2012R0966 — SK — 01.01.2016 — 002.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ, EURATOM) č. 966/2012

z 25. októbra 2012,

o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002

OBSAH PRVÁ ČASŤ SPOLOČNÉ USTANOVENIA HLAVA I PREDMET, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Predmet Článok 2 Vymedzenie pojmov Článok 3 Súlad sekundárnych právnych predpisov s týmto nariadením Článok 4 Obdobia, dátumy a lehoty Článok 5 Ochrana osobných údajov HLAVA II ROZPOČTOVÉ ZÁSADY Článok 6 Dodržiavanie rozpočtových zásad Kapitola 1 Zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu Článok 7 Rozsah pôsobnoti rozpočtu Článok 8 Osobitné pravidlá pre zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu Kapitola 2 Zásada ročnej platnosti Článok 9 Vymedzenie pojmu Článok 10 Typ rozpočtových prostriedkov Článok 11 Účtovanie príjmov a rozpočtových prostriedkov Článok 12 Viazanie rozpočtových prostriedkov Článok 13 Zrušenie a prenos rozpočtových prostriedkov Článok 14 Pravidlá prenosu pripísaných príjmov Článok 15 Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov Článok 16 Pravidlá uplatniteľné v prípade neskorého prijatia rozpočtu Kapitola 3 Zásada vyrovnanosti Článok 17 Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti Článok 18 Zostatok z rozpočtového roka Kapitola 4 Zásada zúčtovacej jednotky Článok 19 Používanie eura Kapitola 5 Zásada všeobecnosti Článok 20 Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti Článok 21 Pripísané príjmy Článok 22 Donácie Článok 23 Pravidlá pre odpočty a úpravy výmenného kurzu Kapitola 6 Zásada špecifikácie Článok 24 Všeobecné ustanovenia Článok 25 Presuny, ktoré uskutočňujú iné inštitúcie ako Komisia Článok 26 Presuny uskutočňované Komisiou Článok 27 Návrhy na presun predkladané Európskemu parlamentu a Rade inštitúciami Článok 28 Osobitné pravidlá presunov Článok 29 Presuny, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia Kapitola 7 Zásada riadneho finančného hospodárenia Článok 30 Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti Článok 31 Povinný finančný výkaz Článok 32 Vnútorná kontrola plnenia rozpočtu Článok 33 Nákladovo efektívne kontrolné systémy Kapitola 8 Zásada transparentnosti Článok 34 Zverejňovanie účtovnej závierky, rozpočtov a správ Článok 35 Zverejnenie informácií o prijímateľoch a iných informácií HLAVA III ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU Kapitola 1 Zostavovanie rozpočtu Článok 36 Odhady príjmov a výdavkov Článok 37 Odhadovaný rozpočet subjektov uvedených v článku 200 Článok 38 Návrh rozpočtu Článok 39 Opravný list k návrhu rozpočtu Článok 40 Povinnosti členských štátov vyplývajúce z prijatia rozpočtu Článok 41 Návrhy opravných rozpočtov Článok 42 Skoršie predkladanie odhadov a návrhov rozpočtov Kapitola 2 Štruktúra a prezentácia rozpočtu Článok 43 Štruktúra rozpočtu Článok 44 Rozpočtová nomenklatúra Článok 45 Zákaz záporných príjmov Článok 46 Rezervy Článok 47 Záporná rezerva Článok 48 Rezerva na núdzovú pomoc Článok 49 Prezentácia rozpočtu Článok 50 Pravidlá týkajúce sa plánov pracovných miest Kapitola 3 Rozpočtová disciplína Článok 51 Súlad rozpočtu s viacročným finančným rámcom Článok 52 Súlad aktov Únie s rozpočtom HLAVA IV PLNENIE ROZPOČTU Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Článok 53 Plnenie rozpočtu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia Článok 54 Základný akt a výnimky Článok 55 Plnenie rozpočtu inými inštitúciami než Komisiou Článok 56 Delegovanie právomocí na plnenie rozpočtu Článok 57 Konflikt záujmov Kapitola 2 Spôsoby plnenia Článok 58 Spôsoby plnenia rozpočtu Článok 59 Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi Článok 60 Nepriame hospodárenie Článok 61 Hodnotenia ex ante a dohody o delegovaní Článok 62 Výkonné agentúry Článok 63 Obmedzenia týkajúce sa delegovania právomocí Kapitola 3 Účastníci finančných operácií Oddiel 1 Zásada oddelenia povinností Článok 64 Oddelenie funkcií Oddiel 2 Povoľujúci úradník Článok 65 Povoľujúci úradník Článok 66 Právomoci a povinnosti povoľujúceho úradníka Článok 67 Právomoci a povinnosti vedúcich delegácií Únie Oddiel 3 Účtovník Článok 68 Právomoci a povinnosti účtovníka Článok 69 Právomoci, ktoré môže účtovník delegovať Oddiel 4 Správca záloh Článok 70 Zálohové účty Kapitola 4 Zodpovednosť účastníkov finančných operácií Oddiel 1 Všeobecné pravidlá Článok 71 Odobratie delegovania a pozbavenie funkcie udelených účastníkom finančných operácií Článok 72 Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov v prípadoch protiprávneho konania, podvodu a korupcie Oddiel 2 Pravidlá vzťahujúce sa na zodpovedných povoľujúcich úradníkov Článok 73 Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov Oddiel 3 Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov a správcov záloh Článok 74 Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov Článok 75 Pravidlá vzťahujúce sa na správcov záloh Kapitola 5 Príjmové operácie Oddiel 1 Sprístupnenie vlastných zdrojov Článok 76 Vlastné zdroje Oddiel 2 Odhad pohľadávok Článok 77 Odhad pohľadávok Oddiel 3 Stanovenie pohľadávok Článok 78 Stanovenie pohľadávok Oddiel 4 Povolenie vymáhania pohľadávok Článok 79 Povolenie vymáhania pohľadávok Oddiel 5 Vymáhanie pohľadávok Článok 80 Pravidlá vymáhania pohľadávok Článok 81 Premlčacia lehota Článok 82 Vnútroštátne zaobchádzanie s pohľadávkami Únie Článok 83 Pokuty, penále a vzniknuté úroky uložené Komisiou Kapitola 6 Výdavkové operácie Článok 84 Rozhodnutia o financovaní Oddiel 1 Viazanie výdavkov Článok 85 Druhy záväzkov Článok 86 Pravidlá vzťahujúce sa na záväzky Článok 87 Kontroly vzťahujúce sa na záväzky Oddiel 2 Potvrdenie výdavkov Článok 88 Potvrdenie výdavkov Oddiel 3 Povolenie výdavkov Článok 89 Povolenie výdavkov Oddiel 4 Platba výdavkov Článok 90 Druhy platieb Článok 91 Obmedzenie platieb výškou disponibilných finančných prostriedkov Oddiel 5 Lehoty na výdavkové operácie Článok 92 Lehoty Kapitola 7 Informačné systémy a elektronická verejná správa Článok 93 Elektronické riadenie operácií Článok 94 Prenos dokumentov Článok 95 Elektronická verejná správa Kapitola 8 Administratívne zásady Článok 96 Dobrá správa Článok 97 Uvedenie spôsobov nápravy Kapitola 9 Vnútorný audítor Článok 98 Vymenovanie vnútorného audítora Článok 99 Právomoci a povinnosti vnútorného audítora Článok 100 Nezávislosť vnútorného audítora HLAVA V VEREJNÉ OBSTARÁVANIE A KONCESIE Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Oddiel 1 Rozsah pôsobnosti a zásady zadávania zákaziek Článok 101 Vymedzenia pojmov na účely tejto hlavy Článok 102 Zásady vzťahujúce sa na verejné zákazky Oddiel 2 Zverejňovanie Článok 103 Opatrenia na účely zverejňovania Oddiel 3 Postupy verejného obstarávania Článok 104 Postupy obstarávania Článok 104a Medziinštitucionálne obstarávanie a spoločné obstarávanie Článok 105 Príprava postupu Článok 105a Ochrana finančných záujmov Únie prostredníctvom odhaľovania rizík a ukladania administratívnych sankcií Článok 106 Kritériá vylúčenia a administratívne sankcie Článok 107 Vyradenie z daného postupu obstarávania Článok 108 Systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia Článok 110 Zadávanie zákaziek Článok 111 Predkladanie ponúk, elektronická komunikácia a hodnotenie Článok 112 Kontakty v priebehu postupov obstarávania Článok 113 Rozhodnutie o zadaní zákazky a informovanie záujemcov alebo uchádzačov Článok 114 Zrušenie postupu obstarávania Článok 114a Plnenie zákazky a úpravy zmluvy Oddiel 4 Zábezpeky a nápravné opatrenia Článok 115 Zábezpeky Článok 116 Závažné chyby, nezrovnalosti alebo podvod Kapitola 2 Ustanovenia vzťahujúce sa na zákazky, ktoré zadávajú inštitúcie na vlastný účet Článok 117 Verejný obstarávateľ Článok 118 Príslušné finančné limity a odkladná lehota Článok 119 Pravidlá týkajúce sa prístupu k obstarávaniu Článok 120 Pravidlá obstarávania Svetovej obchodnej organizácie HLAVA VI GRANTY Kapitola 1 Rozsah pôsobnosti a forma grantov Článok 121 Rozsah pôsobnosti grantov Článok 122 Príjemcovia Článok 123 Formy grantov Článok 124 Jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie Kapitola 2 Zásady Článok 125 Všeobecné zásady vzťahujúce sa na granty Článok 126 Oprávnené náklady Článok 127 Spolufinancovanie v materiálnej forme Článok 128 Transparentnosť Článok 129 Zásada nekumulácie Článok 130 Zásada neretroaktivity Kapitola 3 Postup udeľovania Článok 131 Žiadosti o grant Článok 132 Podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov Článok 133 Postup vyhodnotenia Kapitola 4 Vyplatenie a kontrola Článok 134 Zábezpeka na predbežné financovanie Článok 135 Vyplatenie grantu a kontrola Článok 136 Obdobia uchovávania záznamov Kapitola 5 Vykonávanie Článok 137 Vykonávacie zmluvy a finančná podpora tretích strán HLAVA VII CENY Článok 138 Všeobecné pravidlá HLAVA VIII FINANČNÉ NÁSTROJE Článok 139 Rozsah pôsobnosti Článok 140 Zásady a podmienky vzťahujúce sa na finančné nástroje HLAVA IX PREDKLADANIE ÚČTOVNÝCH ZÁVIEROK A ÚČTOVNÍCTVO Kapitola 1 Predkladanie účtovných závierok Článok 141 Štruktúra účtovnej závierky Článok 142 Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení Článok 143 Pravidlá upravujúce účtovné závierky Článok 144 Účtovné zásady Článok 145 Finančné výkazy Článok 146 Správy o plnení rozpočtu Článok 147 Predbežné účtovné závierky Článok 148 Schválenie konečnej konsolidovanej účtovnej závierky Kapitola 2 Informácie o plnení rozpočtu Článok 149 Správa o rozpočtových zábezpekách a rizikách Článok 150 Informácie o plnení rozpočtu Kapitola 3 Účtovníctvo Oddiel 1 Spoločné ustanovenia Článok 151 Systém účtovníctva Článok 152 Spoločné požiadavky vzťahujúce sa na systém účtovníctva inštitúcií Oddiel 2 Všeobecné účty Článok 153 Všeobecné účty Článok 154 Zápisy na všeobecné účty Článok 155 Účtovné úpravy Oddiel 3 Rozpočtové účty Článok 156 Rozpočtové účtovníctvo Kapitola 4 Inventúrne súpisy majetku Článok 157 Inventúrny súpis HLAVA X EXTERNÝ AUDIT A ABSOLUTÓRIUM Kapitola 1 Externý audit Článok 158 Externý audit vykonávaný Dvorom audítorov Článok 159 Pravidlá a postupy auditu Článok 160 Kontroly cenných papierov a hotovosti Článok 161 Právo Dvora audítorov na prístup Článok 162 Výročná správa Dvora audítorov Článok 163 Osobitné správy Dvora audítorov Kapitola 2 Absolutórium Článok 164 Harmonogram postupu udelenia absolutória Článok 165 Postup udelenia absolutória Článok 166 Následné opatrenia Článok 167 Osobitné ustanovenia týkajúce sa ESVČ DRUHÁ ČASŤ OSOBITNÉ USTANOVENIA HLAVA I EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY ZÁRUČNÝ FOND Článok 168 Osobitné ustanovenia týkajúce sa Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu Článok 169 Viazané rozpočtové prostriedky EPZF Článok 170 Globálne predbežné záväzky v rámci rozpočtových prostriedkov EPZF Článok 171 Plán a časový rozvrh rozpočtových záväzkov EPZF Článok 172 Účtovanie výdavkov EPZF Článok 173 Presun rozpočtových prostriedkov EPZF Článok 174 Pripísané príjmy EPZF HLAVA II ŠTRUKTURÁLNE FONDY, KOHÉZNY FOND, EURÓPSKY FOND PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO, EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY FOND PRE ROZVOJ VIDIEKA, FONDY V OBLASTI SLOBODY, BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI SPRAVOVANÉ V RÁMCI ZDIEĽANÉHO HOSPODÁRENIA A NÁSTROJ NA PREPÁJANIE EURÓPY Článok 175 Osobitné ustanovenia Článok 176 Rešpektovanie pridelených viazaných rozpočtových prostriedkov Článok 177 Platby príspevkov, priebežné platby a vrátené platby Článok 178 Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov Článok 178a Prenos viazaných rozpočtových prostriedkov pre Nástroj na prepájanie Európy Článok 179 Presun rozpočtových prostriedkov Článok 180 Riadenie, výber a audit HLAVA III VÝSKUM Článok 181 Finančné prostriedky na výskum Článok 182 Záväzky v rámci finančných prostriedkov na výskum Článok 183 Spoločné výskumné centrum HLAVA IV VONKAJŠIE AKCIE Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Článok 184 Vonkajšie akcie Kapitola 2 Vykonávanie akcií Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia Článok 185 Vykonávanie vonkajších akcií Oddiel 2 Rozpočtová podpora a trustové fondy združujúce viacerých darcov Článok 186 Využívanie rozpočtovej podpory Článok 187 Trustové fondy Únie pre vonkajšie akcie Oddiel 3 Iné spôsoby hospodárenia Článok 188 Vykonávanie vonkajších akcií prostredníctvom nepriameho hospodárenia Článok 189 Dohody o financovaní vykonávania vonkajších akcií Kapitola 3 Verejné obstarávanie Článok 190 Verejné obstarávanie v prípade vonkajších akcií Článok 191 Pravidlá týkajúce sa prístupu k obstarávaniu Kapitola 4 Granty Článok 192 Financovanie vonkajšej akcie v plnom rozsahu Článok 193 Pravidlá vzťahujúce sa na granty na vonkajšie akcie Kapitola 5 Audit účtov Článok 194 Audit na vonkajšie akcie vykonávaný Úniou HLAVA V EURÓPSKE ÚRADY Článok 195 Európske úrady Článok 196 Rozpočtové prostriedky európskych úradov Článok 197 Povoľujúci úradník európskych úradov Článok 198 Účty medziinštitucionálnych európskych úradov Článok 199 Delegovanie právomocí povoľujúceho úradníka na medziinštitucionálne európske úrady Článok 200 Služby poskytované tretím stranám HLAVA VI ADMINISTRATÍVNE ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY Článok 201 Všeobecné ustanovenia Článok 202 Záväzky Článok 203 Osobitné ustanovenia týkajúce sa administratívnych rozpočtových prostriedkov HLAVA VII EXPERTI Článok 204 Platení externí experti TRETIA ČASŤ ZÁVEREČNÉ A PRECHODNÉ USTANOVENIA Článok 205 Prechodné ustanovenia Článok 206 Žiadosti Európskeho parlamentu a Rady o informácie Článok 207 Finančné limity a sumy Článok 208 Rámcové nariadenie o rozpočtových pravidlách pre subjekty zriadené podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome Článok 209 Vzorové nariadenie o rozpočtových pravidlách pre subjekty verejno-súkromného partnerstva Článok 210 Vykonávanie delegovania právomoci Článok 211 Preskúmanie Článok 212 Zrušenie Článok 213 Preskúmanie týkajúce sa ESVČ Článok 214 Nadobudnutie účinnosti PRÍLOHA TABUĽKA ZHODY Spoločné vyhlásenie k otázkam súvisiacim s VFR Spoločné vyhlásenie k výdavkom súvisiacim s budovami so zreteľom na článok 203 Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie k článku 203 ods.3







EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 322, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov ( 1 ), konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom ( 2 ), keďže: (1) Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev ( 3 ), bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené a doplnené. Keďže sa majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia tohto nariadenia vrátane zmien, ktorých cieľom je zohľadniť nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy, z dôvodu prehľadnosti by sa malo nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 zrušiť a nahradiť týmto nariadením. (2) V nariadení (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa stanovili rozpočtové zásady a rozpočtové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na zostavovanie a plnenie všeobecného rozpočtu Únie (ďalej len „rozpočet“), ktoré zabezpečujú riadne a efektívne hospodárenie, kontrolu a ochranu finančných záujmov Únie a zvyšujú transparentnosť, ktoré sa majú dodržiavať vo všetkých právnych aktoch a ktoré majú dodržiavať všetky inštitúcie. Základné zásady, koncept a štruktúra uvedeného nariadenia, ako aj základné pravidlá rozpočtového a finančného hospodárenia by sa mali zachovať. Výnimky z týchto základných zásad by sa mali preskúmať a v čo najväčšej možnej miere zjednodušiť, pričom by sa mal zohľadniť ich trvalý význam, pridaná hodnota pre rozpočet a záťaž, ktorú predstavujú pre zainteresované strany. Je potrebné zachovať a posilniť kľúčové prvky rozpočtových pravidiel: úlohu účastníkov finančných operácií, integráciu kontrol do činnosti operačných útvarov, úlohu vnútorných audítorov, zostavovanie rozpočtu podľa činností, aktualizáciu účtovných zásad a pravidiel účtovania, ako aj základné zásady, ktoré sa vzťahujú na granty. (3) Európska centrálna banka (ECB) by mala byť vzhľadom na svoju osobitnú povahu a úlohy, najmä čo sa týka nezávislosti pri spravovaní svojich financií, vylúčená z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, pokiaľ toto nariadenie nestanovuje inak. (4) Na základe skúseností z praxe by sa do tohto nariadenia mali zahrnúť pravidlá s cieľom reagovať na vyvíjajúce sa požiadavky v oblasti plnenia rozpočtu, ako je napríklad spolufinancovanie s inými darcami, s cieľom zvýšiť účinnosť vonkajšej pomoci, zjednodušiť používanie osobitných finančných nástrojov vrátane nástrojov dohodnutých s Európskou investičnou bankou (EIB) a zjednodušiť plnenie rozpočtu prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev (PPP). (5) Nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa obmedzovalo na stanovenie všeobecných rozpočtových zásad a rozpočtových pravidiel v súlade so zmluvami, zatiaľ čo vykonávacie predpisy boli stanovené v nariadení Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ( 4 ), čím sa vytvorila lepšia hierarchia pravidiel a uľahčila sa zrozumiteľnosť nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podľa článku 290 ZFEÚ sa legislatívnym aktom môže na Komisiu delegovať právomoc prijímať nelegislatívne akty, ktorými sa iba dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky daného legislatívneho aktu. V dôsledku toho by sa mali do tohto nariadenia zahrnúť niektoré ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002. (6) Policajná a justičná spolupráca v trestných veciach sa stala neoddeliteľnou súčasťou iných politík a vnútorných činností Únie. Osobitné finančné ustanovenia vzťahujúce sa na túto oblasť politiky už teda nie sú opodstatnené, a preto by nemali byť súčasťou tohto nariadenia. (7) Aby sa zabezpečila transparentnosť, v rozpočte by sa mali zaznamenať záruky na operácie prijímania a poskytovania pôžičiek realizované Úniou vrátane operácií v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu a nástroja platobnej bilancie. (8) Platné pravidlá upravujúce úroky vzniknuté z platieb predbežného financovania by sa mali zjednodušiť, pretože predstavujú nadmernú administratívnu záťaž tak pre prijímateľov, ako aj pre útvary Komisie a sú zdrojom nedorozumení medzi útvarmi Komisie a prijímateľmi. V záujme zjednodušenia, najmä s ohľadom na príjemcov, a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by nemala existovať povinnosť vytvárať úroky v rámci platieb predbežného financovania a takéto úroky vymáhať. Mala by však existovať možnosť zahrnúť túto povinnosť do dohody o delegovaní, aby bolo možné opätovne použiť úroky plynúce z platieb predbežného financovania na programy, odpočítať takéto úroky od žiadostí o platbu alebo aby bolo možné takéto úroky vymôcť. (9) Pravidlá prenosu pripísaných príjmov by mali zohľadňovať rozdiel medzi vonkajšími a vnútornými pripísanými príjmami. Aby sa dodržal účel, na ktorý určitý darca vyčlenil finančné prostriedky, vonkajší pripísaný príjem by sa mal prenášať automaticky a používať až kým sa nevykonajú všetky operácie súvisiace s programom alebo akciou, na ktoré boli vyčlenené. Takisto by mala existovať možnosť použiť vonkajšie pripísané príjmy, ktoré boli získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie, v prvom roku realizácie následného programu alebo akcie. Mala by existovať možnosť prenášať vnútorné pripísané príjmy výlučne do nasledujúceho roka, pokiaľ sa v tomto nariadení nestanovuje inak. (10) Pravidlá týkajúce sa dočasných dvanástin by sa mali objasniť, pokiaľ ide o počet dodatočných dvanástin, ktoré môžu byť požadované, ako aj prípady, keď Európsky parlament rozhodne o znížení výšky dodatočných výdavkov presahujúcich dočasné dvanástiny schválené Radou. (11) Výnimka zo zásady všeobecnosti týkajúca sa pripísaných príjmov by sa mala upraviť tak, aby sa zohľadnili osobitosti vnútorných pripísaných príjmov, ktoré pochádzajú z rozpočtových prostriedkov schválených Európskym parlamentom a Radou, na jednej strane a vonkajších pripísaných príjmov získaných od rôznych darcov, ktorí ich vyčleňujú na konkrétny program alebo akciu, na druhej strane. Externým darcom by sa malo umožniť spolufinancovať vonkajšiu činnosť, najmä humanitárne operácie, aj v prípade, že sa táto možnosť výslovne neuvádza v základnom akte. (12) Uvádzanie pripísaných príjmov v návrhu rozpočtu by sa malo uskutočňovať transparentnejšie a to stanovením, že sumy pripísaných príjmov v návrhu rozpočtu sa musia uvádzať vo výške, ktorá je v čase zostavenia návrhu rozpočtu istá. (13) Pokiaľ ide o zásadu špecifikácie, vzhľadom na to, že sa v súčasnosti nerozlišuje medzi povinnými a nepovinnými výdavkami, pravidlá týkajúce sa presunov rozpočtových prostriedkov by sa mali zodpovedajúcim spôsobom upraviť. (14) Pravidlá upravujúce presuny rozpočtových prostriedkov by tiež mali byť prispôsobené zmenám vyplývajúcim z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy. Nedávne skúsenosti navyše ukázali dôležitosť zvýšenia flexibility presunov platobných rozpočtových prostriedkov na konci roka, najmä v prípade štrukturálnych fondov. Je potrebné zabezpečiť lepšie plnenie rozpočtu, najmä v súvislosti s platobnými rozpočtovými prostriedkami, pripísanými príjmami a administratívnymi rozpočtovými prostriedkami, ktoré sú spoločné pre viacero hláv. Na uvedený účel by sa mala zjednodušiť typológia presunov a postup schvaľovania niektorých presunov by mal byť flexibilnejší. Relevantnou a efektívnou sa ukázala najmä možnosť rozhodovania Komisie o presunoch nepoužitých rozpočtových prostriedkov v prípade medzinárodných humanitárnych katastrof a kríz. Táto možnosť by sa preto mala rozšíriť aj na podobné udalosti, ktoré nastanú po 1. decembri rozpočtového roka. V takýchto prípadoch by mala Komisia z dôvodov transparentnosti bezodkladne informovať Európsky parlament a Radu o svojom rozhodnutí presunúť nepoužité rozpočtové prostriedky. (15) Pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa riadneho finančného hospodárenia, povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním by mal pri príprave legislatívnych návrhov a určovaní príslušných systémov riadenia a kontroly zohľadniť očakávanú úroveň rizika chyby a nákladov a prínosov kontrol. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním by mal ohlasovať výsledky kontrol a ich náklady a prínosy vo výročnej správe o činnosti. Vyhlásenia o hospodárení týkajúce sa takýchto systémov predložené subjektmi zodpovednými za hospodárenie s prostriedkami Únie a za ich kontrolu, ktoré určia členské štáty, sú nutným predpokladom účinnosti vnútroštátnych systémov riadenia a kontroly. (16) Zásada otvorenosti zakotvená v článku 15 ZFEÚ, v ktorom sa vyžaduje, aby inštitúcie pracovali čo najotvorenejšie, v oblasti plnenia rozpočtu znamená, že občania majú mať možnosť dozvedieť sa, kde a na aký účel Únia vynakladá finančné prostriedky. Takéto informácie podporujú demokratickú diskusiu, prispievajú k účasti občanov na rozhodovacom procese Únie a posilňujú inštitucionálnu kontrolu a dohľad nad výdavkami Únie. Takéto ciele by sa mali dosiahnuť zverejňovaním príslušných informácií o konečných dodávateľoch a príjemcoch finančných prostriedkov Únie, pričom sa vezmú do úvahy oprávnené záujmy takýchto dodávateľov a príjemcov vo vzťahu k dôvernosti a bezpečnosti, a pokiaľ ide o fyzické osoby, ich práva na súkromie a ochranu ich osobných údajov, a toto zverejňovanie by malo prednostne prebiehať prostredníctvom moderných komunikačných nástrojov. Inštitúcie by preto mali pri zverejňovaní informácií voliť selektívny prístup v súlade so zásadou proporcionality. Rozhodnutia o uverejnení by mali byť založené na relevantných kritériách, aby sa poskytovali zmysluplné informácie. (17) Podľa článku 316 ZFEÚ by mala Európska rada a Rada zdieľať ten istý oddiel. (18) V tomto nariadení by sa mal zohľadniť ročný rozpočtový postup podľa ZFEÚ. (19) Pokiaľ ide o zostavovanie rozpočtu, je dôležité jasne vymedziť štruktúru a prezentáciu návrhu rozpočtu, ktorý pripravuje Komisia. Obsah všeobecného úvodu, ktorý predchádza návrhu rozpočtu, by mal byť popísaný presnejšie. Takisto je potrebné zahrnúť do nariadenia ustanovenie o finančnom pláne na budúce roky, ako aj ustanovenie o možnosti Komisie predkladať pracovné dokumenty na podporu rozpočtových požiadaviek. (20) Pokiaľ ide o osobitosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, mali by sa aktualizovať formy, ktoré môžu základné akty nadobudnúť podľa ZFEÚ a hláv V a VI Zmluvy o EÚ. Okrem toho postup prijímania prípravných opatrení v oblasti vonkajšej činnosti by sa mal upraviť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ. (21) Pravidlá týkajúce sa spôsobov plnenia rozpočtu, ktorými sa riadia najmä podmienky externalizácie právomocí plnenia rozpočtu na tretie strany, sa stali v priebehu rokov príliš komplikovanými a mali by sa preto zjednodušiť. Zároveň by sa mal zachovať pôvodný cieľ externalizácie, totiž, aby bez ohľadu na to, ktorý spôsob plnenia rozpočtu sa použije, vynakladanie výdavkov podliehalo rovnakému stupňu kontroly a transparentnosti, aký sa očakáva od útvarov Komisie. (22) Malo by sa jasne rozlišovať medzi situáciami, keď sa rozpočet plní priamo na úrovni Komisie alebo prostredníctvom jej výkonných agentúr, situáciami, keď sa rozpočet plní prostredníctvom členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia a situáciami, keď sa rozpočet plní nepriamo prostredníctvom tretích strán. To by malo umožniť vytvorenie harmonizovaného režimu pre zdieľané a nepriame hospodárenie, ktorý sa bude môcť prispôsobovať predpisom platným v jednotlivých odvetviach, najmä v prípadoch, keď sa rozpočet plní prostredníctvom členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia. Takýto harmonizovaný režim by mal predovšetkým zahŕňať základné zásady, ktoré musí dodržiavať Komisia v prípade, že sa rozhodne plniť rozpočet zdieľaným hospodárením alebo nepriamo, a základné zásady, ktoré musia dodržiavať strany poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu. Komisia by mala mať možnosť uplatniť pravidlá a postupy Únie alebo súhlasiť s uplatnením pravidiel a postupov poverenej strany za predpokladu, že jej pravidlá a postupy zaručujú rovnocennú ochranu finančných záujmov Únie. V rámci úloh dohľadu Komisie je tiež potrebné stanoviť súbor povinností kontroly a auditu vrátane postupov preskúmania a schvaľovania účtov pre všetky spôsoby plnenia. (23) Mali by sa upraviť pravidlá posúdenia ex ante subjektov a osôb poverených úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu v rámci nepriameho hospodárenia, aby sa zaistilo, že všetky poverené subjekty a osoby poskytujú rovnaký stupeň ochrany finančných záujmov Únie, ako sa vyžaduje v tomto nariadení. (24) Skúsenosť s verejno-súkromnými partnerstvami (PPP), ktoré sa považujú podľa článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 za subjekty Únie, ukazuje, že by sa mali zaviesť ďalšie kategórie verejno-súkromných partnerstiev s cieľom rozšíriť výber nástrojov, ktoré by umožnili zahrnúť také subjekty, ktorých pravidlá sú pre súkromných partnerov flexibilnejšie a prístupnejšie než pravidlá, ktoré platia pre inštitúcie Únie. Tieto ďalšie kategórie by mali zahŕňať subjekty riadiace sa súkromným právom členského štátu a subjekty, ktoré sú zriadené základným aktom a majú rozpočtové pravidlá, ktoré rešpektujú zásady potrebné na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie. (25) Na účely článku 317 ZFEÚ by toto nariadenie malo posilniť základné povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri plnení rozpočtu v rámci zdieľaného hospodárenia, pretože takéto povinnosti v súčasnosti existujú len v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. Je preto potrebné zaviesť ustanovenia, v ktorých sa stanoví jednotný rámec pre všetky príslušné oblasti politiky, o harmonizovaných administratívnych štruktúrach na úrovni členských štátov. Tento rámec by nemal vytvárať žiadne dodatočné kontrolné štruktúry, ale mal by umožniť členským štátom určiť subjekty poverené hospodárením s finančnými prostriedkami Únie a ich kontrolou. Ďalej by toto nariadenie malo obsahovať ustanovenia o spoločných povinnostiach v oblasti hospodárenia a kontroly v rámci týchto štruktúr, ročnom vyhlásení hospodáriaceho subjektu, ktorým manažéri na seba prevezmú zodpovednosť za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie, ktoré im boli zverené, preskúmaní a schvaľovaní účtov, a pozastavení a korekčných mechanizmoch, ktoré uplatňuje Komisia, s cieľom vytvoriť jednotný legislatívny rámec, ktorý takisto zlepšuje celkovú právnu istotu a efektívnosť kontrolných a nápravných opatrení, ako aj ochranu finančných záujmov Únie. Podrobné ustanovenia by mali ostať aj naďalej vymedzené v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. V rámci koncepcie jednotného auditu a s cieľom znížiť dodatočnú administratívnu záťaž vyplývajúcu z množstva kontrol môžu členské štáty predložiť Komisii vyhlásenia podpísané osobami na zodpovedajúcej vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami. (26) Niektoré ustanovenia týkajúce sa povinností povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním by sa mali vyjasniť, a to najmä tie, ktoré upravujú postupy kontrol ex ante a ex post, ktoré povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zavádza, ako aj jeho povinnosti predkladať správy. V tejto súvislosti by sa mal v súlade s praxou aktualizovať obsah výročnej správy o činnosti povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, do ktorej by sa mali zahrnúť požadované finančné informácie a informácie o hospodárení potrebné ako podklad k vyhláseniu povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním o vierohodnosti v súvislosti s plnením jeho povinností. (27) Mala by sa ozrejmiť zodpovednosť účtovníka Komisie. Konkrétne by sa malo stanoviť, že účtovník Komisie je jedinou osobou, ktorá má právo vymedzovať pravidlá účtovania a jednotné účtovné osnovy, zatiaľ čo účtovníci všetkých ostatných inštitúcií vymedzujú účtovné postupy, ktoré sa vzťahujú na ich inštitúcie. (28) S cieľom zjednodušiť realizáciu niektorých programov alebo akcií zverených najmä finančným inštitúciám by sa do tohto nariadenia mala zaviesť možnosť otvárania zvereneckých účtov. Tieto bankové účty by sa mali otvárať v mene alebo na účet Komisie v účtovných knihách finančnej inštitúcie. Mala by ich spravovať daná finančná inštitúcia, zodpovednosť za ne by mal niesť povoľujúci úradník a malo by byť možné otvárať ich aj v iných menách ako euro. (29) Pokiaľ ide o príjmové operácie, je potrebné upraviť pravidlá týkajúce sa odhadov pohľadávok s cieľom zohľadniť rozpočtové potreby. V prípade, že získanie príjmov dosiahne určitú mieru pravdepodobnosti a dá sa primerane vyčísliť, odhad pohľadávky by sa mal povinne zaznamenať. V záujme zjednodušenia by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa postupov úpravy alebo zrušenia odhadu pohľadávky. (30) Mali by sa objasniť a zároveň sprísniť pravidlá vymáhania. Predovšetkým by sa malo uviesť, že zrušenie stanovenej pohľadávky neznamená vzdanie sa stanoveného nároku Únie. S cieľom posilniť ochranu finančných záujmov Únie by členské štáty nemali zaobchádzať s vymáhanými finančnými pohľadávkami Únie menej priaznivo než s pohľadávkami verejných subjektov na ich území. (31) Vzhľadom na potrebu znížiť riziko spojené so správou dočasne vybraných súm plynúcich z pokút, penále a sankcií, ako aj akýchkoľvek iných z nich plynúcich príjmov, tieto sumy by sa mali zaznamenať ako rozpočtové príjmy čo najskôr a najneskôr v rozpočtovom roku nasledujúcom po vyčerpaní všetkých opravných prostriedkov proti rozhodnutiam, ktorými boli uložené. (32) V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by sa mali jasne vymedziť jednotlivé typy platieb. Platby v rámci predbežného financovania by mal pravidelne zúčtovávať zodpovedný povoľujúci úradník v súlade s pravidlami účtovania stanovenými účtovníkom Komisie. Na tento účel by sa do zmlúv, rozhodnutí a dohôd o grante, ako aj do dohôd o delegovaní, mali zahrnúť príslušné ustanovenia. (33) Toto nariadenie by malo podporiť cieľ elektronickej verejnej správy a najmä používanie elektronických údajov pri výmene informácií medzi inštitúciami a tretími stranami. (34) Za určitých podmienok by mala byť povolená možnosť uskutočniť spoločné postupy verejného obstarávania so štátmi Európskeho združenia voľného obchodu (ďalej len „EZVO“) alebo kandidátskymi krajinami Únie. (35) Aby sa posilnila ochrana finančných záujmov Únie, pravidlá vylúčenia, predovšetkým z účasti v postupoch verejného obstarávania, by sa mali zlepšiť. (36) Vzhľadom na skutočnosť, že používanie vlastných zdrojov ECB a EIB je vo finančnom záujme Únie, mal by im byť poskytnutý prístup k informáciám centrálnej databázy vylúčených subjektov, ktorá bola vytvorená na účely ochrany finančných záujmov Únie. (37) V súlade s požiadavkami ochrany údajov by sa mal zaviesť pevný právny základ pre zverejňovanie rozhodnutí o uložení správnych a peňažných sankcií, a to najmä v súvislosti s verejným obstarávaním. Takéto zverejňovanie by malo ostať z dôvodov ochrany a bezpečnosti údajov nepovinné. (38) Požiadavka na dodávateľov poskytnúť záruky by už nemala byť automatická, ale mala by byť založená na analýze rizika. (39) Z dôvodov právnej istoty treba vysvetliť rozsah grantov a finančných nástrojov. Podrobnejšie vymedzenie osobitných podmienok uplatniteľných jednak na na granty a jednak na finančné nástroje by malo tiež prispieť k maximalizovaniu dosahu týchto dvoch typov finančnej podpory. (40) Pravidlá udeľovania grantov vzťahujúce sa na subjekty osobitne zriadené na účely akcie by sa mali byť upraviť, aby sa uľahčil prístup k financovaniu Únie a riadeniu grantov žiadateľom a príjemcom, ktorí sa rozhodli pracovať spoločne v rámci partnerstva alebo zoskupenia vytvoreného v súlade s príslušným vnútroštátnym právom, najmä ak zvolená právna forma poskytuje spoľahlivé a dôveryhodné prostredie. Okrem toho vzhľadom na obmedzené finančné riziká pre Úniu a potrebu vyhnúť sa narastaniu zmluvných požiadaviek k súčasnej štruktúre, subjekty prepojené s príjemcom prostredníctvom stálych kapitálových alebo právnych prepojení by mali mať možnosť deklarovať oprávnené náklady bez toho, aby museli spĺňať všetky povinnosti príjemcu. (41) Skúsenosti získané z využívania jednorázových platieb alebo financovania s paušálnou sadzbou ukázali, že takéto formy financovania významne zjednodušili administratívne postupy a podstatne znížili riziko chyby. Financovanie založené na výstupoch sa navyše ukázalo ako vhodné pre určitý typ akcií. V tomto kontexte podmienky používania zjednodušených foriem grantov stanovených na základe jednorázových platieb, jednotkových nákladov a paušálnych sadzieb by mali byť flexibilnejšie. Mali by byť povolené najmä sumy určené uplatňovaním individuálneho prístupu k príjemcom vrátane prípadov, keď tieto sumy deklaruje príjemca v súlade s bežnými postupmi nákladového účtovníctva, aby sa zmiernila administratívnu záťaž a náklady, ktoré tento príjemca znáša konkrétne v súvislosti s finančným výkazníctvom pre Úniu. (42) V záujme odstránenia prekážok účasti na grantových programoch Únie osobám, ktoré majú potrebnú odbornosť, ale nie sú platené formou mzdy, čo môže byť prípad osôb pracujúcich v rámci malých štruktúr, pravidlá udeľovania grantov by mali zohľadniť osobitné systémy odmeňovania uplatňované malými a strednými podnikmi (ďalej len „MSP“), ako sú vymedzené v odporúčaní Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení pojmu mikropodniky, malé a stredné podniky ( 5 ). (43) Zásady neziskovosti a spolufinancovania by sa mali upraviť z hľadiska praktických skúseností a odlišných výkladov a uplatňovania takýchto zásad, ktoré vedie k chybám a niekedy ku kontraproduktívnym účinkom. Konkrétne definícia zisku by najmä mala byť zameraná na oprávnené náklady a príjmy, z ktorých sú výslovne financované, aby sa zjednodušilo vykazovanie na strane príjemcov a aby boli stimulovaní k diverzifikácii ich zdrojov financovania. Okrem toho, Komisia by nemala predpokladať, že iní darcovia nebudú chcieť späť žiaden prebytok pochádzajúci z ich vlastných príspevkov a mala by preto vymáhať zisk len v pomere k jej grantu. Napokon, ukázalo sa, že zásada postupného znižovania nie je účinným nástrojom v obmedzovaní rizika závislosti príjemcov grantov na prevádzku od prostriedkov Únie. Uplatniteľnosť zásady postupného znižovania sa tiež značne obmedzila po nevyhnutnom zavedení výnimiek v mnohých základných aktoch a v prípade zjednodušených foriem grantov. Vzhľadom na tieto nedostatky by sa požiadavka postupného znižovania vzťahujúca sa na granty na prevádzku mala zrušiť. (44) Prístup k financovaniu Únie pre subjekty s obmedzenými administratívnymi zdrojmi, ktoré môžu predstavovať prednostnú cieľovú populáciu pre niektoré systémy grantov a byť nevyhnutné pre dosiahnutie cieľov politiky Únie, by sa mal uľahčiť ďalšími zjednodušujúcimi postupmi v prípade grantov s nízkou hodnotou. (45) Aby sa zaručila právna istota a vytvoril sa jednotný súbor základných rozpočtových pravidiel, na ktoré by sa príjemcovia mohli odvolávať v súvislosti s programami Únie, toto nariadenie by malo stanoviť vymedzenie kritérií oprávnenosti nákladov a osobitné podmienky upravujúce určité kategórie nákladov a malo by stanoviť ich dôsledné uplatňovanie. (46) Podmienky akceptovania materiálnych príspevkov od tretích strán ako formy spolufinancovania a podmienky určovania hodnoty týchto príspevkov by sa mali zharmonizovať, aby sa znížili riziká chyby a spory. (47) Z dôvodu transparentnosti a aby boli zohľadnené ich špecifické obmedzenia v súvislosti s plánovaním, uchádzači o grant by mali byť vo výzve na predloženie návrhov informovaní o očakávanom čase, ktorý uplynie do uzavretia dohody o grante alebo kým im bude rozhodnutie o grante oznámené. S tým istým cieľom by toto nariadenie malo stanoviť referenčnú lehotu, založenú na skúsenostiach a na očakávaných účinkoch zavedených zjednodušujúcich opatrení. (48) Ak sa zistia systémové alebo opakujúce sa chyby, ktoré majú závažný vplyv na viaceré granty, za prísnych podmienok by sa malo povoliť rozšírenie zistení auditu na ovplyvnené granty, ktoré nepodliehajú auditu, aby sa zmiernila finančná a administratívna záťaž spôsobená kontrolami a auditmi na mieste. Komisia by mala využívať extrapoláciu miery zníženia alebo miery vrátených prostriedkov uplatňovanej na granty, v súvislosti s ktorými sa preukázali systémové alebo opakujúce sa chyby, len v prípade, že nie je možné alebo za primeraného úsilia reálne určiť presné množstvo neoprávnených nákladov pre každý dotknutý grant. (49) Toto nariadenie by malo stanoviť štandardné obdobia, počas ktorých musia príjemcovia uchovávať dokumenty týkajúce sa grantov Únie, aby sa predišlo rozdielnym alebo neprimeraným zmluvným požiadavkám, ale sa však stále zachovala dostatočná lehota pre Komisiu a Dvor audítorov na získanie prístupu týmto údajom a vykonanie kontrol ex post a auditov nevyhnutných na ochranu finančných záujmov Únie. (50) Mala by sa rozšíriť za určitých podmienok možnosť príjemcu udeliť finančnú podporu tretím stranám s cieľom zjednodušiť správnu realizáciu programov so zameraním okrem iného na širší počet fyzických osôb, ku ktorým je možné dostať sa len prostredníctvom kaskádových