02019R0159 — SK — 01.07.2022 — 007.005

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2019/159

z 31. januára 2019,

ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele







Článok 1

1. Podľa článkov 6 a 7 sa týmto nariadením otvára colná kvóta v súvislosti s dovozom do Únie každej z 26 dotknutých kategórií výrobkov (vymedzené odkazom na kódy KN, ktoré sú stanovené v prílohe I vo vzťahu k príslušným kategóriám) a za každé obdobie stanovené v prílohe IV.1 a IV.2.

▼M3

2. Pri každej z dotknutých kategórií výrobkov s výnimkou kategórií výrobkov 8 a 25a sa časť každej colnej kvóty prideľuje krajinám uvedeným v prílohe IV.

3. Zvyšná časť každej colnej kvóty, ako aj colná kvóta pre kategórie výrobkov 8 a 25 sa prideľuje podľa zásady „kto prv príde, ten prv berie“ na základe colnej kvóty stanovenej rovnako na každý štvrťrok obdobia jej uloženia.

▼B

4. Čerpanie každej štvrťročnej kvóty sa zastavuje dvadsiaty pracovný deň Komisie nasledujúci po skončení štvrťročného obdobia. Nevyužité zostatky colnej kvóty sa na konci každého štvrťroka automaticky prenášajú do ďalšieho štvrťroka. Nevyužitý zostatok na konci posledného štvrťroka každého roka uplatňovania konečnej colnej kvóty sa neprenáša.

▼M9

5. Ak sa príslušná colná kvóta podľa odseku 2 vyčerpá pre jednu konkrétnu krajinu, dovoz niektorých kategórií výrobkov z tejto krajiny je možný na základe zvyšnej časti colnej kvóty pre tú istú kategóriu výrobkov. Toto ustanovenie sa uplatňuje len v priebehu posledného štvrťroka každého roka uplatňovania konečnej colnej kvóty. V prípade kategórií výrobkov 5, 9 a 21 sa nepovolí žiaden ďalší prístup k zvyšnej časti colnej kvóty. V prípade kategórií výrobkov 12, 13, 14, 16, 20 a 27 sa povolí iba prístup ku konkrétnemu objemu v rámci objemu colnej kvóty, ktorý bol pôvodne k dispozícii v poslednom štvrťroku. V prípade kategórií výrobkov 1 a 4B sa žiadnej vyvážajúcej krajine nepovoľuje, aby sama využila viac ako 30 % objemu zvyškovej colnej kvóty, ktorá bola pôvodne k dispozícii v poslednom štvrťroku každého roka uplatňovania opatrení. V prípade kategórií výrobkov 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26 a 28 sa povolí prístup k celému objemu colnej kvóty, ktorý bol pôvodne k dispozícii v poslednom štvrťroku v príslušných kategóriách výrobkov.

▼B

6. Ak sa príslušná colná kvóta vyčerpá alebo ak sa pri dovoze kategórií výrobkov príslušná colná kvóta nevyužíva, na kategórie výrobkov stanovené v prílohe IV.1 sa uplatňuje dodatočné clo vo výške 25 % uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením.

Článok 2

1. Pôvod každého výrobku, na ktorý sa uplatňuje toto nariadenie, sa určuje v súlade s ustanoveniami platnými v Únii pre nepreferenčný pôvod.

2. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla. Sadzbou úrokov z omeškania, ktoré sa majú zaplatiť v prípade vrátenia, z ktorého vyplýva nárok na platbu úrokov z omeškania, je sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie a platná v prvý kalendárny deň mesiaca splatnosti pohľadávky, zvýšená o jeden percentuálny bod.

Článok 3

Colné kvóty stanovené v článku 1 spravuje Komisia a členské štáty v súlade so systémom správy colných kvót stanoveným v článkoch 49 až 54 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447.

Článok 4

Členské štáty a Komisia úzko spolupracujú, aby zabezpečili súlad s týmto nariadením.

Článok 5

1. V súlade s odsekom 2 sa opatrenia uvedené v článku 1 nebudú vzťahovať na dovoz 26 kategórií výrobkov uvedených v prílohe IV, ktoré majú pôvod v niektorej z krajín uvedených v prílohe III.

2. Pri každej z 26 kategórií výrobkov uvedených v prílohe IV sa v prílohe III.2 špecifikujú krajiny pôvodu, na ktoré sa vzťahujú opatrenia stanovené v článku 1.

Článok 6

1. Opatrenia uvedené v článku 1 sa nevzťahujú na výrobky s pôvodom v Nórsku, na Islande a v Lichtenštajnsku.

2. ►M8 ◄ Opatrenia uvedené v článku 1 sa nevzťahujú ani na Mozambik.

Článok 7

Predchádzajúce opatrenia dohľadu platné na základe vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/670 ( 1 ) sa pozastavujú pri výrobkoch uvedených v prílohe IV v priebehu obdobia uloženia ochranných opatrení stanovených v článku 1.

Článok 8

V priebehu obdobia stanoveného v prílohách IV.1 a IV.2 Komisia môže preskúmať opatrenia v prípade zmeny okolností.

Článok 9

Všetky sumy zaplatené v súvislosti s dodatočnými clami uloženými na základe vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/1013, ktoré sa týkajú výrobkov uvedených v prílohe IV k tomuto nariadeniu, sa s konečnou platnosťou vyberajú na úrovni stanovenej v článku 1 ods. 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/1013.

Článok 10

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

▼M5

Uplatňuje sa do 30. júna 2024.

▼B

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA I

Dotknuté výrobky







Číslo výrobku Kategória výrobku Číselné znaky KN 1 Plechy a pásy z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele valcované za tepla 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 2 Plechy z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele valcované za studena 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 3 Elektrotechnické plechy (iné ako GOES) 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 4 Pokovované plechy 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 5 Plechy s organickým povlakom 7210 70 80 , 7212 40 80 6 Výrobky z pocínovanej ocele 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 7 Dosky kvart z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 8 Plechy a pásy z nehrdzavejúcej ocele valcované za tepla 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 9 Plechy a pásy z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 10 Dosky kvart z nehrdzavejúcej ocele valcované za tepla 7219 21 10 , 7219 21 90 11 Elektrotechnický plech s orientovanou štruktúrou 7225 11 00 , 7226 11 00 12 Nelegovaná a ostatná legovaná tyčová oceľ a ľahké profily 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 13 Roxorové tyče 7214 20 00 , 7214 99 10 14 Tyče a ľahké profily z nehrdzavejúcej ocele 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 15 Valcovaný drôt z nehrdzavejúcej ocele 7221 00 10 , 7221 00 90 16 Valcovaný drôt z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 17 Uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo z nelegovanej ocele 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 18 Štetovnice 7301 10 00 19 Železničný materiál 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 20 Plynové rúrky 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 21 Duté profily 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 22 Bezšvové rúry a rúrky z nehrdzavejúcej ocele 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 23 Ložiskové rúry a rúrky 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 24 Ostatné bezšvové rúry 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 25 Veľké zvárané rúry 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 26 Ostatné zvárané rúrky 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 27 Tyče z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele dokončené za studena 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 28 Drôt z nelegovanej ocele 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90









PRÍLOHA II

II.1 – Rast dovozu pri 26 kategóriách výrobkov (v tonách)







Číslo výrobku Kategória výrobku 2013 2014 2015 2016 2017 Posledné obdobie Rast v poslednom období v porovnaní s rokom 2013 1 Plechy a pásy z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele valcované za tepla 4 867 242 5 263 815 7 854 395 8 610 847 7 048 217 7 209 718 48 % 2 Plechy z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele valcované za studena 1 837 875 1 906 067 2 761 337 2 007 299 2 463 937 2 463 941 34 % 3 Elektrotechnické plechy (iné ako GOES) 266 355 284 376 279 777 312 647 377 744 433 526 63 % 4 Pokovované plechy 1 855 325 2 203 135 2 688 830 3 924 906 5 019 132 4 637 052 150 % 5 Plechy s organickým povlakom 681 646 725 004 622 482 730 619 919 000 937 693 38 % 6 Výrobky z pocínovanej ocele 549 941 660 743 634 722 754 638 616 810 735 928 34 % 7 Dosky kvart z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele 1 439 430 1 968 634 2 573 220 2 834 744 2 549 694 2 374 170 65 % 8 Plechy a pásy z nehrdzavejúcej ocele valcované za tepla 157 197 213 885 247 090 326 631 407 886 408 468 160 % 9 Plechy a pásy z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena 645 004 954 179 697 199 753 058 869 091 972 415 51 % 10 Dosky kvart z nehrdzavejúcej ocele valcované za tepla 26 799 34 700 31 586 25 995 27 704 28 677 7 % 12 Nelegovaná a ostatná legovaná tyčová oceľ a ľahké profily 942 999 1 265 397 1 233 328 1 429 511 1 419 973 1 792 392 90 % 13 Roxorové tyče 528 702 972 572 1 430 000 1 292 936 1 191 379 1 755 338 232 % 14 Tyče a ľahké profily z nehrdzavejúcej ocele 114 638 149 670 144 875 149 499 161 973 184 811 61 % 15 Valcovaný drôt z nehrdzavejúcej ocele 52 068 71 209 57 542 58 659 63 022 69 786 34 % 16 Valcovaný drôt z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele 1 107 169 1 267 308 1 694 707 2 001 322 2 093 877 2 354 164 113 % 17 Uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo z nelegovanej ocele 222 797 274 863 267 851 387 353 262 759 373 732 68 % 18 Štetovnice 15 871 16 497 14 051 36 683 84 549 83 502 426 % 19 Železničný materiál 14 587 25 532 23 202 12 494 18 232 23 013 58 % 20 Plynové rúrky 275 378 349 078 314 471 354 261 401 410 445 569 62 % 21 Duté profily 485 038 578 426 602 190 757 274 862 889 956 360 97 % 22 Bezšvové rúry a rúrky z nehrdzavejúcej ocele 42 417 55 590 54 948 51 614 49 593 49 781 17 % 24 Ostatné bezšvové rúry 440 696 509 052 448 761 448 333 410 822 480 600 9 % 25 Veľké zvárané rúry 295 502 418 808 218 549 171 512 1 053 049 720 886 144 % 26 Ostatné zvárané rúrky 462 137 484 915 494 914 526 634 551 764 558 457 21 % 27 Tyče z nelegovanej a ostatnej legovanej ocele dokončené za studena 446 086 514 066 479 271 454 924 454 921 501 232 12 % 28 Drôt z nelegovanej ocele 555 798 700 560 683 041 726 158 714 480 762 600 37 %

