02012XC0605(01) — SK — 15.12.2012 — 001.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B OZNÁMENIE KOMISIE Usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012 (SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES C 158 5.6.2012, s. 4)

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012

(SWD(2012) 130 final)

(SWD(2012) 131 final)

(Text s významom pre EHP)

2012/C 158/04

OBSAH ÚVOD POLITIKA ŠTÁTNEJ POMOCI A SMERNICA O ETS 1. OSOBITNÉ OPATRENIA ZAHRNUTÉ V TÝCHTO USMERNENIACH 1.1. Pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie (pomoc určená na náklady na nepriame emisie) 1.2. Investičná pomoc pre vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS) 1.3. Pomoc súvisiaca s voliteľným prechodným prideľovaním bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie 1.4. Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení a nemocníc z EÚ ETS 2. ROZSAH UPLATŇOVANIA A VYMEDZENIE POJMOV 2.1. Rozsah pôsobnosti týchto usmernení 2.2. Vymedzenie pojmov 3. ZLUČITEĽNÉ OPATRENIA POMOCI PODĽA ČLÁNKU 107 ODS. 3 ZFEÚ 3.1. Pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie (pomoc určená na náklady na nepriame emisie) 3.2. Investičná pomoc pre nové vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého 3.3. Pomoc súvisiaca s voliteľným prechodným prideľovaním bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie 3.4. Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení a nemocníc z EÚ ETS 3.5. Proporcionalita 4. KUMULÁCIA 5. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA 5.1. Ročné správy 5.2. Transparentnosť 5.3. Monitorovanie 5.4. Obdobie uplatňovania a revízia PRÍLOHA I Vymedzenie pojmov PRÍLOHA II Odvetvia a pododvetvia, v prípade ktorých sa vopred predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s nákladmi na nepriame emisie PRÍLOHA III Referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie pre produkty, na ktoré sa vzťahujú kódy NACE v prílohe II PRÍLOHA IV Maximálne regionálne hodnoty emisných faktorov CO2 v rôznych geografických oblastiach (tCO2/MWh)

ÚVOD

POLITIKA ŠTÁTNEJ POMOCI A SMERNICA O ETS

1. Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 ( 1 ) bol vytvorený systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (EÚ ETS), zatiaľ čo smernicou 2009/29/ES ( 2 ) bol tento systém zlepšený a rozšírený s účinnosťou od 1. januára 2013. Smernica 2003/87/ES v znení neskorších zmien a doplnení ( 3 ) sa ďalej uvádza ako „smernica o ETS“. Smernica 2009/29/ES je súčasťou legislatívneho balíka, ktorý obsahuje opatrenia na boj proti zmene klímy a na podporu energie z obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojov. Tento balík bol vypracovaný najmä s cieľom dosiahnuť celkový cieľ Únie znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % oproti roku 1990 a dosiahnuť 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie v Únii do roku 2020.

2. Smernicou o ETS sa zavádzajú nasledujúce osobitné a dočasné opatrenia pre určité podniky: pomoc určená na kompenzáciu zvýšenia cien elektrickej energie v súvislosti so zahrnutím nákladov na emisie skleníkových plynov do cien elektrickej energie v dôsledku zavedenia EÚ ETS (všeobecne uvádzané ako „náklady na nepriame emisie“), investičná pomoc pre vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (pripravené na CCS), voliteľné prechodné prideľovanie bezodplatných kvót v odvetví elektroenergetiky v niektorých členských štátoch a vylúčenie niektorých malých zariadení z EÚ ETS, ak zníženie emisií skleníkových plynov možno dosiahnuť mimo rámca EÚ ETS s nižšími administratívnymi nákladmi.

3. Osobitné a prechodné opatrenia, ktoré sa zavádzajú v rámci uplatňovania smernice o ETS, zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V súlade s článkom 108 ZFEÚ musí členský štát upovedomiť Komisiu o zámere poskytnúť štátnu pomoc a nemôže ju poskytnúť, pokiaľ ju Komisia neschválila.

4. S cieľom zaistiť transparentnosť a právnu istotu sú v týchto usmerneniach ozrejmené kritériá zlučiteľnosti, ktoré sa budú na tieto opatrenia štátnej pomoci uplatňovať v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, ktorý bol zlepšený a rozšírený smernicou 2009/29/ES.

5. V súlade s testom vyváženosti uvedeným v akčnom pláne štátnej pomoci z roku 2005 ( 4 ) je základným cieľom kontroly štátnej pomoci v súvislosti s uplatňovaním EÚ ETS zabezpečiť, aby výsledkom opatrení štátnej pomoci bolo väčšie zníženie emisií skleníkových plynov, než by sa dosiahlo bez poskytnutia takejto štátnej pomoci, a aby pozitívne účinky tejto pomoci vyvážili jej negatívne vplyvy, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Štátna pomoc musí byť nevyhnutná na dosiahnutie environmentálneho cieľa EÚ ETS (nevyhnutnosť pomoci) a musí byť obmedzená na minimum potrebné na dosiahnutie plánovanej ochrany životného prostredia (proporcionalita pomoci) bez nežiaduceho narúšania hospodárskej súťaže a obchodu na vnútornom trhu.

6. Keďže ustanovenia zavedené smernicou 2009/29/ES sa uplatňujú od 1. januára 2013, štátna pomoc nemôže byť považovaná za nevyhnutnú na zmiernenie akejkoľvek záťaže vyplývajúcej z tejto smernice pred uvedeným dátumom. Z tohto dôvodu môžu byť opatrenia, ktoré sú predmetom týchto usmernení, povolené iba pre náklady vynaložené 1. januára 2013 a po tomto dátume, s výnimkou štátnej pomoci zahrnutej vo voliteľnom a prechodnom prideľovaní bezodplatných kvót, určenej na modernizáciu výroby elektrickej energie (v určitých členských štátoch), ktorá môže za určitých podmienok zahŕňať investície uskutočnené od 25. júna 2009 a zahrnuté do národného plánu.

1. OSOBITNÉ OPATRENIA ZAHRNUTÉ V TÝCHTO USMERNENIACH

1.1. Pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie (pomoc určená na náklady na nepriame emisie)

7. Podľa článku 10a ods. 6 smernice o ETS môžu členské štáty poskytnúť štátnu pomoc v prospech odvetví alebo pododvetví, v prípade ktorých bolo zistené značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov spojených s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie (ďalej len „náklady na nepriame emisie“), a to s cieľom vykompenzovať tieto náklady, ak sú v súlade s platnými pravidlami štátnej pomoci. Na účely týchto usmernení znamená „únik uhlíka“ predpoklad zvýšenia celkových emisií skleníkových plynov v prípade, že podniky presunú svoju výrobu mimo Únie, pretože nemôžu preniesť zvýšené náklady vyvolané EÚ ETS na svojich zákazníkov bez značného zníženia trhového podielu.

8. Riešenie rizika úniku uhlíka slúži environmentálnemu cieľu, pretože cieľom pomoci je zabrániť zvýšeniu celkových emisií skleníkových plynov spôsobených presunom výroby mimo Únie pri absencii záväznej medzinárodnej dohody o znížení emisií skleníkových plynov. Pomoc určená na krytie nákladov na nepriame emisie môže mať zároveň negatívny vplyv na efektívnosť EÚ ETS. Ak je pomoc nedostatočne zacielená, oslobodzovala by príjemcov od nákladov ich nepriamych emisií a obmedzovala by tým stimuly na znižovanie emisií a inovácie v danom odvetví. V dôsledku toho by náklady znižovania emisií museli znášať prevažne ostatné odvetvia hospodárstva. Takáto štátna pomoc by okrem toho mohla viesť k značnému narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, najmä ak sa s podnikmi v tom istom odvetví zaobchádza v jednotlivých členských štátoch v dôsledku rôznych rozpočtových obmedzení rozdielne. Z tohto dôvodu je potrebné v týchto usmerneniach riešiť tri konkrétne ciele: minimalizovať riziko úniku uhlíka, zachovať cieľ EÚ ETS spočívajúci v nákladovo efektívnej eliminácii emisií uhlíka a minimalizovať narúšanie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

9. V priebehu procesu prijímania smernice 2009/29/ES Komisia vydala vyhlásenie ( 5 ), v ktorom uviedla hlavné zásady, ktoré zamýšľa uplatňovať, pokiaľ ide o štátnu pomoc určenú na krytie nákladov na nepriame emisie s cieľom predísť nežiaducemu narúšaniu hospodárskej súťaže.

10. Komisia na úrovni Únie posúdila mieru, do akej má príslušné odvetvie alebo pododvetvie možnosť premietnuť náklady na nepriame emisie do cien výrobkov bez výraznej straty trhového podielu v porovnaní s menej účinnými zariadeniami z hľadiska emisií CO2 mimo Únie.

