2002R1605 — SK — 29.11.2010 — 003.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

Zmenené a doplnené:





Opravené a doplnené:









▼B

NARIADENIE RADY (ES, EURATOM) č. 1605/2002

z 25. júna 2002

o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev

OBSAH PRVÁ ČASŤ SPOLOČNÉ USTANOVENIA PRVÁ HLAVA PREDMET ÚPRAVY DRUHÁ HLAVA ROZPOČTOVÉ ZÁSADY Prvá kapitola Zásada jednotnosti a správnosti Druhá kapitola Zásada zročnosti Tretia kapitola Zásada vyrovnanosti Štvrtá kapitola Zásada zúčtovacej jednotky Piata kapitola Zásada všeobecnosti Šiesta kapitola Zásada špecifikácie Siedma kapitola Zásada riadneho finančného hospodárenia Ôsma kapitola Zásada transparentnosti TRETIA HLAVA ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU Prvá kapitola Zostavovanie rozpočtu Druhá kapitola Štruktúra a vykazovanie rozpočtu ŠTVRTÁ HLAVA PLNENIE ROZPOČTU Prvá kapitola Všeobecné ustanovenia Druhá kapitola Spôsoby plnenia Tretia kapitola Účastníci finančných operácií Prvý oddiel Zásada oddelenosti funkcií Druhý oddiel Povoľujúci úradník Tretí oddiel Účtovník Štvrtý oddiel Správca záloh Štvrtá kapitola Zodpovednosť účastníkov finančných operácií Prvý oddiel Všeobecné pravidlá Druhý oddiel Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním a subdelegovaním Tretí oddiel Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov a správcov záloh Piata kapitola Príjmové operácie Prvý oddiel Sprístupňovanie vlastných zdrojov Druhý oddiel Odhad výšky pohľadávok Tretí oddiel Uznanie výšky pohľadávok Štvrtý oddiel Povolenie na vymáhanie pohľadávok Piaty oddiel Vymáhanie pohľadávok Šiesta kapitola Výdavkové operácie Prvý oddiel Viazanie výdavkov Druhý oddiel Potvrdenie výdavkov Tretí oddiel Povolenie výdavkov Štvrtý oddiel Úhrada výdavkov Piaty oddiel Lehoty na výdavkové operácie Siedma kapitola Informačné systémy Ôsma kapitola Vnútorný audítor PIATA HLAVA VEREJNÉ OBSTARÁVANIE Prvá kapitola Všeobecné ustanovenia Prvý oddiel Predmet úpravy a zásady verejného obstarávania Druhý oddiel Uverejnenie Tretí oddiel Metódy verejného obstarávania Štvrtý oddiel Zábezpeky a kontrola Druhá kapitola Ustanovenia vzťahujúce sa na zmluvy, ktoré uzatvárajú orgány spoločenstva na vlastný účet ŠIESTA HLAVA GRANTY Kapitola 1 Rozsah pôsobnosti a forma grantov Kapitola 2 Zásady Tretia kapitola Postup udeľovania Štvrtá kapitola Vyplatenie a kontrola Piata kapitola Vykonávanie SIEDMA HLAVA VYKAZOVANIE ÚČTOV A ÚČTOVNÍCTVO Prvá kapitola Vykazovanie účtov Druhá kapitola Informácia o plnení rozpočtu Tretia kapitola Účtovníctvo Prvý oddiel Spoločné ustanovenia Druhý oddiel Všeobecné účty Tretí oddiel Rozpočtové účty Štvrtá kapitola Inventúrny súpis majetku ÔSMA HLAVA EXTERNÝ AUDIT A ABSOLUTÓRIUM Prvá kapitola Externý audit Druhá kapitola Absolutórium DRUHÁ ČASŤ OSOBITNÉ USTANOVENIA HLAVA I EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY ZÁRUČNÝ FOND DRUHÁ HLAVA ŠTRUKTURÁLNE FONDY, KOHÉZNY FOND, EURÓPSKY FOND PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO A POĽNOHOSPODÁRSKY FOND PRE ROZVOJ VIDIEKA TRETIA HLAVA VÝSKUM ŠTVRTÁ HLAVA VONKAJŠIE OPATRENIA Prvá kapitola Všeobecné ustanovenia Druhá kapitola Vykonávanie opatrení Tretia kapitola Verejné obstarávanie Kapitola 4 Granty Piata kapitola Audit účtov PIATA HLAVA EURÓPSKE ÚRADY ŠIESTA HLAVA ADMINISTRATÍVNE ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY SIEDMA HLAVA ODBORNÍCI TRETIA ČASŤ PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA PRVÁ HLAVA PRECHODNÉ USTANOVENIA DRUHÁ HLAVA ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA







RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 279, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej článok 183, so zreteľom na návrh Komisie ( 1 ), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu ( 2 ), so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov ( 3 ), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru ( 4 ), keďže: (1) Od prijatia rozpočtového nariadenia z 21. decembra 1977 vzťahujúceho sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev ( 5 ) sa doba značne zmenila, najmä v dôsledku finančného výhľadu tvoriaceho rámec na vypracovanie rozpočtu, vývoja inštitucionálnej štruktúry a niekoľkých rozšírení, toto rozpočtové nariadenie bolo niekoľkokrát podstatne zmenené a doplnené. Kvôli zohľadneniu predovšetkým požiadaviek na zjednodušenie legislatívnych a administratívnych záležitostí a sprísneniu hospodárenia s financiami spoločenstva by sa rozpočtové nariadenie z 21. decembra 1977 malo v záujme jednoznačnosti prepracovať. (2) Toto nariadenie by sa malo obmedziť na vyhlásenie všeobecných zásad a základných pravidiel vzťahujúcich sa na celú rozpočtovú oblasť, na ktorú sa vzťahuje zmluva, zatiaľ čo vykonávacie predpisy by sa mali presunúť do nariadenia o pravidlách uplatňovania tohto nariadenia, čím sa vytvorí lepšia hierarchia pravidiel a uľahčí sa zrozumiteľnosť rozpočtového nariadenia. Preto by Komisia mala byť oprávnená prijať vykonávacie predpisy. (3) Pri zostavovaní a plnení rozpočtu by sa mali rešpektovať štyri základné zásady rozpočtového práva (jednotnosť, všeobecnosť, špecifikácia a zročnosť) a zásady presnosti rozpočtu, vyrovnanosti rozpočtu, zúčtovacej jednotky, riadneho finančného hospodárenia a transparentnosti. (4) Toto nariadenie by malo znovu vyhlásiť tieto zásady a ponechať výnimky len vo veľmi obmedzenej miere a za veľmi obmedzených podmienok. (5) Pokiaľ ide o zásadu jednotnosti, toto nariadenie by malo ustanoviť, že sa vzťahuje aj na prevádzkové výdavky na vykonávanie ustanovení Zmluvy o Európskej únii o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike a o policajnej a justičnej spolupráci v trestných veciach v prípadoch, keď sa týmito výdavkami zaťažuje rozpočet. Princíp jednotnosti a presnosti rozpočtu znamená, že do rozpočtu sú zahrnuté všetky príjmy a výdavky spoločenstva a príjmy a výdavky únie, ak je nimi tento rozpočet zaťažený. (6) Pokiaľ ide o zásadu všeobecnosti, malo by sa ukončiť vykonávanie postupov vracania platieb na účet a opakovaného používania; v niektorých prípadoch by sa mali nahradiť pripísanými príjmami a spôsobmi obnovy rozpočtových prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená. Tieto zmeny a doplnenia neovplyvňujú osobitné predpisy, ktoré sa vzťahujú na štrukturálne fondy. (7) Pokiaľ ide o zásadu špecifikácie, orgány potrebujú mať určitý stupeň pružnosti riadenia prevodov rozpočtových prostriedkov. Toto nariadenie by malo umožniť integrované vykazovanie účelového prideľovania finančných a administratívnych zdrojov. Aj postupy prevodu rozpočtových prostriedkov by mali byť zosúladené pre všetky ostatné orgány tak, aby prevody personálnych a prevádzkových rozpočtových prostriedkov boli záležitosťou každého orgánu. Pokiaľ ide o prevody rozpočtových prostriedkov, ktoré sa týkajú prevádzkových výdavkov, Komisia môže robiť prevody medzi kapitolami v rámci jednej a tej istej hlavy v medziach celkového limitu 10 % rozpočtových prostriedkov na rozpočtový rok uvedených v riadku, z ktorého sa robí prevod. Rozpočtový orgán by mal mať povolené vytvárať rezervy iba v dvoch prípadoch: ak neexistuje základný právny akt, alebo ak nie je isté, či sú rozpočtové prostriedky dostatočné. (8) Pokiaľ ide o zásadu zročnosti, mal by sa zachovať rozdiel medzi diferencovanými a nediferencovanými rozpočtovými prostriedkami. Rozhodnutia o prenose viazaných rozpočtových prostriedkov a výdavkových rozpočtových prostriedkov by mal prijímať každý orgán. Dodatočné lehoty by sa mali obmedziť výhradne na prípady, v ktorých sú bezpodmienečne nevyhnutné, a to pre platby z EAGGF. (9) Zásada vyrovnanosti tvorí základné rozpočtové pravidlo. V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že pôžičky ako zdroj finančnej pomoci nie sú v súlade so systémom vlastných zdrojov spoločenstva. Princíp vyrovnanosti však nebráni vykonávaniu operácií prijímania pôžičiek a poskytovania pôžičiek, ktoré sú garantované všeobecným rozpočtom únie. (10) V súlade s článkom 277, prvý odsek Zmluvy o ES a článkom 181, prvý odsek Zmluvy o Euratom by sa mala určiť zúčtovacia jednotka, v ktorej sa vytvára rozpočet, a ktorá sa používa aj na účely plnenia a vykazovania účtov. (11) Zásada riadneho finančného hospodárenia by sa mala vymedziť odkazom na zásady hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti a súladu s tými zásadami, ktoré sa kontrolujú pomocou ukazovateľov výkonnosti vytvorených na jednu činnosť a merateľných takým spôsobom, aby bolo možné hodnotiť výsledky. Orgány by mali vykonávať hodnotenia ex ante a ex post v súlade s usmerneniami, ktoré určí Komisia. (12) Nakoniec, pokiaľ ide o zásadu transparentnosti, mali by sa zlepšiť informácie o plnení rozpočtu a vedení účtovníctva. Mal by sa stanoviť aj prísny termín uverejnenia rozpočtu bez toho, aby bolo dotknuté jeho predbežné uverejnenie, ktoré zabezpečuje Komisia v období medzi vyhlásením o jeho konečnom prijatí, ktorú vyhlasuje predseda Európskeho parlamentu a uverejnením v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Mala by sa zachovať aj možnosť zápornej rezervy. (13) Pokiaľ ide o zostavovanie a plnenie rozpočtu, terajšie ustanovenia by sa mali zosúladiť a zjednodušiť odstránením rozdielu medzi dodatkovými rozpočtami a opravnými rozpočtami, ktorý nemá žiadny praktický dopad. (14) Rozpočtová sekcia Komisie by mal vykazovať rozpočtové prostriedky a zdroje podľa účelu, t. j. zostavovanie a plnenie rozpočtu založené na činnostiach zamerané na zlepšovanie transparentnosti rozpočtového hospodárenia vo vzťahu k cieľom riadneho finančného hospodárenia a najmä účelnosti a efektívnosti. (15) Orgány by mali využívať určitú mieru pružnosti pri riadení štatutárnych pracovných miest s ohľadom na to, čo je schválené v rozpočte, najmä preto, že v súčasnosti sa dôraz v riadení kladie na výsledky a nie na prostriedky. Táto voľnosť však bude naďalej obmedzovaná dvojitým limitom rozpočtových prostriedkov v rozpočtovom roku a celkovým počtom pridelených pracovných miest, okrem toho nebude existovať žiadna voľnosť, pokiaľ ide o pracovné miesta triedy A 1, A 2 a A 3. (16) Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu, mali by sa vyjasniť rôzne možné metódy plnenia rozpočtu, buď centralizovaným spôsobom, zabezpečovaným Komisiou, alebo na základe zdieľania s členskými štátmi, alebo decentralizovaným spôsobom, pri ktorom tretie krajiny prijímajú externú pomoc, alebo spoločne s medzinárodnými organizáciami. Centralizované hospodárenie by sa malo dať vykonávať buď priamo na úrovni útvarov Komisie alebo nepriamo delegovaním na subjekty, ktorých činnosť upravuje právo spoločenstva alebo vnútroštátne verejné právo. Metódy plnenia rozpočtu by mali zaručovať dodržiavanie postupov na ochranu finančných prostriedkov spoločenstva bez ohľadu na to, ktorý subjekt je zodpovedný za celkové plnenie alebo za čiastkové plnenie a musia potvrdiť, že konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu nesie v súlade s článkom 274 zmluvy Komisia. (17) Keďže za plnenie rozpočtu je zodpovedná Komisia, nemôže delegovať žiadne úlohy verejného orgánu, ktorých súčasťou je používanie práv voľného uváženia. Toto nariadenie by malo opätovne zakotviť túto zásadu a určiť rozsah úloh, ktoré môžu byť delegované. Malo by sa tiež ustanoviť, že iné súkromnoprávne subjekty než tie, ktoré poskytujú verejnoprospešné služby a za osobitných podmienok, by nemali mať možnosť prevziať na seba žiadne opatrenie na plnenie rozpočtu, ale len poskytovať odborné technické alebo administratívne služby alebo vykonávať prípravné alebo pomocné úlohy. (18) Verejnoprávne subjekty alebo subjekty poskytujúce verejnoprospešné služby, na ktoré sú v mene Komisie delegované právomoci plnenia rozpočtu, by kvôli dodržiavaniu zásad transparentnosti a riadneho finančného hospodárenia mali mať transparentné postupy obstarávania, efektívne vnútorné kontroly, systém vykazovania účtov oddelený od ich ostatných činností a externý audit. (19) Toto nariadenie vymedzuje v súlade s článkom 279 písm. c) zmluvy právomoci a zodpovednosti povoľujúcich úradníkov, účtovníka a vnútorného audítora. Povoľujúci úradníci nesú plnú zodpovednosť za všetky príjmové a výdavkové operácie vykonávané v rámci ich právomoci a musia byť braní na zodpovednosť za svoje činnosti, podľa potreby vrátane disciplinárneho konania. Z tohto dôvodu by sa toto splnomocnenie malo posilniť odstránením centralizovaných predbežných kontrol a najmä skoncovaním s predchádzajúcim schvaľovaním príjmových a výdavkových operácií zo strany finančného kontrolóra a kontrolou zo strany účtovníka, či platba predstavuje platné vyrovnanie. Účtovník je naďalej zodpovedný za správny výkon platieb, výber príjmov a vymáhanie pohľadávok. Účtovník spravuje pokladňu, vedie účty a je zodpovedný za vypracovanie účtovnej závierky orgánu. Vnútorný audítor vykonáva svoje povinnosti v súlade s medzinárodnými normami pre audit. Jeho úlohou je overovať, či systémy hospodárenia a kontroly, zavedené povoľujúcimi úradníkmi, fungujú správne. Vnútorný audítor nie je účastníkom zapojeným do finančných operácií a nemá za úlohu vykonávať kontrolu týchto operácií predtým, než povoľujúci úradník prijme rozhodnutia; plnú zodpovednosť za tieto rozhodnutia by teraz mali niesť povoľujúci úradníci. (20) Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov, účtovníkov a správcov záloh sa nelíši od zodpovednosti ostatných úradníkov a zamestnancov a podľa Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev by mala podliehať uplatňovaniu terajších disciplinárnych opatrení a opatrení na finančnú kompenzáciu. Na druhej strane by sa mali zachovať niektoré osobitné ustanovenia, ktoré vymedzujú prípady zneužívania úradnej moci účtovníkmi a správcami záloh s ohľadom na osobitnú povahu ich povinností; v takom prípade tieto osoby už nebudú oprávnené mať žiadne osobitné náhrady alebo poistenie. Okrem toho by sa mala vyjasniť zodpovednosť povoľujúceho úradníka. V prípadoch, ktoré nesúvisia s podvodmi, kvôli tomu, aby sa menovaciemu orgánu poskytli potrebné odborné znalosti, zriadi každý orgán špecializovanú komisiu pre finančné nezrovnalosti, ktorá bude určovať, či prišlo alebo neprišlo k nezrovnalostiam, ktoré by mohlo úradníka alebo iného zamestnanca vystaviť disciplinárnemu postihu alebo povinnosti zaplatiť náhradu, a ak zistí problémy so systémami, podať správu povoľujúcemu úradníkovi a vnútornému audítorovi. V prípadoch podvodu by však toto nariadenie malo odkazovať na platné predpisy o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev a o boji proti korupcii, ktoré sa týkajú úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie. (21) Mali by sa vymedziť pojmy rozpočtovej a právnej viazanosti výdavkov a podmienky pre ich uplatňovanie. Kvôli obmedzeniu objemu skrytých záväzkov by sa mala obmedziť lehota, počas ktorej je možné vytvárať individuálne právne záväzky na základe celkových rozpočtových záväzkov. Okrem toho sa pre individuálne záväzky, ktoré si počas troch rokov nevyžiadali žiadnu platbu, musí formulovať ustanovenie o zrušení viazanosti. (22) Toto nariadenie by malo vymedziť typológiu platieb, ktoré môžu vykonávať povoľujúci úradníci. Tieto platby sa musia zásadne vykonávať v závislosti od efektívnosti činnosti a výsledkov, ktoré z nej vyplývajú. Značne neurčité pojmy zálohových platieb a platieb na účet by sa mali odstrániť; v prípade, že sa celá suma nesplatí jednou splátkou, platby by sa mali vykonávať vo forme priebežného financovania, dočasných platieb a platieb konečného zostatku. (23) Toto nariadenie by malo ustanoviť, že operácie potvrdenia platnosti, povolenia a vyplácania sa musia ukončiť lehote, ktorá sa stanoví vo vykonávacích predpisoch, a že v prípade nedodržania tejto lehoty sú veritelia oprávnení zaťažiť rozpočet úrokmi z omeškania. (24) Pokiaľ ide o zmluvy, ktoré uzatvárajú orgány spoločenstiev na vlastný účet, malo by sa prijať ustanovenie, aby sa uplatňovali pravidlá, ktoré sú uvedené v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady o koordinácii postupov uzatvárania zmlúv na verejné práce, služby a dodávky: pravidlá vzťahujúce sa na zmluvy, ktoré boli uzavreté v mene tretích strán, by mali byť v súlade so zásadami, ktoré predpokladajú tieto smernice. (25) Kvôli predchádzaniu prípadom nezrovnalostí a boju s podvodmi a korupciou a podpore riadneho a účelného hospodárenia by uchádzači alebo účastníci verejných súťaží, ktorí sa previnili takýmto konaním, alebo u ktorých existuje konflikt záujmov, mali byť vylúčení z možnosti zavretia takýchto zmlúv. (26) Uchádzači a účastníci verejných súťaží by mali byť kvôli transparentnosti vhodným spôsobom informovaní o uzavretí takýchto zmlúv. (27) Nakoniec by sa ako súčasť procesu splnomocnenia povoľujúcich úradníkov malo skončiť s predchádzajúcou kontrolou zo strany terajšieho Poradného výboru pre verejné obstarávanie a zmluvy. (28) Pokiaľ ide o granty, mal by sa zaviesť do praxe rámec pre udeľovanie a monitorovanie grantov spoločenstva, ktorého súčasťou sú osobitné ustanovenia na uplatňovanie zásad transparentnosti, rovnakého prístupu, spolufinancovania, zákazu udeľovania so spätnou platnosťou a kontroly. (29) Aby sa zabránilo akýmkoľvek prípadom kumulácie, granty by sa nemali dať udeľovať tak, aby sa nimi financovala tá istá činnosť dvakrát alebo prevádzkové výdavky v tom istom roku. (30) Podobným spôsobom, ako pravidlá týkajúce sa uzatvárania zmlúv na verejné práce, by sa mali ustanoviť dôvody na vylúčenie niektorých strán z možnosti udelenia grantov s cieľom poskytnúť orgánom primerané prostriedky na boj s podvodmi a korupciou. (31) Aby sa zabezpečilo, že práva a povinnosti orgánu a príjemcu sú jednoznačné a dodržiavajú sa, udelenie grantu by malo byť predmetom písomnej dohody. (32) Pokiaľ ide o účtovníctvo a vykazovanie účtov, malo by sa ustanoviť, že medzi tieto účty patria všeobecné účty a rozpočtové účty a malo by sa dodať, že všeobecné účty sú založené na systéme účtovaných ale neinkasovaných výnosov, kým rozpočtové účty sú určené na vypracovanie výkazu o výsledku rozpočtového hospodárenia a vypracovanie správ o plnení rozpočtu. (33) Zásady, na ktorých sú založené všeobecné účty, a na základe ktorých sa predkladajú účtovné závierky, by sa mali vymedziť odkazom na medzinárodne prijaté zásady účtovníctva a na smernice Európskeho parlamentu a Rady o ročných účtovných závierkách niektorých typov spoločností, v prípadoch, pokiaľ je to relevantné v súvislosti s verejnou službou. (34) Ustanovenia o poskytovaní informácií, ktoré sa týkajú plnenia rozpočtu by sa mali upraviť tak, aby sa tieto informácie rozšírili na používanie prenesených rozpočtových prostriedkov, ktoré boli znovu sprístupnené a opakovane použité a na rôzne právne subjekty spoločenstva s cieľom zlepšovať opatrenia na poskytovanie mesačných číselných údajov a správy o plnení, ktorá sa trikrát za rok posiela rozpočtovému orgánu. (35) Metódy účtovníctva, ktoré používajú orgány, by sa mali zosúladiť a účtovník Komisie by mal mať v tejto oblasti právo dávať podnety. (36) Malo by sa upresniť, že používanie počítačových systémov finančného hospodárenia by žiadnym spôsobom nemalo obmedzovať právomoc Dvora audítorov na prístup k podporným dokumentom. (37) Pokiaľ ide o externý audit a absolutórium, i keď za plnenie rozpočtu je plne zodpovedná Komisia, dôležitosť zdieľania hospodárenia s členskými štátmi znamená tiež ich spoluprácu pri postupe auditu, ktorý vykonáva Dvor audítorov a absolutórium zo strany rozpočtového orgánu. (38) Kvôli zabezpečeniu optimálnych podmienok na vykazovanie účtov a postup na udelenie absolutória by sa mal zmeniť a doplniť časový rozvrh vedúci k udeleniu absolutória. (39) V súlade s článkom 276 Zmluvy o ES by Komisia mala predkladať Európskemu parlamentu na jeho žiadosť všetky informácie potrebné na hladké uplatňovanie postupu udelenia absolutória za príslušný rozpočtový rok. (40) Mali by sa formulovať osobitné predpisy pre niektoré politiky spoločenstva; tieto predpisy by mali byť v súlade so základnými zásadami tohto nariadenia. (41) Zdá sa potrebné formulovať ustanovenie pre možnosť preddavkového viazania s ohľadom na EAGGF a administratívne rozpočtové prostriedky od 15. novembra roku, ktorý predchádza príslušnému rozpočtovému roku. (42) Pokiaľ ide o štrukturálne fondy, malo by sa zachovať ustanovenie o vracaní platieb na účet a opätovnom sprístupňovaní rozpočtových prostriedkov, ktoré je uvedené vo vyhlásení Komisie pripojenom k nariadeniu Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch ( 6 ), naposledy zmenenému a doplnenému nariadením (ES) č. 1447/2001 ( 7 ). (43) Pokiaľ ide o výskum, vykazovanie rozpočtu by sa malo zosúladiť s ustanoveniami, ktoré sa týkajú zostavovania a plnenia rozpočtu založeného na činnostiach pri zachovaní pružnosti hospodárenia, ktoré v súčasnosti využíva Spoločné výskumné centrum (SVC). (44) Pokiaľ ide o vonkajšie opatrenia, mala by sa schváliť decentralizácia hospodárenia s externou pomocou za predpokladu, že Komisia dostane záruky riadneho finančného hospodárenia a štát príjemca je zodpovedný Komisii za finančné prostriedky, ktoré mu boli vyplatené. (45) Súčasťou dohôd alebo zmlúv o financovaní podpísaných s príjemcom, ktorým môže byť štát alebo vnútroštátny verejný subjekt, verejnoprávny subjekt spoločenstva alebo medzinárodný verejnoprávny subjekt a fyzické alebo právnické osoby, ktorých činnosť je upravená súkromným právom, musia byť všeobecné zásady obstarávania, ktoré sú ustanovené v piatej hlave prvej časti a v štvrtej hlave druhej časti tohto nariadenia, pokiaľ ide o vonkajšie opatrenia. (46) Mala by sa upraviť osobitná hlava, ktorá by obsahovala všeobecné ustanovenia týkajúce sa hospodárenia európskych úradov. (47) Samostatná hlava by mala obsahovať aj osobitné pravidlá vzťahujúce sa na administratívne rozpočtové prostriedky. Malo by sa formulovať aj ustanovenie, ktoré každej z dvoch zložiek rozpočtového orgánu umožní s dostatočným časovým predstihom zaujať stanovisko k stavebným projektom, ktoré pravdepodobne majú závažný finančný dosah na rozpočet. (48) Zmena časového rozvrhu konsolidácie účtov jednotlivých orgánov by sa mala odložiť až na rozpočtový rok 2005, aby sa vytvoril potrebný časový priestor na zavedenie príslušných základných vnútorných postupov do praxe. (49) Mal by sa vytvoriť vhodný rámec, prispôsobený osobitným potrebám hospodárenia, pre rozpočtové pravidlá vzťahujúce sa na subjekty zriadené spoločenstvami, ktoré majú právnu subjektivitu, a ktoré prijímajú dotácie zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev. Súčasne, bez toho, aby sa akýmkoľvek spôsobom narušila organická autonómia, ktorú tieto subjekty potrebujú na výkon svojich úloh, je potrebné zosúladiť podstatu pravidiel upravujúcich niektoré záležitosti, najmä absolutórium a účtovníctvo. Vnútorný audítor Komisie bude vykonávať tie isté právomoci voči týmto subjektom ako voči útvarom Komisie. Vnútorné rozpočtové pravidlá týchto subjektov sa musia primerane upraviť tak, aby boli v súlade s týmto rozpočtovým nariadením. Komisia by mala byť s ohľadom na uvedené splnomocnená vypracovať vzorové rozpočtové nariadenie, od ktorého sa subjekty spoločenstva môžu odchýliť iba so súhlasom Komisie, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







