4 ods. 1 bod 21 smernice 2014/65/EÚ.

2. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 115, aby sa stanovili kritériá na určenie činností, služieb a operácií uvedených v prvom pododseku v bode 35, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „zásadné funkcie“, a kritériá na určenie oblastí obchodnej činnosti a súvisiacich služieb uvedených v prvom pododseku v bode 36, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „hlavné oblasti obchodnej činnosti“.

Článok 3

Určenie orgánov zodpovedných za riešenie krízových situácií

1. Každý členský štát určí jeden alebo výnimočne viacero orgánov pre riešenie krízových situácií, ktoré sú splnomocnené uplatňovať nástroj riešenia krízových situácií a vykonávať právomoci riešiť krízové situácie.

2. Orgán pre riešenie krízových situácií je orgán verejnej správy poverený právomocami verejnej správy alebo sú orgány verejnej správy poverené právomocami verejnej správy.

3. Orgánmi pre riešenie krízových situácií môžu byť centrálne banky, príslušné ministerstvá alebo iné orgány verejnej správy alebo orgány poverené právomocami verejnej správy. Členské štáty môžu výnimočne stanoviť, že orgánom pre riešenie krízových situácií sú príslušné orgány dohľadu na účely nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ. Zavedú sa náležité štrukturálne mechanizmy potrebné na zabezpečenie prevádzkovej nezávislosti a zabránenie konfliktom záujmov medzi funkciami dohľadu podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ alebo inými funkciami príslušného orgánu a funkciami orgánu pre riešenie krízových situácií podľa tejto smernice, a to bez toho, aby bola dotknutá výmena informácií a požiadavky v oblasti spolupráce podľa odseku 4. Členské štáty najmä zabezpečia, aby v rámci príslušných orgánov, národných centrálnych bánk, príslušných ministerstiev alebo iných orgánov existovala prevádzková nezávislosť, pokiaľ ide o funkciu riešenia krízových situácií a funkcie dohľadu alebo iné funkcie príslušného orgánu.

Pracovníci vykonávajúci funkcie orgánu pre riešenie krízových situácií podľa tejto smernice sú štrukturálne oddelení od pracovníkov vykonávajúcich úlohy podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ, respektíve vo vzťahu k iným funkciám príslušného orgánu, a sú súčasťou inej hierarchickej štruktúry.

Na účely tohto odseku členské štáty alebo orgán pre riešenie krízových situácií prijme a zverejní všetky nevyhnutné príslušné vnútorné pravidlá vrátane pravidiel týkajúcich sa služobného tajomstva a výmeny informácií medzi rozličnými funkčnými oblasťami.

4. Členské štáty vyžadujú, aby orgány vykonávajúce funkcie dohľadu a riešenia krízových situácií a osoby vykonávajúce tieto funkcie v ich mene úzko spolupracovali na príprave, plánovaní a uplatňovaní rozhodnutí o riešení krízových situácií, a to v prípade, keď orgán pre riešenie krízových situácií nie je zároveň aj príslušným orgánom, ako aj vtedy, ak tieto funkcie vykonáva ten istý subjekt.

5. Každý členský štát určí jedno ministerstvo, ktoré bude zodpovedať za výkon funkcií príslušného ministerstva v zmysle tejto smernice.

6. Keď orgánom pre riešenie krízových situácií nie je príslušné ministerstvo, oznamuje tento orgán príslušnému ministerstvu rozhodnutia podľa tejto smernice a pokiaľ nie je vo vnútroštátnych právnych predpisoch stanovené inak, potrebuje súhlas ministerstva pred vykonaním rozhodnutí, ktoré majú priamy fiškálny dosah alebo systémové dôsledky.

7. Rozhodnutia prijaté príslušnými orgánmi, orgánmi pre riešenie krízových situácií a EBA v súlade s touto smernicou zohľadňujú potenciálne dôsledky rozhodnutia vo všetkých členských štátoch, v ktorých inštitúcia alebo skupina pôsobí, a minimalizujú negatívny vplyv na finančnú stabilitu a negatívne hospodárske a sociálne dôsledky v týchto členských štátoch. Na rozhodnutia EBA sa vzťahuje článok 38 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

8. Členské štáty zabezpečia, aby každý orgán pre riešenie krízových situácií mal odbornosť, zdroje a operačnú kapacitu na uplatňovanie opatrení na riešenie krízových situácií a aby dokázal vykonávať svoje právomoci s rýchlosťou a pružnosťou, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií.

9. EBA zabezpečuje v spolupráci s príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií požadovanú odbornosť, zdroje a prevádzkovú kapacitu a sleduje uplatňovanie odseku 8 aj prostredníctvom pravidelného partnerského hodnotenia.

10. Keď v súlade s odsekom 1a určí členský štát na uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a výkon právomocí riešiť krízové situácie viac než jeden orgán, poskytne EBA a Komisii riadne zdôvodnené oznámenie s vysvetlením svojho konania a zreteľne medzi tieto orgány rozdelí funkcie a úlohy, zabezpečí primeranú koordináciu medzi nimi a určí jeden orgán ako kontaktný orgán na účely spolupráce a koordinácie s relevantnými orgánmi ostatných členských štátov.

11. Členské štáty informujú EBA o vnútroštátnom orgáne alebo orgánoch určených ako orgány pre riešenie krízových situácií a kontaktný orgán a v prípade potreby oznámia aj ich špecifické funkcie a zodpovednosti. EBA uverejní zoznam týchto orgánov pre riešenie krízových situácií a kontaktných orgánov.

12. Bez toho, aby bol dotknutý článok 85, členské štáty môžu obmedziť zodpovednosť orgánu pre riešenie krízových situácií, príslušného orgánu a ich príslušných zamestnancov v súlade s vnútroštátnym právom za úkony a opomenutia počas vykonávania ich funkcií podľa tejto smernice.







HLAVA II

PRÍPRAVA







KAPITOLA I

Plánovanie ozdravenia a riešenia krízových situácií







Oddiel 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 4

Zjednodušené povinnosti pre určité inštitúcie

1. Vzhľadom na vplyv, ktorý by mohlo mať zlyhanie inštitúcie vzhľadom na charakter jej obchodnej činnosti, jej akcionársku štruktúru, jej právnu formu, jej rizikový profil, veľkosť a právny štatút, jej vzájomné prepojenie s ostatnými inštitúciami alebo všeobecne s finančným systémom, rozsah a zložitosť jej činností, jej členstvo v systéme inštitucionálneho zabezpečenia (IPS) alebo iných kooperačných systémoch vzájomnej solidarity, ako je uvedené v článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a vykonávanie akýchkoľvek investičných služieb alebo činností, ako je vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 2 smernice 2014/65/EÚ, a so zreteľom na to, či je pravdepodobné, že jej zlyhanie a následná likvidácia v bežnom konkurznom konaní by mohli mať významný negatívny vplyv na finančné trhy, ostatné inštitúcie, podmienky financovania alebo všeobecne na ekonomiku, členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií určili:

a) obsah a podrobnosti plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií podľa článkov 5 až 12;

b) lehotu, v ktorej sa vypracujú prvé plány ozdravenia a riešenia krízových situácií, a časový interval aktualizácie plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií, ktorý môže byť kratší, ako časový interval uvedený v článku 5 ods. 2, článku 7 ods. 5, článku 10 ods. 6 a článku 13 ods. 3;

c) obsah a podrobnosti informácií, ktoré sa vyžadujú od inštitúcií podľa článku 5 ods. 5, článku 11 ods. 1 a článku 12 ods. 2 a podľa časti A a časti B prílohy;

d) úroveň podrobnosti na účely posúdenia riešiteľnosti podľa článku 15 a 16 a oddielu C prílohy.

2. Príslušné orgány a v relevantných prípadoch orgány pre riešenie krízových situácií vykonajú posúdenie uvedené v odseku 1 v prípade potreby po konzultácii s vnútroštátnym orgánom pre makroprudenciálny dohľad.

3. Členské štáty zabezpečia, aby v prípadoch, keď sa uplatnia zjednodušené požiadavky, príslušné orgány, a v relevantných prípadoch orgány pre riešenie krízových situácií, mohli kedykoľvek v plnej miere uplatniť požiadavky v nezjednodušenej podobe.

4. Členské štáty zabezpečia, aby uplatnenie zjednodušených požiadaviek samo osebe nemalo vplyv na právomoci príslušného orgánu, a v relevantnom prípade orgánu pre riešenie krízových situácií, prijať opatrenie na predchádzanie kríze alebo opatrenie krízového riadenia.

5. EBA v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 vydá do 3. júla 2015 usmernenia s cieľom stanoviť kritériá uvedené v odseku 1, ktoré sú určené na posúdenie vplyvu zlyhania inštitúcie na finančné trhy, ostatné inštitúcie a podmienky financovania v súlade s odsekom 1.

6. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť kritériá uvedené v odseku 5 na posúdenie vplyvu zlyhania inštitúcie na finančné trhy, ostatné inštitúcie a podmienky financovania v súlade s týmto odsekom a v prípade potreby pritom zohľadní skúsenosti získané pri uplatňovaní usmernení uvedených v odseku 2.

EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2017.

Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

7. Príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií oznámia EBA spôsob, akým uplatnili odseky 1, 8, 9 a 10 na inštitúcie, ktoré patria do ich jurisdikcie. EBA predloží Európskemu parlamentu, Rade a Komisii do 31. decembra 2017 správu o vykonávaní odsekov 1, 8, 9 a 10. V tejto správe sa predovšetkým uvedú všetky rozdiely týkajúce sa vykonávania odsekov 1, 8, 9 a 10 na vnútroštátnej úrovni.

8. S výhradou odsekov 9 a 10 členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány, a v prípade, že je to relevantné, orgány pre riešenie krízových situácií, mohli oslobodiť od uplatňovania:

a) požiadaviek uvedených v oddieloch 2 a 3 tejto kapitoly inštitúcie pridružené k ústrednému orgánu a úplne alebo čiastočne oslobodené od prudenciálnych požiadaviek vo vnútroštátnom práve v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

b) požiadaviek uvedených v oddiele 2 inštitúcie, ktoré sú členmi systému inštitucionálneho zabezpečenia.

9. Ak sa poskytne takéto oslobodenie podľa odseku 8, členské štáty:

a) uplatnia požiadavky oddielov 2 a 3 tejto kapitoly na konsolidovanom základe vo vzťahu k ústrednému orgánu a k inštitúciám, ktoré sú k nemu pridružené v zmysle článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

b) požiadajú systém inštitucionálneho zabezpečenia, aby v spolupráci s každým z jeho členov, ktorý bol oslobodený od týchto požiadaviek, splnil požiadavky uvedené v oddiele 2.

Na tento účel zahŕňa každý odkaz na skupinu v oddieloch 2 a 3 tejto kapitoly aj ústredný orgán a inštitúcie, ktoré sú k nemu pridružené v zmysle článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a ich dcérske spoločnosti, a každý odkaz na materskú spoločnosť alebo inštitúcie podliehajúce dohľadu na konsolidovanom základe podľa článku 111 smernice 2013/36/EÚ zahŕňa aj ústredný orgán.

10. Inštitúcie podliehajúce priamemu dohľadu Európskej centrálnej banky v súlade s článkom 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 alebo tie, ktoré tvoria významný podiel vo finančnom systéme niektorého členského štátu, vypracujú vlastné plány ozdravenia v súlade s oddielom 2 tejto kapitoly a vzťahujú sa na ne individuálne plány riešenia krízových situácií v súlade s oddielom 3.

Na účely tohto odseku sa predpokladá, že operácie inštitúcie predstavujú značný podiel finančného systému tohto členského štátu, ak je splnená ktorákoľvek z týchto podmienok:

a) celková hodnota jej aktív je vyššia ako 30 000 000 000 EUR alebo

b) pomer jej celkových aktív k HDP členského štátu, v ktorom je usadená, je vyšší ako 20 %, s výnimkou prípadu, keď celková hodnota jej aktív je nižšia ako 5 000 000 000 EUR.

11. EBA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov, v ktorých stanoví jednotné formáty, vzory a vymedzenia na identifikáciu a predkladanie informácií zo strany príslušných orgánov a orgánov pre riešenie krízových situácií EBA na účely odseku 7 s výhradou, pokiaľ ide o zásadu proporcionality.

EBA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.







Oddiel 2

Plánovanie ozdravenia

Článok 5

Plány ozdravenia

1. Členské štáty zabezpečia, aby každá inštitúcia, ktorá nie je súčasťou skupiny podliehajúcej dohľadu na konsolidovanom základe podľa článkov 111 a 112 smernice 2013/36/EÚ, vypracovala a dodržiavala plán ozdravenia obsahujúci opatrenia, ktoré má prijať inštitúcia s cieľom obnoviť svoju finančnú pozíciu potom, čo došlo k jej výraznému zhoršeniu. Plány ozdravenia sa považujú za mechanizmus riadenia a správy v zmysle článku 74 smernice 2013/36/EÚ.

2. Príslušné orgány zabezpečia, aby inštitúcie aktualizovali svoje plány ozdravenia aspoň raz ročne alebo po zmene právnej alebo organizačnej štruktúry inštitúcie, jej obchodnej činnosti alebo jej finančnej situácie, ktorá by mohla mať významný vplyv na plán ozdravenia alebo ktorá by si mohla vyžiadať jeho zmenu. Príslušné orgány môžu od inštitúcií požadovať, aby svoje plány ozdravenia aktualizovali častejšie.

3. V plánoch ozdravenia sa nepočíta s možnosťou prístupu k mimoriadnej verejnej finančnej podpore ani so získaním takejto podpory.

4. V príslušných prípadoch zahŕňajú plány ozdravenia analýzu toho, ako a kedy môže inštitúcia na základe podmienok vypracovaných v pláne požiadať o použitie facilít centrálnej banky, a určuje tie aktíva, ktoré by sa mohli považovať za kolaterál.

5. Bez toho, aby bol dotknutý článok 4, členské štáty zabezpečia, aby v plánoch ozdravenia boli zahrnuté informácie uvedené v oddiele A prílohy. Členské štáty môžu požadovať, aby boli v plánoch ozdravenia zahrnuté aj ďalšie informácie.

V plánoch ozdravenia sú zahrnuté aj prípadné opatrenia, ktoré by mohla prijať inštitúcia v prípade, ak sú splnené podmienky pre včasnú intervenciu podľa článku 27.

6. Členské štáty vyžadujú, aby sa do plánov ozdravenia zahrnuli primerané podmienky a postupy na zabezpečenie včasného vykonania ozdravných opatrení, ako aj široké spektrum možností ozdravenia. Členské štáty vyžadujú, aby sa v plánoch ozdravenia počítalo s celou škálou scenárov závažných situácií makroekonomického a finančného stresu, ktoré sú relevantné pre osobitné podmienky inštitúcie, a to vrátane udalostí zasahujúcich celý systém, stresovej situácie jednotlivých právnických osôb a stresovej situácie skupín.

7. Do 3. júla 2015 EBA vydá v úzkej spolupráci s Európskym výborom pre systémové riziká usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, v ktorých presnejšie stanoví spektrum scenárov, ktoré sú určené na účely odseku 6 tohto článku.

8. Členské štáty môžu stanoviť, aby mali príslušné orgány právomoc od inštitúcie požadovať, aby viedla podrobné záznamy o finančných zmluvách, ktorých je daná inštitúcia zmluvnou stranou.

9. Riadiaci orgán inštitúcie uvedenej v odseku 1 posúdi a schváli plán ozdravenia predtým, ako ho predloží príslušnému orgánu.

10. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých, bez toho aby bol dotknutý článok 4, presnejšie stanoví informácie, ktoré majú byť uvedené v pláne ozdravenia podľa odseku 5 tohto článku.

EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Článok 6

Posúdenie plánov ozdravenia

1. Členské štáty od inštitúcií, ktoré sú povinné vypracovať plány ozdravenia podľa článku 5 ods. 1 a článku 7 ods. 1, požadujú, aby tieto plány ozdravenia predložili príslušnému orgánu na preskúmanie. Členské štáty od inštitúcii požadujú, aby k spokojnosti príslušného orgánu preukázali, že tieto plány spĺňajú kritériá uvedené v odseku 2.

2. Príslušné orgány do šiestich mesiacov od predloženia každého plánu a po konzultácii s príslušnými orgánmi členských štátov, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, a ak je to relevantné pre túto pobočku, tento plán preskúmajú a posúdia rozsah, v ktorom spĺňa požiadavky stanovené v článku 5 a tieto kritériá:

a) dá sa oprávnene očakávať, že uplatňovaním mechanizmov navrhnutých v pláne sa zachová alebo obnoví životaschopnosť a finančná pozícia inštitúcie alebo skupiny, pri zohľadnení prípravných opatrení, ktoré inštitúcia prijala alebo má v pláne prijať;

b) dá sa oprávnene očakávať, že plán a konkrétne možnosti v rámci tohto plánu sa vykonajú rýchle a účinne v situácii finančného stresu, pričom sa v maximálnej možnej miere zabráni akýmkoľvek významným nepriaznivým vplyvom na finančný systém vrátane scenárov, ktoré by ostatné inštitúcie videli k tomu, aby vykonali plány ozdravenia v tej istej lehote.

3. Pri posudzovaní vhodnosti plánov ozdravenia príslušné orgány zohľadňujú primeranosť kapitálovej štruktúry a štruktúry financovania z hľadiska stupňa zložitosti organizačnej štruktúry a rizikového profilu inštitúcie.

4. Príslušný orgán poskytne plán ozdravenia orgánu pre riešenie krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií môže plán ozdravenia preskúmať s cieľom identifikovať akékoľvek opatrenia v pláne, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť riešiteľnosť krízovej situácie inštitúcie, a vypracovať pre príslušný orgán odporúčania v súvislosti s týmito záležitosťami.

5. Keď príslušný orgán usúdi, že plán ozdravenia má podstatné nedostatky alebo že existujú podstatné prekážky brániace jeho vykonávaniu, oznámi svoje závery inštitúcii alebo materskej spoločnosti skupiny a požiada ich, aby v lehote dvoch mesiacov, ktorú možno so súhlasom orgánov o jeden mesiac predĺžiť, predložili prepracovaný plán, v ktorom bude uvedené riešenie týchto nedostatkov alebo prekážok.

Skôr, než príslušný orgán požiada inštitúciu o opätovné predloženie plánu ozdravenia, poskytne jej možnosť vyjadriť sa k tejto požiadavke.

