2010R0200 — SK — 29.05.2011 — 001.003

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 200/2010 z 10. marca 2010, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokiaľ ide o cieľ Únie zameraný na zníženie prevalencie sérotypov Salmonella v dospelých chovných kŕdľoch Gallus gallus (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 061 11.3.2010, s. 1)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 200/2010

z 10. marca 2010,

ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokiaľ ide o cieľ Únie zameraný na zníženie prevalencie sérotypov Salmonella v dospelých chovných kŕdľoch Gallus gallus

(Text s významom pre EHP)







EURÓPSKA KOMISIA, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 zo 17. novembra 2003 o kontrole salmonely a ostatných špecifikovaných zoonotických pôvodcov pochádzajúcich z potravín ( 1 ), a najmä na jeho článok 4 ods. 1 a článok 13, keďže: (1) Účelom nariadenia (ES) č. 2160/2003 je zabezpečiť, aby sa prijali opatrenia na zistenie a kontrolu salmonely a ostatných zoonotických pôvodcov vo všetkých príslušných štádiách výroby, spracovania a distribúcie, a to najmä na úrovni prvovýroby, aby sa znížila ich prevalencia a riziko, ktoré predstavujú pre verejné zdravie. (2) V nariadení (ES) č. 2160/2003 sa stanovujú ciele Únie, ktoré sa majú zaviesť na zníženie prevalencie zoonóz a zoonotických pôvodcov uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu v uvedených populáciách zvierat. Takisto sa v ňom stanovujú určité požiadavky pre tieto ciele. (3) V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 2160/2003 sa uvádzajú všetky sérotypy Salmonella, ktoré majú význam z hľadiska verejného zdravia, v chovných kŕdľoch Gallus gallus. Tieto chovné kŕdle môžu šíriť infekciu Salmonella na svoje potomstvo, najmä na kŕdle nosníc a brojlerov. Preto zníženie prevalencie Salmonella v chovných kŕdľoch prispieva ku kontrole tohto zoonotického pôvodcu vo vajciach a mäse získaných z potomstva, ktoré predstavuje významné riziko pre verejné zdravie. (4) V nariadení Komisie (ES) č. 1003/2005 z 30. júna 2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 2160/2003, pokiaľ ide o cieľ Spoločenstva znížiť prevalenciu určitých sérotypov salmonely u chovných kŕdľov Gallus gallus ( 2 ), sa stanovuje cieľ Spoločenstva znížiť prevalenciu určitých sérotypov Salmonella v chovných kŕdľoch Gallus gallus na prechodné obdobie, ktoré uplynie 31. decembra 2009. Do tohto dátumu má maximálny počet dospelých chovných kŕdľov Gallus gallus, ktorých výsledky na Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium a Salmonella virchow („príslušná Salmonella spp.“) sú naďalej pozitívne, predstavovať 1 % a menej. Preto keď toto obdobie uplynie, bude potrebné stanoviť trvalý cieľ Únie na zníženie prevalencie príslušnej Salmonella spp. (5) V nariadení (ES) č. 2160/2003 sa stanovuje, že pri určovaní cieľa Únie je potrebné zohľadniť skúsenosti získané v rámci súčasných vnútroštátnych opatrení, ako aj informácie zaslané Komisii alebo Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) v zmysle existujúcich požiadaviek Únie, najmä v rámci informácií stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/99/ES zo 17. novembra 2003 o monitorovaní zoonóz a pôvodcoch zoonóz ( 3 ), a najmä jej článku 5. (6) V súlade s požiadavkami nariadenia (ES) č. 2160/2003 sa s úradom EFSA konzultovalo o stanovení trvalého cieľa Únie pre chovné kŕdle Gallus gallus. Preto skupina pre biologické riziká prijala 26. marca 2009 na žiadosť Európskej komisie vedecké stanovisko týkajúce sa kvantitatívneho odhadu dosahu, ktorý bude mať stanovenie nového cieľa zameraného na zníženie Salmonella u chovných sliepok Gallus gallus ( 4 ). V jeho záveroch sa uvádza, že Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium majú najväčší potenciál prenosu z chovných sliepok na svoje potomstvo u brojlerov v prípade mäsového reťazca a u nosníc v prípade vajec. V záveroch sa takisto uvádza, že sa očakáva, že opatrenia EÚ na kontrolu týchto dvoch sérotypov u chovných sliepok prispejú ku kontrole infekcií Salmonella pri produkcii a znížia zdravotné riziká, ktoré predstavuje hydina. V uvedenom vedeckom stanovisku sa takisto uvádza, že marginálne výhody ďalšej kontroly v rámci celej EÚ, pokiaľ ide o ostatné sérotypy u chovnej hydiny, sú relatívne malé: menej často sa spájajú s ľudskými ochoreniami a majú menší potenciál vertikálneho prenosu. (7) Vzhľadom na vedecké stanovisko EFSA, ako aj vzhľadom na to, že na posúdenie trendu Salmonella v kŕdľoch po zavedení národných programov kontroly treba viac času, by sa mal zachovať cieľ Únie zameraný na zníženie Salmonella v dospelých chovných kŕdľoch Gallus gallus podobný cieľu stanovenému v nariadení (ES) č. 1003/2005. (8) S cieľom zistiť, aký je pokrok pri dosahovaní tohto cieľa Únie, je potrebné stanoviť opakovaný odber vzoriek z chovných kŕdľov Gallus gallus. (9) Národné programy kontroly zamerané na dosiahnutie príslušného cieľa v roku 2010 boli schválené v súlade s rozhodnutím Komisie 2009/883/ES z 26. novembra 2009, ktorým sa schvaľujú ročné a viacročné programy a finančný príspevok Spoločenstva na eradikáciu, kontrolu a monitorovanie určitých chorôb zvierat a zoonóz predložené členskými štátmi na rok 2010 a nasledujúce roky ( 5 ). Tieto programy boli založené na právnych predpisoch platných v čase predloženia týchto programov. Programy zamerané na chovné kŕdle Gallus gallus boli schválené na základe ustanovení nariadenia (ES) č. 1003/2005. Preto je potrebné prechodné opatrenie pre už schválené programy kontroly. (10) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