PRVÁ ČASŤ

SPOLOČNÉ USTANOVENIA







PRVÁ HLAVA

ROZSAH PÔSOBNOSTI

▼M3

Článok 1

1. Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá zostavovania a plnenia všeobecného rozpočtu Európskej únie (ďalej len „rozpočet“) a predkladania a kontroly účtov.

2. Na účely tohto nariadenia:

— za „inštitúciu“ sa považuje Európsky parlament, Európska rada a Rada, Európska komisia, Súdny dvor Európskej únie a Európsky dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, európsky ombudsman, európsky dozorný úradník pre ochranu osobných údajov a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“);

— Európska centrálna banka sa nepovažuje za inštitúciu Únie.

3. Každý odkaz na „Spoločenstvá“ alebo „Úniu“ sa podľa kontextu, považuje za odkaz na Európsku úniu a/alebo Európske spoločenstvo pre atómovú energiu.

▼B

Článok 2

Akékoľvek ustanovenie o plnení rozpočtových príjmov a výdavkov upravené v inom legislatívnom akte musí byť v súlade s rozpočtovými zásadami ustanovenými v druhej hlave.







DRUHÁ HLAVA

ROZPOČTOVÉ ZÁSADY

▼M1

Článok 3

Rozpočet sa zostavuje a plní v súlade so zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročnej platnosti, vyrovnanosti, zúčtovacej jednotky, univerzálnosti, špecifikácie, riadneho finančného hospodárenia, ktoré si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu, a transparentnosti, ktoré sú stanovené v tomto nariadení.

▼B







PRVÁ KAPITOLA

Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu

Článok 4

1. Rozpočet je nástroj, ktorý na každý rozpočtový rok predpovedá a povoľuje príjmy a výdavky, ktoré sa považujú za potrebné pre Európske spoločenstvo a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu.