Keď sa príslušný orgán domnieva, že uvedené nedostatky a prekážky neboli primerane vyriešené prostredníctvom prepracovaného plánu, môže inštitúcii prikázať, aby v pláne vykonala konkrétne zmeny.

6. Ak inštitúcia nepredloží prepracovaný plán ozdravenia alebo ak príslušný orgán rozhodne, že prepracovaný plán ozdravenia primerane neodstraňuje nedostatky alebo možné prekážky zistené pri pôvodnom posúdení a nie je možné primerane odstrániť nedostatky a prekážky uložením povinnosti vykonať v pláne konkrétne zmeny, príslušný orgán inštitúciu požiada, aby v primeranej lehote navrhla zmeny v obchodnej činnosti, ktoré môže vykonať s cieľom vyriešiť nedostatky alebo prekážky spojené s vykonávaním plánu ozdravenia.

Ak inštitúcia tieto zmeny nenavrhne v primeranej lehote stanovenej príslušnou inštitúciou alebo ak príslušná inštitúcia usúdi, že opatrenia navrhnuté inštitúciou by primerane nevyriešili nedostatky alebo prekážky, môže príslušný orgán inštitúcii nariadiť, aby prijala akékoľvek opatrenia, ktoré považuje za nevyhnutné a primerané, pri zohľadnení závažnosti nedostatkov a prekážok, ako aj dosahu opatrení na obchodnú činnosť inštitúcie.

Bez toho, aby bol dotknutý článok 104 smernice 2013/36/EÚ, príslušný orgán môže inštitúcii nariadiť, aby:

a) znížila rizikový profil inštitúcie vrátane rizika likvidity;

b) umožnila včasné prijatie rekapitalizačných opatrení;

c) preskúmala stratégiu a štruktúru spoločnosti;

d) vykonala zmeny v stratégii financovania s cieľom zlepšiť odolnosť hlavných oblastí obchodnej činnosti a kritických funkcií;

e) vykonala zmeny v riadiacej a správnej štruktúre inštitúcie.

Zoznam opatrení uvedený v tomto odseku nebráni členským štátom splnomocniť príslušné orgány na prijatie ďalších opatrení podľa vnútroštátneho práva.

7. Keď príslušný orgán požiada inštitúciu, aby prijala opatrenia podľa odseku 6, jeho rozhodnutie o opatreniach musí byť odôvodnené a primerané.

Rozhodnutie sa písomne oznámi inštitúcii a vzťahuje sa naň právo podať opravný prostriedok.

8. EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia minimálne kritériá, ktoré príslušný orgán posúdi na účely posúdenia podľa odseku 2 tohto článku a článku 8 ods. 1

EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Článok 7

Plány ozdravenia na úrovni skupiny

1. Členské štáty zabezpečia, aby materské spoločnosti v Únii vypracovali a predložili orgánu vykonávajúcemu dohľad na konsolidovanom základe plán ozdravenia na úrovni skupiny. Plány ozdravenia na úrovni skupiny zahŕňajú plán ozdravenia pre skupinu, ktorú vedie materská spoločnosť v Únii, ako celok. V pláne ozdravenia na úrovni skupiny sa určia opatrenia, ktoré môže byť potrebné vykonávať na úrovni materskej spoločnosti v Únii a na úrovni každej dcérskej spoločnosti.

2. V súlade s článkom 8 môžu príslušné orgány vyžadovať, aby dcérske spoločnosti vypracovali a predložili plány ozdravenia individuálne.

3. V prípade, ak sú zavedené požiadavky na dôvernosť ustanovené v tejto smernici, orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe predloží plány ozdravenia na úrovni skupiny:

a) príslušným orgánom uvedeným v článkoch 115 a 116 smernice 2013/36/EÚ;

b) príslušným orgánom členských štátov, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre danú pobočku relevantné;

c) orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny a

d) orgánom pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností.

4. Cieľom plánu ozdravenia na úrovni skupiny je dosiahnuť stabilizáciu skupiny ako celku alebo ktorejkoľvek inštitúcie skupiny, ak sa nachádza v stresovej situácii, aby sa riešili alebo odstránili dôvody tiesne a obnovila finančná pozícia dotknutej skupiny alebo inštitúcie, a zároveň zohľadniť finančnú pozíciu ostatných subjektov skupiny.

Plán ozdravenia na úrovni skupiny zahŕňa mechanizmy na zabezpečenie koordinácie a konzistentnosti opatrení, ktoré sa majú prijať na úrovni materskej spoločnosti v Únii, na úrovni subjektov uvedených v článku 1 ods. 1 písm. c) a d), ako aj opatrení, ktoré sa majú prijať na úrovni dcérskych spoločností, a ak je to možné v súlade so smernicou 2013/36/EÚ na úrovni významných pobočiek.

5. Plán ozdravenia na úrovni skupiny a každý plán vypracovaný pre samostatnú dcérsku spoločnosť zahŕňa prvky uvedené v článku 5. Uvedené plány zahŕňajú mechanizmy na finančnú podporu v rámci skupiny prijaté v zmysle dohody o finančnej podpore v rámci skupiny, ktorá bola uzatvorená v súlade s kapitolou III.

6. Plány ozdravenia na úrovni skupiny zahŕňajú spektrum možností ozdravenia, v ktorých sú stanovené opatrenia na riešenie scenárov uvedených v článku 5 ods. 6.

V pláne ozdravenia na úrovni skupiny sa v súvislosti s každým scenárom určí, či existujú prekážky brániace vykonávaniu ozdravných opatrení v rámci skupiny, a to aj na úrovni jednotlivých subjektov, na ktoré sa vzťahuje plán, a či existujú podstatné praktické alebo právne prekážky brániace rýchlemu prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu pasív alebo aktív v rámci skupiny.

7. Riadiaci orgán subjektu, ktorý vypracuje plán ozdravenia na úrovni skupiny v zmysle odseku 1, posúdi a schváli plán ozdravenia na úrovni skupiny pred jeho predložením orgánu vykonávajúcemu dohľad na konsolidovanom základe.

Článok 8

Posúdenie plánov ozdravenia na úrovni skupiny

1. Orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe spolu s príslušnými orgánmi dcérskych spoločností po konzultácii s príslušnými orgánmi uvedenými v článku 116 smernice 2013/36/EÚ a s príslušnými orgánmi významných pobočiek, pokiaľ je to relevantné pre významnú pobočku, preskúma plán ozdravenia na úrovni skupiny a posúdi rozsah, v ktorom sú v danom pláne splnené požiadavky a kritériá stanovené v článkoch 6 a 7. Takéto posúdenie sa vykoná v súlade s postupom stanoveným v článku 6 a v súlade s týmto článkom, pričom sa v rámci neho zohľadní prípadný vplyv ozdravných opatrení na finančnú stabilitu vo všetkých členských štátoch, v ktorých skupina pôsobí.

2. Orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe a príslušné orgány dcérskych spoločností sa snažia dospieť k spoločnému rozhodnutiu o:

a) preskúmaní a posúdení plánu ozdravenia na úrovni skupiny;

b) tom, či sa pre inštitúcie, ktoré sú súčasťou skupiny, vypracuje individuálny plán ozdravenia, a

c) o uplatnení opatrení uvedených v článku 6 ods. 5 a 6.

Uvedené orgány sa usilujú dospieť k spoločnému rozhodnutiu do štyroch mesiacov odo dňa, keď orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe predložil plán ozdravenia na úrovni skupiny v súlade s článkom 7 ods. 3.

EBA môže na žiadosť príslušného orgánu pomôcť príslušným orgánom dospieť k spoločnému rozhodnutiu v súlade s článkom 31 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

3. V prípade, že príslušné orgány nedosiahnu spoločné rozhodnutie o preskúmaní a posúdení plánu ozdravenia na úrovni skupiny alebo o akýchkoľvek opatreniach, ktorých prijatie materskou spoločnosťou v Únii sa požaduje podľa článku 6 ods. 5 a 6, a to v lehote štyroch mesiacov odo dňa predloženia, orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe prijme vlastné rozhodnutie v súvislosti s týmito záležitosťami. Orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe prijme svoje rozhodnutie po zohľadnení názorov a výhrad ostatných príslušných orgánov vyjadrených počas uvedenej štvormesačnej lehoty. Orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe oznámi svoje rozhodnutie materskej spoločnosti v Únii a ostatným príslušným orgánom.

Ak na konci uvedenej štvormesačnej lehoty ktorýkoľvek z príslušných orgánov uvedených v odseku 2 postúpi záležitosť uvedenú v odseku 7 EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, orgán vykonávajúci dohľad na konsolidovanom základe odloží svoje rozhodnutie, počká na akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže EBA prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a svoje rozhodnutie prijme v súlade s rozhodnutím, ktoré prijal EBA. Táto štvormesačná lehota sa v zmysle uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie. EBA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Záležitosť sa nepostupuje EBA po skončení uvedenej štvormesačnej lehoty ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Ak EBA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatní sa rozhodnutie orgánu vykonávajúceho dohľad na konsolidovanom základe.