11. Maximálna výška pomoci, ktorú môžu členské štáty poskytnúť, sa musí vypočítať podľa vzorca, v ktorom sa berie do úvahy východisková úroveň produkcie zariadenia alebo východisková úroveň spotreby elektrickej energie zariadenia, ako sú vymedzené v týchto usmerneniach, ako aj emisný faktor CO2 pri výrobe elektrickej energie dodávanej zo spaľovacích zariadení nachádzajúcich sa v rôznych geografických oblastiach. V prípade zmlúv na dodávku elektrickej energie, ktoré neobsahujú žiadne náklady na CO2, sa neposkytne žiadna štátna pomoc. Týmto vzorcom sa zabezpečí, aby pomoc bola primeraná a aby sa zachovali stimuly pre efektívnosť elektrickej energie a prechod od tradične vyrábanej elektrickej energie k ekologickej v súlade s odôvodnením 27 smernice 2009/29/ES.

12. Okrem toho, aby sa minimalizovali narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a aby sa zachoval cieľ EÚ ETS spočívajúci v dosiahnutí nákladovo efektívnej eliminácie emisií uhlíka, pomoc nesmie úplne kompenzovať náklady na kvóty EÚ v cenách elektrickej energie a musí sa postupne znižovať. Degresívne intenzity pomoci sú základným prvkom takého riadenia štátnej pomoci, ktorým sa zabraňuje vzniku závislosti od pomoci. Degresívne intenzity pomoci navyše zachovajú dlhodobé stimuly pre úplnú internalizáciu environmentálnej externality, ako aj krátkodobé stimuly na prechod na generáciu technológií s nižšími emisiami CO2, pričom zároveň zvýrazní dočasný charakter pomoci a prispeje k prechodu na nízkouhlíkovému hospodárstvu.

1.2. Investičná pomoc pre vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS)

13. V súlade vyhlásením Komisie pre Európsku radu ( 6 ) k článku 10 ods. 3 smernice o ETS o využívaní príjmov pochádzajúcich z obchodovania s kvótami formou aukcie, v období 2013 – 2016 budú môcť členské štáty využívať tieto príjmy na podporu výstavby vysoko účinných elektrární vrátane nových elektrární pripravených na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS). Ako obmedzenie tohto vymedzenia platí, že v zmysle článku 33 smernice Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého ( 7 ), členské štáty musia zabezpečiť, aby prevádzkovatelia spaľovacích zariadení s nominálnym elektrickým výkonom 300 megawattov alebo viac posúdili, či sú splnené určité podmienky: či sú k dispozícii vhodné úložiská, či prepravné zariadenia sú technicky a ekonomicky realizovateľné a či dodatočná montáž na zachytávanie CO2 je technicky a ekonomicky uskutočniteľná. V prípade, že posudok je kladný, treba na mieste zariadenia vyčleniť vhodný priestor na umiestnenie vybavenia potrebného na zachytávanie a stláčanie CO2 ( 8 ).

14. Zámerom takejto pomoci musí byť zvýšenie ochrany životného prostredia, ktoré vedie k zníženiu emisií CO2 v porovnaní s najnovšími technológiami, a riešenie zlyhania trhu pri súčasnom výraznom dosahu na ochranu životného prostredia. Pomoc musí byť nevyhnutná a primeraná a musí mať stimulačný účinok. Pomoc na zavedenie zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS) nespadá do rozsahu pôsobnosti týchto usmernení a posudzuje sa podľa ďalších existujúcich pravidiel štátnej pomoci a to predovšetkým podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia ( 9 ).

15. S cieľom zabezpečiť primeranosť pomoci sa maximálne intenzity pomoci musia líšiť v závislosti od prínosu z hľadiska zvýšenia ochrany životného prostredia a zníženia emisií CO2 (cieľ smernice o ETS) novej elektrárne. Začatie realizácie kompletného reťazca CCS (t. j. vybudovanie a skutočné začatie zachytávania, dopravy a skladovania CO2) zo strany nových elektrárni pred rokom 2020 sa preto musí odmeniť v porovnaní s novými elektrárňami, ktoré sú na CCS len pripravené, avšak bez toho, aby k začatiu uplatňovania CCS došlo pred rokom 2020. Okrem toho, v prípade posudzovania dvoch podobných projektov nových elektrární, ktoré sú pripravené na CCS, sú maximálne prípustné intenzity pomoci vyššie v prípade projektov vybraných na základe skutočne súťažného ponukového postupu založeného na jasných transparentných a nediskriminačných kritériách, ktorý efektívne zabezpečí, že sa pomoc obmedzí na nevyhnutné minimum a podporí hospodársku súťaž na trhu výroby elektrickej energie. Za takýchto okolností možno totiž usudzovať, že v príslušných ponukách sú zohľadnené všetky výhody, ktoré môžu vyplynúť z dodatočných investícií.

1.3. Pomoc súvisiaca s voliteľným prechodným prideľovaním bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie

16. Podľa článku 10c smernice o ETS sa členské štáty, ktoré spĺňajú určité podmienky, pokiaľ ide o prepojenosť ich vnútroštátnej elektrickej sústavy alebo podiel fosílnych palív na výrobe elektrickej energie a výšky HDP na obyvateľa v porovnaní s priemerom Únie, môžu prechodne odchýliť od zásady povinného obchodovania formou aukcie a prideľovať bezodplatné kvóty zariadeniam na výrobu elektrickej energie, ktoré boli v prevádzke do 31. decembra 2008, alebo zariadeniam na výrobu elektrickej energie, v súvislosti s ktorými bol proces modernizačných investícií fyzicky iniciovaný do toho istého dňa. Výmenou za možnosť prideľovať bezodplatné kvóty oprávnené členské štáty majú predložiť národný plán investícií („národný plán“) s uvedením investícií, ktoré vynaložili príjemcovia bezodplatných kvót alebo iní prevádzkovatelia na dodatočné vybavenie alebo modernizáciu infraštruktúry, ďalej do čistých technológií a na diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok energie.

17. Táto odchýlka od zásady povinného obchodovania formou aukcie poskytovaním prechodných bezodplatných kvót predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože členské štáty sa prideľovaním bezodplatných kvót vzdávajú príjmov do štátneho rozpočtu a poskytujú selektívnu výhodu výrobcom energie. Výrobcovia energie môžu súťažiť s výrobcami energie v iných členských štátoch, čiže to môže viesť k narušeniu alebo ohrozeniu hospodárskej súťaže a ovplyvneniu obchodu na vnútornom trhu. Štátna pomoc je zahrnutá aj vo výške investícií, ktoré príjemcovia bezodplatných kvót vynaložia pri znížených nákladoch.

1.4. Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení a nemocníc z EÚ ETS

18. Podľa článku 27 smernice o ETS môžu členské štáty vylúčiť z EÚ ETS malé zariadenia a nemocnice, pokiaľ tieto podliehajú opatreniam dosahujúcim rovnocenné zníženie emisií skleníkových plynov. Členské štáty môžu navrhnúť opatrenia uplatňované na malé zariadenia a nemocnice, ktorými sa dosiahne rovnaké zníženie emisií ako prostredníctvom EÚ ETS. Táto možnosť ich vylúčenia z EÚ ETS má zabezpečiť maximálny prínos z hľadiska zníženia administratívnych nákladov na každú tonu ekvivalentu CO2 vylúčeného z ETS.

19. Vylúčenie malých zariadení a nemocníc z EÚ ETS môže predstavovať štátnu pomoc. Členské štáty majú široké možnosti na vlastné uváženie pri rozhodovaní, či sa majú malé zariadenia vylúčiť z EÚ ETS, a ak áno, ktoré typy zariadení vylúčia a ktoré rovnocenné opatrenia budú požadovať. Nemožno preto vylúčiť, že opatrenia uložené členskými štátmi môžu vyústiť do ekonomickej výhody v prospech malých zariadení alebo nemocníc vylúčených z EÚ ETS, ktorá môže narušiť alebo ohroziť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod na vnútornom trhu.

2. ROZSAH UPLATŇOVANIA A VYMEDZENIE POJMOV

2.1. Rozsah pôsobnosti týchto usmernení

20. Tieto usmernenia sa uplatňujú iba na osobitné opatrenia pomoci, ktoré sa zavádzajú v rámci uplatňovania smernice o ETS. Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia ( 10 ) sa na tieto opatrenia neuplatňujú.

2.2. Vymedzenie pojmov

21. Na účely týchto usmernení sa uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v prílohe I.

3. ZLUČITEĽNÉ OPATRENIA POMOCI PODĽA ČLÁNKU 107 ODS. 3 ZFEÚ

22. Štátnu pomoc možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pokiaľ povedie k zvýšeniu ochrany životného prostredia (zníženiu emisií skleníkových plynov) a za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia pomoci Komisia zvažuje pozitívny vplyv opatrenia pomoci pri dosahovaní cieľa predstavujúceho spoločný záujem oproti jeho možným negatívnym vedľajším účinkom, napríklad narušeniu obchodu a hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu nesmie byť trvanie schém pomoci dlhšie, ako je trvanie účinnosti týchto usmernení. Týmto nie je dotknutá možnosť členských štátov znovu notifikovať určité opatrenie trvajúce nad rámec časovej lehoty stanovenej rozhodnutím Komisie, ktorým sa schéma pomoci povolila.

3.1. Pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie (pomoc určená na náklady na nepriame emisie)

23. V prípade odvetví a pododvetví uvedených v prílohe II, sa pomoc na kompenzáciu v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie vynaložených od 1. januára 2013 bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v tomto oddiele.