II.2 – Rast dovozu pri 2 kategóriách výrobkov (v tonách)







Číslo výrobku Kategória výrobku 2013 2014 2015 2016 2017 Posledné obdobie Rast v poslednom období v porovnaní s rokom 2013 11 Elektrotechnický plech s orientovanou štruktúrou 114 388 112 258 101 737 109 518 99 917 106 570 – 7 % 23 Ložiskové rúry a rúrky 7 475 8 998 8 337 7 035 6 137 6 265 – 16 %









PRÍLOHA III

III.1 – Zoznam rozvojových krajín, členov WTO

Afganistan, Albánsko, Angola, Antigua a Barbuda, Argentína, Arménsko, Bahrajn, Bangladéš, Barbados, Belize, Benin, Bolívia, Botswana, Brazília, Brunejsko-darussalamský štát, Burkina Faso, Burundi, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čad, Čierna Hora, Čile, Čína, Dominika, Dominikánska republika, Džibutsko, Egypt, Ekvádor, Fidži, Filipíny, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Gruzínsko, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, India, Indonézia, Jamajka, Jemen, Jordánsko, Južná Afrika, Kambodža, Kamerun, Kapverdy, Kazachstan, Katar, Keňa, Kirgizská republika, Kolumbia, Kongo, Konžská demokratická republika, Kostarika, Kuba, Kuvajt, Laoská ľudovodemokratická republika, Lesoto, Libéria, Macao, Madagaskar, Malawi, Malajzia, Maldivy, Mali, Maroko, Mauritánia, Maurícius, Mexiko, Moldavsko, Mongolsko, Mozambik, Mjanmarsko, Namíbia, Nepál, Nikaragua, Niger, Nigéria, Omán, Pakistan, Panama, Papua-Nová Guinea, Paraguaj, Peru, Pobrežie Slonoviny, Rwanda, Salvádor, Samoa, Saudská Arábia, Senegal, Seychelly, Sierra Leone, Spojené arabské emiráty, Srí Lanka, Stredoafrická republika, Surinam, Svazijsko, Svätá Lucia, Svätý Krištof a Nevis, Svätý Vincent a Grenadíny, Šalamúnove ostrovy, Tadžikistan, Tanzánia, Thajsko, Togo, Tonga, Trinidad a Tobago, Tunisko, Turecko, Uganda, Ukrajina, Uruguaj, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Zambia, Zimbabwe

▼M9

III.2 – Zoznam kategórií výrobkov s pôvodom v rozvojových krajinách, na ktoré sa uplatňujú konečné opatrenia







Zoznam kategórií výrobkov s pôvodom v rozvojových krajinách, na ktoré sa uplatňujú konečné opatrenia Krajina/Skupina výrobkov 1 2 3A 3B 4A 4B 5 6 7 8 9 10 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 24 25A 25B 26 27 28 Brazília X X X Čína X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Egypt X X X India X X X X X X X X X X X X X X X X Indonézia X X X X X Kazachstan X X X Moldavsko X X X X X Severné Macedónsko X X X X X X Južná Afrika X X X X X Tunisko X X Turecko X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ukrajina X X X X X X X X X X X X X X X X Spojené arabské emiráty X X X X X X Vietnam X X X X X X X X Všetky ostatné rozvojové krajiny X X









PRÍLOHA IV

IV.1 – Objemy colných kvót





IV.2 – Objemy celkových a zvyškových colných kvót na trimester







Číslo výrobku Pridelenie podľa krajiny (ak sa uplatňuje) Rok 2 Rok 3 Od 1. 7. 2022 do 30. 9. 2022 Od 1. 10. 2022 do 31. 12. 2022 Od 1. 1. 2023 do 31. 3. 2023 Od 1. 4. 2023 do 30. 6. 2023 Od 1. 7. 2023 do 30. 9. 2023 Od 1. 10. 2023 do 31. 12. 2023 Od 1. 1. 2024 do 31. 3. 2024 Od 1. 4. 2024 do 30. 6. 2024 Objem colnej kvóty (v tonách netto) Objem colnej kvóty (v tonách netto) Objem colnej kvóty (v tonách netto) Objem colnej kvóty (v tonách netto) Objem colnej kvóty (v tonách netto) Objem colnej kvóty (v tonách netto) Objem colnej kvóty (v tonách netto) Objem colnej kvóty (v tonách netto) 1 Ostatné krajiny 900 290,25 900 290,25 880 718,72 890 504,48 933 743,65 933 743,65 923 594,27 923 594,27 2 Ostatné krajiny 321 824,43 321 824,43 314 828,25 318 326,34 333 782,94 333 782,94 330 154,85 330 154,85 3A Ostatné krajiny 817,65 817,65 799,87 808,76 848,03 848,03 838,81 838,81 3B Ostatné krajiny 8 303,99 8 303,99 8 123,47 8 213,73 8 612,56 8 612,56 8 518,94 8 518,94 4A Ostatné krajiny 454 338,51 454 338,51 444 461,58 449 400,05 471 221,03 471 221,03 466 099,06 466 099,06 4B Ostatné krajiny 100 848,08 100 848,08 98 655,73 99 751,91 104 595,44 104 595,44 103 458,53 103 458,53 5 Ostatné krajiny 41 252,54 41 252,54 40 355,75 40 804,14 42 785,42 42 785,42 42 320,36 42 320,36 6 Ostatné krajiny 35 715,05 35 715,05 34 938,63 35 326,84 37 042,16 37 042,16 36 639,53 36 639,53 7 Ostatné krajiny 554 571,27 554 571,27 542 515,37 548 543,32 575 178,29 575 178,29 568 926,35 568 926,35 8 Ostatné krajiny 105 581,29 105 581,29 103 286,04 104 433,67 109 504,53 109 504,53 108 314,26 108 314,26 ▼C1 9 Ostatné krajiny 63 645,29 63 645,29 62 261,69 62 953,49 66 010,25 66 010,25 65 292,75 65 292,75 ▼M9 10 Ostatné krajiny 1 002,95 1 002,95 981,14 992,04 1 040,21 1 040,21 1 028,91 1 028,91 12 Ostatné krajiny 58 414,15 58 414,15 57 144,27 57 779,21 60 584,73 60 584,73 59 926,20 59 926,20 13 Ostatné krajiny 132 668,90 132 668,90 129 784,79 131 226,85 137 598,67 137 598,67 136 103,03 136 103,03 14 Ostatné krajiny 4 956,51 4 956,51 4 848,76 4 902,63 5 140,68 5 140,68 5 084,81 5 084,81 15 Ostatné krajiny 773,87 773,87 757,04 765,46 802,62 802,62 793,90 793,90 16 Ostatné krajiny 116 864,97 116 864,97 114 324,43 115 594,70 121 207,50 121 207,50 119 890,02 119 890,02 17 Ostatné krajiny 64 947,85 64 947,85 63 535,94 64 241,90 67 361,21 67 361,21 66 629,03 66 629,03 18 Ostatné krajiny 274,44 274,44 268,47 271,45 284,63 284,63 281,54 281,54 19 Ostatné krajiny 759,42 759,42 742,91 751,17 787,64 787,64 779,08 779,08 20 Ostatné krajiny 10 690,62 10 690,62 10 458,21 10 574,41 11 087,86 11 087,86 10 967,34 10 967,34 21 Ostatné krajiny 19 871,64 19 871,64 19 439,65 19 655,65 20 610,04 20 610,04 20 386,02 20 386,02 22 Ostatné krajiny 2 586,28 2 586,28 2 530,05 2 558,16 2 682,38 2 682,38 2 653,22 2 653,22 24 Ostatné krajiny 43 742,37 43 742,37 42 791,45 43 266,91 45 367,77 45 367,77 44 874,64 44 874,64 25A Ostatné krajiny 115 747,59 115 747,59 113 231,34 114 489,47 120 048,60 120 048,60 118 743,72 118 743,72 25B Ostatné krajiny 6 251,05 6 251,05 6 115,16 6 183,11 6 483,33 6 483,33 6 412,86 6 412,86 26 Ostatné krajiny 19 298,91 19 298,91 18 879,37 19 089,14 20 016,03 20 016,03 19 798,47 19 798,47 27 Ostatné krajiny 30 366,43 30 366,43 29 706,29 30 036,36 31 494,80 31 494,80 31 152,46 31 152,46 28 Ostatné krajiny 47 545,89 47 545,89 46 512,29 47 029,09 49 312,63 49 312,63 48 776,62 48 776,62