2. Príjmami a výdavkami spoločenstiev sú:

a) príjmy a výdavky Európskeho spoločenstva vrátane administratívnych výdavkov, ktoré orgánom vyplývajú z ustanovení Zmluvy o Európskej únii o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike a o policajnej a justičnej spolupráci v trestných veciach a prevádzkových výdavkov vyplývajúcich z plnenia týchto ustanovení v prípadoch, keď sa nimi zaťažuje rozpočet;

b) príjmy a výdavky Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

3. V rozpočte je vedie zábezpeka na operácie požičiavania a poskytovania pôžičiek, ktoré sú v ňom zapísané zo strany spoločenstiev a za platby do garančného fondu na vonkajšie opatrenia.

Článok 5

1. S výhradou článku 74 sa nevyberie žiadny príjem a nezaplatí žiadny výdavok, pokiaľ nie je zaúčtovaný do niektorého riadku rozpočtu.

2. Žiadny výdavok nemôže byť viazaný alebo povolený nad výšku schválených rozpočtových prostriedkov.

3. Rozpočtové prostriedky nemožno do rozpočtu zahrnúť, ak nie sú určené na výdavkové položky, ktoré sa považujú za potrebné.

▼M1

4. S výhradou článkov 5a, 18 a 74 sa úroky z finančných prostriedkov, ktoré sú majetkom Spoločenstiev, zahrnú do rozpočtu do kategórie rôzne príjmy.

▼M1

Článok 5a

1. Úroky získané z predbežných platieb sa pripíšu k príslušnému programu alebo akcii a odpočítajú sa od platby zostatku dlžných súm príjemcovi.

V nariadení, ktorým sa ustanovujú predpisy vykonávania tohto nariadenia (ďalej len „vykonávacie predpisy“), sa upresnia prípady, v ktorých zodpovedný povoľujúci úradník vymáha tieto úroky výnimočne raz za rok. Uvedené úroky sa zahrnú do rozpočtu do kategórie rôzne príjmy.

2. Úroky sa Spoločenstvám nedĺžia v týchto prípadoch:

a) predbežné financovanie, ktoré nepredstavuje značnú sumu v zmysle vykonávacích predpisov;

b) predbežné financovanie vyplatené podľa zmluvy o verejnom obstarávaní v zmysle článku 88;

c) predbežné financovanie vyplatené členským štátom;

d) predbežné financovanie vyplatené v rámci predvstupovej pomoci;

e) zálohy vyplatené členom inštitúcií a zamestnancom v súlade so Služobným poriadkom úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (ďalej len „služobný poriadok“);

f) predbežné financovanie vyplatené v rámci spoločného hospodárenia uvedeného v článku 53 ods. 1 písm. c).

▼B







DRUHÁ KAPITOLA

Zásada zročnosti

Článok 6

Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa schvaľujú na jeden rozpočtový rok, ktorý trvá od 1. januára do 31. decembra.

Článok 7

1. Rozpočet obsahuje diferencované rozpočtové prostriedky, ktoré pozostávajú z viazaných rozpočtových prostriedkov, výdavkových rozpočtových prostriedkov a nediferencovaných rozpočtových prostriedkov.

2. Viazanými rozpočtovými prostriedkami sa uhrádzajú celkové náklady na právne záväzky zahrnuté do rozpočtu v priebehu bežného rozpočtového roka s výhradou článkov 77 ods. 2 a 166 ods. 2

3. Výdavkovými rozpočtovými prostriedkami sa uhrádzajú platby vykonávané pri splácaní právnych záväzkov zahrnutých do rozpočtu v bežnom rozpočtovom roku a/alebo v predchádzajúcich rozpočtových rokoch.

4. Odseky 1 a 2 sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia štvrtej hlavy prvej časti a šiestej hlavy druhej časti. Nebránia rámcovej viazanosti rozpočtových prostriedkov, ani splácaniu rozpočtových záväzkov v ročných splátkach.

Článok 8

1. Príjmy za rozpočtový rok sa zapisujú na účty za tento rozpočtový rok na základe súm vybraných v priebehu tohto rozpočtového roka. Vlastné zdroje za mesiac január nasledujúceho rozpočtového roka sa však môžu zaplatiť vopred podľa nariadenia rady, ktorým sa vykonáva rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov spoločenstiev.

2. Zápisy, ktoré sa týkajú sa vlastných zdrojov pochádzajúcich z dane z pridanej hodnoty, zdroja založeného na hrubom národnom produkte a všetkých finančných príspevkov sa môžu upravovať v súlade s nariadením uvedeným v odseku 1.

3. Rozpočtové prostriedky schválené na daný rozpočtový rok sa môžu využívať iba na uhradenie výdavkov viazaných a vyplácaných v tom istom rozpočtovom roku a na uhradenie súm splatných s ohľadom na záväzky z predchádzajúcich rozpočtových rokov.

4. Záväzky sa zapisujú na účty na základe právnych záväzkov zahrnutých do rozpočtu k 31. decembru s výhradou rámcových záväzkov uvedených v článku 77 ods. 2 a dohôd o financovaní uvedených v článku 166 ods. 2, ktoré sa zapisujú na účty na základe rozpočtových záväzkov k 31. decembru.

5. Platby sa zapisujú na účty za rozpočtový rok na základe platieb, ktoré vykonal účtovník najneskôr do 31. decembra príslušného roka.

6. Odlišne od odsekov 3, 4 a 5 sa výdavky garančnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a garančného fondu (EAGGF) zapisujú na účty za rozpočtový rok v súlade s pravidlami ustanovenými prvej hlavy druhej časti.

Článok 9

1. Rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili na konci toho rozpočtového roku, pre ktorý boli zahrnuté do rozpočtu, prepadnú.

Môžu sa však preniesť iba do nasledujúceho rozpočtového roka na základe rozhodnutia, ktoré prijme príslušný orgán najneskôr do 15. februára, v súlade s ods. 2 a 3, alebo sa môžu preniesť automaticky v súlade s ods. 4.

►C1 2. Viazané diferencované rozpočtové prostriedky a nediferencované rozpočtové prostriedky, ◄ ktoré na konci rozpočtového roka zatiaľ nie sú viazané, sa môžu preniesť v rozsahu:

a) súm zodpovedajúcich viazaným rozpočtovým prostriedkom, pre ktoré bola do 31. decembra ukončená väčšina prípravných etáp postupu viazania. Tieto sumy sa potom môžu viazať až do 31. marca nasledujúceho roku;

b) súm, ktoré sú potrebné, keď legislatívny orgán prijal základný právny akt v poslednom štvrťroku rozpočtového roka a Komisia nemohla do 31. decembra viazať rozpočtové prostriedky vyhradené na tento účel.

3. ►M1 Výdavkové rozpočtové prostriedky ◄ sa môžu preniesť v rozsahu súm potrebných na uhradenie existujúcich záväzkov alebo záväzkov spojených s prenesenými viazanými rozpočtovými prostriedkami, ak rozpočtové prostriedky poskytnuté pre príslušné riadky v rozpočte na nasledujúci rozpočtový rok nepokrývajú požiadavky. Príslušný orgán najprv použije rozpočtové prostriedky schválené na bežný rozpočtový rok a prenesené rozpočtové prostriedky nepoužije, kým nevyčerpá schválené rozpočtové prostriedky.

4. Nediferencované rozpočtové prostriedky zodpovedajúce záväzkom oprávnene nahromadeným na konci rozpočtového roka sa automaticky prenášajú iba na nasledujúci rozpočtový rok.

5. Príslušný orgán najneskôr do 15. marca informuje Európsky parlament a Radu (ďalej len „rozpočtový orgán“) o prijatom rozhodnutí o prenose rozpočtových prostriedkov a pre každý riadok v rozpočte uvedie, akým spôsobom boli pri každom prenose uplatnené kritériá uvedené v odsekoch 2 a 3.

6. Rozpočtové prostriedky uložené ako rezerva a rozpočtové prostriedky na výdavky na zamestnancov sa nemôžu prenášať.

Článok 10

Nepoužité príjmy a rozpočtové prostriedky pochádzajúce z pripísaných príjmov uvedených v článku 18, ktoré sú k dispozícii 31. decembra, sa prenášajú automaticky. Disponibilné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce preneseným pripísaným príjmom sa musia použiť najprv.

Článok 11

Bez toho, aby bol dotknutý ►M1 články 157 a 160a ◄ , v prípade, keď sa zruší viazanosť súm v dôsledku úplného alebo čiastočného neuskutočnenia činností, na ktoré boli účelovo viazané, v ktoromkoľvek rozpočtovom roku po tom rozpočtovom roku, v ktorom boli rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu, príslušné rozpočtové prostriedky prepadnú.

Článok 12

Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa po konečnom schválení rozpočtu môžu viazať s účinnosťou od 1. januára okrem prípadov, keď je inak ustanovené v prvej hlave a v šiestej hlave druhej časti.

Článok 13

1. Ak rozpočet nebol prijatý s konečnou platnosťou na začiatku rozpočtového roka, na viazanie a platenie výdavkov, ktoré bolo možné zaúčtovať do konkrétneho riadku v rozpočte ako súčasť uskutočňovania posledného riadne prijatého rozpočtu, sa vzťahuje prvý odsek článku 273 Zmluvy o ES a prvý odsek článku 178 Zmluvy o Euratom.

2. Viazať je možné podľa kapitol do maximálnej výšky jednej štvrtiny celkového množstva rozpočtových prostriedkov pridelených do príslušnej kapitoly v predchádzajúcom rozpočtovom roku plus jedna dvanástina za každý uplynulý mesiac.

Platby je možné vykonávať mesačne podľa kapitol do maximálnej výšky jednej dvanástiny rozpočtových prostriedkov pridelených do kapitoly v predchádzajúcom rozpočtovom roku.

Limit rozpočtových prostriedkov určených v pripravovanom návrhu rozpočtu nemožno prekročiť.