4. Ak príslušné orgány neprijmú do štyroch mesiacov odo dňa predloženia spoločné rozhodnutie o:

a) tom, či sa pre inštitúcie patriace do jeho jurisdikcie má vypracovať individuálny plán ozdravenia, alebo

b) o uplatňovaní opatrení uvedených v článku 6 ods. 5 a 6 na úrovni dcérskych spoločností,

každý z príslušných orgánov prijme vlastné rozhodnutie o týchto záležitostiach.

Ak na konci štvormesačnej lehoty ktorýkoľvek z dotknutých príslušných orgánov postúpi záležitosť uvedenú v odseku 7 EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, príslušný orgán dcérskej spoločnosti odloží svoje rozhodnutie, počká na akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže EBA prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a svoje rozhodnutie prijme v súlade s rozhodnutím, ktoré prijal EBA. Táto štvormesačná lehota sa v zmysle uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie. EBA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Záležitosť sa nepostupuje EBA po skončení uvedenej štvormesačnej lehoty ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Ak EBA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatní sa rozhodnutie príslušného orgánu zodpovedného za dcérsku spoločnosť na individuálnej úrovni.

5. Ostatné príslušné orgány, ktoré nevyjadria nesúhlas podľa odseku 4, môžu dosiahnuť spoločné rozhodnutie o pláne ozdravenia na úrovni skupiny, ktorý sa vzťahuje na subjekty skupiny patriace do ich jurisdikcií.

6. Spoločné rozhodnutie uvedené v odseku 2 alebo 5 a rozhodnutia prijaté príslušnými orgánmi v prípade, ak sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie uvedené v odsekoch 3 a 4, sa uznajú za nevyvrátiteľné a príslušné orgány v dotknutých členských štátoch ich uplatnia.

7. Na žiadosť príslušného orgánu v súlade s odsekom 3 alebo 4, môže EBA len pomáhať príslušným orgánom pri dosahovaní dohody v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 vo vzťahu k posudzovaniu plánov ozdravenia a vykonávaniu opatrení uvedených v článku 6 ods. 6 písm. a), b) a d).

Článok 9

Ukazovatele plánu ozdravenia

1. Na účely článkov 5 až 8 príslušné orgány požadujú, aby každý plán ozdravenia obsahoval rámec ukazovateľov stanovený inštitúciou, v ktorom sú určené časové body, v ktorých možno prijať primerané opatrenia uvedené v pláne. Tieto ukazovatele odsúhlasia príslušné orgány v rámci posudzovania plánov ozdravenia v súlade s článkami 6 a 8. Tieto ukazovatele môžu mať kvalitatívny alebo kvantitatívny charakter týkajúci sa finančnej pozície inštitúcie a dajú sa jednoducho monitorovať. Príslušné orgány zabezpečia, aby inštitúcie zaviedli vhodné mechanizmy pravidelného monitorovania ukazovateľov.

Bez ohľadu na prvý pododsek:

a) môže inštitúcia prijať opatrenia v rámci svojho plánu ozdravenia v prípade, ak príslušný ukazovateľ nebol splnený, avšak riadiaci orgán inštitúcie to považuje za primerané vzhľadom na okolnosti, alebo

b) sa inštitúcia môže zdržať prijatia takýchto opatrení v prípade, ak to riadiaci orgán inštitúcie nepovažuje vzhľadom na okolnosti za primerané.

Rozhodnutie o prijatí opatrení uvedených v pláne ozdravenia alebo rozhodnutie zdržať sa prijatia takýchto opatrení sa bezodkladne oznámi príslušnému orgánu.

2. EBA vydá do 3. júla 2015 usmernenia v súlade s článkom nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, v ktorých sa stanoví minimálny zoznam kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov uvedených v odseku 1.







Oddiel 3

Plánovanie riešenia krízových situácií

Článok 10

Plány riešenia krízových situácií

1. Orgán pre riešenie krízových situácií po konzultáciách s príslušným orgánom a orgánmi pre riešenie krízových situácií patriacimi do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre danú významnú pobočku relevantné, vypracuje plán riešenia krízovej situácie pre každú inštitúciu, ktorá netvorí súčasť skupiny, ktorá podlieha dohľadu na konsolidovanom základe podľa článkov 111 a 112 smernice 2013/36/EÚ. V pláne riešenia krízových situácií sa stanovia opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré môže orgán pre riešenie krízových situácií prijať, ak inštitúcia spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií. Informácie uvedené v odseku 7a) sa zverejnia príslušnej inštitúcii.

2. Pri vypracúvaní plánu riešenia krízových situácií orgán pre riešenie krízových situácií označí všetky podstatné prekážky brániace riešiteľnosti a navrhne, ak je to potrebné a vhodné, relevantné opatrenia na odstránenie týchto prekážok podľa kapitoly II tejto hlavy.

3. V pláne riešenia krízových situácií sa zohľadnia relevantné scenáre vrátane prípadu idiosynkratického zlyhania alebo zlyhania v čase všeobecnej finančnej nestability alebo udalostí na úrovni celého systému. V pláne riešenia krízových situácií sa nepredpokladá žiadne z týchto opatrení:

a) akákoľvek mimoriadna verejná finančná podpora s výnimkou použitia mechanizmov financovania zriadených v súlade s článkom 100;

b) akákoľvek núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity ani

c) akákoľvek pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá s neštandardnou zábezpekou, splatnosťou a úrokovou mierou.

4. Plán riešenia krízových situácií zahŕňa analýzu toho, ako a kedy môže inštitúcia na základe podmienok vypracovaných v pláne požiadať o použitie facilít centrálnej banky, a určí tie aktíva, ktoré by sa mohli považovať za kolaterál.

5. Orgány pre riešenie krízových situácií môžu požadovať, aby im inštitúcie pomohli s vypracovaním a aktualizovaním plánov.

6. Plány riešenia krízových situácií sa preskúmajú a prípadne sa zaktualizujú minimálne raz ročne a po každej podstatnej zmene právnej alebo organizačnej štruktúry inštitúcie alebo jej obchodnej činnosti či finančného postavenia, ktorá by mohla mať významný vplyv na účinnosť plánu alebo si inak vyžaduje preskúmanie plánu riešenia krízových situácií.

Na účely preskúmania alebo aktualizácie plánov riešenia krízových situácií uvedených v prvom pododseku inštitúcie a príslušné orgány ihneď oznámia orgánom pre riešenie krízových situácií akúkoľvek zmenu, ktorá si vyžaduje takéto preskúmanie alebo aktualizáciu.

7. Bez toho, aby bol dotknutý článok 4, v pláne riešenia krízových situácií sa stanovia možnosti pre uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a príslušných právomocí uvedených v hlave IV v rámci inštitúcie. Pokiaľ je to potrebné a možné, plán riešenia krízových situácií zahŕňa v kvantifikovanej podobe:

a) zhrnutie kľúčových prvkov plánu;

b) zhrnutie všetkých podstatných zmien v inštitúcii, ku ktorým došlo od posledného predloženia informácií týkajúcich sa riešenia krízových situácií;

c) ukážku toho, ako by sa mohli kritické funkcie a hlavné oblasti obchodnej činnosti právne a ekonomicky oddeliť od ostatných funkcií v rozsahu, ktorý je potrebný na zabezpečenie kontinuity pri zlyhaní inštitúcie;

d) odhad časového rámca pre realizáciu každého vecného aspektu plánu;

e) podrobný opis posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie vykonaného v súlade s odsekom 2 tohto článku a článkom 15;

f) opis všetkých opatrení požadovaných podľa článku 17 na riešenie alebo odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie zistených na základe posúdenia vykonaného v súlade s článkom 15;

g) opis postupov stanovenia hodnoty a predajnosti kritických funkcií, hlavných oblastí obchodnej činnosti a aktív inštitúcie;

h) podrobný opis mechanizmov na zabezpečenie toho, aby informácie vyžadované podľa článku 11 boli aktuálne a aby boli orgánom pre riešenie krízových situácií neustále k dispozícii;

i) vysvetlenie poskytnuté orgánom pre riešenie krízových situácií k tomu, ako by sa možnosti riešenia krízových situácií mohli financovať bez toho, aby sa počítalo s ktorýmkoľvek z týchto opatrení:

i) akákoľvek mimoriadna verejná finančná podpora s výnimkou použitia mechanizmov financovania zriadených v súlade s článkom 100;

ii) akákoľvek núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity alebo

iii) akákoľvek pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá s neštandardnou zábezpekou, splatnosťou a úrokovou mierou.

j) podrobný opis rôznych stratégií riešenia krízových situácií, ktoré by sa mohli uplatniť podľa rôznych možných scenárov a príslušných časových rámcov;

k) opis kritických vzájomných prepojení;

l) opis možností zachovania prístupu k platobným a klíringovým službám a iným infraštruktúram a posúdenie prenosnosti pozícií klientov;

m) analýzu vplyvu plánu na zamestnancov inštitúcie vrátane posúdenia všetkých nákladov, ktoré s tým súvisia, a popis plánovaných postupov konzultácií s pracovníkmi v rámci procesu riešenia krízových situácií, v prípade potreby aj so zohľadnením vnútroštátnych systémov dialógu so sociálnymi partnermi;

n) plán komunikácie s médiami a verejnosťou;

o) minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky požadované podľa článku 45 ods. 1 a v prípade potreby termín na dosiahnutie tejto úrovne;

p) v príslušných prípadoch minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a nástroje záchrany pomocou vnútorných zdrojov podľa článku 45 ods. 1 a prípadne aj termín na dosiahnutie tejto úrovne;

q) opis základných činností a systémov potrebných na zachovanie nepretržitého fungovania prevádzkových procesov inštitúcie;

r) prípadne akékoľvek stanovisko vyjadrené inštitúciou v súvislosti s plánom riešenia krízových situácií.