Článok 1

Cieľ Únie

▼M1

1. Od 1. januára 2010 je cieľom Únie, ako sa uvádza v článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2160/2003, pokiaľ ide o zníženie prevalencie salmonely v chovných kŕdľoch Gallus gallus (ďalej len „cieľ Únie“), znížiť na 1 % alebo menej maximálny percentuálny podiel dospelých chovných kŕdľov Gallus gallus, ktoré sú naďalej pozitívne na Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium vrátane monofázových kmeňov Salmonella typhimurium s antigénnym vzorcom ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ a na Salmonella virchow (príslušné sérotypy salmonely).

▼B

V prípade členských štátov, ktoré majú menej ako 100 dospelých chovných kŕdľov Gallus gallus, cieľ Únie od 1. januára 2010 znamená, že najviac jeden takýto kŕdeľ za rok môže byť naďalej pozitívny na príslušné sérotypy Salmonella.

2. Schéma testovania, ktorá je potrebná na zisťovanie pokroku pri dosahovaní cieľa Únie, je uvedená v prílohe.

Článok 2

Preskúmanie cieľa Únie

Komisia preskúmava cieľ Únie, pričom zohľadňuje informácie zozbierané v súlade so schémou testovania stanovenou v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia a kritériami stanovenými v článku 4 ods. 6 písm. c) nariadenia (ES) č. 2160/2003.

Článok 3

Zrušenie nariadenia (ES) č. 1003/2005

1. Nariadenie (ES) č. 1003/2005 sa zrušuje.

2. Odkazy na zrušené nariadenie sa chápu ako odkazy na toto nariadenie.

Článok 4

Prechodné opatrenia

Ustanovenia prílohy k nariadeniu (ES) č. 1003/2005 sa naďalej uplatňujú na programy kontroly schválené pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti a uplatniteľnosť

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA

Schéma testovania potrebná na zisťovanie dosiahnutia cieľa Únie zameraného na zníženie príslušných sérotypov Salmonella v dospelých chovných kŕdľoch Gallus gallus

1. KONCEPCIA ODBERU VZORIEK

Koncepcia odberu vzoriek na zisťovanie prítomnosti Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium a Salmonella virchow (ďalej len „príslušné sérotypy Salmonella“) pokrýva všetky dospelé chovné kŕdle domácej hydiny (Gallus gallus), ktoré zahŕňajú 250 jedincov (ďalej len „chovné kŕdle“). Táto koncepcia nemá vplyv na ustanovenia nariadenia (ES) č. 2160/2003 a smernice 2003/99/ES, pokiaľ ide o požiadavky monitorovania v iných populáciách zvierat alebo iných sérotypoch.