grantov. V každom prípade treba dodržiavať zásadu, podľa ktorej príjemca nemôže pri udeľovaní finančnej podpory tretím stranám rozhodovať podľa svojho uváženia, najmä aby sa predišlo akémukoľvek zamieňaniu možnosti poskytnutej príjemcom plánovať a vykonávať na vlastnú zodpovednosť činnosti zahŕňajúce finančnú podporu, čo je oprávnená činnosť, s možnosťou poveriť úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu v rámci zdieľaného alebo nepriameho hospodárenia určité orgány, subjekty alebo osoby. (51) Ako cenný typ finančnej podpory treba zjednodušiť používanie cien a treba objasniť platné pravidlá tak, že ceny sa oddelia od grantového režimu a odstránia sa všetky odkazy na očakávané náklady. Ceny však nie sú vhodné pre ciele všetkých politík Únie a mali by sa preto považovať za doplnok, nie za náhradu iných nástrojov financovania, ako sú granty. (52) Finančné nástroje môžu mať hodnotu pre znásobenie dosahu finančných prostriedkov Únie, ak sú spájané s inými prostriedkami a zahŕňajú pákový efekt. Keďže tieto finančné nástroje sa nedajú prirovnať k službám ani ku grantom, mal by sa stanoviť nový typ finančnej podpory. Finančné nástroje by sa mali používať za prísnych podmienok, aby nevznikli rozpočtové riziká pre rozpočet a riziko narušenia trhu, ktoré je v rozpore s pravidlami o štátnej pomoci. (53) V rámci ročných rozpočtových prostriedkov, ktoré Európsky parlament a Rada schvália pre daný program, by sa finančné nástroje mali používať ako doplnok na základe hodnotenia ex ante, ktorým sa preukáže, že sú pre dosiahnutie cieľov politiky Únie účinnejšie než iné formy financovania Únie vrátane grantov. (54) Finančné nástroje by sa mali schvaľovať prostredníctvom základného aktu, ktorým sa vymedzia najmä ich ciele a trvanie. Ak sa finančné nástroje v riadne odôvodnených prípadoch zriadia bez základného aktu, Európsky parlament a Rada by ich mali schváliť v rozpočte. (55) Mali by sa vymedziť nástroje potenciálne spadajúce pod hlavu VIII prvej časti, ako sú úvery, záruky, kapitálové investície, kvázi kapitálové investície a nástroje na zdieľanie rizika. Definícia nástrojov na zdieľanie rizika by mala umožňovať zahrnutie zníženia kreditného rizika pre projektové dlhopisy, ktoré pokrýva riziko dlhovej služby projektu a znižuje kreditné riziko držiteľov dlhopisov prostredníctvom znížení kreditného rizika vo forme úveru alebo záruky. (56) Anuity vrátane kapitálových splátok, vydaných záruk a splátok istín úverov by mali predstavovať vnútorné pripísané príjmy. Príjmy vrátane dividend, kapitálových ziskov, záručných poplatkov a úrokov z úverov a súm na zvereneckých účtoch by do rozpočtu mali byť zapísané po odpočítaní správnych nákladov a poplatkov. Toto nariadenie by malo stanoviť zásady a podmienky týkajúce sa finančných nástrojov a pravidlá týkajúce sa obmedzenia finančnej zodpovednosti Únie, boja proti podvodom a praniu špinavých peňazí, ukončovania finančných nástrojov a podávania správ. (57) Predkladanie účtovnej závierky by sa malo zjednodušiť, a to tak, že účtovná závierka Únie bude obsahovať len konsolidované finančné výkazy a súhrnné rozpočtové účty. Takisto by sa malo vysvetliť, že konsolidačný proces sa týka len inštitúcií, subjektov zriadených podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euroatome, ktoré majú právnu subjektivitu a prijímajú príspevky hradené z rozpočtu, a ďalších subjektov, ktorých účtovné závierky sa musia konsolidovať v súlade s pravidlami účtovania prijatými účtovníkom. (58) V súlade s požiadavkami medzinárodne prijatých účtovných noriem, na ktorých je založené účtovníctvo Únie, by sa dôchodkové záväzky spolu s ostatnými záväzkami spojenými so zamestnaneckými dávkami mali zaznamenať v účtoch Únie, samostatne uviesť v súvahe Únie a podrobne vysvetliť v poznámkach k finančným výkazom. (59) Aby sa jasne oddelili právomoci a povinnosti účtovníka Komisie od právomocí a povinností účtovníkov ostatných inštitúcií alebo subjektov zriadených podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euroatome, ktoré majú právnu subjektivitu a prijímajú príspevky hradené z rozpočtu, a ďalších subjektov, ktorých účtovné závierky sa musia konsolidovať v súlade s pravidlami účtovania prijatými účtovníkom, každá inštitúcia alebo orgán by mala pripraviť správu o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok, a potom ju zaslať Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka. (60) Je potrebné aktualizovať pravidlá účtovania a účtovné zásady Únie, aby sa zabezpečil súlad s pravidlami Výboru pre medzinárodné účtovné štandardy pre verejný sektor. (61) Dvor audítorov by mal zaistiť, aby sa akékoľvek jeho zistenia, ktoré by mohli mať vplyv na konečnú účtovnú závierku kontrolovaných subjektov alebo na zákonnosť alebo riadnosť príslušných operácií týchto subjektov, včas oznámili danej inštitúcii alebo subjektu s cieľom poskytnúť takýmto kontrolovaným subjektom dostatok času na zaoberanie sa uvedenými zisteniami. (62) Mali by sa aktualizovať ustanovenia týkajúce sa predbežných a konečných účtovných závierok, najmä s cieľom špecifikovať informácie, ktoré by mali byť pripojené k účtovným závierkam zasielaným účtovníkovi Komisie na účely konsolidácie. (63) Pokiaľ ide o informácie, ktoré musí Komisia predložiť v súvislosti s absolutóriom, Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť najmä hodnotiacu správu o financiách Únie v súlade s článkom 318 ZFEÚ. (64) Pokiaľ ide o osobitné ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa štrukturálnych fondov, kohéznych fondov, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a fondov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti spravovaných v rámci zdieľaného hospodárenia, malo by sa zachovať ustanovenie o vracaní platieb predbežného financovania a opätovnom sprístupňovaní rozpočtových prostriedkov, ktoré je uvedené vo vyhlásení Komisie pripojenom k nariadeniu Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch ( 6 ). Okrem toho odchylne od pravidla prenosu by sa Komisii mal povoliť prenos viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na konci rozpočtového roka a ktoré vyplývajú z vrátených platieb predbežného financovania, až pokým sa neskončí daný program, ako aj používanie týchto viazaných rozpočtových prostriedkov v prípade, že už nie sú k dispozícii iné viazané rozpočtové prostriedky. (65) Mala by sa objasniť účasť Spoločného výskumného centra (JRC) na postupoch verejného obstarávania a udeľovania grantov. Navyše, aby sa súvisiace činnosti mohli vykonávať efektívne, príjem, ktorý plynie z účasti na týchto postupoch, by sa mal výnimočne považovať za vonkajšie pripísané príjmy. (66) Mali by sa upraviť osobitné ustanovenia týkajúce sa realizácie vonkajších akcií vzhľadom na zmeny spôsobov plnenia a mal by sa zaviesť diferencovaný prístup pre prípady, keď Únia musí reagovať na naliehavé humanitárne situácie, medzinárodné krízy alebo potreby tretích krajín, v ktorých prebieha proces demokratizácie. (67) Toto nariadenie by malo stanoviť všeobecné podmienky, za ktorých sa môže rozpočtová podpora využívať ako nástroj vo vonkajšej činnosti. Takéto podmienky by sa mali vzťahovať na zabezpečenie dostatočne transparentného, spoľahlivého a efektívneho hospodárenia s verejnými prostriedkami. Okrem toho, Komisia by mala v rámci rozhodnutia o financovaní určiť ciele a očakávané výsledky, na ktoré by vyplatenie rozpočtovej podpory malo byť naviazané. Takéto prvky, ako aj podmienky, za ktorých sa má rozpočtová podpora preplatiť, by mali byť súčasťou dohody o financovaní uzatvorenej s prijímajúcou krajinou. (68) S cieľom posilniť medzinárodné postavenie Únie v oblasti realizácie vonkajších akcií a rozvoja a zlepšiť jej viditeľnosť a efektívnosť by Komisia mala mať právomoc vytvárať a spravovať trustové fondy Únie pre akcie v núdzovej situácii, akcie po prekonaní núdzovej situácie alebo pre tematické akcie. Hoci tieto trustové fondy nie sú súčasťou rozpočtu, mali by byť spravované v súlade s týmto nariadením, a to do takej miery, do akej je to nevyhnutné pre bezpečnosť a transparentnosť používania finančných prostriedkov Únie. Na tento účel by Komisia mala predsedať správnej rade, ktorá sa zriadi pre každý trustový fond a ktorej úlohou je zaisťovať zastúpenie darcov a rozhodovať o použití finančných prostriedkov. Účtovníkom každého trustového fondu by mal byť účtovník Komisie. (69) Obdobie na uzatvorenie zmlúv a dohôd o udelení grantu subjektmi poverenými vykonávaním vonkajších akcií v rámci nepriameho hospodárenia by malo byť, s výnimkou výnimočných a vonkajších okolností, obmedzené na tri roky od podpisu dohody o delegovaní. Uvedená lehota by sa však nemala vzťahovať na viacročné programy, ktoré sa realizujú v rámci postupov týkajúcich sa štrukturálnych fondov. Podrobné pravidlá týkajúce sa zrušenia viazanosti rozpočtových prostriedkov v prípade takýchto viacročných programov by mali byť stanovené predpismi platnými v jednotlivých odvetviach. (70) Pokiaľ ide o osobitné pravidlá týkajúce sa verejného obstarávania v prípade vonkajších akcií, štátnym príslušníkom tretích krajín usadeným v prijímajúcich krajinách by mala byť umožnená účasť na postupoch verejného obstarávania, a to aj v prípadoch, ak sa program vykonáva bez základného aktu a je to riadne odôvodnené výnimočnými okolnosťami. (71) Spôsob, ktorým v súčasnosti inštitúcie oznamujú stavebné projekty Európskemu parlamentu a Rade, by sa mal zlepšiť. Inštitúcie by mali o svojich budúcich stavebných projektoch a v rôznych fázach týchto projektov vopred informovať Európsky parlament a Radu. Na stavebné projekty, ktoré majú významný vplyv na rozpočet, by sa malo namiesto vydávania stanoviska vyžadovať schválenie Európskym parlamentom a Radou. (72) Inštitúciám by sa malo umožniť vytvoriť dlhodobú politiku v oblasti nehnuteľností a profitovať z nižších úverových sadzieb vyplývajúcich z priaznivého ratingu Únie na finančných trhoch. Na tento účel by mali mať možnosť získavať pôžičky na nadobudnutia nehnuteľného majetku. Bolo by tak možné vyriešiť otázku zložitosti súčasného systému a zároveň by sa znížili náklady a zaviedla by sa väčšia transparentnosť. (73) Na základe skúseností by toto nariadenie malo spresniť rozsah činností, výberového konania a platobné podmienky výberu expertov spomedzi fyzických osôb. (74) S cieľom doplniť a zmeniť určité aspekty tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Obsah a rozsah každého delegovania je podrobne stanovený v príslušných článkoch. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác súvisiacich s delegovanými aktmi uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. (75) Toto nariadenie by sa malo revidovať len vtedy, keď je to potrebné, a najneskôr dva roky pred koncom prvého viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013. Neprimerane časté revízie vedú k neprimeraným nákladom na prispôsobovanie administratívnych štruktúr a postupov novým pravidlám. Okrem toho sa môže stať, že platné pravidlá sa uplatňujú príliš krátky čas na to, aby bolo možné dospieť k opodstatneným záverom. (76) Mali by sa stanoviť prechodné ustanovenia. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať až po prijatí delegovaných aktov obsahujúcich pravidlá jeho uplatňovania, ktoré by podľa očakávaní mali nadobudnúť účinnosť v decembri 2012. Aby sa predišlo uplatňovaniu tohto nariadenia v poslednom mesiaci roka, je vhodné odložiť jeho uplatňovanie na 1. január 2013. Okrem toho, aby sa zabezpečil súlad s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach, je vhodné odložiť začiatok uplatňovania ustanovení o spôsoboch plnenia a finančných nástrojoch na 1. január 2014. Nakoniec, aby sa umožnilo uplatňovanie ustanovení o presunoch platobných rozpočtových prostriedkov v prípade štrukturálnych fondov na konci roka už v rozpočte na rok 2012, mali by začať platiť odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. (77) Toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť v deň nasledujúci po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, aby sa umožnilo včasné prijatie delegovaných aktov podľa tohto nariadenia. Včasné nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia je potrebné pre uplatňovanie pravidiel stanovených v delegovaných aktoch od 1. januára 2013 s cieľom predísť ťažkostiam spojeným so zmenou rozpočtových pravidiel počas rozpočtového roka. (78) V súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov ( 7 ) sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý 15. apríla 2011 vydal svoje stanovisko ( 8 ), keďže: PRIJALI TOTO NARIADENIE:







PRVÁ ČASŤ

SPOLOČNÉ USTANOVENIA







HLAVA I

PREDMET, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet

1. Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá zostavovania a plnenia všeobecného rozpočtu Európskej únie a predkladania a auditu účtovnej závierky.

2. Toto nariadenie sa vzťahuje na plnenie rozpočtu Zásobovacej agentúry Euratomu.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia:

a) „Únia“ je Európska únia, Európske spoločenstvo pre atómovú energiu alebo Európska únia aj Európske spoločenstvo pre atómovú energiu podľa kontextu;

b) „inštitúcia“ je Európsky parlament, Európska rada, Rada, Európska komisia, Súdny dvor Európskej únie a Európsky dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, európsky ombudsman, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ); Európska centrálna banka sa nepovažuje za inštitúciu Únie;

c) „rozpočet“ je nástroj, ktorý na každý rozpočtový rok stanovuje a povoľuje všetky príjmy a výdavky, ktoré sa považujú za potrebné pre Úniu;

d) „základný akt“ je právny akt, ktorý poskytuje právny základ pre akciu a pre vynakladanie zodpovedajúcich výdavkov zahrnutých v rozpočte. Základný akt môže mať niektorú z týchto foriem: i) pri vykonávaní Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Zmluva o Euratome), formu nariadenia, smernice alebo rozhodnutia v zmysle článku 288 ZFEÚ; alebo ii) pri vykonávaní hlavy V Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) jednu z foriem uvedených v článku 26 ods. 2, článku 28 ods. 1, článku 29, článku 31 ods. 2, článku 33 a článku 37 Zmluvy o EÚ. Odporúčania a stanoviská nepredstavujú základné akty;

e) „spôsob plnenia“ je spôsob plnenia rozpočtu opísaný v článkoch 58, 59 alebo 60;

f) „dohoda o delegovaní“ je dohoda uzatvorená so subjektami a osobami, ktoré sú poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu podľa článku 58 ods. 1 pís,. c) bodov (i) až (viii);

g) „príjemca“ je fyzická alebo právnická osoba, s ktorou bola uzavretá dohoda o udelení grantu alebo ktorej bolo oznámené rozhodnutie o udelení grantu;

h) „dodávateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, s ktorou bola uzavretá zmluva o verejnej zákazke;

i) „prijímateľ“ je príjemca, dodávateľ alebo akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá prijíma ceny alebo finančné prostriedky v rámci finančného nástroja;

j) „cena“ je finančný príspevok udeľovaný ako odmena v súťaži;

k) „úver“ je dohoda, na základe ktorej sa veriteľ zaväzuje poskytnúť dlžníkovi peňažnú sumu v dohodnutej výške a na dohodnutý čas, a podľa ktorej je dlžník povinný splatiť uvedenú sumu v dohodnutom čase;

l) „záruka“ je písomný záväzok prevziať zodpovednosť za celý dlh alebo povinnosť tretej strany alebo za úspešné plnenie svojich povinností uvedenou treťou stranou, alebo za časť takéhoto dlhu, povinnosti či plnenia v prípade, ktorý aktivuje takúto záruku, napr. omeškanie so splácaním úveru;

m) „kapitálová investícia“ je poskytnutie kapitálu spoločnosti, ktorý sa investuje priamo alebo nepriamo výmenou za úplné alebo čiastočné vlastníctvo tejto spoločnosti, pričom kapitálový investor môže prevziať časť kontroly nad riadením spoločnosti a môže sa podieľať na zisku spoločnosti;

n) „kvázi-kapitálová investícia“ je druh financovania, ktoré stojí medzi kapitálovým a dlhovým financovaním, pričom vykazuje vyššie riziko ako prednostný dlh a nižšie riziko ako základný kapitál. Kvázi-kapitálové investície môžu mať štruktúru ako dlh, zvyčajne nezabezpečený a podriadený a v niektorých prípadoch konvertibilný na akcie, alebo ako prioritné akcie;

o) „nástroj na zdieľanie rizika“ je finančný nástroj, ktorý umožňuje rozdelenie definovaného rizika medzi dva alebo viaceré subjekty, a to podľa potreby výmenou za dohodnutú odmenu;

p) „finančné nástroje“ sú opatrenia finančnej podpory Únie poskytované z rozpočtu na doplnkovej báze s cieľom dosiahnuť jeden alebo viaceré konkrétne ciele politík Únie. Takéto nástroje môžu mať podobu kapitálových alebo kvázi kapitálových investícií, úverov alebo záruk alebo iných nástrojov na zdieľanie rizika a v prípade potreby sa môžu kombinovať s grantmi.

q) „služobný poriadok“ je Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Únie uvedený v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ( 9 );

r) „kontrola“ je akékoľvek opatrenie prijaté s cieľom poskytnúť primerané uistenie, pokiaľ ide o účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií, spoľahlivosť podávania správ, ochranu majetku a informácií, predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a ich odhaľovanie a nápravu a s nimi súvisiace následné opatrenia, a primerané riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií pri zohľadnení viacročnej povahy programov, ako aj charakteru príslušných platieb. Kontroly môžu zahŕňať rôzne overenia, ako aj implementovanie akýchkoľvek politík a postupov na dosiahnutie cieľov opísaných v prvej vete;

s) „overenie“ je overenie konkrétneho aspektu príjmovej alebo výdavkovej operácie.

Článok 3

Súlad sekundárnych právnych predpisov s týmto nariadením

1. Ustanovenia týkajúce sa plnenia rozpočtu na strane príjmov a na strane výdavkov a uvedené v základnom akte musia zohľadňovať rozpočtové zásady stanovené v prvej časti hlave II.

2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, sa v každom návrhu alebo zmene a doplnení návrhu, ktoré sú predložené legislatívnemu orgánu a obsahujú výnimky z iných ustanovení, než sú ustanovenia prvej časti hlavy II, alebo delegovaných aktov prijatých v súlade s týmto nariadením, jasne uvedú tieto výnimky a v dôvodovej správe ku každému takémuto návrhu sa uvedú konkrétne dôvody, na základe ktorých sú takéto výnimky opodstatnené.

Článok 4

Obdobia, dátumy a lehoty

Ak nie je uvedené inak, na termíny stanovené v tomto nariadení sa vzťahuje nariadenie Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny ( 10 ).

Článok 5

Ochrana osobných údajov

Týmto nariadením nie sú dotknuté požiadavky podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ( 11 ) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) 45/2001.







HLAVA II

ROZPOČTOVÉ ZÁSADY

Článok 6

Dodržiavanie rozpočtových zásad

Rozpočet sa zostavuje a plní v súlade so zásadami jednotnosti, presnosti rozpočtu, ročnej platnosti, vyrovnanosti, zúčtovacej jednotky, všeobecnosti, špecifikácie, riadneho finančného hospodárenia, ktoré si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu, a transparentnosti, ako sú stanovené v tomto nariadení.







KAPITOLA 1

Zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu

Článok 7

Rozsah pôsobnosti rozpočtu

1. Rozpočet zahŕňa:

a) príjmy a výdavky Únie vrátane administratívnych výdavkov, ktoré inštitúciám vyplývajú z ustanovení Zmluvy o EÚ týkajúcich sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a operačných výdavkov vyplývajúcich z vykonávania týchto ustanovení v prípadoch, keď sa hradia z rozpočtu;

b) príjmy a výdavky Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

2. V rozpočte sa zaznamenajú záruky na operácie prijímania a poskytovania pôžičiek realizované Úniou vrátane operácií v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu a nástroja platobnej bilancie v súlade s bodom d) článku 49 ods. 1.

Článok 8

Osobitné pravidlá pre zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu

1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 83, nevyberie sa žiadny príjem a neuskutoční sa žiadny výdavok, pokiaľ nie je zahrnutý do niektorého rozpočtového riadku.

2. Žiadny výdavok nemôže byť viazaný ani povolený, ak presahuje výšku schválených rozpočtových prostriedkov.

3. Rozpočtové prostriedky možno do rozpočtu zahrnúť, len ak sú určené na výdavky, ktoré sa považujú za potrebné.

4. Ak sa v dohodách o delegovaní, s výnimkou dohôd uzatvorených s tretími krajinami alebo subjektami, ktoré tieto krajiny určili, nestanovuje inak, úroky vzniknuté z platieb v rámci predbežného financovania, ktoré sa uskutočňujú z rozpočtu, Únii nepatria. V prípadoch, v ktorých sa to stanovuje, sa takéto úroky opätovne použijú na príslušnú akciu, odpočítajú sa od žiadosti o platbu v súlade s článkom 23 ods. 1 prvým pododsekom písm. c) alebo sa vymáhajú.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel účtovania úrokov vzniknutých z platieb predbežného financovania.







KAPITOLA 2

Zásada ročnej platnosti

Článok 9

Vymedzenie pojmu

Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa schvaľujú na rozpočtový rok, ktorý trvá od 1. januára do 31. decembra.

Článok 10

Typ rozpočtových prostriedkov

1. Rozpočet obsahuje diferencované rozpočtové prostriedky, ktoré pozostávajú z viazaných rozpočtových prostriedkov a platobných rozpočtových prostriedkov, a nediferencované rozpočtové prostriedky.

2. Viazané rozpočtové prostriedky pokrývajú celkové náklady vyplývajúce z právnych záväzkov prijatých v priebehu rozpočtového roka s výhradou článku 86 ods. 4 a článku 189 ods. 2.

3. Platobnými rozpočtovými prostriedkami sa uhrádzajú platby vykonávané pri splácaní právnych záväzkov zahrnutých do rozpočtu v bežnom rozpočtovom roku alebo v predchádzajúcich rozpočtových rokoch.

4. Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia hláv I, IV a VI druhej časti a nebránia globálnemu viazaniu rozpočtových prostriedkov alebo rozdeleniu rozpočtových záväzkov na ročné splátky.

Článok 11

Účtovanie príjmov a rozpočtových prostriedkov

1. Príjmy za rozpočtový rok sa účtujú do daného rozpočtového roka na základe súm vybraných v priebehu tohto rozpočtového roka. Vlastné zdroje za mesiac január nasledujúceho rozpočtového roka sa však môžu poskytnúť vopred podľa nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev ( 12 ).