3. Ak si to vyžaduje kontinuita činnosti spoločenstiev a potreby hospodárenia:

a) Rada uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou môže na žiadosť Komisie a po porade s Európskym parlamentom súčasne schváliť dve alebo viac dočasných dvanástin pre záväzky aj pre platby naviac k tým dvanástinám, ktoré sú automaticky dané k dispozícii na základe ustanovení ods. 1 a 2;

b) v prípade iných výdavkov, než sú výdavky, ktoré nevyhnutne vyplývajú zo zmlúv alebo právnych aktov prijatých na ich základe, sa uplatní tretí odsek článku 273 Zmluvy o ES a tretí odsek článku 178 Zmluvy o Euratom.

Dodatočné dvanástiny sa schvaľujú vcelku a nie sú deliteľné.

4. Ak pre niektorú kapitolu schválené dve alebo viaceré dočasné dvanástiny pridelené za okolností a podľa postupov ustanovených v ods. 3 nepostačujú na uhradenie výdavkov potrebných na to, aby sa zabránilo prerušeniu kontinuity činnosti spoločenstiev v oblasti, na ktorú sa vzťahuje príslušná kapitola, je výnimočne možné schváliť prekročenie výšky rozpočtových prostriedkov zahrnutých do príslušnej rozpočtovej kapitoly v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Rozpočtový orgán koná podľa postupov ustanovených v ods. 3 Disponibilná celková súhrnná výška rozpočtových prostriedkov v rozpočte z predchádzajúceho rozpočtového roka sa však za žiadnych okolností nemôže prekročiť.







TRETIA KAPITOLA

Zásada vyrovnanosti

Článok 14

1. Rozpočtové príjmy a výdavkové rozpočtové prostriedky musia byť v rovnováhe.

2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 46 ods. 1 a 4, Európske spoločenstvo a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu, ako aj subjekty zriadené týmito spoločenstvami, ako je uvedené v článku 185, nemôžu brať pôžičky.

Článok 15

1. Zostatok z každého rozpočtového roka sa zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok ako príjem v prípade prebytku alebo ako výdavkové rozpočtové prostriedky v prípade schodku.

2. Odhady takýchto príjmov alebo výdavkových rozpočtových prostriedkov sa zahrnú do rozpočtu v priebehu postupu zostavovania rozpočtu a do pozmeňovacieho návrhu, ktorý sa predkladá podľa článku 34. Vypracovávajú sa v súlade s nariadením Rady, ktorým sa vykonáva rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov spoločenstiev.

3. Po uzavretí účtov za každý rozpočtový rok sa každý nesúlad voči odhadom zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok prostredníctvom opravného rozpočtu, ktorého cieľom je upraviť výlučne tento nesúlad. V takom prípade musí Komisia predložiť predbežný návrh opravného rozpočtu do 15 dní po predložení priebežnej účtovnej závierky.







ŠTVRTÁ KAPITOLA

Zásada zúčtovacej jednotky

Článok 16

Rozpočet sa zostavuje a plní v eurách a účty sa vykazujú v eurách.

▼M1

Na účely hotovostného toku uvedeného v článku 61 je oprávnený vykonávať operácie v národných menách podľa vykonávacích predpisov účtovník, v prípade zálohových účtov správcovia záloh a na potreby administratívneho riadenia ►M3 Komisie a ESVČ ◄ zodpovedný povoľujúci úradník.

▼B







PIATA KAPITOLA

Zásada všeobecnosti

Článok 17

Celkové príjmy pokrývajú celkové výdavkové rozpočtové prostriedky s výhradou článku 18. Všetky príjmy a výdavky sa zahrnú vcelku bez akýchkoľvek vzájomných úprav, s výhradou článku 20.

Článok 18

1. ►M1 Bez toho, aby bol dotknutý článok 160 ods. 1a a článok 161 ods. 2, na financovanie špecifických výdavkových položiek sa používajú tieto príjmy: ◄

a) finančné príspevky od členských štátov na niektoré výskumné programy podľa nariadenia Rady, ktorým sa vykonáva rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov spoločenstiev;

▼M1

aa) finančné príspevky od členských štátov a iných darcovských krajín, vrátane v oboch prípadoch od ich verejných alebo poloverejných agentúr, alebo finančné príspevky od medzinárodných organizácií na niektoré projekty alebo programy vonkajšej pomoci, ktoré financuje Spoločenstvo a ktoré v ich mene riadi Komisia na základe príslušného základného aktu;

▼B

b) úroky z vkladov a pokút ustanovených v nariadení o urýchlení a vysvetlení uplatňovania postupu v prípade nadmerného schodku;

c) príjmy účelovo viazané na špecifický účel, ako je príjem z nadácií, dotácií, darov a odkazov v závetoch, vrátane účelovo viazaných príjmov špecifických pre každý orgán;

d) príspevky na činnosti spoločenstva od tretích krajín alebo rôznych subjektov;

e) príjmy od tretích strán vo forme tovaru, služieb alebo prác poskytnutých na ich žiadosť;

▼M1

ea) výnosy z predaja vozidiel, vybavenia, zariadení, materiálov a vedeckých a technických prístrojov, ktoré sa nahrádzajú alebo vyraďujú, keď je ich účtovná hodnota plne odpísaná;

▼B

f) príjmy plynúce z vrátenia nesprávne vyplatených súm;

g) výnosy z poskytovania tovaru, služieb a prác iným orgánom alebo inštitúciám vrátane náhrad, vrátených inými orgánmi alebo inštitúciami, za dávky súvisiace s poslaním zaplatené v ich mene;

h) prijaté splátky poistného;

i) príjmy z platieb spojených s prenájmom;

j) príjmy z predaja publikácií alebo filmov vrátane tých, ktoré sú zaznamenané na elektronickom nosiči.

2. Aj platný základný právny akt môže priradiť príjem, ktorý ustanovuje, k špecifickým výdavkovým položkám.

3. Rozpočet obsahuje riadky, v ktorých sa uvádzajú kategórie priradených príjmov uvedené v ods. 1 a 2 a podľa možností sa v ňom vždy uvádza suma.

Článok 19

1. Komisia môže prijať každý dar venovaný spoločenstvám, ako sú nadácie, dotácie, dary a odkazy v závetoch.

2. ►M1 Prijatie darov s hodnotou 50 000 EUR alebo viac, ktoré zahŕňajú finančný poplatok vrátane nákladov na kontrolu, ktoré prekračujú 10 % hodnoty poskytnutého daru, podlieha schváleniu Európskeho parlamentu a Rady, ktoré v tejto záležitosti konajú do dvoch mesiacov odo dňa prijatia žiadosti Komisie. ◄ Ak v priebehu tohto obdobia nebola vznesená žiadna námietka, Komisia prijme konečné rozhodnutie, pokiaľ ide o prijatie.

Článok 20

1. Vykonávacie predpisy môžu ustanoviť prípady, v ktorých môže byť určitý príjem odčítaný od faktúr alebo žiadostí o zaplatenie, ktoré potom môžu byť postúpené na zaplatenie čistej sumy.

2. Ceny výrobkov alebo služieb poskytnutých spoločenstvám, ktorých súčasťou sú dane preplácané členskými štátmi podľa Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev alebo tretími krajinami na základe príslušných dohôd, zaťažujú rozpočet vo výške sumy bez dane.

3. Je možné robiť úpravy s ohľadom na rozdiely vo výmenných kurzoch, ku ktorým dochádza v priebehu plnenia rozpočtu. Konečný zisk alebo strata sa zahrnie do bilancie za daný rok.







ŠIESTA KAPITOLA

Zásada špecifikácie

Článok 21

Rozpočtové prostriedky sa účelovo viažu na špecifické účely podľa hláv a kapitol; kapitoly sa ďalej delia na články a položky.

▼M1

Článok 22

1. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného oddielu rozpočtu presúvať rozpočtové prostriedky:

a) z jednej rozpočtovej hlavy do druhej do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje;

b) z jednej kapitoly do druhej a z jedného článku do druhého bez obmedzenia.

2. Inštitúcie informujú o svojich zámeroch rozpočtový orgán tri týždne pred uskutočnením presunov uvedených v odseku 1. Ak v uvedenej lehote uvedie jedna zo zložiek rozpočtového orgánu náležite preukázané dôvody, použije sa postup ustanovený v článku 24.

3. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného oddielu rozpočtu navrhnúť rozpočtovému orgánu presuny z jednej rozpočtovej hlavy do druhej, ktoré prekračujú limit 10 % rozpočtových prostriedkov na rozpočtový rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje. Tieto presuny podliehajú postupu ustanovenému v článku 24.

4. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného oddielu rozpočtu uskutočňovať presuny v rámci článkov bez toho, aby s tým dopredu oboznámila rozpočtový orgán.

▼B

Článok 23

1. Komisia môže v rámci svojho oddielu rozpočtu:

a) presunúť rozpočtové prostriedky v rámci článkov a robiť presuny medzi článkami v rámci každej kapitoly;

▼M1

b) presúvať, pokiaľ ide o výdavky na zamestnancov a administratívu, rozpočtové prostriedky z jednej rozpočtovej hlavy do druhej do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, a do maximálnej výšky 30 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, do ktorého sa presun uskutočňuje;

▼B

c) pokiaľ ide o prevádzkové výdavky, presúvať rozpočtové prostriedky medzi kapitolami v rámci tej istej hlavy až do maximálnej celkovej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na rok uvedených na riadku, z ktorého sa robí presun;

▼M1

d) presunúť, akonáhle sa prijme základný akt podľa postupu ustanoveného v článku 251 zmluvy, rozpočtové prostriedky z hlavy „rezervy“ uvedenej v článku 43 v prípade, ak v čase zostavenia rozpočtu neexistoval základný akt upravujúci príslušnú akciu.