2. MONITOROVANIE V CHOVNÝCH KŔDĽOCH

2.1. Miesto, frekvencia a status odberu vzoriek

Odber vzoriek z chovných kŕdľov sa vykonáva z iniciatívy potravinárskeho subjektu a ako súčasť úradných kontrol.

2.1.1. Odber vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu

Odber vzoriek sa vykonáva každé dva týždne na mieste, ktoré určí príslušný orgán, pričom vyberie jednu z týchto dvoch možností:

a) v liahni alebo

b) v chove.

Príslušný orgán môže rozhodnúť, že uplatní jednu z možností uvedených v písmene a) alebo b) na celú schému testovania pre všetky chovné kŕdle brojlerov a jednu z týchto možností na všetky chovné kŕdle nosníc. Odber vzoriek z chovných kŕdľov znášajúcich násadové vajcia určené na obchod v rámci Únie sa však musí vykonávať v chove.

Stanoví sa taký postup, ktorým sa zaručí, aby laboratórium, ktoré vykonáva analýzy, bezodkladne informovalo príslušný orgán o zistení prítomnosti príslušných sérotypov Salmonella počas odberu vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu. Včasné oznamovanie zistenia prítomnosti akýchkoľvek príslušných sérotypov Salmonella je naďalej zodpovednosťou potravinárskeho subjektu a laboratória, ktoré vykonáva analýzy.

Odchylne od prvého odseku tohto bodu, ak sa cieľ Únie dosiahne v celom členskom štáte za minimálne dva po sebe nasledujúce kalendárne roky, obdobie medzi odbermi vzoriek v chove sa môže predĺžiť tak, že odber sa vykonáva každé tri týždne, podľa uváženia príslušného orgánu. Príslušný orgán však môže rozhodnúť, že zachová dvojtýždňový interval testovania alebo sa k nemu vráti v prípade, že sa zistí prítomnosť príslušných sérotypov Salmonella v chovnom kŕdli v chove a/alebo v akomkoľvek inom prípade, keď to príslušný orgán pokladá za vhodné.

2.1.2. Odber vzoriek ako súčasť úradných kontrol

Odber vzoriek ako súčasť úradných kontrol zahŕňa:

2.1.2.1. Ak sa odber vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu vykonáva v liahni: a) rutinný odber vzoriek každých 16 týždňov v liahni; b) rutinný odber vzoriek v chove dva razy počas produkčného cyklu, pričom prvý raz sa vzorky odoberú do štyroch týždňov po prechode do fázy znášky alebo do znáškovej jednotky a druhý raz sa odber vykonáva ku koncu fázy znášky, najskôr osem týždňov pred koncom produkčného cyklu; c) potvrdzujúci odber v chove po zistení prítomnosti príslušných sérotypov Salmonella na základe odberu vzoriek v liahni.

2.1.2.2. Ak sa odber vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu uskutočňuje v chove, rutinný odber vzoriek sa vykonáva tri razy počas produkčného cyklu: a) do štyroch týždňov po presune do fázy znášky alebo do znáškovej jednotky; b) ku koncu fázy znášky, najskôr osem týždňov pred koncom produkčného cyklu; c) kedykoľvek počas produkčného cyklu, pričom od odberu uvedeného v písmenách a) a b) uplynie dostatočný čas.

2.1.2.3. Odchylne od bodov 2.1.2.1 a 2.1.2.2 a v prípade, že cieľ Únie sa dosiahne v celom členskom štáte za minimálne dva po sebe nasledujúce kalendárne roky, príslušný orgán môže nahradiť rutinné odbery vzoriek odberom vzoriek: a) jeden raz v chove, a to kedykoľvek počas cyklu produkcie, a v liahni jeden raz do roka alebo b) dva razy v chove kedykoľvek, pričom medzi jednotlivými odbermi počas produkčného cyklu uplynie dostatočný čas. Príslušný orgán však môže rozhodnúť, že zachová odber vzoriek stanovený v bode 2.1.2.1 alebo 2.1.2.2, alebo sa k nemu vráti v prípade, že sa zistí prítomnosť príslušných sérotypov Salmonella v chovnom kŕdli v chove a/alebo v akomkoľvek inom prípade, keď to príslušný orgán pokladá za vhodné. Odber vzoriek, ktorý vykonáva príslušný orgán, môže nahradiť odber vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu.