IV.3 – Maximálny objem zvyškovej kvóty dostupný v posledných štvrťrokoch pre krajiny, ktorým bola pridelená osobitná kvóta







Kategória výrobku Novo pridelená kvóta v tonách Od 1. 4. 2023 do 30. 6. 2023 Od 1. 4. 2024 do 30. 6. 2024 1 osobitný režim osobitný režim 2 318 326,34 330 154,85 3.A 808,76 838,81 3.B 8 213,73 8 518,94 4.A 449 400,05 466 099,06 4.B osobitný režim osobitný režim 5 bez prístupu k zvyškovej kvóte vo 4. štvrťroku bez prístupu k zvyškovej kvóte vo 4. štvrťroku 6 35 326,84 36 639,53 7 neuplatňuje sa neuplatňuje sa 8 neuplatňuje sa neuplatňuje sa 9 bez prístupu k zvyškovej kvóte vo 4. štvrťroku bez prístupu k zvyškovej kvóte vo 4. štvrťroku 10 992,04 1 028,91 12 22 671,97 23 514,42 13 53 215,94 55 193,36 14 3 652,73 3 788,46 15 765,46 793,90 16 18 138,68 18 812,69 17 neuplatňuje sa neuplatňuje sa 18 271,45 281,54 19 751,17 779,08 20 960,89 996,60 21 bez prístupu k zvyškovej kvóte vo 4. štvrťroku bez prístupu k zvyškovej kvóte vo 4. štvrťroku 22 2 558,16 2 653,22 24 43 266,91 44 874,64 25.A neuplatňuje sa neuplatňuje sa 25.B 6 183,11 6 412,86 26 19 089,14 19 798,47 27 4 699,24 4 873,85 28 47 029,09 48 776,62

▼M10









PRÍLOHA V

Atraktívnosť trhu Únie

1. Komisia vo svojom pôvodnom určení vysvetlila, že trh Únie s oceľou bol pre dovoz atraktívny z hľadiska veľkosti a cien ( 2 ). Podľa údajov OECD ( 3 ) bol v tejto súvislosti v rokoch pred začatím prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu ochranného opatrenia, trh Únie najväčším dovážajúcim územím z hľadiska objemu, pričom počas tohto obdobia predstavoval od 13,8 % do 18,4 % celosvetového podielu dovozu.

2. Okrem objemu bol trh Únie veľmi atraktívny aj z hľadiska cien. Z analýzy relevantných údajov ( 4 ) totiž vyplýva, že hlavné krajiny vyvážajúce oceľ do Únie dosiahli pri veľkej časti svojho vývozu (od 46 % do 78 % príslušných číselných znakov KN) vyššiu cenu na trhu Únie v porovnaní s vývoznými cenami dosiahnutými na trhoch iných tretích krajín pre tie isté číselné znaky KN. Trh Únie predstavoval pre tieto krajiny aj významný podiel na ich vývoze, keďže bol hlavnou alebo jednou z hlavných vývozných destinácií, pričom v niektorých prípadoch dosiahol podiel viac ako 25 % a v danom roku dokonca 32 % ( 5 ).

3. Atraktívnosť trhu Únie potvrdila aj skutočnosť, že hoci hlavné krajiny vyvážajúce oceľ ( 6 ) znižovali vývoz do tretích krajín, svoj vývoz do Únie zvyšovali rýchlym tempom. Najmä vývoz do iných tretích krajín z týchto krajín pôvodu sa v roku 2018 ( 7 ) v porovnaní s rokom 2017 ( 8 ) znížil o viac ako 11 miliónov ton (–8 %). Na druhej strane sa v rovnakom období dovoz do Únie z týchto krajín pôvodu zvýšil o viac ako 3 milióny ton (+14 %) ( 9 ). Tieto protichodné trendy ukázali, že kým dovoz do iných tretích krajín vo všeobecnosti klesol, v súvislosti s rastúcou nadmernou kapacitou a so zvýšeným obmedzením prístupu na trhy na celom svete (pozri oddiely 1.1.1 a 1.1.2) a pri absencii akéhokoľvek väčšieho pozitívneho vývoja v ich domácej spotrebe využili vyvážajúci výrobcovia príležitosť umiestňovať stále väčšie objemy na trh Únie.

4. Z uvedeného súboru údajov preto jednoznačne vyplýva, že trh Únie bol pre vyvážajúcich výrobcov atraktívny z hľadiska objemu aj cien.

1. ANALÝZA

1.1. Zvýšený dovoz v dôsledku nepredvídaného vývoja

5. V nasledujúcich pododdieloch sa teda uvádzajú dodatočné informácie a podrobnejšie vysvetlenia, ktoré spájajú každú udalosť v rámci identifikovaného nepredvídaného vývoja s nárastom dovozu, ku ktorému došlo, čím dopĺňajú pôvodné zistenia.

1.1.1. Nárast dovozu do Únie v dôsledku celosvetovej nadmernej kapacity v oceliarskom odvetví

6. V pôvodnom určení Komisia stanovila, že v oceliarskom odvetví existuje nadmerná kapacita a že napriek úsiliu zameranému na jej zníženie sa však počas obdobia prešetrovania zvýšila ( 10 ).

7. Viaceré zdroje konzistentne potvrdzujú priamu spojitosť medzi nadmernou kapacitou v oceliarskom odvetví a jej účinkami na vývoz. Napríklad OECD konštatovala, že „[n]admerné úrovne kapacity výroby ocele majú významné dôsledky pre oceliarsky priemysel, často spojené s nadmernou ponukou, nízkymi cenami a so slabou ziskovosťou ( 11 ).“ Takisto poznamenala, že „[n]a celosvetovej úrovni sa účinok nadmernej kapacity premieta prostredníctvom obchodu; nadmerná kapacita môže viesť k prudkému nárastu vývozu, čo vedie k poklesu cien a stratám podielov na trhu pre domácich výrobcov, ktorí konkurujú dovozu ( 12 ).“

8. Podobne aj ďalšie štúdie ukazujú rovnakým smerom. Dokument Inštitútu hospodárskej politiky z roku 2014 ( 13 ), v ktorom sa konštatuje: „Nadmerná kapacita znamená, že zariadenia na výrobu ocele majú kapacitu na výrobu oveľa väčšieho objemu ocele, než je dopyt na trhu. Vysoké fixné náklady, kapitálová náročnosť a veľký rozsah výroby ocele podporujú vývoz prebytkov za nižšie ako trhové sadzby.“ […] „Nadmerná kapacita vedie k nadmernej výrobe a prudkému nárastu vývozu“ a že „[v]ysoká kapitálová náročnosť priemyslu núti výrobcov maximalizovať výrobu s cieľom pokryť fixné náklady a toto ich následne núti predávať nadmernú výrobu za dumpingové ceny na zahraničných trhoch – najmä na atraktívnom trhu USA – keď domáci dopyt zaostáva. Toto viedlo v priebehu rokov k opakovaným prudkým nárastom nekalého obchodu s oceľou.“

9. V rovnakom duchu Európska komisia v oznámení z roku 2016 takisto uviedla: „Táto oceliarska nadvýroba nedávno spôsobila dramatický nárast vývozu, čo destabilizovalo globálne oceliarske trhy a stlačilo ceny ocele po celom svete ( 14 ).“

10. Existuje teda všeobecne akceptované ekonomické zdôvodnenie, ktoré vysvetľuje konanie vyvážajúcich výrobcov, a to že presunuli svoju nadmernú kapacitu na trhy tretích krajín (obvykle za nižšie ceny), aby prispeli aspoň k pokrytiu časti svojich nákladov.

11. Komisia potom podrobnejšie posúdila priamu spojitosť medzi potvrdenou existujúcou (a zvyšujúcou sa) nadmernou kapacitou v oceliarskom odvetví a nárastom dovozu do Únie.