8. Členské štáty zabezpečia, aby mali orgány pre riešenie krízových situácií právomoc požadovať od inštitúcie a subjektu uvedeného v článku 1 ods. 1 písm. b), c) alebo d), aby viedli podrobné záznamy o finančných zmluvách, ktorých sú zmluvnou stranou. Orgán pre riešenie krízových situácií môže stanoviť lehotu, v rámci ktorej musí byť inštitúcia alebo subjekt uvedený v článku 1 ods. 1 písm. b), c) alebo d) schopný takéto záznamy predložiť. Na všetky inštitúcie a všetky subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d), ktoré patria do jurisdikcie tohto orgánu, sa vzťahuje rovnaká lehota. Orgán pre riešenie krízových situácií sa môže rozhodnúť stanoviť rozdielne lehoty pre rozdielne typy finančných zmlúv uvedené v článku 2 bode 100. Tento odsek sa netýka právomocí príslušného orgánu získavať informácie.

9. EBA po konzultácii s ESRB vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých stanoví obsah plánu riešenia krízových situácií.

EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Článok 11

Informácie na účely plánov riešenia krízových situácií a spolupráca zo strany inštitúcie

1. Členské štáty zabezpečia, aby orgány pre riešenie krízových situácií mali právomoc požadovať, aby:

a) s nimi inštitúcie v nevyhnutnej miere spolupracovali pri vypracúvaní plánov riešenia krízových situácií;

b) im inštitúcie poskytli, a to buď priamo, alebo prostredníctvom príslušného orgánu, všetky informácie potrebné na vypracovanie a vykonávanie plánov riešenia krízových situácií.

Orgány pre riešenie krízových situácií majú najmä právomoc požadovať okrem iného informácie a analýzu podľa oddielu B prílohy.

2. Príslušné orgány v relevantných členských štátoch spolupracujú s orgánmi pre riešenie krízových situácií s cieľom overiť, či sú už dostupné niektoré alebo všetky informácie uvedené v odseku 1. Keď sú takéto informácie dostupné, príslušné orgány poskytnú tieto informácie orgánom pre riešenie krízových situácií.

3. EBA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov na určenie postupov a minimálny súbor štandardných foriem a vzorov na poskytovanie informácií podľa tohto článku.

EBA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Článok 12

Plány riešenia krízových situácií na úrovni skupiny

1. Členské štáty zabezpečia, aby orgány pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny spolu s orgánmi pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností a po konzultácii s orgánmi pre riešenie krízových situácií významných pobočiek, pokiaľ je to pre danú významnú pobočku relevantné, vypracovali plány riešenia krízových situácií na úrovni skupiny. Plány riešenia krízových situácií na úrovni skupiny zahŕňajú plán riešenia krízových situácií na úrovni skupiny, ktorú vedie materská spoločnosť v Únii, ako celku, a to buď riešením krízových situácií na úrovni materskej spoločnosti v Únii alebo prostredníctvom jej rozdelenia a riešenia krízových situácií dcérskych inštitúcií. Plán riešenia krízových situácií na úrovni skupiny zahŕňa opatrenia na riešenie krízových situácií:

a) materskej spoločnosti v Únii;

b) dcérskych spoločností, ktoré sú súčasťou skupiny a ktoré sa nachádzajú v Únii;

c) subjektov uvedených v článku 1 ods. 1 písm. c) a d); a

d) s výhradou hlavy VI dcérskych spoločností, ktoré sú súčasťou skupiny a ktoré sa nachádzajú mimo Únie.

2. Plán riešenia krízových situácií na úrovni skupiny sa vypracuje na základe informácií poskytnutých podľa článku 11.

3. V pláne riešenia krízových situácií na úrovni skupiny sa:

a) stanovia opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré sa majú prijať v súvislosti so subjektmi skupiny, a to tak prostredníctvom opatrení na riešenie krízových situácií vzhľadom na subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b, c) a d), materskú spoločnosť a dcérske inštitúcie, ako aj prostredníctvom koordinovaných opatrení na riešenie krízových situácií vzhľadom na dcérske inštitúcie, a to pre scenáre uvedené v článku 10 ods. 3;

b) preskúma rozsah, v akom by sa mohli koordinovane použiť a uplatniť nástroje riešenia krízových situácií a príslušné právomoci vzhľadom na subjekty skupiny usadené v Únii, vrátane opatrení na zjednodušenie odkúpenia skupiny ako celku alebo samostatných oblastí obchodnej činnosti alebo činností, ktoré poskytujú viaceré subjekty skupiny, alebo konkrétnych subjektov skupiny treťou stranou, a identifikujú sa akékoľvek možné prekážky brániace koordinovanému riešeniu krízových situácií;

c) identifikujú náležité mechanizmy spolupráce a koordinácie s relevantnými orgánmi týchto tretích krajín a dôsledky riešenia krízových situácií v rámci Únie v prípade, ak skupina zahŕňa subjekty registrované v tretích krajinách;

d) identifikujú opatrenia vrátane právneho a ekonomického oddelenia konkrétnych funkcií alebo oblastí obchodnej činnosti, ktoré sú potrebné na uľahčenie riešenia krízových situácií na úrovni skupiny, ak sú splnené podmienky na riešenie krízových situácií;

e) stanovia akékoľvek ďalšie opatrenia neuvedené v tejto smernici, ktoré orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny zamýšľa uplatňovať v súvislosti s riešením krízových situácií skupiny;

f) identifikuje, ako by sa dali financovať možnosti riešenia krízových situácií na úrovni skupiny, a v prípade, ak sú potrebné mechanizmy financovania, stanovia sa zásady rozdelenia zodpovednosti za takéto financovanie medzi zdroje financovania v rôznych členských štátoch. V pláne sa nepočíta so žiadnym z týchto opatrení:

i) akákoľvek mimoriadna verejná finančná podpora s výnimkou použitia mechanizmov financovania zriadených v súlade s článkom 100;

ii) akákoľvek núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity alebo

iii) akákoľvek pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá s neštandardnou zábezpekou, splatnosťou a úrokovou mierou.

Tieto zásady sa stanovia na základe spravodlivých a vyvážených kritérií a zohľadní sa v nich najmä článok 107 ods. 5 a vplyv na finančnú stabilitu vo všetkých dotknutých členských štátoch.

4. Posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie skupiny podľa článku 16 sa vykonáva v rovnakom čase ako vypracovanie a aktualizovanie plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny v súlade s týmto článkom. Podrobný opis posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie, ktoré sa vykonalo v súlade s článkom 16, sa zahrnie do plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny.

5. Plán riešenia krízových situácií na úrovni skupiny nesmie mať neprimerané dôsledky pre žiaden členský štát.

6. EBA po konzultácii s ESRB a pri zohľadnení rôznorodosti obchodných modelov skupín na vnútornom trhu vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých stanoví obsah plánu riešenia krízových situácií na úrovni skupiny.

EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Článok 13

Požiadavky vzťahujúce sa na plány riešenia krízových situácií na úrovni skupiny a príslušný postup

1. Materské spoločnosti v Únii predložia orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny informácie, ktoré sa môžu vyžadovať na základe článku 11. Takéto informácie sa vzťahujú na materskú spoločnosť v Únii a v požadovanom rozsahu na každý zo subjektov skupiny vrátane subjektov uvedených v článku 1 ods. 1 písm. c) a d).

Ak sú zavedené požiadavky na dôvernosť informácií, ktoré sú ustanovené v tejto smernici, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny predloží informácie poskytnuté v súlade s týmto odsekom:

a) EBA;

b) orgánom pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností;

c) orgánom pre riešenie krízových situácií patriacim do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to relevantné pre túto významnú pobočku;

d) relevantným príslušným orgánom uvedeným v článkoch 115 a 116 smernice 2013/36/EÚ a

e) orgánom pre riešenie krízových situácií členských štátov, v ktorých sú usadené subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. c) a d).

Informácie, ktoré orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny poskytne orgánom pre riešenie krízových situácií a príslušným orgánom dcérskych spoločností, orgánom pre riešenie krízových situácií patriacim do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú akékoľvek významné pobočky, a relevantným príslušným orgánom uvedeným v článkoch 115 a 116 smernice 2013/36/EÚ, zahŕňajú minimálne všetky informácie, ktoré sú relevantné pre dcérsku spoločnosť alebo významnú pobočku. Informácie poskytnuté EBA zahŕňajú všetky informácie, ktoré sú relevantné v súvislosti s úlohou EBA vo vzťahu k plánom riešenia krízových situácií na úrovni skupiny. Ak sa informácie týkajú dcérskych spoločností v tretích krajinách, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny nie je povinný postúpiť uvedené informácie bez súhlasu príslušného orgánu tretej krajiny pre dohľad alebo orgánu pre riešenie krízových situácií.