Cieľ a nevyhnutnosť pomoci

24. Na účely týchto usmernení je cieľom tejto pomoci zabrániť značnému riziku úniku uhlíka v súvislosti s prenesením nákladov EUA do cien elektrickej energie, ktoré znáša príjemca, ak jeho konkurenti z tretích krajín nemusia zahrnúť podobné náklady na CO2 do svojich cien elektrickej energie a príjemca nemá možnosť preniesť tieto náklady do cien výrobkov bez toho, aby stratil značný trhový podiel.

25. Na účely týchto usmernení sa značné riziko úniku uhlíka považuje za existujúce len v tých prípadoch, keď príjemca pôsobí v odvetví alebo pododvetví uvedenom v prílohe II.

Maximálna intenzita pomoci

26. Intenzita pomoci nesmie prekročiť 85 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2013, 2014 a 2015, 80 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2016, 2017 a 2018, resp. 75 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2019 a 2020.

Výpočet maximálnej intenzity pomoci

27. Maximálna výška pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie na výrobu výrobkov v odvetviach a pododvetviach uvedených v prílohe II, sa musí vypočítať podľa nasledujúceho vzorca:

a) Ak sa na výrobky vyrábané príjemcom vzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v prílohe III, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, sa rovná nasledujúcej hodnote:

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × E × BO

V tomto vzorci je Ait intenzita pomoci v roku t, vyjadrená ako zlomok (napr. 0,8), Ct je platný emisný faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roku t), Pt-1 forwardová cena EUA v roku t-1 (EUR/tCO2), E je produktovo-špecifická referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedená v prílohe III a BO je základný výkon. Tieto pojmy sú vymedzené v prílohe I.

b) Ak sa na výrobky vyrábané príjemcom nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v prílohe III, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, sa rovná nasledujúcej hodnote:

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × EF × BEC

V tomto vzorci je Ait intenzita pomoci v roku t, vyjadrená ako zlomok (napr. 0,8), Ct je platný emisný faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roku t), Pt-1 forwardová cena EUA v roku t-1 (EUR/tCO2), EF je znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie stanovená na (0,7) a BEC je základná spotreba elektrickej energie (MWh). Tieto pojmy sú vymedzené v prílohe I.

28. Ak určité zariadenie vyrába výrobky, na ktoré sa vzťahuje referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedená v prílohe III, ako aj výrobky, na ktoré sa vzťahuje znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie (0,7), potom sa spotreba elektrickej energie pre každý z týchto výrobkov musí rozdeliť v pomere podľa výrobnej tonáže jednotlivých výrobkov.

29. Ak určité zariadenie vyrába výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc (t. j. patria medzi oprávnené odvetvia alebo pododvetvia uvedené v prílohe II), ako aj výrobky, ktoré na pomoc nie sú oprávnené, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť, sa vypočíta len pre tie výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc.

30. Pomoc možno vyplatiť príjemcovi v roku vynaloženia nákladov alebo v nasledujúcom roku. Ak sa pomoc vypláca v roku, v ktorom sa náklady vynaložili, musí byť zavedený mechanizmus následnej úpravy platieb, ktorým sa zabezpečí, aby akékoľvek platby pomoci navyše boli vrátené pred 1. júlom nasledujúceho roku.

Motivačný účinok

31. Požiadavka stimulačného účinku považuje za splnenú, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v oddiele 3,1.

3.2. Investičná pomoc pre nové vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého

32. Investičná pomoc poskytnutá medzi 1. januárom 2013 a 31. decembrom 2016 pre nové vysoko účinné elektrárne sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ak budú splnené podmienky uvedené v tomto oddiele.

33. Investičnú pomoc možno novým vysoko účinným elektrárňam poskytnúť, len ak sú splnené všetky nasledujúce podmienky:

a) nová vysoko účinná elektráreň prekoná harmonizované referenčné hodnoty účinnosti elektrární uvedené v prílohe I k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie 2011/877/EÚ z 19. decembra, ktorým sa ustanovujú harmonizované referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a tepla pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES ( 11 ) alebo príslušnú referenčnú hodnotu účinnosti platnú v čase poskytnutia pomoci; nové vysoko účinné elektrárne, ktoré tieto referenčné hodnoty účinnosti len dosahujú, na pomoc oprávnené nie sú; a

b) rozhodnutie o schválení pomoci prijme orgán poskytujúci pomoc medzi 1. januárom 2013 a 31. decembrom 2016.

Cieľ a nevyhnutnosť pomoci

34. Členské štáty musia preukázať, že cieľom pomoci je riešenie zlyhania trhu pri súčasnom výraznom dosahu na ochranu životného prostredia. Pomoc musí mať stimulačný účinok v tom zmysle, že povedie k zmene správania príjemcu pomoci; tento stimulačný účinok sa musí preukázať pomocou protikladného scenára, ktorý dokazuje, že bez pomoci by sa príjemca nepodujal na túto investíciu. Podporený projekt sa navyše nesmie začať realizovať pred predložením žiadosti o pomoc. Členské štáty musia napokon preukázať, že táto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodu tak, že je to v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä v prípade, že sa pomoc zameriava na obmedzený počet príjemcov, resp. že pomoc pravdepodobne posilní postavenie príjemcov na trhu (na úrovni skupiny).

Oprávnené náklady

35. Oprávnené náklady budú obmedzené vo výške celkových nákladov investícií do nového zariadenia (hmotný a nehmotný majetok), ktoré sú nevyhnutne potrebné na výstavbu novej elektrárne. V prípade výstavby elektrárne pripravenej na CCS sa za oprávnené náklady budú považovať náklady na preukázanie celkovej ekonomickej a technickej realizovateľnosti zavedenia kompletného reťazca CCS. Náklady na inštaláciu zariadenia na zachytávanie, prepravu a ukladanie sa nebudú pokladať za oprávnené náklady podľa týchto usmernení, pretože pomoc na zavedenie CCS sa posudzuje podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia.

Maximálna intenzita pomoci

36. V prípade nových vysoko účinných elektrární, ktoré sú pripravené na CCS a v ktorých sa kompletný reťazec CCS začne realizovať pred rokom 2020, pomoc nesmie presiahnuť 15 % oprávnených nákladov.

37. V prípade nových vysoko účinných elektrární pripravených na CCS, ktoré nezačnú realizovať kompletný reťazec CCS pred rokom 2020 a na ktoré sa pomoc poskytne na základe skutočne súťažného ponukového postupu, ktorý podporuje i) najekologickejšie technológie výroby energie v novej elektrárni, vďaka ktorým bude mať nová elektráreň znížené emisie CO2 v porovnaní s najnovšími technológiami, a ii) hospodársku súťaž na trhu výroby elektrickej energie, nesmie táto pomoc presiahnuť 10 % oprávnených nákladov. Takéto ponukové konanie musí byť založené na jasných, transparentných a nediskriminačných kritériách a musí zabezpečovať účasť dostatočného počtu podnikov. Okrem toho musí mať rozpočet určený pre ponukové konanie povinné obmedzenie v tom zmysle, že nie všetci účastníci môžu pomoc dostať.

38. V prípade nových vysoko účinných elektrární, ktoré nespĺňajú podmienky uvedené v bodoch 36 a 37, pomoc nesmie presiahnuť 5 % oprávnených nákladov.

39. V prípade, že sa realizácia kompletného reťazca CCS nezačne pred rokom 2020, pomoc sa znižuje na 5 % oprávnených nákladov investície alebo na 10 %, ak sú splnené podmienky stanovené v bode 37 oddiele 3.2 uvedenom vyššie. V prípade zálohového vyplatenia pomoci členské štáty musia vrátiť prevyšujúcu sumu pomoci.

3.3. Pomoc súvisiaca s voliteľným prechodným prideľovaním bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie

40. V období od 1. januára 2013 do 31. decembra 2019 sa štátna pomoc zahrnutá v prechodnom a voliteľnom prideľovaní bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie, a investície zahrnuté do národných plánov v súlade s článkom 10c smernice o ETS považujú za zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:

a) prechodné pridelenie bezodplatných kvót sa uskutočňuje v zmysle článku 10c smernice o ETS a v súlade s rozhodnutím Komisie o pokynoch týkajúcich sa metódy prechodného prideľovania bezodplatných emisných kvót zariadeniam v súvislosti s výrobou elektrickej energie podľa článku 10c ods. 3 smernice o ETS ( 12 ) a oznámením Komisie o dobrovoľnom uplatňovaní článku 10c smernice o ETS ( 13 );

b) národný plán sleduje cieľ spoločného záujmu, napríklad zvýšenie ochrany životného prostredia v súlade s celkovými cieľmi smernice o ETS;

c) národný plán zahŕňa investície na dodatočné vybavenie alebo modernizáciu infraštruktúry, do čistých technológií a na diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok energie v súlade so smernicou o ETS, ktoré boli vynaložené po 25. júni 2009;

d) trhová hodnota (na úrovni skupín podnikov) bezodplatných kvót (vypočítaná v súlade s oznámením Komisie z 29. marca 2011 ( 14 ) alebo s príslušnými pokynmi platnými v čase poskytnutia pomoci) nepresiahne počas celého obdobia, na ktoré boli pridelené, celkové náklady investícií, ktoré vynaložil príjemca bezodplatných kvót (na úrovni skupín podnikov). Ak celkové investičné náklady sú nižšie než trhová hodnota kvót, resp. ak príjemca bezodplatných kvót nevynaloží žiadne investície oprávnené v rámci národného plánu, príjemcovia bezodplatných kvót musia previesť rozdiel v prospech mechanizmu, z ktorého sa budú financovať ďalšie investície oprávnené v rámci národného plánu; a

e) pomoc neovplyvňuje podmienky obchodu tak, že je to v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä v prípade, že sa pomoc zameriava na obmedzený počet príjemcov, resp. že pomoc pravdepodobne posilní postavenie príjemcov na trhu (na úrovni skupiny).