▼M1

Komisia oznámi rozpočtovému orgánu svoje rozhodnutie tri týždne pred uskutočnením presunov uvedených v písmenách b) a c) prvého pododseku. Ak počas uvedeného trojtýždňového obdobia uvedie jedna zo zložiek rozpočtového orgánu náležite preukázané dôvody, použije sa postup stanovený v článku 24.

▼M1

Počas posledných dvoch mesiacov rozpočtového roka však môže Komisia autonómne presunúť rozpočtové prostriedky, ktoré súvisia s výdavkami na zamestnancov, externých zamestnancov a ostatných zamestnancov, z jednej hlavy do druhej v rámci celkového limitu vo výške 5 % rozpočtových prostriedkov pre rozpočtový rok. Komisia informuje rozpočtový orgán do dvoch týždňov od prijatia rozhodnutia o týchto presunoch.

Komisia informuje rozpočtový orgán do dvoch týždňov od prijatia rozhodnutia o presunoch uvedených v písmene d) prvého pododseku.

▼B

2. Komisia môže navrhnúť rozpočtovému orgánu iné presuny v rámci svojho oddielu rozpočtu než tie, ktoré sú uvedené ►M1 v odseku 1. ◄

Článok 24

1. Rozpočtový orgán prijme rozhodnutia o presunoch rozpočtových prostriedkov tak, ako je ustanovené v ods. 2, 3 a 4 okrem prípadov, keď je v prvej hlave druhej časti ustanovené inak.

2. V prípade návrhov na presuny rozpočtových prostriedkov, ktoré sa týkajú výdavkov nevyhnutne vyplývajúcich zo zmlúv alebo z právnych aktov prijatých v súlade s nimi, Rada sa po porade s Európskym parlamentom uznáša kvalifikovanou väčšinou do šiestich týždňov okrem naliehavých prípadov. Európsky parlament poskytne svoje stanovisko s takým časovým predstihom, ktorý umožní Rade vziať ho na vedomie a konať v stanovenej lehote. Keď Rada v tejto lehote nekoná, návrhy na presuny sa považujú za schválené.

3. V prípade návrhov na presuny rozpočtových prostriedkov týkajúcich sa iných výdavkov než tých, ktoré nevyhnutne vyplývajú zo zmlúv alebo právnych aktov prijatých v súlade s nimi, Európsky parlament sa po porade s Radou uznáša do šiestich týždňov okrem naliehavých prípadov. Rada poskytne svoje stanovisko na základe rozhodnutia kvalifikovanej väčšiny v takom časovom predstihu, ktorý umožní Európskemu parlamentu vziať ho na vedomie a konať v stanovenej lehote. Keď sa v tejto lehote neprijme žiadne rozhodnutie, návrhy na presuny sa považujú za schválené.

4. Návrhy na presuny týkajúce sa výdavkov, ktoré nevyhnutne vyplývajú zo zmlúv alebo z právnych aktov prijatých v súlade s nimi, ako aj ostatných výdavkov sa považujú za schválené, ak ani Európsky parlament ani Rada do šiestich týždňov odo dňa, kedy tieto dva orgány prijali tieto návrhy, nerozhodnú inak. Ak v prípade týchto návrhov na presuny Európsky parlament a Rada znížia navrhovaný presun o rôzne sumy, za schválenú sa považuje tá suma, ktorá je nižšia zo súm prijatých jedným z týchto dvoch orgánov. Keď jeden z týchto orgánov odmietne podstatu presunu, presun sa neuskutoční.

Článok 25

1. Rozpočtové prostriedky sa môžu presúvať iba do rozpočtových riadkov, pre ktoré má rozpočet schválené rozpočtové prostriedky, alebo v ktorých je zapísaný symbolický záznam („pro memoria“ – p. m.).

2. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom sa môžu prevádzať iba vtedy, keď sa tieto príjmy používajú na ten účel, na ktorý sú pripísané.

Článok 26

▼M1

1. Presuny v rámci rozpočtových hláv, ktoré sa týkajú Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF), štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, Európskeho fondu rybného hospodárstva, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a výskumu podliehajú osobitným ustanoveniam hlavy I, II a III časti dva.

▼B

2. ►M1 Rozhodnutia o presunoch, ktoré by umožnili využívať rezervu na núdzovú pomoc, prijíma rozpočtový orgán na návrh Komisie. Pre každú jednotlivú operáciu sa musí predložiť samostatný návrh. ◄

▼C2

Uplatňuje sa postup ustanovený v článku 24 ods. 2 a 3. Ak návrh Komisie neodsúhlasia obidve zložky rozpočtového orgánu a nedospejú k spoločnému stanovisku o využití tejto rezervy, Európsky parlament a Rada sa zdržia konania v súvislosti s návrhom na presun od Komisie.

▼M1

3. V riadne preukázaných výnimočných prípadoch medzinárodných humanitárnych katastrôf a kríz, ktoré nastanú po 15. decembri rozpočtového roka, môže Komisia presunúť nevyužité rozpočtové prostriedky bežného rozpočtového roka, ktoré sú stále k dispozícii v rámci rozpočtových hláv patriacich pod kapitolu 4 viacročného rozpočtového rámca, do rozpočtových hláv týkajúcich sa pomoci v krízových situáciách a operácií humanitárnej pomoci. Komisia to po uskutočnení týchto presunov bezodkladne oznámi obidvom zložkám rozpočtového orgánu.

▼B







SIEDMA KAPITOLA

Zásada riadneho finančného hospodárenia

Článok 27

1. Rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, t. j. v súlade so zásadami hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti.

2. Zásada hospodárnosti požaduje, aby zdroje, ktoré používa orgán na výkon svojich činností, boli dané k dispozícii v správnom čase, vo vhodnom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu.

Zásada účelnosti sa týka najlepšieho vzťahu medzi využívanými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami.

Zásada efektívnosti sa týka plnenia stanovených špecifických cieľov a dosahovania plánovaných výsledkov.

3. Pre všetky typy činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet, sa stanovujú špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, súvisiace a časovo ohraničené ciele. Dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti pre každú činnosť a orgány vynakladajúce rozpočtové prostriedky poskytujú informácie rozpočtovému orgánu. Tieto informácie, ktoré sú uvedené v článku 33 ods. 2 písm. d), sa poskytujú každoročne, najneskôr v dokumentoch, ktoré sú priložené k predbežnému návrhu rozpočtu.

4. Kvôli zlepšeniu rozhodovania vykonávajú orgány hodnotenia ex ante aj ex post v súlade s usmerneniami, ktoré vydáva Komisia. Takéto hodnotenia sa vzťahujú na všetky programy a činnosti, ktoré majú značný finančný dosah a výsledky hodnotenia by sa mali poskytovať orgánom vynakladajúcim rozpočtové prostriedky, legislatívnym a rozpočtovým orgánom.

Článok 28

▼M1

►M3 1. Ku každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré legislatívnemu orgánu predloží Komisia, vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“) alebo členský štát a ktoré môžu mať vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa musí pripojiť finančný výkaz a hodnotenie stanovené v článku 27 ods. 4. ◄

Ku každej zmene a doplneniu návrhu alebo iniciatívy predloženej legislatívnemu orgánu, ktorá môže mať značný vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa musí pripojiť finančný výkaz vypracovaný inštitúciou, ktorá danú zmenu a doplnenie navrhuje.

▼B

2. V priebehu rozpočtového postupu poskytuje Komisia informácie potrebné pre porovnanie zmien potrebných rozpočtových prostriedkov s počiatočnými predpoveďami uvedenými v účtovných závierkach. Medzi tieto informácie patrí pokrok a fáza, ktorú dosiahol legislatívny orgán pri zvažovaní predložených návrhov. Potrebné rozpočtové prostriedky sa podľa potreby revidujú s ohľadom na pokrok v diskusiách o základnom právnom akte.

▼M1

3. Na účely predchádzania riziku podvodov a nezrovnalostí sa do finančného výkazu uvedeného v odseku 1 zaznamenajú všetky informácie o existujúcich a plánovaných opatreniach na predchádzanie podvodom a ochranu pred nimi.

▼M1

Článok 28a

1. Rozpočet sa plní v súlade so zásadou účinnej a efektívnej kontroly, ktorá zodpovedá jednotlivým spôsobom hospodárenia, a v súlade s príslušnými pravidlami pre dané odvetvie.

2. Na účely plnenia rozpočtu sa vnútorná kontrola definuje ako proces uplatňovaný na všetky stupňoch riadenia, ktorý má poskytovať primerané záruky, že sa dosiahnu tieto ciele:

a) účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií;

b) spoľahlivosť výkazníctva;

c) ochrana majetku a informácií;

d) predchádzanie a odhaľovanie podvodov a nezrovnalostí;

e) primerané riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a regulárnosťou príslušných transakcií, pričom sa zohľadní viacročná povaha programov, ako aj charakter príslušných platieb.

▼B







ÔSMA KAPITOLA

Zásada transparentnosti

Článok 29

1. Rozpočet sa zostavuje a plní a účty sa vykazujú v súlade so zásadou transparentnosti.

▼M1

2. Na podnet predsedu Európskeho parlamentu sa v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní rozpočet a opravné rozpočty prijaté s konečnou platnosťou.

Rozpočet sa uverejní do troch mesiacov odo dňa, keď sa vyhlási za prijatý s konečnou platnosťou.

V Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní aj konsolidovaná ročná účtovná závierka a správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení, ktoré zostavuje každá inštitúcia.

▼B

Článok 30

1. Informácie o požičiavaní a poskytovaní pôžičiek, na ktoré spoločenstvá uzavreli zmluvy s tretími stranami, sa uvádzajú v prílohe k rozpočtu.