12. V situácii nadmernej kapacity a pri motivácii presunúť svoju nadmernú kapacitu by sa vyvážajúci výrobcovia zamerali na tie trhy, na ktorých je im v zásade umožnené predávať vyšší objem za ideálne lepšie ceny (v porovnaní s trhmi iných tretích krajín). V tejto súvislosti Komisia v odôvodneniach 1 až 4 vysvetlila, že Únia bola atraktívnym trhom pre vyvážajúcich výrobcov z hľadiska veľkosti aj úrovne cien. Dostupné údaje o dovoze takisto ukázali, že dovoz do Únie sa rapídne a vo veľkých objemoch zvýšil v období, keď sa zvyšovala aj nadmerná kapacita ( 15 ), a to oveľa rýchlejšie než spotreba v Únii ( 16 ), a ukázali aj to, že dovoz do Únie sa naďalej zvyšoval, kým trend vývozu do iných tretích krajín bol opačný. Okrem toho z údajov v predbežnom nariadení vyplýva, že vyvážajúci výrobcovia neustále podhodnocovali ceny výrobcov z Únie (v niektorých prípadoch výrazne), čím sa preukázalo ich odhodlanie naďalej využívať atraktívne podmienky trhu Únie ( 17 ). Rozsah a tempo dovozu do Únie za trvale nižšie ceny než ceny výrobného odvetvia Únie v kontexte oveľa pomalšieho rastu spotreby by v prvom rade bolo len ťažko možné primerane vysvetliť, ak by to nebolo v kontexte zvyšujúcej sa nadmernej kapacity, ktorá bola základom pre správanie vyvážajúcich výrobcov.

13. Komisia teda dospela k záveru, že dovoz do Únie sa v pôvodnom období prešetrovania zvýšil v dôsledku nadmernej kapacity v oceliarskom odvetví.

1.1.2. Zvýšenie počtu opatrení na ochranu obchodu a opatrení obmedzujúcich obchod v tretích krajinách

14. V odôvodneniach 33 a 34 predbežného nariadenia Komisia vysvetlila, že došlo k výraznému nárastu používania nástrojov na ochranu obchodu v oceliarskom odvetví najmä v rokoch pred začatím ochranného prešetrovania EÚ. V predbežnom nariadení sa uvádza, že „[k]ým v rokoch 2011 až 2013 sa podľa štatistík WTO začalo každoročne v priemere približne 77 prešetrovaní týkajúcich sa ocele, v rokoch 2015 až 2016 sa tento priemerný počet zvýšil na 117“. Tretie krajiny navyše počas celého roku 2017 ďalej zavádzali opatrenia obmedzujúce obchod ( 18 ).

15. Celkovo Komisia z údajov ( 19 ), ktoré analyzovala, zistila, že v období 2013 – 2017 bolo uložených viac ako 300 opatrení na ochranu obchodu s výrobkami z ocele ( 20 ).

16. Rozbor týchto údajov ukázal, že tieto opatrenia uložil veľký počet krajín (najmenej 24 jurisdikcií) a medzi nimi všetky hlavné krajiny dovážajúce oceľ ( 21 ). Tieto krajiny v období 2013 – 2017 uložili 157 opatrení, t. j. viac ako 52 % z celkového počtu.

17. Zároveň sa v tomto období na popredné vyvážajúce krajiny do Únie vzťahovalo veľké množstvo opatrení v mnohých jurisdikciách. Komisia vzala ako príklad sedem najväčších vývozcov do Únie ( 22 ) a zistila, že sa na nich vzťahovalo približne 200 opatrení, teda asi 66 % všetkých zavedených opatrení v minimálne 24 rôznych tretích krajinách.

18. Komisia preto potvrdila, že rozsah opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu bol z hľadiska počtu jednotlivých opatrení a postihnutých krajín (ukladajúcich opatrenia aj krajín, na ktoré sa opatrenia vzťahujú) veľmi významný. Komisia ďalej poznamenala, že údaje v pôvodnom spise naznačujú, že tieto údaje by mohli byť dokonca skôr konzervatívne ( 23 ). Okrem toho sa zdá, že clá uložené podľa týchto opatrení boli dostatočne vysoké na to, aby mali vplyv na úroveň dovozu vstupujúceho na tieto trhy v porovnaní s obdobím pred zavedením týchto opatrení. Toto sa prejavilo v celkovom poklese vývozu z krajín, na ktoré sa vzťahujú opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu, na trhy tretích krajín (pozri odôvodnenie 19) napriek skutočnosti, že celkové trhové podmienky sa výrazne nezmenili ( 24 ), a teda by v zásade neodôvodňovali zníženie vyvážaných objemov takéhoto rozsahu, ak by nešlo o účinky úrovne opatrení.

19. V tejto súvislosti Komisia na základe analyzovaných údajov potvrdila, že spoločným účinkom uloženia opatrení na ochranu obchodu bolo zníženie (v mnohých prípadoch výrazné) dovozu do krajín, na ktoré sa vzťahovali opatrenia v období po ich uložení. V tomto ohľade Komisia zistila, že na základe analýzy jej vlastných prešetrovaní nástroja na ochranu obchodu týkajúcich sa výrobkov z ocele ( 25 ) sa dovoz znížil v priemere až o 82 % v porovnaní s úrovňou dovozu v období prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu opatrení. Objemy ovplyvneného dovozu boli v týchto prípadoch významné ( 26 ). Komisia potvrdila aj to, že opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu v prípade ocele mali podobný účinok, keď ich uložili tretie krajiny. Vo vzorke 26 posudzovaných prípadov ( 27 ) Komisia potvrdila, že zníženie dovozu bolo v priemere 73 % a že relevantné boli aj ovplyvnené objemy ( 28 ). Uložením opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu tretími krajinami sa preto znížil objem vývozu do týchto krajín, ktorý bol aspoň čiastočne smerovaný na trh Únie.

20. Okrem toho ďalším súborom údajov preukazujúcich jasnú spojitosť medzi zvyšujúcim sa počtom opatrení na ochranu obchodu v tretích krajinách a nárastom dovozu na trh Únie sú opačné trendy vývozu hlavných krajín vyvážajúcich oceľ do Únie, ktoré sú vysvetlené v odôvodnení 3 ( 29 ). Vzhľadom na veľké množstvo opatrení na ochranu obchodu uložených tretími krajinami a na účinok, ktorý majú na objemy dovozu do krajín, ktoré uložili opatrenie (ako sa podrobne opisuje v odôvodneniach 18 a 19), tento trend potvrdzuje, že ich schopnosť vyvážať do tretích krajín bola značne obmedzená. Preto sa snažili tieto dodatočné objemy (ovplyvnené aj nadmernou kapacitou) umiestňovať na atraktívny trh Únie, ktorý v dôsledku toho v tom istom období zaznamenal konzistentný nárast dovozu, a to podstatne vyšším tempom než vývoj spotreby.

21. Tieto trendy názorne ukazuje nasledujúci graf ( 30 ).

22. Komisia takisto podotkla, že celková spotreba ocele nezaznamenala v tomto období žiadne výrazné zníženie, ktoré by vysvetľovalo takýto pokles vývozu do tretích krajín. Zníženie vývozu do iných tretích krajín by sa teda dalo odôvodnene vysvetliť len obmedzujúcim účinkom širokého rozsahu opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu alebo iných opatrení obmedzujúcich obchod, ktoré uložil veľký počet jurisdikcií.

23. Komisia preto dospela k záveru, že zvýšenie počtu opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu a iných opatrení obmedzujúcich obchod v tretích krajinách malo počas posudzovaného obdobia za následok zvýšený dovoz do Únie.

1.1.3. Opatrenie USA podľa článku 232

24. V odôvodneniach 58 až 61 konečného nariadenia Komisia vysvetlila spojitosť medzi opatreniami USA podľa článku 232 a nárastom dovozu do Únie. Okrem toho Komisia v odôvodneniach 101 až 110 konečného nariadenia posúdila aj vývoj dovozu tak na trh Únie, ako aj USA ( 31 ).

25. Keďže údaje posudzované na účely určenia nárastu dovozu siahajú do konca júna 2018 (koniec posledného obdobia), pokrývajú trendy dovozu do Únie a do USA za pomerne krátke obdobie po nadobudnutí účinnosti opatrení USA podľa článku 232. Ako sa však vysvetľuje v odôvodnení 58 konečného nariadenia, prešetrovanie, ktoré viedlo k opatreniu USA, sa začalo už v apríli 2017 a správa, ktorá bola základom pre neskoršie prijatie opatrenia, bola uverejnená v januári 2018, a teda už boli identifikované prvé známky odklonenia obchodu.

26. Z údajov vyplýva, že kým počas prvého polroka 2018 sa dovoz do USA znížil takmer o jeden milión ton (–7 %) v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2017, dovoz do Únie mal takmer identický opačný trend, keď došlo k nárastu dovozu o 1,2 milióna ton (+7 %).

27. Tento trend sa vysvetľuje tým, že hlavné krajiny vyvážajúce oceľ do Únie vyvážali aj relevantné objemy na trh USA. Kým objemy vývozu do USA klesali (v dôsledku účinku 25 % cla USA podľa článku 232), objem vývozu niektorých z týchto krajín do Únie sa súbežne zvyšoval. Okrem toho a podľa vysvetlenia v odôvodnení 3 sa vývoz z týchto krajín na trhy iných tretích krajín vo všeobecnosti znížil.