Motivačný účinok

Požiadavka stimulačného účinku sa považuje za splnenú pri investíciách uskutočnených po 25. júni 2009.

Oprávnené náklady

41. Oprávnené náklady musia byť obmedzené na výšku celkových investičných nákladov (hmotný a nehmotný majetok) uvedených v národnom pláne zodpovedajúcich trhovej hodnote bezodplatných kvót (vypočítaných v súlade s oznámením Komisie z 29. marca 2011 ( 15 ) alebo s príslušnými pokynmi platnými v čase poskytnutia pomoci) poskytnutých jednému príjemcovi bez ohľadu na prevádzkové náklady a prínosy príslušného zariadenia.

Maximálna intenzita pomoci

42. Pomoc nesmie presiahnuť 100 % oprávnených nákladov.

3.4. Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení a nemocníc z EÚ ETS

43. Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení alebo nemocníc vyňatých z EÚ ETS v období od 1. januára 2013 sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pokiaľ tieto malé zariadenia alebo nemocnice podliehajú opatreniam dosahujúcim rovnocenné zníženie emisií skleníkových plynov podľa článku 27 smernice o ETS a pokiaľ členské štáty dodržia podmienky stanovené v článku 27 smernice o ETS.

Motivačný účinok

44. Požiadavka stimulačného účinku považuje za splnenú, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v oddiele 3.4.

3.5. Proporcionalita

45. Členské štáty musia preukázať, že výška pomoci pre príjemcu je obmedzená na nevyhnutné minimum. Členské štáty najmä môžu poskytovať pomoc s nižšími intenzitami pomoci, ako sa uvádzajú v týchto usmerneniach.

4. KUMULÁCIA

46. Stropy pomoci uvedené v týchto usmerneniach sa nesmú presiahnuť a to bez ohľadu na to, či sa podpora financuje v celom rozsahu zo zdrojov štátu alebo sčasti zo zdrojov Únie.

47. Pomoc, ktorá sa v zmysle týchto usmernení považuje za zlučiteľnú, sa nemôže kombinovať s inou štátnou pomocou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ alebo inými formami financovania zo zdrojov Únie, pokiaľ by takéto prekrývanie malo za následok vyššiu intenzitu pomoci než je stanovená v týchto usmerneniach. Pokiaľ však výdavky oprávnené na pomoc pri opatreniach, ktoré sú predmetom týchto usmernení, sú v celom rozsahu alebo sčasti oprávnené na pomoc určenú na iný účel, ich spoločná časť bude podliehať najvýhodnejšiemu stropu pomoci v zmysle platných pravidiel.

5. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

5.1. Ročné správy

48. V súlade s nariadením Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcim podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES ( 16 ) a nariadením Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 ( 17 ), ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, musia členské štáty predkladať Komisii ročné správy.

49. Okrem požiadaviek určených v týchto nariadeniach musia ročné správy o opatreniach environmentálnej pomoci obsahovať pre potreby príslušných schválených schém pomoci aj ďalšie informácie. Členské štáty musia najmä do svojich ročných správ zahrnúť tieto informácie:

— meno príjemcu a názvy podporených zariadení v jeho vlastníctve,

— odvetvie (odvetvia) či pododvetvie (pododvetvia), kde príjemca pôsobí,

— rok, za ktorý sa vypláca pomoc a rok skutočného vyplatenia,

— základný výkon pre každé podporené zariadenie v príslušnom (pod)odvetví,

— významné zvýšenie či zníženie kapacity (v príslušných prípadoch),

— ročnú produkciu každého podporeného zariadenia v príslušných (pod)odvetviach a za každý z rokov použitých na určenie základného výkonu,

— ročnú produkciu každého podporeného zariadenia v príslušných (pod)odvetviach za rok, za ktorý sa pomoc vypláca,

— ročnú produkciu iných výrobkov vyrobených každým podporeným zariadením, na ktoré sa nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie, a za každý z rokov použitých na určenie základného výkonu (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

— základnú spotrebu elektrickej energie každého podporeného zariadenia (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

— ročnú spotrebu elektrickej energie za každý rok použitý na určenie základnej spotreby elektrickej energie (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

— ročnú spotrebu elektrickej energie zo strany zariadenia za rok, za ktorý sa pomoc vypláca (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

— forwardovú cenu EUA použitú na výpočet výšky pomoci na jedného príjemcu,

— intenzitu pomoci,

— národný emisný faktor CO2 .

50. Komisia bude pravidelne monitorovať pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie, ako sa uvádza v oddiele 3.1. V rámci tohto monitorovania zároveň aktualizuje svoje údaje o výške premietnutia nepriamych nákladov do týchto cien a možných následkov úniku uhlíka.

51. Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú pre nové vysoko účinné elektrárne vrátane tých, ktoré sú pripravené na CCS, musia členské štáty zahrnúť do svojich ročných správ tieto informácie:

— mená príjemcov,

— výšku pomoci pre jednotlivých príjemcov,

— intenzitu pomoci,

— overenie súladu s podmienkami stanovenými v oddiele 3.2, ods. 32, pokiaľ ide o časový harmonogram poskytnutia pomoci,

— overenie súladu s podmienkami stanovenými v oddiele 3.2, ods. 36, pokiaľ ide o začiatok realizácie kompletného reťazca CCS pred rokom 2020.

5.2. Transparentnosť

52. Podľa názoru Komisie sú na zlepšenie transparentnosti poskytovania štátnej pomoci v Únii potrebné ďalšie opatrenia. Predovšetkým je potrebné zabezpečiť, aby členské štáty, hospodárske subjekty, zainteresované strany a Komisia mali jednoduchý prístup k úplnému zneniu všetkých uplatniteľných schém environmentálnej pomoci.

53. Tento cieľ možno dosiahnuť zriadením internetových lokalít. Z tohto dôvodu bude Komisia pri posudzovaní schém pomoci systematicky požadovať od príslušných členských štátov, aby zverejnili úplné znenie všetkých schém pomoci v konečnom znení na internete a oznámili Komisii internetovú adresu tohto zverejnenia.

5.3. Monitorovanie

54. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa pri všetkých opatreniach pomoci uchovávali podrobné záznamy o poskytnutí pomoci. Takéto záznamy, ktoré musia obsahovať všetky informácie nevyhnutné na overenie toho, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnej povolenej intenzity pomoci boli dodržané, sa musia uchovávať 10 rokov odo dňa, kedy bola pomoc poskytnutá a musia sa na požiadanie predložiť Komisii.

5.4. Obdobie uplatňovania a revízia

55. Komisia bude uplatňovať tieto usmernenia odo dňa nasledujúceho po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

56. Tieto usmernenia budú uplatniteľné do 31. decembra 2020. Po konzultácii s členskými štátmi ich Komisia môže zmeniť a doplniť pred týmto dátumom na základe dôležitých politických alebo environmentálnych úvah alebo s cieľom zohľadniť iné politiky Únie alebo medzinárodné záväzky. Takéto zmeny a doplnenia by mohli byť potrebné najmä v súvislosti s budúcimi medzinárodnými dohodami v oblasti zmeny klímy a budúcou legislatívou v Únii týkajúcou sa zmeny klímy. Komisia môže vykonať revíziu týchto usmernení každé dva roky po ich prijatí.

57. Komisia uplatní tieto usmernenia na všetky notifikované opatrenia pomoci, v prípade ktorých bude vyzvaná na prijatie rozhodnutia po tom, čo sa usmernenia uverejnia v Úradnom vestníku, a to aj vtedy, keď projekty boli notifikované pred uverejnením usmernení. Komisia bude na akúkoľvek neoprávnene poskytnutú pomoc uplatňovať pravidlá stanovené v oznámení Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci ( 18 ).