2. Členské štáty zabezpečia, aby orgány pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny konajúce spoločne s orgánmi pre riešenie krízových situácií uvedenými v odseku 1 druhom pododseku tohto článku v kolégiách pre riešenie krízových situácií a po konzultácii s relevantnými príslušnými orgánmi vrátane orgánov pre riešenie krízových situácií patriacich do jurisdikcií členských štátov, v ktorých sa nachádzajú akékoľvek významné pobočky, vypracovali a dodržiavali plány riešenia krízových situácií na úrovni skupiny. Orgány pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny môžu na základe vlastného uváženia a pod podmienkou splnenia požiadaviek na dôvernosť ustanovených v článku 98 tejto smernice zapojiť do vypracovania a dodržiavania plánov riešenia krízových situácií na úrovni skupiny orgány pre riešenie krízových situácií z tretích krajín patriace so jurisdikcie, v ktorej skupina zriadila dcérske spoločnosti, finančné holdingové spoločnosti alebo významné pobočky podľa článku 51 smernice 2013/36/EÚ.

3. Členské štáty zabezpečia, aby sa plány riešenia krízových situácií na úrovni skupiny preskúmavali a v prípade potreby aktualizovali aspoň raz ročne a po každej zmene právnej alebo organizačnej štruktúry, obchodnej činnosti alebo finančnej pozície skupiny vrátane ktoréhokoľvek subjektu skupiny, ktorá by mohla mať na takýto plán významný vplyv alebo si vyžadovať jeho zmenu.

4. Prijatie plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny má podobu spoločného rozhodnutia orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny a orgánov pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností.

Tieto orgány pre riešenie krízových situácií prijmú spoločné rozhodnutie do štyroch mesiacov od dátumu, kedy orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny odoslal informácie uvedené v odseku 1 druhom pododseku.

EBA môže na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií pomôcť orgánom pre riešenie krízových situácií dospieť k spoločnému rozhodnutiu v súlade s článkom 31 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

5. Ak sa spoločné rozhodnutie orgánov pre riešenie krízových situácií neprijme do štyroch mesiacov, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny prijme vlastné rozhodnutie o pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny. Toto rozhodnutie musí byť plne odôvodnené a zohľadnia sa v ňom názory a výhrady ostatných orgánov pre riešenie krízových situácií. Toto rozhodnutie poskytne materskej spoločnosti v Únii orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny.

S výhradou odseku 9 tohto článku, ak na konci uvedenej štvormesačnej lehoty ktorýkoľvek z orgánov pre riešenie krízových situácií postúpi záležitosť EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny odloží prijatie svojho rozhodnutia, počká na rozhodnutie, ktoré EBA môže prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia, a prijme svoje rozhodnutie v súlade s rozhodnutím EBA. Táto štvormesačná lehota sa v zmysle uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie. EBA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Vec sa nepostúpi orgánu EBA po skončení uvedenej štvormesačnej lehoty ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Ak orgán EBA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatňuje sa rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovní skupiny.

6. Ak sa spoločné rozhodnutie orgánov pre riešenie krízových situácií neprijme do štyroch mesiacov, každý orgán pre riešenie krízových situácií zodpovedný za dcérsku spoločnosť prijme vlastné rozhodnutie a vypracuje a vedie plán riešenia krízovej situácie pre subjekty v jeho jurisdikcii. Každé jednotlivé rozhodnutie sa plne zdôvodní, uvedú sa v ňom dôvody nesúhlasu s navrhovaným plánom riešenia krízových situácií na úrovni skupiny a zohľadnia sa v ňom názory a výhrady ostatných príslušných orgánov a orgánov pre riešenie krízových situácií. Každý orgán pre riešenie krízových situácií oznámi svoje rozhodnutie ostatným členom kolégia pre riešenie krízových situácií.

S výhradou odseku 9 tohto článku, ak na konci uvedenej štvormesačnej lehoty ktorýkoľvek z orgánov pre riešenie krízových situácií postúpi záležitosť EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, dotknutý orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny odloží prijatie svojho rozhodnutia, počká na akékoľvek rozhodnutie, ktoré EBA môže prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia, a prijme svoje rozhodnutie v súlade s rozhodnutím EBA. Táto štvormesačná lehota sa v zmysle uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie. EBA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Vec sa nepostúpi EBA po skončení uvedenej štvormesačnej lehoty ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Ak EBA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatní sa rozhodnutie orgánu dcérskej spoločnosti pre riešenie krízových situácií.

7. Ostatné orgány pre riešenie krízových situácií, ktoré nevyjadria nesúhlas v zmysle odseku 6, môžu dospieť k spoločnému rozhodnutiu o pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny, ktorý sa bude vzťahovať na subjekty skupiny v ich jurisdikcii.

8. Spoločné rozhodnutia uvedené v odsekoch 4 a 7 a rozhodnutia prijaté orgánmi pre riešenie krízových situácií, ak sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie uvedené v odsekoch 5 a 6, sa uznajú za nevyvrátiteľné a ostatné orgány pre riešenie krízových situácií ich musia uplatňovať.

9. V súlade s odsekmi 5 a 6 tohto článku môže EBA na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií pomôcť orgánom pre riešenie krízových situácií dosiahnuť dohodu v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, pokiaľ žiadny dotknutý orgán pre riešenie krízových situácií nekonštatuje, že predmet nesúhlasu môže akýmkoľvek spôsobom zasahovať do fiškálnej zodpovednosti jeho členských štátov.

10. Ak sa spoločné rozhodnutia prijímajú v súlade s odsekmi 4 a 7 a ak orgán pre riešenie krízových situácií skonštatuje podľa odseku 9, že predmet nesúhlasu týkajúci sa plánov riešenia krízových situácií na úrovni skupiny zasahuje do fiškálnej zodpovednosti jeho členských štátov, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny iniciuje opätovné posúdenie plánu riešenia krízových situácií na úrovni skupiny vrátane minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Článok 14

Predkladanie plánov riešenia krízových situácií príslušným orgánom

1. Orgán pre riešenie krízových situácií predloží plány riešenia krízových situácií a ich akékoľvek zmeny relevantným príslušným orgánom.

2. Orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny predloží plány riešenia krízových situácií na úrovni skupiny a akékoľvek ich zmeny relevantným príslušným orgánom.







KAPITOLA II

Riešiteľnosť

Článok 15

Posúdenie riešiteľnosti inštitúcií

1. Členské štáty zabezpečia, aby orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom a orgánmi pre riešenie krízových situácií patriacimi do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre významnú pobočku relevantné, posúdil rozsah, v akom je možné vyriešiť krízovú situáciu inštitúcie, ktorá nie je súčasťou skupiny, a to bez toho, aby sa využilo ktorékoľvek z nasledujúcich opatrení:

a) akákoľvek mimoriadna verejná finančná podpora s výnimkou využitia mechanizmov financovania zriadených v súlade s článkom 100;

b) akákoľvek núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity;

c) akákoľvek pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá s neštandardnou zábezpekou, splatnosťou a úrokovou mierou.

Na tento účel sa krízové situácie inštitúcie považujú za riešiteľné, ak je pre orgán pre riešenie krízových situácií realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať inštitúciu na základe bežného konkurzného konania alebo riešiť jej krízovú situáciu uplatnením rôznych nástrojov riešenia krízových situácií a príslušných právomocí, pričom sa v maximálnej možnej miere zabráni tomu, aby to malo akýkoľvek významný nepriaznivý vplyv na finančné systémy členského štátu, v ktorom je daná inštitúcia usadená, alebo iných členských štátov alebo Únie, vrátane okolností širšej finančnej nestability alebo udalostí zasahujúcich celý systém, pričom cieľom je aj zaistiť pokračovanie kritických funkcií, ktoré inštitúcia vykonáva. Orgány pre riešenie krízových situácií včas informujú EBA vždy, keď sa krízová situácia inštitúcie nepovažuje za riešiteľnú.

2. Na účely posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie inštitúcie podľa odseku 1 orgán pre riešenie krízových situácií prinajmenšom preskúma náležitosti uvedené v oddiele C prílohy.

3. Posúdenie riešiteľnosti podľa tohto článku vykoná orgán pre riešenie krízových situácií v rovnakom čase, v akom sa vypracuje a aktualizuje plán riešenia krízovej situácie podľa článku 10, a na účely vypracovania a aktualizácie tohto plánu.

4. EBA po konzultácii s ESRB vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť otázky a kritériá, ktoré je potrebné preskúmať v rámci posúdenia riešiteľnosti krízových situácií inštitúcií alebo skupín uvedených v odseku 2 tohto článku a v článku 16.

EBA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.

Komisii sa udeľuje právomoc prijímať návrh regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

Článok 16

Posúdenie riešiteľnosti krízových situácií skupín

1. Členské štáty zabezpečia, aby orgány pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny spolu s orgánmi pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností po konzultácii s orgánom vykonávajúcim dohľad na konsolidovanom základe a príslušnými orgánmi takýchto dcérskych spoločností a s orgánmi pre riešenie krízových situácií patriacimi do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre významnú pobočku relevantné, posúdili rozsah, v ktorom je možné vyriešiť krízovú situáciu skupín bez toho, aby predpokladali:

a) akúkoľvek mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou použitia mechanizmov financovania zriadených v súlade s článkom 100;

b) akúkoľvek núdzovú pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity;

c) akúkoľvek pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutú s neštandardnou zábezpekou, splatnosťou a podmienkami úrokových sadzieb.