28. Nemožnosť vyvážať do USA rovnaké množstvá po nadobudnutí účinnosti opatrenia USA podľa článku 232 preto dostala vyvážajúce krajiny do situácie, keď boli nútené hľadať pre svoju oceľ iné odbytiská. V tomto prípade, keďže v porovnaní s trhmi iných tretích krajín bol trh Únie veľmi atraktívny z hľadiska veľkosti a cien, bol prirodzeným cieľom pre vyvážajúce krajiny, čo viedlo k zvýšenému dovozu, najmä z krajín pôvodu, ktoré prišli o objem vývozu do USA. Tieto trendy sú zobrazené v nasledujúcich grafoch ( 32 ).

29. Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia potvrdila, že nárast dovozu do Únie, ku ktorému došlo v období prešetrovania, bol dôsledkom (spolu s ďalším stanoveným nepredvídaným vývojom) opatrenia USA podľa článku 232.

Súhrnné posúdenie

30. Komisia takisto dospela k záveru, že k nárastu dovozu došlo v dôsledku kombinácie všetkých udalostí v rámci identifikovaného nepredvídaného vývoja (celosvetová nadmerná kapacita, zvýšenie počtu opatrení na ochranu obchodu a opatrení obmedzujúcich obchod v tretích krajinách a opatrenie USA podľa článku 232). Existencia viacerých udalostí v rámci identifikovaného nepredvídaného vývoja naraz posilňuje záver o logickej súvislosti medzi nárastom dovozu do Únie, ktorá bola atraktívnym a významným trhom pre vývozcov ocele, a identifikovaným nepredvídaným vývojom.

1.2. Hrozba vážnej ujmy

31. V pôvodnom určení sa stanovilo, že ak by Únia neuložila ochranné opatrenie, došlo by k hrozbe vážnej ujmy pre domácich výrobcov, keďže sa očakávalo, že sa dovoz bude naďalej zvyšovať, najmä v dôsledku (ale nielen) odklonenia obchodu vyplývajúceho z opatrenia USA podľa článku 232, a tým sa zvýši tlak dovozu z hľadiska cien a objemov ( 33 ). V tomto oddiele nariadenia sa podrobnejšie rozoberie, prečo existovala hrozba vážnej ujmy a že bola opodstatnená vzhľadom na dôkazy dostupné v čase uloženia konečného opatrenia. Na tento účel sa v tomto oddiele nariadenia uvedú dodatočné vysvetlenia a objasnenia k nasledujúcim aspektom, ktoré viedli k zisteniu hrozby vážnej ujmy: i) situácia výrobného odvetvia Únie a dôvody vysvetľujúce jeho čiastočné oživenie v roku 2017; ii) úloha opatrení EÚ v rámci nástroja na ochranu obchodu v situácii výrobného odvetvia Únie; iii) vplyv opatrenia USA podľa článku 232 – vrátane nedávneho vývoja dovozu do Únie; iv) najnovší vývoj cien ocele a surovín; v) súčasný stav opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách a nadmerná kapacita; vi) výhľady a prognózy trhu.

Neustála atraktívnosť trhu Únie

32. Komisia v odôvodneniach 1 až 4 vysvetlila, ako bol trh Únie atraktívny z hľadiska veľkosti a cien a ako tieto faktory prispeli k rastúcemu objemu dovozu na trh Únie v období prešetrovania.

33. Komisia usúdila, že tieto faktory ostali rovnaké aj na konci prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu konečného ochranného opatrenia, čím sa potvrdzuje, že v roku 2018 bol trh Únie naďalej atraktívnym trhom z hľadiska veľkosti ( 34 ) a cien. Hlavné krajiny vyvážajúce oceľ do Únie dosiahli na trhu Únie vyššiu cenu v porovnaní s vývoznými cenami dosiahnutými na trhoch iných tretích krajín v prípade 48 % až 81 % dotknutých číselných znakov KN ( 35 ). Potvrdzuje sa tak neustála atraktívnosť z hľadiska cien. Pokiaľ ide o veľkosť, Únia bola naďalej významným vývozným trhom, ktorý pre niektoré vyvážajúce krajiny predstavoval takmer 40 % a pre niektoré z nich približne 25 % ich celkového vývozu v závislosti od vyvážajúcej krajiny ( 36 ).

34. Komisia okrem toho dospela k záveru, že v posudzovaných údajoch vrátane podaní zainteresovaných strán neboli žiadne prvky, ktoré by naznačovali, že by sa trh Únie mal v blízkej budúcnosti stať menej atraktívnym. V skutočnosti, ako sa uvádza v tejto prílohe (pozri ako príklad pododdiely 1.2.3 a 1.2.5), sa stále zväčšoval nedostatok alternatívnych odbytísk, na ktorých by vyvážajúci výrobcovia mohli dosiahnuť rovnaké alebo podobné objemy vývozu, aké mali v minulosti, a v dôsledku toho by sa tlak dovozu na atraktívnom trhu Únie ešte viac zvýšil.

1.2.1. Situácia výrobného odvetvia Únie a faktory vysvetľujúce jeho čiastočné oživenie v roku 2017

35. V oddiele VI bode 1 predbežného nariadenia a v oddieloch 5.1 až 5.3 konečného nariadenia sa vysvetľuje situácia výrobného odvetvia Únie na konci analyzovaného obdobia a vývoj ukazovateľov ujmy od roku 2013, pričom sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie bolo v krehkom a zraniteľnom postavení.

36. Zistenie zraniteľnosti napriek čiastočnému zlepšeniu v roku 2017 sa vysvetlilo viacerými faktormi, ktoré umožnili výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť celkovo zdravšie úrovne ziskovosti než v predchádzajúcich rokoch až v roku 2017 aj napriek neustále rastúcemu dovozu ( 37 ).

37. Po prvé, ziskovosť výrobného odvetvia Únie počas analyzovaného obdobia preukázala vo všeobecnosti slabú výkonnosť, keď utrpela straty (2013) alebo dosiahla veľmi nízku úroveň ziskov (2014 – 2016). Hoci v roku 2017 dosiahlo výrobné odvetvie po prvýkrát za obdobie piatich rokov zdravšiu úroveň ziskovosti, táto nedosahovala rozsah, ktorý by vynahradil predchádzajúcu výkonnosť za štvorročné obdobie. Dokonca aj v tomto roku zostala ziskovosť pre veľký počet kategórií výrobkov nízka. Tri kategórie výrobkov ostali stratové a 13 kategórií výrobkov sa blížilo k prahu ziskovosti. Iba v prípade siedmich kategórií výrobkov sa zisk dostal v roku 2017 na úroveň vyššiu než 6 % ( 38 ). V tejto súvislosti sa hlavný odlišný faktor v roku 2017 týkal vývoja a úrovne jednotkových predajných cien a rozdielu vo výrobných nákladoch v porovnaní s výrobnými nákladmi z predchádzajúcich rokov. Pokiaľ ide o cenu, v roku 2017 vzrástla približne o 18 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom (nárast o 106 EUR/t). Zároveň, i keď sa v uvedenom roku zvýšili aj výrobné náklady (o 82 EUR/t v porovnaní s predchádzajúcim rokom ( 39 )), výrobné odvetvie Únie dokázalo v analyzovanom období dosiahnuť medzi uvedenými dvomi ukazovateľmi najväčšie (kladné) rozpätie (36 EUR/t), čo viedlo k vyššej ziskovosti ( 40 ). Podľa najnovšieho vývoja analyzovaného v prešetrovaní sa však neočakávalo, že by táto výnimočná ( 41 ) situácia mala dlhodobý charakter, a existovali jasné trendy, ktoré dokazovali, že sa už mení (pozri oddiel 1.2.4).

38. Po druhé, kým výrobné odvetvie Únie dokázalo z celkového hľadiska zvýšiť svoj objem predaja v roku 2017 v porovnaní s rokom 2013 o 7 % ( 42 ), čo prispelo k čiastočnému zlepšeniu jeho výkonnosti v uvedenom roku, zjavne nedokázalo plne využiť oveľa vyšší nárast spotreby v rovnakom období (+14 %) ( 43 ) na trhu Únie, hoci v roku 2017 malo naďalej k dispozícii dostatočnú kapacitu (76 % využitia kapacity v roku 2017 v porovnaní so 75 % v roku 2016) ( 44 ), na ďalšie zvyšovanie svojho predaja na domácom trhu. Treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie takmer vôbec nezlepšilo svoje využitie kapacity v roku 2017 oproti predchádzajúcemu roku. Takáto potlačená výkonnosť by sa dala vysvetliť značným rastúcim tlakom dovozu (z hľadiska objemu a cien), ktorému bolo výrobné odvetvie Únie vystavené v posudzovanom období. Zo zvýšenia spotreby mal v skutočnosti prínos v oveľa väčšom rozsahu dovoz než výrobcovia z Únie. Kým výrobcovia z Únie medziročne stále strácali podiel na trhu (z 87,2 % na 81,9 %) ( 45 ), dovoz zaznamenal radikálny nárast (+71 %) ( 46 ), čo predstavuje zvýšenie podielu dovozu na trhu z 12,7 % v roku 2013 na 18,8 % v roku 2017 ( 47 ). Podiel dovozu na trhu v poslednom období bol 18,8 %, čo bolo dokonca vyššie než v roku 2017 (18,1 %). Tieto trendy by sa dali vysvetliť stálym podhodnocovaním cien dovozu ( 48 ), ktoré tak bránilo výrobnému odvetviu Únie využiť buď plný, alebo aspoň väčší potenciál vývoja trhu.