PRÍLOHA I

Vymedzenie pojmov

Na účely týchto usmernení platí toto vymedzenie pojmov:

— „pomoc“ je akékoľvek opatrenie, ktoré spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ,

— „obdobie poskytovania pomoci“ znamená niektorý alebo niektoré z rokov v období 2013 – 2020. Ak členský štát mieni poskytovať pomoc zodpovedajúcu kratšiemu obdobiu, za referenčný základ berie účtovný rok príjemcov a poskytne pomoc na ročnom základe,

— „maximálna intenzita pomoci“ je celková výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov. Všetky číselné údaje sa musia brať pred odpočítaním dane či akýchkoľvek iných poplatkov. Ak sa pomoc poskytuje vo forme inej než je grant, výška pomoci musí byť ekvivalentom grantu v hodnotovom vyjadrení. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa musí vypočítať ako celková čistá súčasná hodnota v čase poskytnutia prvej splátky s využitím referenčnej sadzby Komisie pre časový výpočet hodnôt. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu,

— „vlastná výroba“ je výroba elektrickej energie pomocou zariadenia, ktoré sa nepovažuje za „výrobcu elektrickej energie“ v zmysle článku 3 písm. u) smernice 2003/87/ES,

— „príjemca“ je podnik, ktorý dostáva pomoc,

— „pripravené na CCS“ znamená, že v prípade určitého zariadenia je preukázané, že sú k dispozícii vhodné priestory na ukladanie, že dopravné prostriedky sú technicky a ekonomicky prijateľné, že dané zariadenie je technicky a ekonomicky spôsobilé na dodatočné vybavenie určené na zachytávanie CO2 hneď ako budú k dispozícii dostatočné trhové stimuly vo forme cenového prahu CO2. K pripravenosti na CCS je potrebné najmä: — — preukázať technickú spôsobilosť na dodatočné vybavenie na zachytávanie CO2. mala by sa vypracovať technická štúdia konkrétneho priestoru, ktorá preukazuje s dostatočnou technickou presnosťou, že zariadenie je technicky spôsobilé na plné dodatočné vybavenie na zachytávanie CO2 v rozsahu 85 % a viac pri využívaní jednej alebo viacerých druhov technológie, ktoré boli overené v štádiu pred komerčným využívaním, alebo ktorých výkonnosť možno spoľahlivo považovať za vhodnú, — skontrolovať, či je k dispozícii vyhovujúci dodatočný priestor v areáli, kde sa má zachytávacie zariadenie inštalovať, — určiť technicky a ekonomicky prijateľné potrubie alebo inú prepravnú cestu či viaceré takéto prostriedky alebo iné prepravné cesty na bezpečné geologické uloženie CO2, — určiť jedno alebo viaceré potenciálne miesta ukladania, ktoré boli posúdené ako vhodné na bezpečné geologické ukladanie plánovaného objemu a miery zachytenia CO2 počas celej doby životnosti zariadenia, — preukázanie ekonomickej prijateľnosti dodatočného vybavenia integrovaným systémom CCS schopným pracovať pri plnom/čiastočnom výkone zariadenia na základe ekonomického posúdenia. Posúdenie by malo preukázať, že existujú prijateľné scenáre, pričom by malo zohľadňovať cenové prognózy CO2, náklady technológie a možnosti ukladania zistené v technických štúdiách, ich miery chybovosti a projektované prevádzkové tržby. V posúdení sa uvedú podmienky, za ktorých by CCS bolo ekonomicky prijateľné počas doby životnosti navrhovaného zariadenia. Posúdenie by takisto malo obsahovať plán potenciálneho zavedenia CCS vrátane predpokladaného harmonogramu uvedenia do prevádzky, — preukázať, že je možné získať všetky potrebné povolenia na zavedenie CCS a určiť postupy a harmonogram tohto procesu,

— „ochrana životného prostredia“ znamená akékoľvek opatrenie určené na nápravu alebo prevenciu škôd na fyzickom prostredí alebo prírodných zdrojoch v dôsledku vlastnej činnosti príjemcu, ktorého cieľom je zníženie rizika takejto škody alebo ktoré povedie k efektívnejšiemu využívaniu prírodných zdrojov vrátane opatrení na úsporu energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie,

— „kvóta Európskej únie (EUA)“ je prenosná kvóta oprávňujúca vypustiť jednu tonu ekvivalentu CO2 počas určitej doby,

— „hrubá pridaná hodnota (HPH)“ je hrubá pridaná hodnota v nákladoch výrobných činiteľov, čo je hodnota výstupu mínus hodnota medzispotreby. Je to miera príspevku individuálneho výrobcu, priemyslu alebo odvetvia k HDP. HPH v nákladoch výrobných činiteľov je HPH pri trhových cenách mínus akékoľvek nepriame dane plus akékoľvek dotácie. Pridanú hodnotu v nákladoch výrobných činiteľov možno vypočítať ako tržby za vlastné výkony a tovar, plus aktivácia hmotného a nehmotného investičného majetku, plus ostatné prevádzkové výnosy, plus alebo mínus zmeny stavu zásob, mínus nákup tovaru a služieb, mínus iné dane z výrobkov, ktoré súvisia s tržbami, ale nie sú odpočítateľné, mínus clá a dane súvisiace s výrobou. Alternatívne ju možno vypočítať z hrubého prevádzkového prebytku tak, že sa k nemu pripočítajú personálne náklady. Príjmy a výdavky klasifikované v účtovníctve podniku ako finančné alebo mimoriadne nie sú zahrnuté do pridanej hodnoty. Pridaná hodnota v nákladoch výrobných činiteľov sa počíta v hrubej výške, keďže sa neodpočítavajú opravné položky (napríklad odpisy) ( 19 ),

— „realizácia kompletného reťazca CCS“ je vybudovanie systému na zachytávanie, dopravu a skladovanie CO2 a jeho účinné spustenie,

— „malé zariadenia“ sú zariadenia, ktorých ročné emisie, s výnimkou emisií z biomasy, oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z 3 rokov predchádzajúcich oznámeniu podľa článku 27 ods. 1 písm. a) smernice o ETS menej ako 25 000 ton ekvivalentu CO2, a ktoré pokiaľ vykonávajú spaľovacie činnosti, majú menovitý tepelný príkon nižší ako 35 MW,

— „začiatok prác“ znamená buď začiatok stavebných prác, alebo prvú záväznú objednávku vybavenia; predbežné štúdie realizovateľnosti sa neberú do úvahy;

— „hmotný majetok“ znamená na účely výpočtu oprávnených nákladov investície do pozemkov, budov, objektu a zariadenia,

— „nehmotný majetok“ znamená na účely výpočtu oprávnených nákladov výdavky na transfer technológií prostredníctvom nadobudnutia prevádzkových licencií alebo patentovaného a nepatentovaného know-how, ak sú splnené tieto podmienky: — — príslušný nehmotný majetok je odpísateľným majetkom, — zakupuje sa za trhových podmienok, a to od podniku, nad ktorým nadobúdateľ nemá žiadnu priamu alebo nepriamu kontrolu, — je zahrnutý do majetku podniku a zostáva v zariadení príjemcu pomoci a používa sa v ňom najmenej päť rokov. Táto podmienka sa neuplatňuje, ak je nehmotný majetok technicky zastaraný. Ak sa počas týchto piatich rokov tento nehmotný majetok odpredá, výnos z predaja sa musí odpočítať z oprávnených nákladov a v príslušných prípadoch sa celá pomoc alebo jej časť refunduje,

— „intenzita obchodu“ je pomer medzi celkovou hodnotou vývozov do tretích krajín plus hodnotou dovozov z tretích krajín a celkovým objemom trhu pre Úniu (ročný domáci obrat podnikov z Únie spolu s celkovým dovozom z tretích krajín) podľa štatistík Eurostatu,

— „forwardová cena EUA“ v eurách je jednoduchý priemer denných jednoročných forwardových cien EUA (záverečné ponukové ceny) s plnením v decembri roka, za ktorý sa pomoc poskytuje, určovaných na základe cien zaznamenaných na uhlíkovej burze EÚ od 1. januára do 31. decembra roku pred rokom, za ktorý sa pomoc poskytuje. Napríklad pre pomoc poskytovanú za rok 2016 je to jednoduchý priemer záverečných cien EUA s plnením v decembri 2016, zaznamenaných na danej uhlíkovej burze EÚ od 1. januára 2015 to 31. decembra 2015,

— „emisný faktor CO2“ v tCO2/MWh je vážený priemer podielu CO2 v elektrickej energii vyrobenej z fosílnych palív v rôznych geografických oblastiach. Táto váha vyjadruje výrobný mix fosílnych palív v danej geografickej oblasti. Faktor CO2 sa rovná podielu ekvivalentných emisných údajov CO2 energetického priemyslu a hrubého množstva elektrickej energie vyrobenej z fosílnych palív v TWh. Na účely týchto usmernení sa za geografické zóny považujú oblasti, ktoré a) pozostávajú z čiastkových trhov spojených burzami elektrickej energie, alebo b) v rámci ktorých nie je zaznamenané presýtenie trhu a v obidvoch prípadoch hodinové ceny energetickej burzy stanovované na deň vopred v rámci zóny vykazujú cenovú odchýlku v eurách (pri denných výmenných kurzoch ECB) najviac 1 % počas prevažnej väčšiny hodín v roku. Takáto regionálna diferenciácia odráža význam zariadení na fosílne palivá pri tvorbe konečnej ceny stanovenej pre veľkoobchodný trh a ich okrajovú úlohu v hodnotovom poradí. Samotná skutočnosť, že elektrická energia je predmetom obchodu medzi dvoma členskými štátmi, neznamená automaticky, že predstavujú nadnárodný región. Vzhľadom na nedostatok relevantných údajov na nižšej vnútroštátnej úrovni geografické oblasti zahŕňajú celé územie členského štátu alebo viacerých z nich. Na tomto základe možno určiť tieto geografické oblasti: severskú (Dánsko, Švédsko, Fínsko a Nórsko), stredozápadnú Európu (Rakúsko, Belgicko, Luxembursko, Francúzsko, Nemecko a Holandsko), iberskú (Portugalsko a Španielsko), česko-slovenskú (Česká republika a Slovensko) a všetky ostatné členské štáty jednotlivo. Príslušné maximálne regionálne hodnoty emisných faktorov CO2 sú uvedené v prílohe IV,