2. Zápisy, ktoré sa týkajú vlastných zdrojov založených na dani z pridanej hodnoty, doplňujúceho zdroja založeného na hrubom národnom dôchodku a všetkých finančných príspevkov, sa môžu upravovať v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1150/2000.

3. Rozpočtové prostriedky schválené na rozpočtový rok sa použijú iba na pokrytie výdavkov viazaných a zaplatených v tom istom rozpočtovom roku a pokrytie splatných súm vyplývajúcich zo záväzkov z predchádzajúcich rozpočtových rokov.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok.

4. Záväzky sa účtujú na základe právnych záväzkov prijatých do 31. decembra. Výnimkou sú globálne rozpočtové záväzky uvedené v článku 86 ods. 4 a dohody o financovaní uvedené v článku 189 ods. 2 a uzavreté s tretími krajinami, ktoré sa účtujú na základe rozpočtových záväzkov prijatých do 31. decembra.

5. Platby sa účtujú do rozpočtového roka na základe platieb, ktoré vykonal účtovník do 31. decembra príslušného roka.

6. Odchylne od odsekov 3, 4 a 5 sa výdavky Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu účtujú do rozpočtového roka v súlade s pravidlami stanovenými v druhej časti hlave I.

Článok 12

Viazanie rozpočtových prostriedkov

Ak sa v hlavách I a VI druhej časti nestanovuje inak, rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa po jeho konečnom prijatí môžu viazať s účinnosťou od 1. januára.

Článok 13

Zrušenie a prenos rozpočtových prostriedkov

1. Rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, pre ktorý boli zahrnuté do rozpočtu, sa zrušia.

Môžu sa však preniesť, ale len do nasledujúceho rozpočtového roka, na základe rozhodnutia, ktoré prijme príslušný orgán do 15. februára, v súlade s ods. 2 a 3, alebo sa môžu preniesť automaticky v súlade s ods. 4.

2. Pokiaľ ide o viazané diferencované rozpočtové prostriedky a nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zatiaľ nie sú viazané, môžu sa preniesť:

a) sumy zodpovedajúce viazaným rozpočtovým prostriedkom alebo nediferencovaným rozpočtovým prostriedkom týkajúcim sa stavebných projektov, pre ktoré bola do 31. decembra skončená väčšina prípravných etáp postupu viazania. Také sumy sa potom môžu viazať až do 31. marca nasledujúceho roka alebo, v prípade súm súvisiacich so stavebnými projektmi, do 31. decembra nasledujúceho roka;

b) sumy, ktoré sú potrebné, pretože legislatívny orgán prijal základný akt v poslednom štvrťroku rozpočtového roka a Komisia nemohla do 31. decembra zaviazať rozpočtové prostriedky vyhradené na tento účel;

▼M1

c) sumy zodpovedajúce viazaným rozpočtovým prostriedkom pre rezervu na núdzovú pomoc.

Sumy uvedené v písmene c) prvého pododseku možno preniesť len do nasledujúceho rozpočtového roka.

▼B

3. Pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky, môžu sa preniesť sumy potrebné na pokrytie existujúcich záväzkov alebo záväzkov spojených s prenesenými viazanými rozpočtovými prostriedkami, ak platobné rozpočtové prostriedky poskytnuté v príslušných rozpočtových riadkoch na nasledujúci rozpočtový rok nie sú dostatočné na pokrytie požiadaviek.

Príslušná inštitúcia najprv použije rozpočtové prostriedky schválené na bežný rozpočtový rok a až po ich vyčerpaní začne používať prenesené rozpočtové prostriedky.

4. Nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zodpovedajú riadnym zmluvne dohodnutým záväzkom, sa automaticky prenášajú výlučne do nasledujúceho rozpočtového roka.

5. Príslušná inštitúcia do 15. marca informuje Európsky parlament a Radu o prijatí rozhodnutia o prenose rozpočtových prostriedkov a pre každý rozpočtový riadok uvedie, akým spôsobom boli pri každom prenose uplatnené kritériá uvedené v odsekoch 2 a 3.

▼M1

6. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 prvý pododsek písm. c) tohto článku a článok 14, rozpočtové prostriedky uložené do rezervy a rozpočtové prostriedky na výdavky na zamestnancov sa neprenášajú. Na účely tohto článku zahŕňajú výdavky na zamestnancov platy a príspevky pre členov a zamestnancov inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje služobný poriadok.

▼B

7. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel zrušenia a prenosu rozpočtových prostriedkov.

Článok 14

Pravidlá prenosu pripísaných príjmov

Prenos pripísaných príjmov uvedených v článku 21a z nich plynúcich nepoužitých rozpočtových prostriedkov disponibilných k 31. decembru musí byť v súlade s týmito pravidlami:

a) vonkajšie pripísané príjmy sa prenášajú automaticky a plne sa použijú do ukončenia realizácie všetkých operácií súvisiacich s programom alebo akciou, na ktoré boli vyčlenené. Vonkajšie pripísané príjmy získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie sa môžu používať v prvom roku realizácie nasledujúceho programu alebo akcie;

b) vnútorné pripísané príjmy sa prenášajú výlučne do nasledujúceho roka s výnimkou vnútorných pripísaných príjmov vymedzených v článku 21ods. 3 písm. g), ktoré sa prenášajú automaticky.

Článok 15

Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov

Bez toho, aby boli dotknuté články 178 a 182, v prípade, že sa zruší viazanosť rozpočtových prostriedkov v ktoromkoľvek rozpočtovom roku nasledujúcom po rozpočtovom roku, v ktorom boli rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu v dôsledku celkového alebo čiastočného neplnenia akcií, na ktoré boli vyčlenené, príslušné rozpočtové prostriedky sa zrušia.

Článok 16

Pravidlá uplatniteľné v prípade neskorého prijatia rozpočtu

1. Ak na začiatku rozpočtového roka nie je rozpočet prijatý s konečnou platnosťou, použije sa postup stanovený v článku 315 prvom odseku ZFEÚ (režim dočasných dvanástin). Záväzky je možné prijímať a platby je možné uskutočňovať v rámci limitov stanovených v odseku 2 tohto článku.

2. Záväzky je možné prijímať podľa kapitol do maximálnej výšky jednej štvrtiny celkových rozpočtových prostriedkov povolených v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku, zvýšenej o jednu dvanástinu za každý mesiac, ktorý uplynul.

Limit rozpočtových prostriedkov stanovený v návrhu rozpočtu nemožno prekročiť.

Platby je možné uskutočňovať mesačne podľa kapitol do maximálnej výšky jednej dvanástiny rozpočtových prostriedkov povolených v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Táto suma však nesmie presiahnuť jednu dvanástinu rozpočtových prostriedkov ustanovených v danej kapitole návrhu rozpočtu.

3. Rozpočtovými prostriedkami povolenými v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku, ako sa uvádza v odsekoch 1 a 2, sa rozumejú rozpočtové prostriedky, o ktorých sa hlasovalo v súvislosti s rozpočtom, vrátane opravných rozpočtov, a ktoré sú po úprave o presuny uskutočnené počas toho rozpočtového roka.

4. Ak si to vyžaduje kontinuita činnosti Únie a potreby hospodárenia, Rada uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou môže na návrh Komisie schváliť poskytnutie výdavkov presahujúcich jednu dočasnú dvanástinu, ale nie vyšších ako súčet štyroch dočasných dvanástin, okrem riadne odôvodnených prípadov, tak na záväzky, ako aj na platby, a to nad rámec dočasných dvanástin poskytnutých automaticky v súlade s odsekmi 1 a 2. Rozhodnutie o schválení bezodkladne postúpi Európskemu parlamentu.

Rozhodnutie nadobúda účinnosť po 30 dňoch po jeho prijatí, ak Európsky parlament:

a) ktorý sa uznáša väčšinou všetkých svojich poslancov, nerozhodne v rámci uvedenej lehoty o znížení týchto výdavkov, a v tom prípade Komisia predloží nový návrh alebo;

b) neinformuje Radu a Komisiu o tom, že nechce znížiť tieto výdavky, a v tom prípade rozhodnutie nadobudne účinnosť pred uplynutím lehoty 30 dní.

Dodatočné dvanástiny sa schvaľujú ako celok a nie sú deliteľné.

5. Ak v prípade niektorej kapitoly schválené štyri dočasné dvanástiny pridelené podľa odseku 4 nepostačujú na pokrytie výdavkov potrebných na to, aby sa zabránilo prerušeniu kontinuity činnosti Únie v oblasti, na ktorú sa vzťahuje príslušná kapitola, je výnimočne možné schváliť prekročenie výšky rozpočtových prostriedkov zahrnutých do príslušnej rozpočtovej kapitoly v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Európsky parlament a Rada konajú v súlade s postupmi stanovenými v odseku 4. Celková dostupná suma rozpočtových prostriedkov v rozpočte predchádzajúceho rozpočtového roku alebo v navrhovanej verzii návrhu rozpočtu sa však za žiadnych okolností nemôže prekročiť.







KAPITOLA 3

Zásada vyrovnanosti

Článok 17

Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti

1. Príjmy a platobné rozpočtové prostriedky musia byť v rovnováhe.

2. Únia a subjekty uvedené v článku 208 si nesmú v rámci rozpočtu brať pôžičky.

Článok 18

Zostatok z rozpočtového roka

1. Zostatok z každého rozpočtového roka sa zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok ako príjem v prípade prebytku alebo ako platobné rozpočtové prostriedky v prípade schodku.

2. Odhady takýchto príjmov alebo platobných rozpočtových prostriedkov sa zahrnú do rozpočtu v priebehu rozpočtového postupu a do opravného listu, ktorý sa predkladá podľa článku 39. Odhady sa vypracovávajú v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1150/2000.

3. Po predložení predbežnej účtovnej závierky za každý rozpočtový rok sa akýkoľvek nesúlad medzi touto účtovnou závierkou a odhadom zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok prostredníctvom opravného rozpočtu, ktorého výlučným cieľom je upraviť tento nesúlad. V takom prípade Komisia predloží návrh opravného rozpočtu súčasne Európskemu parlamentu a Rade do 15 dní po predložení predbežnej účtovnej závierky.







KAPITOLA 4

Zásada zúčtovacej jednotky

Článok 19

Používanie eura

1. Viacročný finančný rámec a rozpočet sa zostavujú a plnia v eurách a účtovné závierky sa predkladajú v eurách. Na účely peňažného toku uvedeného v článku 68 ods. 1 sú však účtovník, v prípade zálohových účtov správcovia záloh a pre potreby administratívneho riadenia Komisie a ESVČ zodpovedný povoľujúci úradník oprávnení vykonávať operácie v iných menách podľa ustanovení delegovaných aktov prijatých podľa tohto nariadenia.

2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel výmenného kurzu medzi eurom a inými menami.







KAPITOLA 5

Zásada všeobecnosti

Článok 20

Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti

Bez toho, aby bol dotknutý článok 21, celkové príjmy pokrývajú celkové platobné rozpočtové prostriedky. Bez toho, aby bol dotknutý článok 23, sa všetky príjmy a výdavky zahrnú vcelku bez akýchkoľvek vzájomných úprav.

Článok 21

Pripísané príjmy

1. Na financovanie špecifických výdavkov sa používajú vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy.

2. Vonkajšie pripísané príjmy tvoria:

a) finančné príspevky od členských štátov na niektoré výskumné programy podľa nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000;

b) finančné príspevky od členských štátov a tretích krajín, v oboch prípadoch vrátane ich verejných agentúr, a finančné príspevky od subjektov alebo fyzických osôb na niektoré projekty alebo programy vonkajšej pomoci, ktoré financuje Únia a ktoré v ich mene riadi Komisia;

c) úroky z vkladov a pokút ustanovených v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchlení a vysvetlení uplatňovania postupu v prípade nadmerného schodku ( 13 );

d) príjmy účelovo viazané na špecifický účel, akými sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch, vrátane účelovo viazaných príjmov špecifických pre každú inštitúciu;

e) finančné príspevky, ktoré nespadajú pod písm. b), na činnosti Únie od tretích krajín alebo od subjektov mimo Únie;

f) pripísané príjmy uvedené v článku 181 ods. 2 a článku 183 ods. 2;

g) vnútorné pripísané príjmy uvedené v odseku 3 v rozsahu, v ktorom dopĺňajú iné príjmy podľa tohto odseku.

3. Vnútorné pripísané príjmy tvoria:

a) príjmy od tretích strán za dodanie tovaru, poskytnutie služieb alebo uskutočnenie prác na ich žiadosť;

b) výnosy z predaja vozidiel, vybavenia, zariadení, materiálov a vedeckých a technických prístrojov, ktoré sa nahrádzajú alebo vyraďujú, keď je ich účtovná hodnota plne odpísaná;

c) príjmy plynúce z vrátenia nesprávne vyplatených súm v súlade s článkom 80;

d) príjmy plynúce z úrokov z platieb predbežného financovania s výhradou článku 8 ods. 4;

e) výnosy z dodania tovaru, poskytnutia služieb a uskutočnenia prác v prospech iných útvarov v rámci inštitúcie, inštitúcií alebo orgánov vrátane náhrad vrátených inými inštitúciami alebo orgánmi za príspevky na služobné cesty zaplatené v ich mene;

f) prijaté platby poistného;

g) príjmy z prenájmu;

h) príjmy z predaja publikácií a filmov vrátane tých, ktoré sú zaznamenané na elektronickom nosiči;

i) prostriedky vrátené finančným nástrojom podľa článku 140 ods. 6;

j) príjmy plynúce z následného vrátenia daní podľa článku 23 ods. 3 písm. b).