2. Informácie o operáciách Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia sa uvádzajú v účtovných závierkach.

▼M1

►M3 3. Komisia vhodným spôsobom sprístupní informácie o príjemcoch finančných prostriedkov pochádzajúcich z rozpočtu, ktoré má k dispozícii, keď plnenie rozpočtu centralizovane a priamo vykonávajú jej útvary alebo delegácie Únie v súlade s druhým odsekom článku 51, ako aj informácie o príjemcoch finančných prostriedkov poskytnuté subjektmi, na ktoré sa plnenie rozpočtu deleguje v rámci ostatných spôsobov hospodárenia. ◄

Tieto informácie sú sprístupnené za náležitého dodržiavania požiadaviek dôvernosti, najmä ochrany osobných údajov, ako to stanovuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ( 8 ) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov ( 9 ), ako aj požiadaviek na bezpečnosť, s prihliadnutím na osobitosti každého spôsobu hospodárenia uvedeného v článku 53, a v prípade potreby v súlade s príslušnými pravidlami pre dané odvetvie.

▼B







TRETIA HLAVA

ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU







PRVÁ KAPITOLA

Zostavenie rozpočtu

Článok 31

Európsky parlament, ►M3 Európska rada a ◄ Rada, Súdny dvor Európskych spoločenstiev, Dvor audítorov, Hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, ombudsman a Európsky splnomocnenec pre ochranu osobných údajov ►M3 a Európska služba pre vonkajšiu činnosť ◄ vypracujú odhad svojich príjmov a výdavkov, ktorý pošlú Komisii každý rok najneskôr do 30. júna.

▼M3

ESVČ zostaví odhad svojich príjmov a výdavkov, ktorý zašle Komisii každý rok pred 1. júlom. Vysoký predstaviteľ uskutoční konzultácie s členmi Komisie zodpovednými za rozvoj, susedskú politiku a medzinárodnú spoluprácu, humanitárnu pomoc a krízové opatrenia o povinnostiach každého z nich.

▼B

Tieto orgány pošlú každý rok najneskôr do 1. júla tieto odhady pre informáciu aj rozpočtovému orgánu. Komisia vypracuje svoje vlastné odhady, ktoré tiež pošle rozpočtovému orgánu v tom istom termíne.

Pri vypracovaní svojich vlastných odhadov Komisia využije informácie uvedené v článku 32.

Článok 32

Každý orgán uvedený v článku 185 pošle v súlade s právnym aktom, na základe ktorého bol zriadený, Komisii každý rok do 1. apríla odhad svojich príjmov a výdavkov vrátane svojho organizačného poriadku a programu činnosti.

Komisia pošle tieto dokumenty pre informáciu rozpočtovému orgánu okrem prípadu ustanoveného v bode 3 písm. d) článku 46 ods. 1

Článok 33

1. Komisia predloží predbežný návrh rozpočtu Rade každý rok najneskôr do 1. septembra. Súčasne pošle predbežný návrh rozpočtu Európskemu parlamentu.

Predbežný návrh rozpočtu obsahuje súhrnný všeobecný výkaz výdavkov a príjmov spoločenstiev a konsoliduje odhady uvedené v článku 31.

2. Komisia pripojí k predbežnému návrhu rozpočtu:

a) analýzu finančného hospodárenia za predchádzajúci rok a nesplatené záväzky;

b) podľa potreby stanovisko k odhadom ostatných orgánov, ktoré môže obsahovať iné odhady sprevádzané zdôvodnením týchto rozdielov;

c) každý pracovný dokument, ktorý považuje za užitočný v súvislosti s organizačnými poriadkami týchto orgánov a s grantmi, ktoré Komisia prideľuje orgánom uvedeným v článku 185 a európskym školám;

▼M1

d) výkazy o činnosti, ktoré obsahujú: — informácie o dosiahnutí všetkých konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, relevantných a časových cieľov stanovených v predchádzajúcom období pre rôzne činnosti, ako aj nových cieľov meraných ukazovateľmi, — úplné odôvodnenie a analýzu pomeru nákladov k výnosom pre navrhované zmeny na úrovni rozpočtových prostriedkov, — jasné zdôvodnenie intervencie na úrovni EÚ s tým, že je okrem iného dodržaná zásada subsidiarity, — informácie o miere vykonávania činnosti za predchádzajúci rok a o miere vykonávania v bežnom roku. Výsledky hodnotenia sa prerokujú a použijú sa s cieľom preukázať, aké výhody by mohli priniesť navrhované rozpočtové zmeny.

▼M1

e) súhrnný výkaz rozvrhu platieb splatných v nasledujúcich rozpočtových rokoch, aby sa splnili rozpočtové záväzky zahrnuté v predchádzajúcich rozpočtových rokoch.

▼M3

3. V súlade s článkom 8 ods. 5 rozhodnutia 2010/427/EÚ z 26. júla 2010 o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť ( 10 ) a s cieľom zabezpečiť rozpočtovú transparentnosť v oblasti vonkajších činností Únie zašle Komisia rozpočtovému orgánu spolu s návrhom rozpočtu pracovný dokument, v ktorom sa podrobne uvedú:

— všetky administratívne a prevádzkové výdavky súvisiace s vonkajšou činnosťou Únie vrátane úloh spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky/spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SZBP/SBOP) a financované z rozpočtu Únie;

— celkové administratívne výdavky ESVČ za predchádzajúci rok rozčlenené na výdavky podľa delegácií a na výdavky za ústredie ESVČ; spolu s prevádzkovými výdavkami rozčlenenými podľa geografických oblastí (regióny, krajiny), podľa tematických oblastí a podľa misií Únie,

Pracovný dokument tiež uvádza:

— počet pracovných miest pre každú platovú triedu v každej kategórii a počet stálych a dočasných pracovných miest vrátane zmluvných a miestnych zamestnancov, schválených v rámci limitov rozpočtových prostriedkov v každej z delegácii Únie, ako aj v ústredí ESVČ;

— každé zvýšenie alebo zníženie počtu pracovných miest oproti predchádzajúcemu roku podľa platovej triedy a kategórie v ústredí ESVČ a vo všetkých delegáciách Únie;

— počet pracovných miest schválených na daný rozpočtový rok, počet pracovných miest schválených na predchádzajúci rok, ako aj počet pracovných miest obsadených diplomatmi vyslanými členskými štátmi a spomedzi zamestnancov Rady a Komisie; poskytne tak podrobný prehľad všetkých zamestnancov pôsobiacich v delegáciách Únie v čase predloženia návrhu rozpočtu vrátane rozpisu podľa zemepisných oblastí, jednotlivých krajín a misií, v ktorom sa rozlíšia pracovné miesta uvedené v pláne pracovných miest, zmluvní zamestnanci, miestni zamestnanci, vyslaní národní experti ako aj rozpočtové prostriedky požadované v návrhu rozpočtu pre takéto ďalšie typy zamestnancov spolu s príslušnými odhadmi ekvivalentných zamestnancov na plný úväzok, ktorých možno zamestnať v medziach požadovaných rozpočtových prostriedkov.

▼B

Článok 34

1. Komisia môže z vlastného podnetu alebo na žiadosť ostatných orgánov, z ktorých každý sa vzťahuje na jeho vlastný oddiel, predložiť Rade pozmeňujúci návrh k predbežnému návrhu rozpočtu na základe nových informácií, ktoré v čase tvorby predbežného návrhu neboli k dispozícii.

2. Komisia však okrem prípadov, keď bolo s orgánmi dohodnuté inak, alebo za výnimočných okolností, predloží tento pozmeňujúci návrh Rade najmenej 30 dní pred prvým čítaním návrhu rozpočtu v Európskom parlamente. Rada musí predložiť pozmeňujúci návrh Európskemu parlamentu najmenej 15 dní pred uvedeným prvým čítaním.

Článok 35

1. Rada vytvorí návrh rozpočtu v súlade s postupom ustanoveným v článku 272 ods. 3 Zmluvy o ES a v článku 177 ods. 3 Zmluvy o Euratome.

2. Rada predloží návrh rozpočtu Európskemu parlamentu najneskôr do 5. októbra toho roku, ktorý predchádza roku plnenia rozpočtu. Rada pripojí k návrhu rozpočtu dôvodovú správu, v ktorej uvedie svoje dôvody pre odchýlenie sa od predbežného návrhu rozpočtu.

Článok 36

1. Predseda Európskeho parlamentu vyhlási rozpočet za prijatý s konečnou platnosťou v súlade s postupom ustanoveným v článku 272 ods. 7 Zmluvy o ES a v článku 177 ods. 7 Zmluvy o Euratome.

2. Po vyhlásení rozpočtu za prijatý s konečnou platnosťou je každý členský štát od 1. januára nasledujúceho rozpočtového roku alebo dňom vyhlásenia konečnej platnosti prijatia rozpočtu, ak sa tak stane po 1. januári, povinný poukazovať spoločenstvu splatné platby tak, ako je ustanovené v nariadení Rady, ktorým sa vykonáva rozhodnutie o systéme vlastných zdrojov spoločenstiev.

Článok 37

1. Ak existujú nevyhnutné, výnimočné alebo nepredvídané okolnosti, Komisia môže predložiť predbežné návrhy opravných rozpočtov.

Žiadosti o opravné rozpočty od iných orgánov než od Komisie sa posielajú Komisii za rovnakých okolností, ako je uvedené v predchádzajúcom odseku.

▼M1

Pred tým, ako Komisia a iné inštitúcie predložia predbežný návrh opravného rozpočtu, preskúmajú rozsah prerozdelenia príslušných rozpočtových prostriedkov, pričom zohľadnia akékoľvek očakávané neúplné využitie rozpočtových prostriedkov.