2.2. Protokol o odbere vzoriek

2.2.1. Odber vzoriek v liahni

Pri každom odbere vzoriek sa odoberie aspoň jedna vzorka v každom chovnom kŕdli.

Odber vzoriek sa musí vykonať v deň vyliahnutia, keď sú k dispozícii vzorky zo všetkých kŕdľov. Ak to nie je možné, je potrebné zaručiť, aby sa vzorky z každého kŕdľa odoberali aspoň v takej frekvencii, ako je stanovené v bode 2.1.

Materiál zo všetkých liahní, z ktorých sa v deň odberu vzoriek odoberie vyliahnutá hydina, sa rovnomerne podieľa na súbore vzoriek.

Ak je v liahňach v jednom chovnom kŕdli viac ako 50 000 vajec, odoberie sa z tohto kŕdľa druhá vzorka.

Vzorka pozostáva aspoň z:

a) jednej zloženej vzorky viditeľne znečistenej výstelky hniezd odobranej náhodne z piatich samostatných hniezd alebo z miest v liahni, aby sa dosiahla minimálna plocha odberu vzoriek 1 m2; ak sa násadové vajcia z chovného kŕdľa nachádzajú vo viac ako jednej liahni, potom sa zložená vzorka odoberie z každej liahne v maximálnom počte 5, alebo

b) jednej vzorky, ktorá sa odoberie jedným alebo viacerými výtermi pomocou navlhčeného(-ých) látkového(-ých) tampónu(-ov) z celkovej plochy minimálne 900 cm2, odobranej okamžite po odobratí kurčiat z celej plochy dna aspoň piatich hniezd alebo z prachu z piatich miest vrátane podlahy, vo všetkých maximálne piatich liahňach s vyliahnutými vajcami z kŕdľa, pričom sa zabezpečí, aby sa odobrala aspoň jedna vzorka z kŕdľa, z ktorého pochádzajú vajcia, alebo

c) 10 g škrupín odobraných z celkového počtu 25 samostatných hniezd (t. j. 250 g v počiatočnej vzorke) maximálne v piatich liahňach s vyliahnutými vajcami z kŕdľa, ktoré sa rozdrvia, zmiešajú a z ktorých sa odoberie 25 g podvzorky na testovanie.

Postup uvedený v písmenách a), b) a c) sa dodržiava pri odbere vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu a ako súčasť úradných kontrol. Zahrnutie liahne s vajcami z rôznych kŕdľov však nie je povinné, ak je aspoň 80 % vajec v iných liahňach, z ktorých sa odoberajú vzorky.

2.2.2. Odber vzoriek v chove:

2.2.2.1. Rutinný odber vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu

Odber vzoriek pozostáva najmä zo vzoriek trusu a zameriava sa na zistenie 1 % prevalencie v kŕdli s 95 % hranicou spoľahlivosti. Vzorky sa na tento účel odoberajú jedným z týchto spôsobov:

a) Trus zozbieraný zo samostatných vzoriek čerstvého trusu, z ktorých každá váži minimálne 1 g a je odobraná náhodne z niekoľkých častí hydinárne, kde sa chovný kŕdeľ drží, alebo ak má chovný kŕdeľ voľný prístup do viac ako jednej hydinárne v danom chove, potom sa vzorka odoberie z každej skupiny budov v chove, kde sa chovný kŕdeľ drží. Na účely analýzy sa trus môže zozbierať minimálne do dvoch súhrnných vzoriek. Počet miest, z ktorých sa majú odobrať jednotlivé vzorky trusu s cieľom vytvoriť súhrnné vzorky, je takýto:



Počet jedincov držaných v chovnom kŕdli Počet vzoriek trusu, ktoré sa majú odobrať v chovnom kŕdli 250 – 349 200 350 – 449 220 450 – 799 250 800 – 999 260 1 000 alebo viac 300

b) Vzorky z návlekov na nohy a/alebo z prachu: Použité návleky na nohy musia dostatočne absorbovať vlhkosť. Na tento účel sú prijateľné aj „ponožky“ z gázy. Povrch návlekov na nohy sa navlhčí vhodnými riedidlami (napríklad 0,8 % roztok chloridu sodného, 0,1 % roztok peptónu v sterilnej deionizovanej vode, sterilná voda alebo akékoľvek iné riedidlo schválené príslušným orgánom). Vzorky sa odoberajú počas prechodu cez budovu, pričom sa použije trasa, pri ktorej sa vytvoria reprezentatívne vzorky pre všetky časti hydinárne alebo príslušný sektor. Táto trasa zahŕňa časti s podstielkou a roštami za predpokladu, že sa po roštoch dá bezpečne kráčať. Do odberu vzoriek sa zahŕňajú všetky samostatné ohrady v rámci hydinárne. Po ukončení odberu vzoriek vo vybranom sektore sa návleky na nohy musia opatrne sňať, aby sa prichytený materiál neuvoľnil. Vzorky pozostávajú z: i) piatich párov návlekov na nohy, z ktorých každý predstavuje približne 20 % plochy hydinárne; vzorky z návlekov na nohy sa na účely analýzy môžu zozbierať minimálne do dvoch súhrnných vzoriek, alebo ii) aspoň jedného páru návlekov na nohy, ktoré predstavujú celú plochu hydinárne, a z doplňujúcej vzorky prachu odobranej z rôznych miest v rámci celej hydinárne z povrchov s viditeľnou prítomnosťou prachu; na odber tejto vzorky prachu sa používa jeden alebo viac výterov pomocou navlhčeného(-ých) látkového(-ých) tampónu(-ov) z celkovej plochy minimálne 900 cm2.

c) V prípade chovných kŕdľov v klietke môže odber vzoriek pozostávať z prirodzene zmiešaného trusu z pásov na trus, škrabiek alebo hĺbkových jám, podľa typu zariadenia. Na samostatné testovanie sa odoberú dve vzorky s hmotnosťou aspoň 150 g: i) z pásov na trus pod každým radom klietok, ktoré sú v pravidelnej prevádzke a vyprázdňujú sa do systémov špirálovitých alebo prepravných pásov; ii) zo systémov trusových jám, v ktorých sa deflektory pod klietkami zoškrabujú do hĺbkových jám pod budovou; iii) zo systémov trusových jám v hydinárni so stupňovitým usporiadaním klietok, kde trus padá priamo do jám. V budove sa zvyčajne nachádza niekoľko radov klietok. Zozbieraný trus z každého radu predstavuje celkovú súhrnnú vzorku. Z každého chovného kŕdľa sa odoberajú dve súhrnné vzorky, ako je opísané v treťom až šiestom pododseku. V systémoch využívajúcich pásy alebo škrabky sú tieto pásy alebo škrabky v prevádzke v deň odberu vzoriek pred jeho vykonaním. V systémoch s využitím deflektorov pod klietkami a škrabiek sa zozbiera trus, ktorý sa usadil na škrabke po ukončení prevádzky. V hydinárňach využívajúcich stupňovité klietky bez systému pásov alebo škrabiek je potrebné zozbierať trus z hĺbkovej jamy. Systém trusového pásu: trusový materiál sa zozbiera z koncov pásového zariadenia.

2.2.2.2. Odber vzoriek ako súčasť úradných kontrol

a) Rutinný odber vzoriek sa vykonáva spôsobom opísaným v bode 2.2.2.1.

b) Potvrdzujúci odber vzoriek po zistení príslušných sérotypov Salmonella z odberu v liahni sa vykonáva tak, ako je opísané v bode 2.2.2.1. Dodatočné vzorky sa môžu odobrať na účely možného testovania na antimikrobiálne látky alebo inhibítory bakteriálneho rastu takto: operence sa odoberú náhodne v rámci každej hydinárne v chove, zvyčajne do päť operencov z jednej budovy, pokiaľ príslušný orgán nepokladá za potrebné odobrať vzorku z väčšieho počtu operencov. Ak sa zdroj infekcie nepotvrdí, vykoná sa v chove testovanie na antimikrobiálne látky alebo sa pred zrušením obmedzení obchodu vykoná nové bakteriologické testovanie na prítomnosť príslušných sérotypov Salmonella v chovnom kŕdli alebo jeho potomstve. Ak sa zistia antimikrobiálne látky alebo inhibítory bakteriálneho rastu, infekcia baktériami Salmonella sa považuje sa potvrdenú.

c) Podozrenie na falošné výsledky Vo výnimočných prípadoch, ak má príslušný orgán dôvod na spochybnenie výsledkov testovania (falošné pozitívne alebo falošné negatívne výsledky), môže rozhodnúť o zopakovaní testovania v súlade s písmenom b).