— „základný výkon“ v tonách za rok je priemerná produkcia na zariadení počas referenčného obdobia 2005 – 2011 (baseline output) za zariadenia v prevádzke v každom roku od roku 2005 do roku 2011. Z tohto referenčného sedemročného obdobia možno vylúčiť určitý kalendárny rok (napr. 2009). Ak zariadenie nebolo v prevádzke najmenej 1 rok v období od roku 2005 do roku 2011, potom sa základný výkon určuje na základe ročnej produkcie, až kým obdobie evidovanej prevádzky nedosiahne aspoň 4 roky a potom sa priemer stanoví na základe 3 rokov, ktoré predchádzali tomuto obdobiu. Ak sa počas obdobia poskytovania pomoci produkčná kapacita zariadenia významne zvýši v zmysle týchto usmernení, základný výkon možno zvýšiť úmerne tomuto rozšíreniu kapacity. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 50 % až 75 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len polovicu sumy pomoci zodpovedajúcej základnému výkonu. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 75 % až 90 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len 25 % zo sumy pomoci zodpovedajúcej základnému výkonu. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 90 % a viac v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie nedostane žiadnu pomoc.

— „základná spotreba elektrickej energie“ v MWh je priemerná spotreba elektrickej energie v zariadení (vrátane spotreby elektrickej energie na výrobu produktov, ktoré sú predmetom outsourcingu a ktoré sú oprávnené na pomoc) počas referenčného obdobia 2005 – 2011 (základná spotreba elektrickej energie) za zariadenia v prevádzke v každom roku od roku 2005 do roku 2011. Z tohto referenčného sedemročného obdobia možno vylúčiť určitý kalendárny rok (napr. 2009). Ak zariadenie nebolo v prevádzke najmenej 1 rok v období od roku 2005 do roku 2011, potom sa základná spotreba elektrickej energie určuje na základe ročnej spotreby elektrickej energie, až kým obdobie evidovanej prevádzky nedosiahne aspoň 4 roky a potom sa stanoví ako priemer za predchádzajúce 3 roky evidovanej prevádzky. Ak sa počas obdobia poskytovania pomoci výrobná kapacita zariadenia významne zvýši, základnú spotrebu elektrickej energie možno zvýšiť úmerne tomuto rozšíreniu kapacity. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 50 % až 75 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len polovicu sumy pomoci zodpovedajúcej základnej spotrebe elektrickej energie. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 75% až 90% v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len 25 % zo sumy pomoci zodpovedajúcej základnej spotrebe elektrickej energie. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 90 % a viac v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie nedostane žiadnu pomoc.

— „významné zvýšenie kapacity“ je významné zvýšenie začiatočnej inštalovanej kapacity zariadenia, pri ktorom nastanú všetky nasledujúce skutočnosti: — — jedna alebo viaceré identifikovateľné fyzické zmeny týkajúce sa jeho technickej konfigurácie a fungovania, iné ako len nahradenie existujúcej výrobnej linky a — zariadenie môže byť prevádzkované s kapacitou, ktorá je najmenej o 10 % vyššia v porovnaní so začiatočnou inštalovanou kapacitou zariadenia pred zmenou, čo vyplýva z investície do fyzického kapitálu (alebo radu rastúcich investícií do fyzického kapitálu).

Zariadenie musí národnému orgánu poskytujúcemu pomoc predložiť dôkazy, ktoré preukazujú, že kritéria významného zvýšenia kapacity boli splnené a že toto významné zvýšenie kapacity bolo overené ako uspokojivé zo strany nezávislého overujúceho subjektu. Overenie by sa malo zamerať na spoľahlivosť, dôveryhodnosť a presnosť údajov poskytnutých zariadením, pričom jeho výsledkom by malo byť verifikačné stanovisko, ktoré s primeranou istotou konštatuje, že predložené údaje netrpia podstatnými nesprávnosťami.

— „referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie“ v MWh/t výkonu a určená na úrovni Prodcom 8 je produktovo špecifická spotreba elektrickej energie na tonu výkonu dosiahnutého najefektívnejšími spôsobmi výroby daného výrobku z hľadiska spotreby elektrickej energie. Pri výrobkoch v rámci oprávnených odvetví, v prípade ktorých bola rozhodnutím Komisie 2011/278/EÚ ( 20 ) stanovená zameniteľnosť paliva a elektrickej energie, sa referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie vymedzujú v rámci rovnakých systémových hraníc, pričom sa zohľadňuje len podiel elektrickej energie. Príslušné referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie pre produkty patriace do oprávnených odvetví a pododvetví sú uvedené v prílohe III.

▼M1

— „zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie“, 80 % zo základnej spotreby elektrickej energie. zodpovedá priemernému úsiliu o zníženie spotreby vyvolanému uplatňovaním referenčných hodnôt efektívnosti spotreby elektrickej energie (referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie/predchádzajúca spotreba elektrickej energie). Uplatňuje sa na všetky výrobky a procesy patriace do oprávnených odvetví alebo pododvetví, na ktoré sa však nevzťahuje referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie stanovená v prílohe III.

▼B









PRÍLOHA II

Odvetvia a pododvetvia, v prípade ktorých sa vopred predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s nákladmi na nepriame emisie

Na účely týchto usmernení platí, že zariadenie príjemcu pomoci môže dostať štátnu pomoc určenú na krytie nákladov na nepriame emisie v zmysle oddielu 3.1 týchto usmernení, len ak pôsobí v niektorom z týchto odvetví a pododvetví. Za oprávnené na takúto pomoc sa nebudú považovať žiadne iné odvetvia a pododvetvia.







Kód NACE (1) Opis činnosti 1. 2742 Výroba hliníka 2. 1430 Ťažba chemických a hnojivových minerálov 3. 2413 Výroba iných základných anorganických chemikálií 4. 2743 Výroba olova, zinku a cínu 5. 1810 Výroba kožených odevov ▼C1 6. 2710 Výroba surového železa, ocele a ferozliatin 272210 Bezšvové oceľové rúry ▼B 7. 2112 Výroba papiera a lepenky 8. 2415 Výroba priemyselných hnojív a dusíkatých zlúčenín 9. 2744 Výroba medi 10. 2414 Výroba iných základných organických chemikálií 11. 1711 Spriadanie bavlnárskych vlákien 12. 2470 Výroba umelých vlákien 13. 1310 Ťažba a úprava železných rúd 14. Tieto pododvetvia v rámci odvetvia výroby plastov v primárnej forme (2416): 24161039 Polyetylén s nízkou hustotou (LDPE) 24161035 Lineárny polyetylén s nízkou hustotou (LLDPE) 24161050 Polyetylén s vysokou hustotou (HDPE) 24165130 Polypropylén (PP) 24163010 Polyvinylchlorid (PVC) 24164040 Polykarbonát (PC) 15. Toto pododvetvie v rámci odvetvia výroby celulózy (2011): 21111400 Mechanicky získaná vláknina (1) NACE rev.1.1: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC

Vysvetlivky týkajúce sa metodiky vymedzenia odvetví a pododvetví oprávnených na pomoc

1. Podľa článku 10a ods. 15 smernice o ETS sa odvetvia alebo pododvetvia obsiahnuté vo vyššie uvedenej tabuľke budú na účely týchto usmernení považovať za odvetvia alebo pododvetvia, ktoré na kvantitatívnom základe čelia vysokému riziku úniku uhlíka, ak intenzita obchodu s tretími krajinami je vyššia ako 10 % a suma nepriamych dodatočných nákladov spôsobených vykonávaním smernice o ETS by viedla k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov vypočítaných ako pomer hrubej pridanej hodnoty, a to najmenej o 5 %.

2. Na účely oprávnenosti v zmysle týchto usmernení sa pri výpočte nepriamych nákladov použije ten istý odhad ceny CO2, ako aj ten istý priemerný emisný faktor EÚ za elektrickú energiu ako v rozhodnutí Komisie 2010/2/EÚ ( 21 ). Použijú sa tie isté údaje o obchode, výrobe a pridanej hodnote pri všetkých odvetviach či pododvetviach ako v rozhodnutí Komisie 2010/2/EÚ. Výpočet intenzity obchodu vychádza z údajov o vývoze a dovoze vo vzťahu ku všetkým krajinám mimo EÚ bez ohľadu na to, či tieto nečlenské krajiny EÚ stanovujú cenu CO2 [prostredníctvom daní z uhlíka alebo systémom určovania stropov a obchodovania s emisiami („cap-and-trade“) podobným ETS]. Takisto sa predpokladá, že sa 100 % nákladov na CO2 prenesie do cien elektrickej energie.