4. Aj v základnom akte môžu byť príjmy, ktoré sú v ňom stanovené, pripísané k špecifickým výdavkovým položkám. Ak nie je v základnom akte stanovené inak, takéto príjmy sa považujú za vnútorné pripísané príjmy.

5. Rozpočet obsahuje riadky pre vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy, v ktorých sa podľa možností vždy uvádza príslušná suma.

Pokiaľ ide o pripísané príjmy, do návrhu rozpočtu sa môžu zahrnúť len sumy, ktoré sú ku dňu zostavenia návrhu rozpočtu isté.

6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa stanovenia štruktúry pre vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy a poskytnutie príslušných rozpočtových prostriedkov a týkajúce sa pravidiel pre príspevky členských štátov na výskumné programy. Okrem toho je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa výnosov zo sankcií uložených podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ a týkajúce sa pripísaných príjmov pochádzajúcich z účasti štátov EZVO na určitých programoch Únie.

Článok 22

Donácie

1. Komisia môže prijať všetky donácie venované Únii, ako sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch.

2. Prijatie donácie s hodnotou 50 000 EUR alebo viac, ktorá zahŕňa finančný poplatok vrátane nákladov na kontrolu, ktoré prekračujú 10 % hodnoty poskytnutej donácie, podlieha schváleniu Európskeho parlamentu a Rady, ktoré v tejto záležitosti konajú do dvoch mesiacov odo dňa prijatia žiadosti Komisie. Ak nebola v tejto lehote vznesená žiadna námietka, Komisia prijme konečné rozhodnutie týkajúce sa prijatia donácie.

3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel prijímania donácií venovaných Únii.

Článok 23

Pravidlá pre odpočty a úpravy výmenného kurzu

1. Od žiadostí o platbu, ktoré sa následne predložia na úhradu čistej sumy, sa môžu odpočítať:

a) sankcie uložené zmluvným stranám verejných zákaziek alebo príjemcom;

b) zľavy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktúr a výkazov výdavkov;

c) úroky získané z platieb predbežného financovania;

d) úpravy v súvislosti s neoprávnene vyplatenými sumami.

Úpravy uvedené v písm. d) prvého pododseku možno vykonať prostredníctvom priameho odpočítania z novej priebežnej platby alebo úhrady zostatku rovnakému príjemcovi v rámci kapitoly, článku a rozpočtového roka, v súvislosti s ktorými sa uskutočnila nadmerná platba.

Na odpočítané položky uvedené v písm. c) a d) prvého pododseku sa vzťahujú pravidlá účtovania Únie.

2. Náklady na výrobky dodávané alebo služby poskytované Únii, ktorých súčasťou sú dane vracané členskými štátmi na základe Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie, sa hradia z rozpočtu v sume bez dane.

3. Náklady na výrobky dodávané alebo služby poskytované Únii, ktorých súčasťou sú dane vracané tretími krajinami na základe príslušných dohôd, sa môžu hradiť z rozpočtu:

a) v sume bez dane; alebo

b) v sume zahŕňajúcej daň. V takom prípade sa následne vrátená daň považuje za vnútorný pripísaný príjem.

4. Je možné robiť úpravy vzhľadom na rozdiely vo výmenných kurzoch, ku ktorým dochádza pri plnení rozpočtu. Konečný zisk alebo strata sa zahrnie do zostatku za daný rok.

5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel účtov vymáhateľných daní.







KAPITOLA 6

Zásada špecifikácie

Článok 24

Všeobecné ustanovenia

Rozpočtové prostriedky sa účelovo viažu na špecifické účely podľa hláv a kapitol. Kapitoly sa ďalej delia na články a položky.

Článok 25

Presuny, ktoré uskutočňujú iné inštitúcie ako Komisia

1. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu presúvať rozpočtové prostriedky:

a) z jednej rozpočtovej hlavy do druhej do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje;

b) z jednej kapitoly do druhej a z jedného článku do druhého bez obmedzenia.

2. Inštitúcia informuje o svojich zámeroch Európsky parlament a Radu tri týždne pred uskutočnením presunu podľa odseku 1. Ak v uvedenej lehote buď Európsky parlament alebo Rada uvedie náležite opodstatnené dôvody, použije sa postup stanovený v článku 27.

3. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu navrhnúť Európskemu parlamentu a Rade presuny z jednej rozpočtovej hlavy do druhej, ktoré prekračujú limit 10 % rozpočtových prostriedkov na rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje. Tieto presuny podliehajú postupu stanovenému v článku 27.

4. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu uskutočňovať presuny v rámci článkov bez toho, aby o tom vopred informovala Európsky parlament a Radu.

5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel výpočtu percentuálneho podielu presunov uskutočnených inštitúciami inými ako Komisia.

Článok 26

Presuny uskutočňované Komisiou

1. Komisia môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu autonómne:

a) presúvať rozpočtové prostriedky v rámci každej kapitoly;

b) presúvať rozpočtové prostriedky z jednej rozpočtovej hlavy do druhej, pokiaľ ide o výdavky na zamestnancov a administratívu, ktoré sú spoločné pre viacero hláv, až do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, až do maximálnej výšky 30 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, do ktorého sa presun uskutočňuje;

c) rozpočtové prostriedky medzi kapitolami v rámci tej istej hlavy až do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, pokiaľ ide o operačné výdavky.

Komisia tri týždne pred uskutočnením presunov uvedených v písmene b) prvého pododseku oznámi Európskemu parlamentu a Rade svoj zámer uskutočniť takýto presun. Ak v uvedenej lehote Európsky parlament alebo Rada uvedie náležite opodstatnené dôvody, použije sa postup stanovený v článku 27.

Odchylne od druhého pododseku môže Komisia počas posledných dvoch mesiacov rozpočtového roka autonómne presunúť rozpočtové prostriedky, ktoré súvisia s výdavkami na zamestnancov, externých zamestnancov a ostatných zamestnancov, z jednej hlavy do druhej v rámci celkového limitu vo výške 5 % rozpočtových prostriedkov pre daný rok. Komisia o tom informuje Európsky parlament a Radu do dvoch týždňov od svojho rozhodnutia o týchto presunoch.

2. Komisia môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu a pod podmienkou, že o tom bezodkladne informuje Európsky parlament a Radu, rozhodnúť o nasledujúcich presunoch rozpočtových prostriedkoch z jednej rozpočtovej hlavy do druhej:

a) presun rozpočtových prostriedkov z hlavy „rezervy“ uvedenej v článku 46, kde je jedinou podmienkou na uvoľnenie prostriedkov z rezervy prijatie základného aktu podľa článku 294 ZFEÚ;

b) v riadne odôvodnených výnimočných prípadoch ako sú medzinárodné humanitárne katastrofy a krízy vzniknuté po 1. decembri rozpočtového roka, presun nepoužitých rozpočtových prostriedkov na tento rozpočtový rok, ktoré sú stále k dispozícii v rámci rozpočtových hláv patriacich pod okruh 4 viacročného finančného rámca, do rozpočtových hláv týkajúcich sa pomoci v rámci krízového riadenia a operácií humanitárnej pomoci.

3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel výpočtu percentuálneho podielu vnútorných presunov uskutočňovaných Komisiou a dôvodov žiadostí o presun.

Článok 27

Návrhy na presun predkladané Európskemu parlamentu a Rade inštitúciami

1. Každá inštitúcia predkladá svoje návrhy na presun súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

2. Európsky parlament a Rada prijmú rozhodnutia o presunoch rozpočtových prostriedkov tak, ako je stanovené v odsekoch 3 až 6 tohto článku, pokiaľ sa v druhej časti hlave I nestanovuje inak.

3. S výnimkou naliehavých prípadov Európsky parlament a Rada uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou prerokujú každý návrh na presun v lehote šiestich týždňov odo jeho prevzatia oboma inštitúciami.

4. Návrh na presun je schválený, ak v uvedenej lehote šiestich týždňov nastane niektorá z týchto situácií:

a) Európsky parlament a Rada návrh schvália;

b) Európsky parlament alebo Rada návrh schváli a druhá inštitúcia sa zdrží konania;

c) Európsky parlament a Rada sa zdržia konania alebo neprijmú rozhodnutie o zmene alebo zamietnutí návrhu na presun.

5. Šesťtýždňová lehota uvedená v odseku 3 sa skráti na tri týždne, ak Európsky parlament alebo Rada nepožiada inak, v týchto prípadoch:

a) presun predstavuje menej ako 10 % rozpočtových prostriedkov v príslušnom rozpočtovom riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, a nepresahuje 5 000 000 EUR;

b) presun sa týka iba platobných rozpočtových prostriedkov a celková suma presunu nepresahuje 100 000 000 EUR.

6. Ak Európsky parlament alebo Rada sumu presunu zmení, zatiaľ čo druhá inštitúcia ho schváli alebo sa zdrží konania, alebo ak Európsky parlament aj Rada sumu presunu zmenia, za schválenú sa považuje nižšia z dvoch súm, za predpokladu, že príslušná inštitúcia svoj návrh na presun nestiahla.

Článok 28

Osobitné pravidlá presunov

1. Rozpočtové prostriedky sa môžu presúvať iba do rozpočtových riadkov, pre ktoré sú v rozpočte schválené rozpočtové prostriedky, alebo v ktorých je zapísaný symbolický záznam „pro memoria“.

2. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom sa môžu presúvať iba vtedy, keď sa tieto príjmy použijú na ten účel, na ktorý sú pripísané.

Článok 29

Presuny, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia

1. Presuny v rámci rozpočtových hláv, ktoré sa týkajú Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu, štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a výskumu podliehajú osobitným ustanoveniam hláv I, II a III druhej časti.

2. Rozhodnutia o presunoch, ktorými sa umožňuje použitie rezervy na núdzovú pomoc, prijíma Európsky parlament a Rada na návrh Komisie. Na každú núdzovú akciu sa predloží samostatný návrh.

Na účely tohto odseku sa uplatňuje sa postup stanovený v článku 27 ods. 3 a 4. Ak Európsky parlament a Rada neschvália návrh Komisie a nedokážu dospieť k spoločnému stanovisku o použití tejto rezervy, zdržia sa konania v súvislosti s návrhom Komisie na presun.

3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel pre žiadostí o presun prostriedkov z rezervy na núdzovú pomoc.







KAPITOLA 7

Zásada riadneho finančného hospodárenia

Článok 30

Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti

1. Rozpočtové prostriedky sa vynakladajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, a to v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti.

2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostriedky, ktoré používa inštitúcia na výkon svojich činností, boli dané k dispozícii v správnom čase, vo vhodnom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu.

Zásada efektívnosti sa týka najlepšieho vzájomného pomeru medzi použitými prostriedkami a dosiahnutými výsledkami.

Zásada účinnosti sa týka plnenia stanovených špecifických cieľov a dosahovania plánovaných výsledkov.

3. Pre všetky typy činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet, sa stanovujú špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, náležité a časovo ohraničené ciele. Dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti pre každú činnosť a orgány vynakladajúce rozpočtové prostriedky poskytujú informácie uvedené v článku 38 ods. 3 písm. e) Európskemu parlamentu a Rade. Tieto informácie sa poskytujú každý rok, najneskôr v dokumentoch, ktoré sú priložené k návrhu rozpočtu.

4. S cieľom zlepšiť rozhodovanie vykonávajú inštitúcie hodnotenia ex ante aj ex post v súlade s usmerneniami, ktoré stanovuje Komisia. Takéto hodnotenia sa vzťahujú na všetky programy a činnosti, ktoré sú spojené so značnými výdavkami, a výsledky hodnotenia sa poskytujú Európskemu parlamentu, Rade a správnym orgánom vynakladajúcim rozpočtové prostriedky.

5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel hodnotení ex ante, priebežných hodnotení a hodnotení ex post.

Článok 31

Povinný finančný výkaz

1. Ku každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré legislatívnemu orgánu predloží Komisia, vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku („vysoký predstaviteľ“) alebo členský štát a ktoré môžu mať vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa pripojí finančný výkaz a hodnotenie ex ante stanovené v článku 30 ods. 4.

Ku každej zmene a doplneniu návrhu alebo iniciatívy predložených legislatívnemu orgánu, ktoré môžu mať značný vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa pripojí finančný výkaz vypracovaný inštitúciou, ktorá danú zmenu a doplnenie navrhuje.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o požiadavky na finančné výkazy.

2. Komisia počas rozpočtového postupu vzhľadom na pokrok v rokovaniach o návrhu alebo iniciatíve predložených legislatívnemu orgánu poskytuje nevyhnutné informácie na účely porovnania medzi zmenami v požadovaných rozpočtových prostriedkoch a pôvodnými odhadmi vo finančnom výkaze.

3. Na účely zníženia rizika podvodov a nezrovnalostí finančný výkaz uvedený v odseku 1 poskytuje informácie o zavedenom systéme vnútornej kontroly, odhad nákladov a prínosov kontrol, ktoré takýto systém prináša, a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby, ako aj existujúcich a plánovaných opatrení na predchádzanie podvodom a ochranu pred nimi.