3. PRESKÚMANIE VZORIEK

3.1. Preprava a príprava vzoriek

3.1.1. Preprava

Vzorky sa zasielajú do laboratórií uvedených v článkoch 11 a 12 nariadenia (ES) č. 2160/2003 pokiaľ možno rýchlou poštou alebo kuriérom, a to do 24 hodín po odbere. Ak sa nezašlú do 24 hodín, uskladnia sa v chlade. Preprava sa môže vykonať pri teplote okolitého prostredia, pokiaľ sa zabráni nadmernému teplu (nad 25 °C) a vystaveniu slnku. V laboratóriu sa vzorky uchovávajú v chlade až do ich preskúmania, ktoré sa začne do 48 hodín od ich prijatia a do 96 hodín od ich odberu.

3.1.2. Výstelky hniezd

a) Vzorku vložte do 1 litra pufrovanej peptónovej vody (PPV) zohriatej na izbovú teplotu a jemne zamiešajte.

b) Pokračujte v kultivovaní vzorky s použitím metódy detekcie uvedenej v bode 3.2.

3.1.3. Vzorky z návlekov na nohy a prachu

a) Pár(-y) návlekov na nohy/ponožiek a vzorka prachu (látkový tampón) sa opatrne rozbalí(-ia), aby sa neuvoľnil prichytený trusový alebo prachový materiál, a vložia sa do 225 ml PPV zohriatej na izbovú teplotu.

b) Návleky na nohy/ponožky a látkový tampón sa úplne ponoria do PPV, aby bolo okolo vzorky dostatočné množstvo voľnej kvapaliny na migráciu salmonely zo vzorky, a preto ak je nevyhnutné, možno pridať viac PPV. Z návlekov na nohy a látkových tampónov sa musia vyrobiť oddelené preparáty.

c) V prípade, že sa päť párov návlekov na nohy/ponožiek spojí do dvoch vzoriek, musí sa každá súhrnná vzorka vložiť do 225 ml PPV alebo ak je to potrebné, do väčšieho množstva, tak aby bola vzorka úplne ponorená a aby okolo nej bolo dostatočné množstvo voľnej kvapaliny na migráciu salmonely zo vzorky.

d) Krúžte vzorkou, aby úplne nasiakla, a pokračujte v kultivovaní vzorky s použitím metódy detekcie opísanej v bode 3.2.

3.1.4. Ostatné vzorky trusového materiálu:

a) Vzorky trusu sa odoberú, dôkladne premiešajú a následne sa odoberie 25 gramov podvzorky na kultiváciu.

b) 25-gramová podvzorka sa pridá do 225 ml PPV zohriatej na izbovú teplotu.

c) V kultivácii vzorky sa pokračuje pomocou metódy detekcie opísanej v bode 3.2.

V prípade schválenia noriem ISO na prípravu príslušných vzoriek na účely zistenia salmonely sa uplatňujú tieto normy a nahrádzajú normy už uvedené v bodoch 3.1.2, 3.1.3 a 3.1.4 o príprave vzoriek.

3.2. Metóda detekcie

Detekcia príslušných sérotypov Salmonella sa vykonáva podľa zmeny a doplnenia 1 normy EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007. Mikrobiológia potravín a krmív – Horizontálna metóda na dôkaz baktérií rodu Salmonella spp. – Zmena a doplnenie 1: Príloha D: Zisťovanie baktérií rodu Salmonella spp. v truse zvierat a vo vzorkách v štádiu prvovýroby.

Pokiaľ ide o vzorky z návlekov na nohy, vzorky prachu a ostatné vzorky trusového materiálu uvedené v bode 3.1, na ďalšiu kultiváciu možno združiť obohacujúci roztok inkubovanej PPV. V tomto prípade inkubujte obidve vzorky v PPV, ako sa uvádza v bode 3.1.3. Vezmite 1 ml inkubovaného roztoku z každej vzorky a dôkladne premiešajte, potom vezmite 0,1 ml zmesi a naočkujte v Petriho miske na modifikované polotuhé médium Rappaport-Vassiliadis (MSRV).