3. V zhode s ustanoveniami článku 10a ods. 17 smernice o ETS bolo pri vymedzení oprávnených odvetví a pododvetví obsiahnutých vo vyššie uvedenej tabuľke posúdenie na základe kvantitatívnych kritérií uvedených v odseku 1 doplnené o kvalitatívne posúdenie, pokiaľ boli k dispozícii príslušné údaje a zástupcovia odvetvia alebo členských štátov mali dostatočne prijateľné a opodstatnené nároky pre uznanie oprávnenosti. Kvalitatívne posúdenie sa uplatnilo jednak na hraničné odvetvia, t. j. odvetvia patriace pod NACE – 4, ktoré čelia zvýšeným nákladom na nepriame emisie v rozsahu 3 – 5 % a intenzita obchodu dosahuje najmenej 10 %, jednak na odvetvia a pododvetvia (a to až na úrovni Prodcom ( 22 )), ku ktorým nie sú k dispozícii oficiálne údaje, alebo ich kvalita je nízka, a napokon na odvetvia a pododvetvia (a to až na úrovni Prodcom), pri ktorých možno predpokladať, že v rámci kvantitatívneho posúdenia neboli dostatočne zastúpené. Odvetvia a pododvetvia s menšími ako 1 % nákladmi na nepriame emisie CO2 neboli brané do úvahy.

4. Kvalitatívne posudzovanie oprávnenosti sa v prvom rade zameriavalo na rozsah asymetrického vplyvu nákladov na nepriame emisie CO2 ako podielu na hrubej pridanej hodnote odvetvia. Asymetrický vplyv nákladov musí byť dostatočne veľký, aby obsahoval značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s nákladmi na nepriame emisie CO2. Nákladov na nepriame emisie CO2 presahujúce 2,5 % sa považovali za spĺňajúce toto kritérium. Po druhé, okrem toho sa zohľadnili aj dostupné dôkazy súvisiace s trhom, ktoré svedčili o tom, že odvetvie alebo pododvetvie nie je schopné preniesť zvýšené náklady na nepriame emisie na svojich zákazníkov bez výraznej straty trhového podielu v prospech konkurentov z tretích krajín. Na tento účel sa za indikátor splnenia tohto druhého kritéria považovala dostatočne vysoká intenzita obchodu najmenej 25 %. V súvislosti s druhým kritériom boli navyše potrebné aj doložené informácie, že príslušné odvetvie EÚ je ako celok pravdepodobne akceptantom cien (napr. ceny stanovované na komoditných burzách alebo dôkazy o cenových koreláciách naprieč makroregiónmi). Tieto dôkazy podporili aj ďalšie informácie, pokiaľ boli k dispozícii, o stave dopytu a ponuky na medzinárodných trhoch, o dopravných nákladoch, ziskovom rozpätí a potenciál na zníženie emisií CO2. Po tretie, zohľadnila sa aj zameniteľnosť paliva a elektrickej energie pre výrobky v odvetví, ktorá je stanovená rozhodnutím Komisie 2011/278/EÚ ( 23 ).

5. Výsledky kvalitatívneho a kvantitatívneho posudzovania sú zohľadnené v zozname oprávnených odvetví a pododvetví obsiahnutom v tejto prílohe, ktorý je uzatvorený a ktorý je možné preskúmať len počas hodnotenia v polovici trvania týchto usmernení.

▼M1









PRÍLOHA III

Referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie pre produkty, na ktoré sa vzťahujú kódy NACE v prílohe II







NACE4 Referenčná hodnota výrobku (1) Referenčná úroveň Jednotka referenčnej hodnoty Jednotka výroby (2) Definícia výrobku (2) Procesy, na ktoré sa vzťahuje referenčná hodnota výrobku (2) Príslušný kód prodcom (rev 1.1) Opis 2742 Primárny hliník 14,256 MWh/t výrobku (spotreba AC) Tona nespracovaného nelegovaného tekutého hliníka Nespracovaný nelegovaný tekutý hliník z elektrolýzy Nespracovaný nelegovaný tekutý hliník z elektrolýzy vrátane jednotiek kontroly znečistenia, pomocných procesov a lejárne. Okrem definícií výrobku v rozhodnutí 2011/278/EÚ je zahrnutá takisto výroba anód (vopred vypálených anód). Ak anódy pochádzajú zo samostatného zariadenia v Európe, nemalo by byť toto zariadenie kompenzované, pretože je už zahrnuté do referenčnej hodnoty. Ak sú anódy vyrobené mimo Európu, môže sa uplatniť korekcia. 27421130 Surový (neopracovaný) hliník, nelegovaný (s výnimkou práškov a vločiek) 27421153 Surové (neopracované) hliníkové zliatiny v primárnej podobe (s výnimkou hliníkových práškov a vločiek) 2742 Oxid hlinitý (rafinácia) 0,225 MWh/t výrobku Tona oxidu hlinitého Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou oxidu hlinitého 27421200 Oxid hlinitý (s výnimkou umelého korundu) 2710 Oceľ vyrobená v kyslíkových konvertoroch 0,036 MWh/t výrobku Tona surovej (liatej) ocele Sekundárna metalurgia, predhrievanie žiaruvzdorných materiálov, pomocné procesy (najmä odprašovanie) a taviace zariadenia až po rezanie výrobkov zo surovej ocele 2710T122 Nelegovaná oceľ vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach 2710T132 Legovaná, iná ako nehrdzavejúca, vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach 2710T142 Nehrdzavejúca a teplovzdorná, vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach 2710 Uhlíková oceľ (EAF) 0,283 tCO2/t výrobku Tona surovej sekundárnej ocele po odliatí. Oceľ obsahujúca menej ako 8 % kovových legujúcich prvkov a sprievodných prvkov do takej úrovne, že používanie sa obmedzuje na aplikácie, v ktorých sa nevyžaduje vysoká povrchová kvalita a spracovateľnosť. Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobnými jednotkami — elektrická oblúková pec, — sekundárna metalurgia, — odlievanie a rezanie, — jednotka na dodatočné spaľovanie, — jednotka na odlučovanie prachu, — podstavy na ohrievanie nádob, — podstavy na predhrievanie ingotov, — sušenie šrotu a — predhrievanie šrotu. 2710T121 Surová oceľ: nelegovaná oceľ vyrábaná v elektrických peciach (na základe priemeru 10 % najlepších) 2710T131 Surová oceľ: legovaná oceľ iná ako nehrdzavejúca vyrábaná v elektrických peciach 2710T141 Surová oceľ: nehrdzavejúca a žiaruvzdorná oceľ vyrábaná v elektrických peciach 2710 Vysoko legovaná oceľ (EAF) 0,352 tCO2/t výrobku Tona surovej sekundárnej ocele po odliatí Oceľ obsahujúca aspoň 8 % kovových legujúcich prvkov alebo sa používa v aplikáciách, v ktorých sa vyžaduje vysoká povrchová kvalita a spracovateľnosť. Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobnými jednotkami — elektrická oblúková pec, — sekundárna metalurgia, — odlievanie a rezanie, — jednotka na dodatočné spaľovanie, — jednotka na odlučovanie prachu, — podstavy na ohrievanie nádob, — podstavy na predhrievanie ingotov, — podstavy na ohrievanie nádob, — sušenie šrotu a — predhrievanie šrotu. Výrobné jednotky FeCr konvertor a kryogénne uskladnenie priemyselných plynov nie sú zahrnuté. 2710T121 Surová oceľ: nelegovaná oceľ vyrábaná v elektrických peciach (na základe priemeru 10 % najlepších) 2710T131 Surová oceľ: legovaná oceľ iná ako nehrdzavejúca vyrábaná v elektrických peciach 2710T141 Surová oceľ: nehrdzavejúca a žiaruvzdorná oceľ vyrábaná v elektrických peciach 2710 FeSi 8,540 MWh/t výrobku Tona konečného FeSi-75 FeSi-75 Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí. Nezahŕňa pomocné zariadenia. 27102020/24101230 Ferosilícium – 75 % obsah kremíka 2710 Vysokouhlíkový FeMn 2,760 MWh/t výrobku Tona konečného vysokouhlíkového FeMn Vysokouhlíkový FeMn Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí. Nezahŕňa pomocné zariadenia 27102010 Feromangán (v súlade s BREF) 2710 SiMn 3,850 MWh/t výrobku Tona konečného SiMn Silikomangány s rôznym obsahom uhlíka vrátane SiMn, nízkouhlíkového SiMn a veľmi nízko uhlíkového SiMn Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí. Nezahŕňa pomocné zariadenia. 27102030 Silikomangán okrem FeSiMn 2413 Cl2 2,461 MWh/t výrobku Tona chlóru Chlór Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s jednotkou pre elektrolýzu, vrátane pomocných zariadení ako napríklad motorov. 24131111 Chlór 2413 Si kov 11,870 MWh/t výrobku Tona kovu Si Kremík stupňa 90-99,99 % Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí. Nezahŕňa pomocné zariadenia. 24131155 Kremík obsahujúci viac ako 99,99 % hmotnostného kremíka 2413 Hyperčistý polykrištalický kremík 60,000 MWh/t výrobku Tona hyperčistého polykrištalického kremíka Kremík stupňa > 99,99 % Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s pecou vrátane pomocných procesov. 24131153 Kremík obsahujúci najmenej 99,99 % hmotnostného kremíka 2413 SiC 6,200 MWh/t výrobku Tona 100 % SiC Karbid kremíka s čistotou 100 % Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s pecou vrátane pomocných procesov. 24135450 Karbidy, chemicky definované alebo nedefinované 2414 Chemické látky vysokej hodnoty 0,702 tCO2/t výrobku Tona chemických látok vysokej hodnoty (tona acetylénu, etylénu, propylénu, butadiénu, benzénu a vodíka) Mix chemických látok vysokej hodnoty (high value chemicals, HVC), vyjadrený ako celková hmotnosť acetylénu, etylénu, propylénu, butadiénu, benzénu a vodíka, okrem HVC z doplňujúcej frakcie (vodík, etylén, ostatné HVC) s obsahom etylénu v celkovom produktovom mixe aspoň 30 hmotnostných percent a obsahom HVC, palivového plynu, buténov a tekutých uhľovodíkov, ktoré spolu predstavujú aspoň 50 hmotnostných percent z celkového produktového mixu. Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou chemických látok vysokej hodnoty ako čisteného produktu alebo medziproduktu s koncentrovaným obsahom príslušných HVC v najnižšej obchodovateľnej forme (surový C4, nehydrogenovaný pyrolitický benzín), okrem odlučovania C4 (závod na butadién), hydrogenácie C4, hydrorafinácie pyrolitického benzínu, odlučovania aromatických uhľovodíkov a logistiky/skladovania pre bežnú prevádzku. Niekoľko kódov Prodcom pod NACE 2414 24141120 Nasýtené acyklické uhľovodíky 24141130 Nenasýtené acyklické uhľovodíky, etylén 24141140 Nenasýtené acyklické uhľovodíky, propén (propylén) 24141150 Nenasýtené acyklické uhľovodíky, Butén (butylén) a jeho izoméry 24141160 Nenasýtené acyklické uhľovodíky; 1,3 – butadién a izoprén 24141190 Nenasýtené acyklické uhľovodíky (s výnimkou etylénu, propénu, buténu, 1,3-butadién a izoprén) 24/20141223 Benzén 2414 Aromáty 0,030 tCO2/t výrobku Vážená tona CO2 Mix aromatických uhľovodíkov, vyjadrený v tonách vážených CO2 (CO2 weighted tonne, CWT) Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s podjednotkami podjednotkami na výrobu aromatických uhľovodíkov — hydrorafinačná jednotka na výrobu pyrolitického benzínu, odlučovanie — benzénu/toluénu/xylénu (BTX), — TDP, — HDA, — izomerizácia xylénu, — jednotky na výrobu P-xylénu, — výroba kuménu a — výroba cyklohexánu. Niekoľko kódov Prodcom pod NACE 2414 Celý zoznam sa nachádza v usmernení č. 9 pre priame emisie. 2414 Uhlíkové sadze 1,954 tCO2/t výrobku Tona pecných sadzí (obchodovateľná jednotka, > 96 %) Pecné sadze. V tomto referenčnom produkte nie sú zahrnuté produkty z plynových sadzí a lampovej černe. Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou pecnej sadze, ako aj konečná úprava, balenie a spaľovanie prebytočných plynov. 24131130 Uhlík (sadze a iné formy uhlíka, i. n.) 2414 Styrén 0,527 tCO2/t výrobku Tona styrénu (obchodovateľný výrobok) Monomér styrénu (vinylbenzén, číslo CAS: 100-42-5) Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou — styrénu, ako aj — medziproduktu etylbenzénu (v množstve používanom ako frakcia pri výrobe styrénu). 24141250 styrén 2414 Etylén oxid/etylén glykoly EO/EG 0,512 tCO2/t výrobku Tona v ekvivalentoch EO (EOE), ktoré sú definované ako množstvo EO (hmotnostné), ktoré obsahuje jedna hmotnostná jednotka konkrétneho glykolu. Referenční hodnota pre etylénoxid/etylénglykol zahŕňa nasledujúce výrobky — etylénoxid (EO, vysoko čistý), — monoetylénglykol [MEG, kvalita štandard + kvalita vlákno (vysoko čistý)], — Dietylénglykol (DEG), — Trietylénglycol (TEG). Celkové množstvo produktov je vyjadrené z hľadiska ekvivalentov EO (EOE), ktoré sú vymedzené ako množstvo EO (hmotnostné),ktoré je zahrnuté v jednej jednotke hmotnosti konkrétneho glykolu, a predstavuje pomer EO-EG rovný 1. Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobnými jednotkami výroba EO, čistenie EO a sekcia glykolu. 24146373 Oxirán (etylénoxid) 24142310 Etylénglykol (etándiol) 24146333 2,2 – oxydietanol (dietylénglykol, digol) 2743 Elektrolýza zinku 4,000 MWh/t výrobku Tona zinku Surový zinok Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s jednotkou pre elektrolýzu zinku 27431230 Surový (neopracovaný) zinok, nelegovaný (s výnimkou zinkového prachu, práškov a vločiek) 2743125 Surový (neopracovaný) zinok, zliatiny zinku (s výnimkou zinkového prachu, práškov a vločiek) 2415 Amoniak 1,619 tCO2/t výrobku Tona vyrobeného amoniaku udávaná ako (čistá) obchodovateľná výroba so 100 % čistotou. Amoniak (NH3), ktorý sa má evidovať vo vyrobených tonách. Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou amoniaku a vodíka ako medziproduktu. 24151075 Bezvodý amoniak (čpavok) (1) V prípade výrobkov označených svetlosivou farbou bola stanovená vzájomná zameniteľnosť elektriny a palív a referenčná úroveň je uvedená v tCO2. (2) Jednotky výroby, definície a procesy, ktoré sú označené tmavosivou farbou, vychádzajú z rozhodnutia Komisie 2011/278/EÚ z 27. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES.