39. Po tretie, hoci sa podmienky na trhu celkovo zlepšili (vďaka zvýšenej spotrebe, predaju na domácom trhu a úrovniam cien), výrobné odvetvie Únie to stále nedokázalo premietnuť do vyššej zamestnanosti, ktorá v období 2013 – 2017 utrpela stratu takmer 10 000 zamestnancov v Únii ( 49 ). Úroveň zamestnanosti sa dokonca v roku 2017 oproti roku 2016 veľmi mierne znížila. Napokon zásoby počas obdobia prešetrovania vzrástli o 19 % a v roku 2017 zostali vysoké ( 50 ).

40. Výrobné odvetvie Únie teda v roku 2017 čiastočne zlepšilo svoju výkonnosť v dôsledku kombinácie faktorov, najmä zvýšenia spotreby a predaja na domácom trhu a väčšieho rozdielu medzi cenou ocele a cenou surovín ( 51 ), ale toto zlepšenie bolo aj napriek tomu obmedzené mierou tlaku dovozu, ktorému bolo v uvedenom roku vystavené a ktorý neumožnil výrobnému odvetviu Únie vo väčšom rozsahu ťažiť z takýchto existujúcich faktorov. Neustála strata podielu na trhu a pretrvávajúce podhodnocovanie cien vo všetkých kategóriách výrobkov alebo pracovné miesta, ktoré nebolo schopné získať späť, boli jasnými znakmi toho, že jeho situácia nie je situáciou odvetvia, ktoré sa úplne zotavilo z účinkov predošlej negatívnej výkonnosti v predchádzajúcich rokoch, a že tlak dovozu zohrával dôležitú úlohu pri brzdení takéhoto zotavenia.

41. Keďže niektoré z týchto faktorov, ktoré sa v roku 2017 vyvíjali pozitívne, sa v roku 2018 v situácii, keď sa očakávalo zvýšenie tlaku dovozu z hľadiska objemu a cien, zmenili (pozri ďalej najnovší vývoj a očakávanú výkonnosť cien ocele a surovín, ako aj očakávaný vývoj spotreby), vplyv na finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie by bol negatívny.

42. Inými slovami, hoci sa výrobné odvetvie Únie dokázalo čiastočne zotaviť vďaka kumulovanému pozitívnemu vývoju viacerých hlavných faktorov na trhu a pomalšiemu nárastu dovozu v roku 2017 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi ( 52 ), negatívny obrat, ktorý väčšina týchto faktorov vykazovala na konci roka 2018, by nevyhnutne viedol k zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie vzhľadom na prebiehajúce ďalšie zvyšovanie tlaku dovozu, ktorému by tentokrát výrobné odvetvie Únie vzhľadom na jeho rozsah a očakávaný prevládajúci kontext trhu nedokázalo odolať. V dôsledku toho bola situácia výrobného odvetvia Únie na konci obdobia prešetrovania taká, že bolo zraniteľné pri vystavení ďalšiemu prudkému nárastu dovozu.

1.2.2. Úloha opatrení Únie v rámci nástroja na ochranu obchodu v situácii výrobného odvetvia Únie v roku 2017

43. V tomto oddiele Komisia poskytuje potrebné dodatočné vysvetlenia a podporné údaje o úlohe, ktorú zohrali opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu pri čiastočnom oživení výrobného odvetvia Únie v roku 2017.

44. Komisia na tento účel v prvom rade vybrala opatrenia uložené v rokoch 2015 a 2016, pretože sa domnievala, že to budú opatrenia, ktorým možno čiastočne pripísať účinok na výkonnosť výrobného odvetvia Únie v roku 2017 ( 53 ). Na základe týchto parametrov preto Komisia pred rokom 2017 uložila šesť opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu na dovoz z kategórií výrobkov, na ktoré sa následne vzťahovalo ochranné opatrenie ( 54 ).

45. Išlo o tieto opatrenia ( 55 ): vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/501 ( 56 ), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/181 ( 57 ), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1778 ( 58 ), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/113 ( 59 ), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1777 ( 60 ) a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/969 ( 61 ).

46. Komisia podotkla, že ziskovosť výrobcov z Únie v týchto kategóriách výrobkov sa v roku nasledujúcom po uložení opatrení systematicky zlepšovala. Komisia najmä zistila, že v roku 2017 sa ziskovosť vo všeobecnosti zlepšila, hoci v prípade veľkého počtu kategórií výrobkov ostala ziskovosť nízka ( 62 ), hlavne v kategóriách výrobkov, na ktoré sa vzťahujú nedávne opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu, a že dovozné ceny tretích krajín (iné ako tie, na ktoré sa vzťahujú predmetné opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu) sa vo všeobecnosti zvýšili v roku 2017 po uložení opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu ( 63 ).

47. Okrem toho objemy ovplyvnené nedávnymi opatreniami na ochranu obchodu tvorili približne 40 % celkového dovozu v kategóriách výrobkov, na ktoré sa v posudzovanom období vzťahovali nedávne opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu ( 64 ), a v rokoch po uložení týchto opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu sa ich objemy na trhu Únie znížili o viac ako 90 % ( 65 ). Podstatné zníženie nekalého dovozu, ktoré vyplynulo z uloženia opatrení, vo všeobecnosti teda umožnilo výrobcom z Únie a iným vyvážajúcim krajinám zvýšiť v roku 2017 svoje predajné ceny.

48. Navyše všetky kategórie výrobkov, na ktoré sa vzťahujú nedávne opatrenia na ochranu obchodu, zaznamenali výrazné zlepšenie ziskovosti ( 66 ), z ktorých viaceré v roku 2017 prekročili úroveň 6 % ( 67 ). Vo zvyšku kategórií bol obraz rôznorodejší, pričom niekoľko kategórií prekročilo alebo dosiahlo takmer 6 % ziskovosť ( 68 ), iné kategórie sa zlepšili, ale stále vykazovali slabé alebo nízke úrovne ziskovosti ( 69 ), a ďalšie boli stratové alebo mali ziskovosť približne 1 % ( 70 ) bez ohľadu na nedávne trendy. Toto svedčí o tom, že obraz z hľadiska vývoja ziskovosti nebol medzi kategóriami homogénny a že z celkového hľadiska bola väčšina kategórií ( 71 ) v roku 2017 buď stratová, alebo mala nezdravé úrovne ziskovosti, aj keď sa ich situácia v niektorých prípadoch oproti predchádzajúcemu roku zlepšila. Týmto sa potvrdila krehkosť celkovej situácie výrobného odvetvia Únie napriek tomu, že situácia bola lepšia než v predchádzajúcom roku.

49. Ako sa však vysvetľuje ďalej, trend zvyšovania cien v roku 2017 bol dočasný a začal sa meniť v roku 2018, keď Únia čelila prudkému nárastu dovozu najmä z tretích krajín, na ktoré sa nevzťahovali opatrenia na ochranu obchodu, a odkloneniu obchodu spôsobenému opatrením USA podľa článku 232. Dokazuje to objem dovozu v poslednom období, ktorý dosiahol rekordnú hodnotu 31 314 ton napriek uloženiu nedávnych opatrení na ochranu obchodu v niektorých kategóriách výrobkov. Z tohto vyplýva, že hoci nedávne opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu prispeli k čiastočnému a dočasnému zlepšeniu situácie výrobného odvetvia Únie, osoh priniesli aj tým vyvážajúcim krajinám, na ktoré sa nevzťahovali opatrenia a ktoré takisto začali výrazne zvyšovať svoju prítomnosť na trhu Únie ( 72 ).

50. Komisia preto potvrdila, že uloženie opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu prispelo k celkovej výkonnosti výrobcov z Únie, pokiaľ išlo o tieto kategórie ( 73 ).

51. Okrem toho z odôvodnení v oddieloch 1.2.1 a 1.2.2 jasne vyplynulo, že niektoré faktory vysvetľujúce čiastočné oživenie Únie (napr. spotreba) nemali rovnaký alebo podobný vplyv na výrobcov z Únie a vyvážajúce krajiny či prínos pre nich, keďže vyvážajúce krajiny dokázali do veľkej miery zvýšiť (+71 % objemu) svoju prítomnosť na trhu Únie na úkor výrobcov z Únie, ktorí stratili podiel na trhu a zaznamenali len pomerne mierny nárast celkového objemu predaja (+7 %) v porovnaní s neustálym rastom dovozu.

1.2.3. Vplyv opatrenia USA podľa článku 232

52. V konečnom nariadení ( 74 ) dospela Komisia k záveru, že opatrenie USA podľa článku 232 spôsobilo významné odklonenie obchodu na trh Únie.