Vzorky v PPV sa po inkubácii nesmú triasť, krúžiť, víriť ani inak trepať, pretože sa tým uvoľňujú inhibičné častice a znižuje následná izolácia v MSRV.

3.3. Sérotypizácia

Minimálne jeden izolát z každej vzorky s pozitívnym výsledkom sa podrobí typizácii podľa Kaufmannovej-Whitovej schémy.

3.4. Alternatívne metódy

V prípade vzoriek odobraných z iniciatívy potravinárskeho subjektu sa môžu použiť alternatívne metódy namiesto metód na prípravu vzoriek, metód detekcie a sérotypizácie stanovených v bodoch 3.1, 3.2 a 3.3 tejto prílohy, ak sa validujú v súlade s najnovšou verziou EN/ISO 16140.

3.5. Uskladnenie kmeňov

Zaručí sa, aby sa aspoň jeden izolovaný kmeň príslušných sérotypov Salmonella z odberu vzoriek ako súčasti úradných kontrol v každej budove a v každom roku uskladnil na účely prípadnej budúcej fagotypizácie alebo testovania citlivosti na antimikrobiálne látky, pričom sa použijú bežné metódy na odber kultúry, ktorými sa musí zabezpečiť integrita kmeňov na obdobie minimálne dvoch rokov. Ak príslušný orgán rozhodne, uskladnia sa na tieto účely aj izoláty z odberu vzoriek potravinárskym subjektom.

4. VÝSLEDKY A PODÁVANIE SPRÁV

Chovný kŕdeľ sa pokladá za pozitívny na účely overenia dosiahnutia cieľa Únie vtedy:

— keď sa zistí prítomnosť príslušných sérotypov Salmonella (iných ako očkovacích kmeňov) v jednej alebo viacerých vzorkách odobraných z kŕdľa, aj keď príslušné sérotypy Salmonella sa zistia len vo vzorke z prachu, alebo

— keď sa potvrdzujúcim odberom ako súčasti úradných kontrol v súlade s bodom 2.2.2.2 písm. b) v kŕdli nepotvrdí zistenie príslušných sérotypov Salmonella, no zistí sa prítomnosť antimikrobiálnych látok alebo inhibítorov bakteriálneho rastu.

Toto pravidlo sa nevzťahuje na výnimočné prípady opísané v bode 2.2.2.2 písm. c), ak sa prvotný pozitívny výsledok na salmonelu po odbere vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu nepotvrdil pri odbere vzoriek ako súčasti úradných kontrol.

Pozitívny chovný kŕdeľ sa počíta len raz bez ohľadu na to, ako často sa príslušné sérotypy Salmonella v tomto kŕdli zistili počas obdobia produkcie, alebo vždy keď sa vykonával odber vzoriek z iniciatívy potravinárskeho subjektu alebo príslušného orgánu. Ak sa však odber vzoriek počas obdobia produkcie predĺži na obdobie presahujúce dva roky, správy o výsledkoch sa podávajú za každý rok osobitne.

Podávanie správ zahŕňa:

a) podrobný opis realizovaných možností v prípade schémy odberu vzoriek a typu odobraných vzoriek, podľa vhodnosti;

b) celkový počet dospelých chovných kŕdľov zahŕňajúcich aspoň 250 jedincov, ktoré sa testovali raz počas daného roka;

c) výsledky testovania vrátane: i) celkového počtu chovných kŕdľov v členskom štáte pozitívnych na akúkoľvek salmonelu; ii) počet chovných kŕdľov pozitívnych aspoň na jeden z príslušných sérotypov Salmonella; iii) počet pozitívnych chovných kŕdľov na každý sérotyp Salmonella alebo na nešpecifikovanú salmonelu (izoláty, v ktorých prípade nemožno vykonať typizáciu ani sérotypizáciu);

d) počet prípadov, keď sa prvotná pozitívna vzorka na salmonelu po odbere z iniciatívy potravinárskeho subjektu nepotvrdila na základe odberu vzoriek ako súčasť úradných kontrol;

e) objasnenie výsledkov, najmä výnimočných prípadov.

Správy o výsledkoch sa podávajú a akékoľvek relevantné informácie sa oznamujú ako súčasť správy o trendoch a zdrojoch podľa článku 9 ods. 1 smernice 2003/99/ES.