V tejto analýze sa zohľadní pravdepodobný rozsah a typ chýb, ako aj osobitné podmienky príslušnej oblasti politiky a platné pravidlá, ktoré sa na ňu vzťahujú.

Článok 32

Vnútorná kontrola plnenia rozpočtu

1. Rozpočet sa plní v súlade so zásadou účinnej a efektívnej vnútornej kontroly, ktorá zodpovedá jednotlivým spôsobom plnenia, a v súlade s príslušnými predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.

2. Na účely plnenia rozpočtu sa vnútorná kontrola definuje ako proces uplatňovaný na všetkých stupňoch riadenia, ktorý má poskytovať primerané záruky, že sa dosiahnu tieto ciele:

a) účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií;

b) spoľahlivosť výkazníctva;

c) ochrana majetku a informácií;

d) predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam, ich odhaľovanie, náprava a s nimi súvisiace následné opatrenia;

e) primerané riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií pri zohľadnení viacročnej povahy programov, ako aj charakteru príslušných platieb.

3. Účinná vnútorná kontrola je založená na najlepších medzinárodných postupoch a zahŕňa predovšetkým:

a) oddelenie úloh;

b) adekvátnu stratégiu riadenia rizika a kontroly vrátane kontroly na úrovni prijímateľov;

c) predchádzanie konfliktom záujmov;

d) primerané kontrolné záznamy (audit trails) a integritu údajov v systémoch údajov;

e) postupy na monitorovanie výkonnosti a uskutočnenie následných krokov v súvislosti so zistenými nedostatkami a odchýlkami vo vnútornej kontrole;

f) pravidelné hodnotenie riadneho fungovania systému vnútornej kontroly.

4. Efektívna vnútorná kontrola je založená na týchto prvkoch:

a) uplatňovanie vhodnej stratégie riadenia rizika a kontroly koordinovanej medzi vhodnými subjektmi, ktoré sú súčasťou kontrolného reťazca;

b) poskytnutie prístupu k výsledkom uskutočnených kontrol všetkým príslušným účastníkom kontrolného reťazca;

c) v prípade potreby spoľahnutie sa na vyhlásenia o hospodárení implementačných partnerov a na nezávislé audítorské stanoviská za predpokladu, že kvalita vykonanej práce je primeraná a prijateľná a že práca bola vykonaná v súlade s dohodnutými normami;

d) včasné uplatnenie nápravných opatrení vrátane prípadných odradzujúcich sankcií;

e) jasné a jednoznačné právne predpisy tvoriace základ pre dané politiky;

f) odstránenie viacnásobných kontrol;

g) zlepšenie pomeru nákladov k prínosom v súvislosti s kontrolami.

5. Ak je počas plnenia programu úroveň výskytu chýb neustále vysoká, Komisia zistí nedostatky kontrolných systémov, vykoná analýzu nákladov a prínosov možných nápravných opatrení a prijme alebo navrhne vhodné opatrenia, ako je zjednodušenie platných ustanovení, zlepšenie kontrolných systémov a prepracovanie programu alebo dodávateľských systémov.

Článok 33

Nákladovo efektívne kontrolné systémy

Pri predkladaní revidovaných alebo nových návrhov výdavkov Komisia vypracuje odhad nákladov a prínosov kontrolných systémov, ako aj úrovne rizika chyby podľa článku 31 ods. 3.







KAPITOLA 8

Zásada transparentnosti

Článok 34

Zverejňovanie účtovnej závierky, rozpočtov a správ

1. Rozpočet sa zostavuje a plní a účtovná závierka sa predkladá v súlade so zásadou transparentnosti.

2. Na podnet predsedu Európskeho parlamentu sa v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní rozpočet a každý opravný rozpočet, ktoré boli prijaté s konečnou platnosťou.

Rozpočty sa uverejnia do troch mesiacov odo dňa, keď sa vyhlásia za prijaté s konečnou platnosťou.

V Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní aj konsolidovaná ročná účtovná závierka a správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení, ktoré zostavuje každá inštitúcia.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel predbežného zverejňovania rozpočtu.

Článok 35

Zverejnenie informácií o prijímateľoch a iných informácií

1. Informácie o operáciách prijímania a poskytovania pôžičiek, na ktoré Únia uzavrela zmluvy v mene tretích strán, sa uvádzajú v prílohe k rozpočtu.

2. Komisia vhodným spôsobom a včas sprístupní informácie o prijímateľoch, ako aj o presnej povahe a účele opatrenia financovaného z rozpočtu, keď sa rozpočet plní priamo v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. a), ako aj informácie o prijímateľoch poskytnuté subjektmi, osobami a členskými štátmi, ktoré sú poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu podľa iných spôsobov plnenia.

Povinnosť stanovená v prvom pododseku sa vzťahuje aj na ostatné inštitúcie vo vzťahu k ich prijímateľom.

3. Tieto informácie sa sprístupňujú za náležitého dodržiavania požiadaviek dôvernosti a bezpečnosti, najmä ochrany osobných údajov.

Pokiaľ ide o fyzické osoby, zverejnenie informácií sa obmedzí na meno a lokalitu prijímateľa, pridelenú sumu a účel pridelenia. Zverejnenie týchto údajov bude vychádzať z príslušných kritérií, ako je frekvencia či druh alebo význam prideľovania prostriedkov. V rámci kritérií na sprístupnenie a rozsahu podrobností zverejnených informácií sa zohľadnia osobitosti daného odvetvia a každý spôsob plnenia.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa stanovenia podrobných pravidiel zverejnenia informácií o prijímateľoch. V prípade potreby sa rozsah podrobností a kritériá vymedzia v príslušných predpisoch platných v jednotlivých odvetviach.







HLAVA III

ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU







KAPITOLA 1

Zostavovanie rozpočtu

Článok 36

Odhady príjmov a výdavkov

1. Každá inštitúcia, iná než Komisia, vypracuje odhad svojich príjmov a výdavkov, ktorý každý rok do 1. júla pošle Komisii a súčasne na vedomie Európskemu parlamentu a Rade.

2. Vysoký predstaviteľ uskutoční konzultácie s členmi Komisie zodpovednými za rozvoj, susedskú politiku a medzinárodnú spoluprácu, humanitárnu pomoc a krízové opatrenia v rámci ich príslušných právomocí.

3. Komisia vypracuje svoje vlastné odhady, ktoré tiež pošle Európskemu parlamentu a Rade hneď po ich prijatí.

Pri vypracovaní svojich vlastných odhadov Komisia využije informácie uvedené v článku 37.

Článok 37

Odhadovaný rozpočet subjektov uvedených v článku 208

Každý rok do 31. marca každý subjekt uvedený v článku 208 pošle v súlade s aktom, na základe ktorého bol zriadený, Komisii, Európskemu parlamentu a Rade odhad svojich príjmov a výdavkov vrátane svojho plánu pracovných miest a návrhu pracovného programu.

Článok 38

Návrh rozpočtu

1. Komisia predloží návrh rozpočtu Európskemu parlamentu a Rade do 1. septembra roka, ktorý predchádza roku, v ktorom sa má príslušný rozpočet plniť. Na informačné účely zašle uvedený návrh aj národným parlamentom.

Návrh rozpočtu obsahuje súhrn všeobecného výkazu príjmov a výdavkov Únie a konsoliduje odhady uvedené v článku 36. Môže tiež obsahovať odhady odlišné od odhadov vypracovaných inštitúciami.

Pokiaľ ide o štruktúru a prezentáciu, návrh rozpočtu sa riadi článkami 44 až 49.

Každému oddielu návrhu rozpočtu predchádza úvod vypracovaný príslušnou inštitúciou.

Komisia vypracuje všeobecný úvod k návrhu rozpočtu. Všeobecný úvod obsahuje finančné tabuľky, v ktorých sú uvedené hlavné údaje podľa hláv, a odôvodnenia zmien v rozpočtových prostriedkoch, ku ktorým došlo v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom, rozdelené podľa kategórií výdavkov viacročného finančného rámca.

2. S cieľom poskytnúť presnejšie a spoľahlivejšie predpovede vplyvu platných právnych predpisov a prejednávaných legislatívnych návrhov na rozpočet, Komisia pripojí k návrhu rozpočtu finančný plán na nasledujúce roky.

Finančný plán sa aktualizuje po prijatí rozpočtu s cieľom zahrnúť doň výsledky rozpočtového postupu a akékoľvek ďalšie relevantné rozhodnutia.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel finančného plánovania.

3. Komisia pripojí k návrhu rozpočtu:

a) podľa potreby dôvody, pre ktoré návrh rozpočtu obsahuje odhady, ktoré sa líšia od odhadov vypracovaných inými inštitúciami;

b) každý pracovný dokument, ktorý považuje za užitočný v súvislosti s plánmi pracovných miest týchto inštitúcií a s príspevkami, ktoré Komisia prideľuje orgánom uvedeným v článku 208 a európskym školám. Každý takýto pracovný dokument obsahujúci posledný schválený plán pracovných miest zahŕňa: i) údaje o všetkých zamestnancoch Únie vrátane jej právne oddelených subjektov podľa druhu zmluvy, ii) vyhlásenie o politike v oblasti pracovných miest, externého personálu, vyváženosti v zastúpení žien a mužov, iii) údaje o počte skutočne obsadených pracovných miest na začiatku roka, v ktorom sa predkladá návrh rozpočtu, s uvedením ich rozdelenia podľa triedy a administratívnej jednotky, iv) zoznam pracovných miest rozpísaných podľa oblastí politiky, v) pre každú kategóriu externých zamestnancov počiatočný odhadovaný počet ekvivalentných zamestnancov na plný pracovný čas na základe schválených rozpočtových prostriedkov, ako aj počet skutočne zamestnaných osôb na začiatku roku, v ktorom sa návrh rozpočtu predkladá, pričom sa uvedie ich rozdelenie podľa funkčnej skupiny a prípadne platovej triedy;

c) pracovný dokument o plánovanom plnení rozpočtových prostriedkov v danom rozpočtovom roku a o nesplatených záväzkoch, o orgánoch uvedených v článku 208 a európskych školách, a o pilotných projektoch a prípravných akciách;

d) pokiaľ ide o financovanie medzinárodných organizácií, pracovný dokument obsahujúci: i) zhrnutie všetkých príspevkov v rozdelení podľa programu alebo fondu Únie a podľa medzinárodnej organizácie, ii) uvedenie dôvodov vysvetľujúcich, prečo bolo pre Úniu efektívnejšie financovať tieto medzinárodné organizácie, než konať priamo;

e) výkazy činnosti alebo akýkoľvek iný relevantný dokument, ktorý obsahuje: i) informácie o dosiahnutí všetkých konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, relevantných a časových cieľov stanovených v predchádzajúcom období pre rôzne činnosti, ako aj nových cieľov meraných ukazovateľmi, ii) úplné odôvodnenie, vrátane analýzy pomeru nákladov k výnosom pre navrhované zmeny na úrovni rozpočtových prostriedkov, iii) jasné zdôvodnenie intervencie na úrovni Únie v súlade, okrem iného, so zásadou subsidiarity, iv) informácie o mierach vykonávania činnosti v predchádzajúcom roku a o mierach vykonávania v bežnom roku, v) zhrnutie výsledkov hodnotenia, ak majú význam pre zmeny v rozpočte, vi) informácie o cenách s jednotkovou hodnotou 1 000 000 EUR a viac;

f) súhrnný výkaz rozvrhu platieb splatných v nasledujúcich rozpočtových rokoch, aby sa splnili rozpočtové záväzky prijaté v predchádzajúcich rozpočtových rokoch.

4. Ak Komisia zverí plnenie rozpočtu verejno-súkromným partnerstvám (PPP), pripojí k návrhu rozpočtu pracovný dokument obsahujúci:

a) výročnú správu o výkonnosti existujúcich verejno - súkromných partnerstiev (PPP) v predchádzajúcom rozpočtovom roku vrátane informácií o právnej forme a zainteresovaných stranách poverených subjektov podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodu vii);

b) ciele stanovené na rozpočtový rok, na ktorý sa vzťahuje návrh rozpočtu, spolu s uvedením akýchkoľvek osobitných rozpočtových potrieb spojených s dosiahnutím tohto cieľa;

c) výšku administratívnych výdavkov a údaje o plnení rozpočtu z celkového hľadiska a podľa subjektov uvedených v článku 209, a podľa verejno - súkromných partnerstiev (PPP) v predchádzajúcom rozpočtovom roku;

d) výšku finančných príspevkov z rozpočtu, výšku finančných príspevkov a hodnotu materiálnych príspevkov zo strany iných partnerov pre každé verejno - súkromné partnerstvo (PPP).

Ak však verejno - súkromné partnerstvá (PPP) využívajú finančné nástroje, informácie o týchto nástrojoch sa zahrnú v pracovnom dokumente uvedenom v odseku 5.

5. Ak Komisia využíva finančné nástroje, pripojí k návrhu rozpočtu pracovný dokument uvádzajúci:

a) úhrnné rozpočtové záväzky a platby z rozpočtu na každý finančný nástroj;

b) príjmy a vrátené platby podľa článku 140 ods. 6 a prírastok za dodatočné zdroje za rozpočtový rok;

c) celkovú sumu rezerv pre riziká a záväzky, ako aj akúkoľvek informáciu o expozícii Únie v