53. V tejto súvislosti Komisia vykonala podrobnejšiu analýzu modelov dovozu do Únie a USA tak z celkového hľadiska, ako aj z hľadiska ďalšieho analyzovania správania určitých vyvážajúcich krajín. Z tejto analýzy vyplýva, že pri porovnaní dovozu do USA a do Únie v prvom polroku 2018 s prvým polrokom 2017 sa dovoz do USA znížil takmer o jeden milión ton (–7 %) v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2017 a dovoz do Únie mal takmer identický opačný trend, keď došlo k nárastu dovozu o 1,2 milióna ton (+7 %) (pozri odôvodnenie 26). Pri posudzovaní vývoja v druhom polroku 2018 a v rovnakom období v roku 2017 sa tieto opačné trendy vyostrili. V skutočnosti sa dovoz do USA znížil o 2,4 milióna ton (–19 %), kým dovoz do Únie sa zvýšil o viac ako 2 milióny ton (+15 %) ( 75 ).

54. Viedlo to k celkovému ročnému poklesu dovozu do USA o 3,3 milióna ton (–13 %) a k nárastu dovozu do Únie o 3,2 milióna ton (+11 %), z čoho 72 % celkového zníženého objemu do USA a 63 % zvýšeného dovozu do Únie sa uskutočnilo v druhom polroku 2018 ( 76 ).

55. Tempo a rozsah, v akom sa tieto trendy dovozu zrýchlili v druhom polroku 2018, preto ukázali, že vplyv opatrenia USA podľa článku 232 mal postupne väčší účinok, keďže opatrenie bolo zavedené už niekoľko mesiacov, a že vyvážajúce krajiny sa rýchlo prispôsobovali novej situácii na trhu ( 77 ).

56. Pri zameraní sa na správanie vyvážajúcich krajín na trh USA aj EÚ Komisia tento trend potvrdila. Napríklad krajiny ako Turecko, Rusko, Južná Kórea a Taiwan ( 78 ), ktoré predstavovali značné objemy vývozu do USA a do Únie, zaznamenali v roku 2018 oproti roku 2017 tieto trendy: Turecko znížilo vývoz do USA o približne 850 000 ton (–45 %) a zvýšilo vývoz do Únie o 2,6 milióna ton (+56 %). Podobne vývoz Ruska do USA sa znížil o viac ako 250 000 ton (–36 %) a do Únie sa zvýšil o 870 000 ton (+23 %), vývoz Južnej Kórey do USA sa znížil o viac ako 880 000 ton (–27 %), kým do Únie sa zvýšil o približne 250 000 ton (+8 %), a napokon vývoz Taiwanu do USA sa znížil o približne 160 000 ton (–14 %), kým do Únie sa zvýšil o viac ako 500 000 ton (+40 %) ( 79 ).

57. Z týchto údajov teda vyplýva, že vyvážajúci výrobcovia boli vo všeobecnosti schopní transportovať na trh Únie aspoň časť objemu, ktorý stratili v USA, a v niektorých prípadoch zvýšiť svoju prítomnosť na trhu Únie výrazne nad úrovňami objemov stratených v USA. Vzhľadom na veľkosť trhu USA ( 80 ) a na skutočnosť, že opatrenie USA podľa článku 232 bolo stále len v prvých mesiacoch uplatňovania, a teda ešte nedosiahlo svoje plné zamýšľané účinky ( 81 ), bolo odôvodnené očakávať, že vývoz do USA bude naďalej klesať v značných objemoch a že vyvážajúci výrobcovia budú schopní sa prispôsobiť týmto okolnostiam a ešte viac zvýšiť svoju prítomnosť na trhu Únie.

58. Komisia preto potvrdila, že opatrenie USA podľa článku 232 mohlo v blízkej budúcnosti spôsobiť ešte väčšie odklonenie obchodu v prípade vývozu na trh Únie.

1.2.4. Najnovší vývoj cien ocele a surovín

59. V konečnom nariadení Komisia konštatovala, že „od tretieho štvrťroka 2018 začali ceny ocele v Únii sledovať klesajúci trend“ ( 82 ).

60. V tejto súvislosti Komisia v oddiele 1.2.1 uviedla, že jedným z faktorov, ktorý vysvetľoval čiastočné zlepšenie výkonnosti výrobného odvetvia Únie v roku 2017, bolo to, že rozdiel medzi cenou ocele a nákladmi na suroviny bol vyšší než v ktoromkoľvek z predchádzajúcich rokov analyzovaného obdobia. Ďalšia podrobná analýza najnovšieho vývoja pred uložením konečného opatrenia však ukázala, že trend sa menil a že kladný rozdiel medzi nimi sa postupne zmenšoval, a teda že by mal negatívny vplyv na hospodársku výkonnosť výrobného odvetvia Únie.

61. Ako je znázornené v grafe 4 ( 83 ), ceny ocele v Únii zaznamenali v druhom polroku 2018 konštantný pokles. Dalo by sa očakávať, že tento trend bude pokračovať vzhľadom na neisté vyhliadky trhu (pozri oddiel 1.2.6) a v dôsledku neustáleho a rastúceho tlaku dovozu z hľadiska objemov a cien, čo by pri zhoršujúcich sa alebo neistých podmienkach na trhu malo pravdepodobne klesajúci účinok na ceny, a teda by neumožnilo výrobnému odvetviu Únie prispôsobiť svoje ceny zvýšeným nákladom. Graf 5 ( 84 ) ukazuje, ako sa cena niektorých hlavných surovín na výrobu ocele neustále zvyšovala v rovnakom období.

62. Takéto kombinované trendy, pri ktorých neboli žiadne známky zmeny v blízkej budúcnosti, by preto dostali výrobné odvetvie Únie do ešte napätejšej finančnej situácie.

63. Komisia okrem toho usúdila, že v pravdepodobnom scenári ďalšieho tlaku dovozu a na trhu, na ktorom nemalo dôjsť k žiadnemu významnému rastu, by sa trendy podhodnocovania cien na domácom trhu identifikované v pôvodnom prešetrovaní ďalej zhoršili. Týmto by vznikli ďalšie ťažkosti výrobcom z Únie, ktorí by čelili rozhodnutiu buď súťažiť o podiel na trhu na úkor udržateľnejších cien, alebo zachovať vyššiu úroveň cien na úkor pokračujúcej straty podielu na trhu. V oboch scenároch by jeho finančná výkonnosť bola negatívne ovplyvnená.

64. Navyše Komisia poznamenala, že tento vývoj cien sa prekrýval s obdobím, keď už platilo predbežné ochranné opatrenie (od polovice júla 2018). Z toho teda vyplýva, že vyvážajúce krajiny sa v rámci opatrenia správali pri dovoze ešte agresívnejšie a preukázali svoj pretrvávajúci záujem vstúpiť na trh Únie vo veľkých objemoch napriek tomu, že bolo zavedené predbežné ochranné opatrenie.

1.2.5. Súčasný stav opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách a nadmerná kapacita

65. V oddieloch 1.1.1 a 1.1.2 Komisia vysvetlila vývoj a najnovšiu situáciu s nadmernou kapacitou a opatreniami v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách. Vzhľadom na tieto informácie sa Komisia domnievala, že bolo veľmi nepravdepodobné, že by v blízkej budúcnosti došlo k zmene existujúcej situácie. Napríklad opatrenia v rámci nástroja na ochranu obchodu sa obvykle ukladajú na obdobie piatich rokov a môžu sa ďalej predĺžiť. Najmä preto, že mnohé z opatrení, ktoré boli uložené v priebehu niekoľkých rokov pred prijatím ochranného opatrenia EÚ týkajúceho sa ocele ( 85 ), mali zostať v platnosti aspoň v najbližšej budúcnosti. Pokiaľ ide o nadmernú kapacitu, v správach, na ktoré odkazovala Komisia, sa nepoukazovalo na existenciu náznakov toho, že sa nadmerná kapacita v akomkoľvek významnom rozsahu zníži, naopak naznačovali, že by sa situácia celosvetovej nadmernej kapacity v odvetví mohla ešte viac zhoršiť ( 86 ). Aj Globálne fórum pre nadmernú kapacitu ocele totiž vyjadrilo veľmi jasný záver, že nadmerná kapacita bola koncom roka 2018 naďalej pretrvávajúcim problémom. Uviedlo: „Nadmerná kapacita výroby ocele – celosvetový problém, ktorý naďalej trápi toto odvetvie – spôsobuje výrobcom ocele značné ťažkosti vo vyspelých aj vo vznikajúcich a v rozvojových ekonomikách“ ( 87 ).

66. Preukázané účinky, ktoré tieto faktory na trhu Únie spôsobili vo forme značného zvýšenia dovozu, sú podrobne uvedené v oddiele 1.1, ako aj v konečnom nariadení. Keďže ich platnosť mala v blízkej budúcnosti pokračovať, očakávalo sa teda, že ich účinky budú mať rovnaký charakter, a preto by spolu s opatrením USA podľa článku 232 spôsobili ďalší nárast dovozu do Únie, pričom by nasledovali negatívne účinky na výrobné odvetvie Únie, ak by sa neuložilo žiadne ochranné opatrenie.

67. Komisia preto dospela k záveru, že tieto prvky budú v blízkej budúcnosti naďalej zohrávať dôležitú úlohu na trhu Únie s oceľou, a teda sú relevantné pre analýzu hrozby vážnej ujmy.