Výrobky, v prípade ktorých bola v prílohe 1 časti 2 rozhodnutia 2011/278/EÚ ( 24 )stanovená zameniteľnosť elektriny a paliva

V prílohe I rozhodnutia 2011/278/EÚ sa stanovilo, že v niektorých výrobných procesoch možno zamieňať palivo s elektrinou. V prípade takých výrobkov preto nie je vhodné stanoviť referenčnú hodnotu na základe MWh na tonu produktu. Namiesto toho sú východiskovým bodom konkrétne krivky emisií skleníkových plynov vytvorené pre priame emisie. V prípade týchto procesov boli referenčné hodnoty pre výrobky stanovené na základe súčtu priamych emisií (z emisií z energie a z procesov) a nepriamych emisií vznikajúcich pri využití zameniteľného podielu elektriny.

V týchto prípadoch sa parameter „E“ vo vzorci pre výpočet najvyššej sumy pomoci uvedenom v bode 27 písm. a) usmernení nahradí nasledujúcim parametrom, ktorý prevádza referenčnú hodnotu na výrobok podľa rozhodnutia 2011/278/EÚ na referenčnú hodnotu energetickej účinnosti založenú na priemernom európskom faktore intenzity emisií 0,465 tCO2/MWh:

Súčasná referenčná hodnota pre výrobok z prílohy I rozhodnutia 2011/278/EÚ (v tCO2/t) x podiel príslušných nepriamych emisií ( *1 ) v základnom období (%)/0,465 (tCO2/MWh).

▼B









PRÍLOHA IV







Maximálne regionálne hodnoty emisných faktorov CO2 v rôznych geografických oblastiach (tCO2/MWh) Elektrická energia Stredozápadná Európa Rakúsko, Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Holandsko, Luxembursko) 0,76 Česko-Slovenská oblasť Česká republika a Slovensko 1,06 Iberská oblasť Portugalsko, Španielsko 0,57 Severská oblasť Dánsko, Švédsko, Fínsko, Nórsko 0,67 Bulharsko 1,12 Cyprus 0,75 Estónsko 1,12 Grécko 0,82 Maďarsko 0,84 Írsko 0,56 Taliansko 0,60 Lotyšsko 0,60 Litva 0,60 Malta 0,86 Poľsko 0,88 Rumunsko 1,10 Slovinsko 0,97 Spojené kráľovstvo 0,58

Vysvetlivka týkajúca sa maximálnych regionálnych hodnôt emisných faktorov CO2

S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými zdrojmi elektrickej energie a predísť možnému zneužívaniu pomoci sa ten istý emisný faktor CO2 vzťahuje na všetky zdroje dodávok elektrickej energie (vlastná výroba, zmluvy na dodávku elektrickej energie alebo dodávky do siete) a na všetkých príjemcov pomoci v príslušnom členskom štáte.

Metóda stanovenia maximálnej výšky pomoci zohľadňuje emisný faktor CO2 pri výrobe elektrickej energie dodávanej zo spaľovacích zariadení nachádzajúcich sa v rôznych geografických oblastiach. Takáto regionálna diferenciácia odráža význam zariadení na fosílne palivá pri tvorbe konečnej ceny stanovenej pre veľkoobchodný trh a ich okrajovú úlohu v hodnotovom poradí.

Komisia vopred stanovila vyššie uvedené regionálne hodnoty emisných faktorov CO2, ktoré predstavujú maximálne hodnoty pre výpočet výšky pomoci. Členské štáty však môžu pri všetkých príjemcoch pomoci na ich území uplatniť nižšie emisné faktory CO2.