Krízová situácia skupiny sa považuje za riešiteľnú, ak je pre orgány pre riešenie krízových situácií realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať subjekty skupiny v rámci bežného konkurzného konania, alebo riešiť ich krízovú situáciu uplatnením nástrojov a právomocí riešenia krízových situácií na subjekty skupiny a zároveň sa v najväčšej možnej miere zabráni akýmkoľvek významným nepriaznivým vplyvom na finančné systémy, a to aj v podmienkach širšej finančnej nestability alebo udalostí zasahujúcich celý systém členských štátov, v ktorých sú subjekty skupiny usadené, alebo iných členských štátov alebo Únie, a to s cieľom zabezpečiť pokračovanie kritických funkcií, ktoré subjekty skupiny vykonávajú, ak ich možno ľahko a včas oddeliť, alebo použitím iných prostriedkov. Orgány pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny včas informujú EBA vždy, keď sa krízová situácia skupiny nepovažuje za riešiteľnú.

Posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie skupiny zvážia kolégiá pre riešenie krízových situácií uvedené v článku 88.

2. Na účely posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie skupiny orgány pre riešenie krízových situácií prinajmenšom preskúmajú náležitosti uvedené v oddiele C prílohy.

3. Posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie skupiny podľa tohto článku sa vykoná v rovnakom čase ako vypracovanie a aktualizácia plánov riešenia krízových situácií na úrovni skupiny v súlade s článkom 12 a na ich účely. Posúdenie sa vykoná v rámci rozhodovacieho postupu ustanoveného v článku 13.

Článok 17

Právomoci riešiť alebo odstrániť prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie

1. Na základe posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie inštitúcie vykonaného v súlade s článkami 15 a 16 členské štáty zabezpečia, že ak orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom skonštatuje, že existujú podstatné prekážky brániace riešeniu krízovej situácie tejto inštitúcie, orgán pre riešenie krízových situácií toto konštatovanie písomne oznámi danej inštitúcii, príslušnému orgánu a orgánom pre riešenie krízových situácií patriacim do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky.

2. Požiadavka, aby orgány pre riešenie krízových situácií vypracovali plány riešenia krízových situácií a aby relevantné orgány pre riešenie krízových situácií dospeli k spoločnému rozhodnutiu o plánoch riešenia krízových situácií na úrovni skupiny podľa článku 10 ods. 1 a článku 13 ods. 4, sa pozastavuje po oznámení uvedenom v odseku 1 tohto článku až do schválenia opatrení na odstránenie podstatných prekážok riešiteľnosti orgánom pre riešenie krízových situácií podľa odseku 3 tohto článku alebo do rozhodnutia o týchto opatreniach podľa odseku 4 tohto článku.

3. Do štyroch mesiacov od prijatia oznámenia vykonaného v súlade s odsekom 1 inštitúcia navrhne orgánu pre riešenie krízových situácií možné opatrenia na riešenie alebo odstránenie podstatných prekážok uvedených v tomto oznámení. Orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom posúdi, či sa týmito opatreniami účinne riešia alebo odstraňujú predmetné podstatné prekážky.

4. Keď orgán pre riešenie krízových situácií usúdi, že opatreniami navrhovanými inštitúciou v súlade s odsekom 3 sa predmetné prekážky účinne neobmedzujú alebo neodstraňujú, uloží inštitúcii priamo alebo nepriamo prostredníctvom príslušného orgánu povinnosť prijať alternatívne opatrenia, ktorými sa tento cieľ môže dosiahnuť, a písomne ich oznámi danej inštitúcii, ktorá v lehote jedného mesiaca navrhne plán, ako tieto opatrenia splní.

Pri určovaní alternatívnych opatrení orgán pre riešenie krízových situácií preukáže, že opatrenia navrhované inštitúciou by neboli schopné odstrániť prekážky brániace riešeniu krízovej situácie a že navrhované alternatívne opatrenia sú primerané na ich odstránenie. Orgán pre riešenie krízových situácií zohľadní ohrozenie finančnej stability vyplývajúce z týchto prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie a dosah týchto opatrení na obchodnú činnosť inštitúcie, jej stabilitu a jej schopnosť byť prínosom pre hospodárstvo.

5. Na účely odseku 4 majú orgány pre riešenie krízových situácií právomoc prijímať ktorékoľvek z týchto opatrení:

a) požadovať, aby inštitúcia prehodnotila akékoľvek mechanizmy financovania v rámci skupiny alebo ich neexistenciu, alebo pripravila dohody o poskytovaní služieb, či už v rámci skupiny alebo s tretími stranami, na zaistenie poskytovania kritických funkcií;

b) požadovať, aby inštitúcia obmedzila svoju maximálnu individuálnu alebo súhrnnú expozíciu;

c) uložiť špecifickú alebo pravidelnú dodatočnú povinnosť poskytnúť informácie relevantné na účely riešenia krízových situácií;

d) požadovať, aby sa inštitúcia zbavila konkrétnych aktív;

e) požadovať, aby inštitúcia obmedzila alebo ukončila konkrétne existujúce alebo navrhované činnosti;

f) obmedziť rozvoj nových alebo existujúcich oblastí obchodnej činnosti alebo predaj nových či existujúcich výrobkov alebo zabrániť takémuto rozvoju alebo predaju;

g) požadovať zmeny právnych alebo prevádzkových štruktúr inštitúcie alebo ktoréhokoľvek subjektu skupiny, ktorý je pod jej priamou alebo nepriamou kontrolou, s cieľom zmierniť ich zložitosť a zaistiť tak, aby kritické funkcie bolo možné právne a prevádzkovo oddeliť od ostatných funkcií prostredníctvom uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií;

h) požadovať, aby inštitúcia alebo materská spoločnosť zriadila materskú finančnú holdingovú spoločnosť v členskom štáte alebo materskú finančnú holdingovú spoločnosť v Únii;

i) požadovať, aby inštitúcia alebo subjekt v zmysle článku 1 ods. 1 písmena b), c) alebo d) emitovali oprávnené záväzky s cieľom splniť požiadavky článku 45;

j) požadovať, aby inštitúcia alebo subjekt v zmysle článku 1 ods. 1 písmena b), c) alebo d) prijali iné kroky na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa článku 45, najmä aby sa pokúsili opätovne prerokovať každý oprávnený záväzok, nástroj dodatočného kapitálu Tier 1 alebo nástroj kapitálu Tier 2, ktorý emitovali, s cieľom zabezpečiť, aby sa každé rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií odpísať alebo konvertovať takýto záväzok alebo nástroj vykonalo podľa práva jurisdikcie, ktorá sa vzťahuje na tento záväzok alebo nástroj, a

k) ak je inštitúcia dcérskou spoločnosťou holdingovej spoločnosti so zmiešanou činnosťou, požadovať, aby holdingová spoločnosť so zmiešanou činnosťou zriadila samostatnú finančnú holdingovú spoločnosť na kontrolu inštitúcie, ak je to potrebné na zjednodušenie riešenia krízovej situácie inštitúcie a na zamedzenie uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií a príslušných právomocí uvedených v hlave IV s nepriaznivým vplyvom na nefinančnú časť skupiny.

6. Rozhodnutie vydané podľa odseku 1 alebo 4 spĺňa tieto požiadavky:

a) je podložené dôvodmi vedúcimi k predmetnému posúdeniu alebo konštatovaniu;

b) uvádza sa v ňom, ako sa predmetné posúdenie alebo konštatovanie zhoduje s požiadavkou primeraného uplatňovania stanovenou v odseku 4 a

c) vzťahuje sa naň právo na opravný prostriedok.

7. Skôr než sa určí akékoľvek opatrenie uvedené v odseku 4, orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom a prípadne aj určeným vnútroštátnym orgánom makroprudenciálneho dohľadu náležite zváži potenciálny vplyv týchto opatrení na konkrétnu inštitúciu, vnútorný trh v oblasti finančných služieb a na finančnú stabilitu v ostatných členských štátoch a v Únii ako celku.

8. EBA do 3. júla 2015 vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, v ktorých sa bližšie určia opatrenia stanovené v odseku 5 a okolnosti, za ktorých sa každé opatrenie môže uplatňovať.

Článok 18

Právomoci riešiť alebo odstrániť prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie inštitúcie: riešenie na úrovni skupiny

1. Orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny spolu s orgánmi pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností po konzultáciách s kolégiom dohľadu a orgánmi pre riešenie krízových situácií patriacimi do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre významnú pobočku relevantné, zvážia posúdenie vyžadované podľa článku 16 v rámci kolégia pre riešenie krízových situácií a prijmú všetky náležité kroky, aby dosiahli spoločné rozhodnutie o uplatňovaní opatrení určených v súlade s článkom 17 ods. 4 vo vzťahu ku všetkým inštitúciám, ktoré sú súčasťou skupiny.

2. Orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny v spolupráci s orgánom vykonávajúcim dohľad na konsolidovanom základe a EBA v súlade s článkom 25 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 pripraví správu a predloží ju materskej spoločnosti v Únii, orgánom pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností, ktoré ju poskytnú dcérskym spoločnostiam pod ich dohľadom, a orgánom pre riešenie krízových situácií patriacim do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky. Správa sa pripraví po konzultácii s príslušnými orgánmi a zanalyzujú sa v nej podstatné prekážky účinného uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávania právomocí v oblasti riešenia krízových situácií vo vzťahu k skupine. V správe sa zváži vplyv na obchodný model inštitúcie a odporučia sa akékoľvek primerané a cielené opatrenia, ktoré sú podľa názoru orgánu potrebné alebo vhodné na odstránenie týchto prekážok.