1.2.6. Výhľady a prognózy trhu

68. Počas analyzovaného obdobia sa spotreba ocele na trhu Únie medziročne zvyšovala ( 88 ). Tento trend umožnil výrobnému odvetviu Únie vo všeobecnosti zvýšiť aj svoj objem predaja, čo mu následne umožnilo do určitej miery zmierniť účinky tlaku dovozu, ktorému bolo vystavené a ktorý sa prejavil pretrvávajúcim podhodnocovaním a konštantnou stratou podielu na trhu. Ako sa vysvetľuje v oddiele 1.2.1, tento nárast predaja v súvislosti s oživením cien (z celkového hľadiska aj v porovnaní s vývojom nákladov) umožnil v roku 2017 výrobnému odvetviu Únie čiastočne sa zotaviť z neustálej negatívnej finančnej výkonnosti v predchádzajúcich rokoch. V oddiele 1.2.4 Komisia konštatovala klesajúci trend cien ocele v Únii súbežne s nárastom cien surovín.

69. Komisia následne posúdila hospodárske výhľady a prognózy na obdobie, ktoré by nasledovalo po skončení prešetrovania, s cieľom posúdiť existenciu hrozby vážnej ujmy, pričom analyzovala celý rad špecializovaných trhových zdrojov.

70. V tejto súvislosti zdroje konzistentne poukazovali na scenár neistoty a ochladenia celosvetového dopytu po oceli v blízkej budúcnosti. Združenie Worldsteel Association poznamenalo, že „spomalenie dopytu po oceli bude pokračovať aj v roku 2019 (…). Brexit bez dohody a obchodná vojna predstavujú riziká“ ( 89 ). Pripomenulo aj, že „[h]oci sa sila oživenia dopytu po oceli zaznamenaná v roku 2017 preniesla do roku 2018, riziká sa zvýšili. Rastúce napätie v obchode a volatilné pohyby výmenných kurzov zvyšujú neistotu“ ( 90 ).

71. OECD poznamenala, že „oživenie (podmienok na trhu s oceľou) sa zdá byť nestabilné z dôvodu pretrvávajúcich štrukturálnych nerovnováh“ ( 91 ). Ďalšie trhové zdroje, napr. S&P Global Platts, zopakovali tento pocit neistoty vo svojom dokumente Global Market Outlook of December 2018 (Výhľad celosvetového trhu z decembra 2018).

72. Okrem toho Globálne fórum pre nadmernú kapacitu ocele dospelo v septembri 2018 k tomuto záveru: „Hoci podmienky na trhu s oceľou vykazovali v roku 2017 určité cyklické oživenie, základný trend celosvetového dopytu po oceli zostáva slabý a nadmerná kapacita je naďalej značná ( 92 ).“

73. V rovnakom duchu združenie EUROFER (Európske združenie oceliarskeho priemyslu) poznamenalo, že „(…) prebiehajúce obchodné trenice s USA a ochladzujúci sa celosvetový dopyt naznačujú, že vonkajšie riziká by mohli naďalej stúpať, čo by následne zvýšilo neistotu a viedlo k oslabeniu vyhliadok pre používateľov ocele v EÚ“ ( 93 ).

74. Analyzované údaje z rôznych zdrojov preto konzistentne ukazovali, že v najlepšom prípade sa očakávalo, že dôjde k miernemu nárastu spotreby ocele, hoci ani toto nebolo isté, keďže vyhliadky sa zhoršovali v kontexte rastúcej neistoty. V dôsledku toho by stagnujúci celosvetový dopyt po oceli ešte viac zvýšil pravdepodobnosť, že vývozcovia ocele budú predávať na atraktívny trh Únie.

Záver týkajúci sa hrozby vážnej ujmy

75. Údaje analyzované v tomto oddiele potvrdili, že dovoz sa mal s veľkou pravdepodobnosťou zvýšiť vo významných objemoch a že tlak dovozu mal teda pokračovať, a to z hľadiska objemov aj cien, v dôsledku pretrvávajúcej nadmernej kapacity a rastúceho počtu opatrení v rámci nástroja na ochranu obchodu v tretích krajinách, ktorých účinky na vývoz by pokračovali. Okrem toho s pribúdajúcimi mesiacmi by sa účinky opatrenia USA podľa článku 232 veľmi pravdepodobne prejavili silnejšie, čím by sa ďalej zvýšil tlak na trh Únie prostredníctvom zvýšeného rizika odklonenia obchodu, ktorého prvé známky sa už objavili.

76. Na základe uvedeného Komisia takisto potvrdila protichodné trendy vývoja cien ocele a surovín v druhom polroku 2018 a neistý výhľad trhu v blízkej budúcnosti.

77. Vzhľadom na prvky analyzované v tejto prílohe, ako aj na zistenia v pôvodnom určení preto Komisia potvrdila, že existovala hrozba vážnej ujmy a že takáto vážna ujma by sa prejavila, ak by Komisia neuložila konečné ochranné opatrenie.

1.3. Záväzky, ktorých účinok viedol k nárastu dovozu

78. V článku XIX ods. 1 písm. a) dohody GATT 1994 sa v príslušnej časti stanovuje: „[a]k sa v dôsledku… účinku záväzkov, ktoré uložil [člen] podľa tejto dohody, vrátane colných koncesií, dováža na územie tohto [člena] akýkoľvek výrobok v takýchto zvýšených množstvách…“.

79. Dotknutý výrobok obsahuje niekoľko colných položiek ( 94 ).

80. Vo všetkých týchto colných položkách má Európska únia v dôsledku colných koncesií dosiahnutých v minulých kolách mnohostranných obchodných rokovaní tieto colné záväzky ( 95 ):

— valorické clo vo výške 0 %.

81. Tieto koncesie boli v čase určenia ochranných opatrení zapísané v časti 1 oddiele II Listiny koncesií a záväzkov Európskej únie, ktorá bola 1. decembra 2016 potvrdená ako Listina CLXXIII – Európska únia ( 96 ) v znení zmien. Stĺpec „iné clá a poplatky“ v tejto listine a v súvislosti s uvedenými colnými položkami bol prázdny.

82. Na základe týchto koncesií zapísaných v Listine koncesií a záväzkov Európskej únie priloženej k dohode GATT a začlenenej podľa článku II ods. 7 dohody GATT 1994 mala Európska únia v čase určenia ochranného opatrenia záväzky vzniknuté podľa dohody GATT 1994, a to najmä tieto: článok XI ods. 1, ktorým sa zakazujú netarifné obmedzenia dovozu uvedených výrobkov, a predovšetkým článok II ods. 1 písm. a) a písm. b) prvá a druhá veta dohody GATT 1994. Podľa článku II ods. 1 písm. b) prvej vety EÚ nesmie, ak neexistuje uplatniteľná výnimka, uložiť bežné clo na dotknutý výrobok vo výške presahujúcej clo stanovené a uvedené v príslušnej časti Listiny koncesií a záväzkov EÚ, t. j. nulová sadzba uvedená vyššie pre každú z dotknutých colných položiek. V čase stanovenia pôvodného ochranného opatrenia, ako aj uloženia konečného ochranného opatrenia uplatňované dovozné clá EÚ na výrobok, na ktorý sa vzťahuje ochranné opatrenie, boli 0 %. Inými slovami, v prípade bežných ciel tieto uplatňované clá už boli maximálne povolené sadzby podľa článku II ods. 1 písm. a) a písm. b) prvej vety dohody GATT 1994. Pokiaľ ide o iné clá a poplatky, neexistovala žiadna flexibilita podľa článku II ods. 1 písm. b) druhej vety pre zavedenie dodatočných iných ciel alebo poplatkov, než sú bežné clá.

83. Výrobok, na ktorý sa vzťahuje ochranné opatrenie, sa dovážal vo zvýšených množstvách (ako sa stanovuje v konečnom ochrannom opatrení) v dôsledku uvedených záväzkov prijatých v rámci dohody GATT 1994 [článok XI ods. 1, článok II ods. 1 písm. a) a písm. b) prvá a druhá veta dohody GATT 1994], pretože týmito záväzkami spolu s colnými koncesiami, ktoré Európska únia dosiahla v jednotlivých kolách mnohostranných obchodných rokovaní, sa zlepšili a zabezpečili podmienky prístupu na trh pre dovoz výrobku, na ktorý sa vzťahuje ochranné opatrenie, na trh Európskej únie. Uvedené colné záväzky Európskej únie teda viedli k nárastu dovozu a nedali EÚ žiadny priestor na zvýšenie bežných ciel namiesto zavedenia ochranného opatrenia. Týmto sa súčasne vysvetľuje, ako dotknuté záväzky viedli k nárastu dovozu, v prípade ktorého hrozilo, že spôsobí vážnu ujmu.

84. Špecifikované záväzky podľa dohody GATT zároveň bránili EÚ zvýšiť uplatňované dovozné clá na predmetný výrobok. Boli to teda „záväzky Európskej únie podľa dohody GATT 1994, [ktoré] obmedz[ili] jej schopnosť zabrániť ujme spôsobenej nárastom dovozu alebo ju napraviť“. Európska únia súbežne „pozastav[ila] tieto záväzky v dôsledku“ začatia uplatňovania svojho ochranného opatrenia.