3. Materská spoločnosť v Únii môže do štyroch mesiacov od prijatia správy predložiť pripomienky a navrhnúť orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny alternatívne opatrenia na odstránenie prekážok identifikovaných v správe.

4. Orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny oznámi všetky opatrenia navrhnuté materskou spoločnosťou v Únii orgánu vykonávajúcemu dohľad na konsolidovanom základe, EBA, orgánom pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností a orgánom pre riešenie krízových situácií patriacich do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre významnú pobočku relevantné. Orgány pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny a orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností po konzultáciách s príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií patriacich do jurisdikcií, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, urobia všetko, čo je v ich právomoci, aby dosiahli spoločné rozhodnutie v rámci kolégia pre riešenie krízových situácií týkajúce sa identifikovania podstatných prekážok, a v prípade potreby posúdenia opatrení navrhovaných materskou spoločnosťou v Únii a opatrení požadovaných orgánmi s cieľom riešiť alebo odstrániť takéto prekážky, v ktorom sa zohľadní potenciálny vplyv opatrení vo všetkých členských štátoch, v ktorých skupina pôsobí.

5. Spoločné rozhodnutie sa musí dosiahnuť do štyroch mesiacov od predloženia akýchkoľvek pripomienok materskej spoločnosti v Únii pri uplynutí štvormesačnej lehoty uvedenej v odseku 3 podľa toho, čo nastane skôr. Musí byť odôvodnené a vyjadrené v dokumente, ktorý orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny poskytne materskej spoločnosti v Únii.

EBA môže na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií pomôcť orgánom pre riešenie krízových situácií dosiahnuť spoločné rozhodnutie v súlade s článkom 31 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

6. V prípade, že sa spoločné rozhodnutie neprijme v lehote uvedenej v odseku 5, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny prijme svoje vlastné rozhodnutie o vhodných opatreniach, ktoré sa majú prijať v súlade s článkom 17 ods. 4 na úrovni skupiny.

Rozhodnutie musí byť plne odôvodnené a zohľadnia sa v ňom názory a výhrady ostatných orgánov pre riešenie krízových situácií. Toto rozhodnutie poskytne materskej spoločnosti v Únii orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny.

Ak do konca štvormesačnej lehoty ktorýkoľvek z orgánov pre riešenie krízových situácií postúpil záležitosť uvedenú v odseku 9 EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny odloží prijatie svojho rozhodnutia a počká na akékoľvek rozhodnutie, ktoré EBA môže prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a svoje rozhodnutie prijme v súlade s rozhodnutím, ktoré prijal EBA. Táto štvormesačná lehota sa považuje za zmierovacie obdobie v zmysle uvedeného nariadenia. EBA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Daná záležitosť sa orgánu EBA nepostúpi po skončení uvedenej štvormesačnej lehoty ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Ak EBA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatňuje sa rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny.

7. Ak sa spoločné rozhodnutie neprijme, orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností prijmú vlastné rozhodnutia o vhodných opatreniach, ktoré majú prijať dcérske spoločnosti individuálne v súlade s článkom 17 ods. 4 Toto rozhodnutie musí byť plne odôvodnené a zohľadnia sa v ňom názory a výhrady ostatných orgánov pre riešenie krízových situácií. Rozhodnutie sa poskytne dotknutej dcérskej spoločnosti a orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny.

Ak do konca štvormesačnej lehoty ktorýkoľvek z orgánov pre riešenie krízových situácií postúpil záležitosť uvedenú v odseku 9 tohto článku EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, orgán pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti odloží prijatie svojho rozhodnutia a počká na akékoľvek rozhodnutie, ktoré EBA môže prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a svoje rozhodnutie prijme v súlade s rozhodnutím, ktoré prijal EBA. Táto štvormesačná lehota sa považuje za zmierovacie obdobie v zmysle uvedeného nariadenia. EBA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Daná záležitosť sa orgánu EBA nepostúpi po skončení uvedenej štvormesačnej lehoty ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Ak EBA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatní sa rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti.

8. Spoločné rozhodnutie uvedené v odseku 5 a rozhodnutia prijaté orgánmi pre riešenie krízových situácií, ak sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie uvedené v odseku 6, sa pokladajú za konečné a ostatné dotknuté orgány pre riešenie krízových situácií ich uplatňujú.

9. Ak sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie o prijatí ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v článku 17 ods. 5 písm. g), h) alebo k), EBA môže na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií v súlade s odsekom 6 alebo 7 tohto článku pomôcť orgánom pre riešenie krízových situácií dosiahnuť dohodu v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.







KAPITOLA III

Finančná podpora v rámci skupiny

Článok 19

Dohoda o finančnej podpore v rámci skupiny

1. Členské štáty zaistia, aby materská inštitúcia z členského štátu, materská inštitúcia v Únii alebo subjekt uvedený v článku 1 ods. 1 písmene c) alebo d) a jej dcérske spoločnosti z iných členských štátov alebo tretích krajín, ktoré sú inštitúciami alebo finančnými inštitúciami podliehajúcimi dohľadu nad materskou spoločnosťou na konsolidovanom základe, mohli uzatvoriť dohodu o poskytnutí finančnej podpory akejkoľvek inej zmluvnej strane dohody, ktorá spĺňa podmienky na včasnú intervenciu podľa článku 27, ak sú tiež splnené podmienky stanovené v tejto kapitole.

2. Táto kapitola sa neuplatňuje na finančné mechanizmy vo vnútri skupiny vrátane mechanizmov financovania ani na fungovanie centralizovaných mechanizmov financovania za predpokladu, že žiadna zo strán zúčastnených na týchto mechanizmoch nespĺňa podmienky na včasnú intervenciu.

3. Dohoda o finančnej podpore v rámci skupiny nie je nutným predpokladom:

a) poskytovania finančnej podpory v rámci skupiny ktorémukoľvek subjektu v rámci skupiny, ktorý zažíva finančné ťažkosti, ak sa tak inštitúcia rozhodne, a to v jednotlivých prípadoch a podľa politík skupiny, ak to nepredstavuje riziko pre celú skupinu, alebo

b) pôsobenia v členskom štáte.

4. Členské štáty odstránia akékoľvek právne prekážky vo vnútroštátnom práve brániace transakciám na účely finančnej podpory v rámci skupiny, ktoré sa uskutočňujú v súlade s touto kapitolou za predpokladu, že žiadne ustanovenie tejto kapitoly nebráni členským štátom uložiť obmedzenia na transakcie v rámci skupiny v súvislosti s vnútroštátnymi právnymi predpismi uplatňujúcimi možnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013, transponujúcimi smernicu 2013/36/EÚ alebo vyžadujúcimi oddelenie častí skupiny alebo činností vykonávaných v rámci skupiny z dôvodov finančnej stability.

5. Dohoda o finančnej podpore v rámci skupiny:

a) sa môže vzťahovať na jednu alebo viac dcérskych spoločností skupiny a môže stanovovať poskytnutie finančnej podpory dcérskym spoločnostiam od materskej spoločnosti, materskej spoločnosti od dcérskych spoločností, navzájom medzi jednotlivými dcérskymi spoločnosťami skupiny, ktoré sú zmluvnými stranami dohody, alebo v akejkoľvek kombinácii uvedených subjektov;

b) môže stanovovať poskytnutie finančnej podpory vo forme úveru, záruk, aktív na použitie ako kolaterál alebo akejkoľvek kombinácie týchto foriem finančnej podpory pri jednej alebo viacerých transakciách, a to aj medzi príjemcom podpory a treťou stranou.

6. Ak na základe podmienok dohody o finančnej podpore v rámci skupiny subjekt skupiny súhlasí s tým, že poskytne finančnú podporu inému subjektu skupiny, dohoda môže zahŕňať recipročnú dohodu, že subjekt skupiny prijímajúci podporu poskytne finančnú podporu subjektu skupiny poskytujúcemu podporu.

7. V dohode o finančnej podpore v rámci skupiny sa bližšie stanovia zásady výpočtu protihodnoty, a to pri každej transakcii vykonanej na jej základe. Tieto zásady zahŕňajú požiadavku, aby sa protihodnota stanovila v čase poskytnutia finančnej podpory. Dohoda vrátane zásad výpočtu protihodnoty za poskytnutie finančnej podpory a ďalších podmienok dohody je v súlade s týmito zásadami:

a) každá strana musí pri uzavretí dohody konať slobodne;

b) pri uzavretí dohody a výpočte protihodnoty za poskytnutie finančnej podpory musí každá zmluvná strana konať vo svojom vlastnom najlepšom záujme, v ktorom možno zohľadniť všetky priame alebo nepriame výhody, ktoré môžu zmluvnej strane vzniknúť v dôsledku poskytnutia finančnej podpory;

c) pred stanovením protihodnoty za poskytnutie finančnej podpory a pred prijatím každého rozhodnutia o poskytnutí finančnej podpory musia byť každej zmluvnej strane poskytujúcej finančnú