▼B

2. Komisia okrem výnimočných okolností, predloží predbežný návrh opravného rozpočtu Rade najneskôr do 1. septembra každého roku. Môže pripojiť stanovisko k žiadostiam o opravné rozpočty od ostatných orgánov.

3. Rozpočtový orgán žiadosti prediskutuje, pričom náležito zohľadní ich naliehavosť.

Článok 38

1. Ak Rada prevezme predbežný návrh opravného rozpočtu, vypracuje v súlade s článkami 35 a 37 návrh opravného rozpočtu.

2. Na opravné rozpočty sa vzťahujú články 36 a 37 okrem časového rozvrhu. Opravné rozpočty musia byť zdôvodnené odkazom na rozpočet, ktorého odhady menia a doplňujú.

Článok 39

Komisia a rozpočtový orgán môžu odsúhlasiť presun niektorých termínov predloženia odhadov a prijatia a predloženia predbežného návrhu rozpočtu a návrhu rozpočtu na skorší dátum. Toto opatrenie však nemôže mať účinok na skrátenie alebo predĺženie období určených na posúdenie týchto textov podľa článku 272 Zmluvy o ES a článku 177 Zmluvy o Euratom.







DRUHÁ KAPITOLA

Štruktúra a vykazovanie rozpočtu

Článok 40

Rozpočet pozostáva zo:

▼M1

a) všeobecného výkazu príjmov a výdavkov;

▼B

b) samostatných oddielov rozdelených na výkazy príjmov a výdavkov každého orgánu.

Článok 41

1. Príjmy Komisie a príjmy a výdavky ostatných orgánov klasifikuje rozpočtový orgán podľa ich typu alebo použitia, ku ktorému sú priradené podľa hláv, kapitol, článkov a položiek.

2. Výkaz výdavkov pre oddiel Komisie sa zostaví na základe nomenklatúry prijatej rozpočtovým orgánom a klasifikovanej podľa účelu.

Hlava zodpovedá oblasti politiky a kapitola spravidla zodpovedá činnosti.

Každá hlava môže obsahovať prevádzkové rozpočtové prostriedky a administratívne rozpočtové prostriedky.

Administratívne rozpočtové prostriedky sa v rámci hlavy zoskupia do jednej kapitoly.

Článok 42

Rozpočet nemôže obsahovať záporné príjmy.

Splatnými vlastnými zdrojmi sú podľa rozhodnutia rady o systéme vlastných zdrojov spoločenstiev čisté sumy a takto sa uvádzajú v súhrnnom výkaze príjmov v rozpočte.

Článok 43

1. Každý oddiel rozpočtu môže obsahovať „hlavu rezerv“. Rozpočtové prostriedky sa do tejto hlavy zahrnú v prípade týchto dvoch okolností:

a) ak v čase zostavovania rozpočtu neexistuje žiadny základný právny akt upravujúci príslušnú činnosť;

b) ak existujú závažné dôvody pre pochybnosti o dostatočnom množstve rozpočtových prostriedkov alebo o možnosti vynakladať rozpočtové prostriedky zahrnuté do príslušných riadkov za podmienok zlúčiteľných s riadnym finančným hospodárením.

▼M1

Rozpočtové prostriedky v tejto hlave môžu byť použité len po presune v súlade s postupom ustanoveným v článku 23 ods. 1 písm. d) v prípade, ak prijatie základného aktu podlieha postupu ustanovenému v článku 251 zmluvy, a v ostatných prípadoch v súlade s postupom ustanoveným v článku 24.

▼B

2. V prípade závažných problémov s plnením rozpočtu môže Komisia v priebehu rozpočtového roka navrhnúť, aby sa rozpočtové prostriedky presunuli do „rezerv“. Rozpočtový orgán prijme rozhodnutie o týchto presunoch tak, ako je ustanovené v článku 24.

Článok 44

Oddiel Komisie v rozpočte môže obsahovať „zápornú rezervu“ obmedzenú na maximálnu výšku 200 miliónov eúr. Táto rezerva, ktorá ►C1 sa zahrnie do samostatnej hlavy, ◄ môže obsahovať viazané rozpočtové prostriedky aj výdavkové rozpočtové prostriedky.

Táto rezerva sa musí vyčerpať pred koncom rozpočtového roka prostredníctvom presunu v súlade s postupom ustanoveným ►M1 v článkoch 23 a 25. ◄

▼M1

Článok 45

1. Rozpočtový oddiel Komisie obsahuje rezervu pre núdzovú pomoc tretím krajinám.

2. Rezerva uvedená v odseku 1 sa vyčerpá pred koncom rozpočtového roka prostredníctvom presunu v súlade s postupom ustanoveným v článkoch 24 a 26.

▼B

Článok 46

1. V rozpočte sa uvádzajú:

1) ►M1 vo všeobecnom výkaze príjmov a výdavkov: ◄ a) odhadované príjmy spoločenstiev v príslušnom rozpočtovom roku; b) odhadované príjmy za predchádzajúci rozpočtový rok a príjmy za rok n – 2; c) viazané a výdavkové rozpočtové prostriedky na príslušný rozpočtový rok; d) viazané a výdavkové rozpočtové prostriedky za predchádzajúci rozpočtový rok; e) viazané výdavky a zaplatené výdavky za rok n – 2; ▼M1 ————— ▼M1 g) vhodné poznámky ku každej časti, ako sú uvedené v článku 41 ods. 1;

2) v oddiele pre každú inštitúciu sa príjmy a výdavky uvádzajú v rovnakej štruktúre ako v bode 1;

▼B

3) s ohľadom na zamestnancov: a) pre každý oddiel rozpočtu organizačný poriadok, v ktorom je stanovený počet pracovných miest pre každú triedu v každej kategórií a v každej službe a počet stálych a dočasných pracovných miest schválených v rámci limitov rozpočtových prostriedkov; b) organizačný poriadok s ohľadom na zamestnancov platených z rozpočtových prostriedkov určených na výskum a technologický rozvoj pre priamo vykonávané činnosti a organizačný poriadok s ohľadom na zamestnancov platených z tých istých rozpočtových prostriedkov pre nepriamo vykonávané činnosti; organizačné poriadky sa s ohľadom na zamestnancov klasifikujú podľa kategórie a triedy a rozlišuje sa v nich medzi stálymi a dočasnými pracovnými miestami schválenými v rámci limitov rozpočtových prostriedkov; ▼M1 c) pokiaľ ide o vedeckých a technických pracovníkov, klasifikácia môže byť založená na skupinách platových tried v súlade s podmienkami ustanovenými v každom rozpočte. Plán stavu zamestnancov musí upresňovať počet vysokokvalifikovaných technických alebo vedeckých pracovníkov, ktorým sa poskytujú osobitné výhody podľa osobitných ustanovení služobného poriadku; ▼B d) organizačný poriadok, v ktorom sú stanovené počty pracovných miest podľa triedy a kategórie pre každý orgán uvedený v článku 185 ako príjemca grantu, ktorým je zaťažený rozpočet. V organizačnom poriadku sa okrem počtu pracovných miest schválených na rozpočtový rok uvádza počet schválený na predchádzajúci rok;

4) pokiaľ ide o operácie požičiavania a poskytovania pôžičiek: a) vo všeobecnom výkaze príjmov riadky rozpočtu zodpovedajúce príslušným operáciám a určené na záznam všetkých náhrad prijatých od príjemcov, ktorí pôžičku spočiatku nesplácali, čo viedlo k aktivácii „zábezpeky pre prípad neplnenia“. V týchto riadkoch je zapísaný symbolický záznam (p. m.) s pripojenými vhodnými poznámkami; b) v oddiele Komisie: i) riadky rozpočtu obsahujúce zábezpeky pre prípad neplnenia spoločenstiev s ohľadom na príslušné operácie. V týchto riadkoch je zapísaný symbolický záznam (p. m.) dovtedy, kým nevznikne efektívny poplatok, ktorý musí byť uhradený z konečných zdrojov; ii) poznámky uvádzajúce odkaz na základný právny akt a objem plánovaných operácií, doby trvania a finančnú zábezpeku, ktorú dávajú spoločenstvá s ohľadom na tieto operácie; c) v dokumente priloženom k oddielu Komisie, ako údaj: i) prebiehajúce kapitálové operácie a správa dlhu; ii) kapitálové operácie a správa dlhu na príslušný rozpočtový rok;

▼M1

5) rozpočtové riadky pre príjmy a výdavky potrebné na zriadenie Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia;

▼M3

6) celková suma výdavkov na spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku (SZBP) sa v plnej výške zahrnie do jednej rozpočtovej kapitoly s názvom SZBP s osobitnými rozpočtovými článkami. Tieto články pokryjú výdavky na SZBP a obsahujú osobitné rozpočtové riadky identifikujúce aspoň jednotlivé hlavné misie.

▼B

2. Rozpočtový orgán môže okrem dokumentov uvedených v odseku 1 pripojiť k rozpočtu všetky ostatné súvisiace dokumenty.

Článok 47

1. Organizačný poriadok opísaný v bode 3 článku 46 ods. 1 predstavuje pre každý orgán alebo inštitúciu absolútny limit; nad tento stanovený limit nemôže byť prijatý žiadny zamestnanec.

Okrem prípadu ►M1 platových tried AD 16, AD 15 a AD 14 ◄ však každý orgán alebo inštitúcia môže meniť organizačný poriadok až do 10 % počtu schválených pracovných miest za týchto dvoch podmienok:

a) neovplyvní sa tým objem rozpočtových prostriedkov na zamestnancov, ktorý zodpovedá celému rozpočtovému roku a

b) neprekročí sa celkový počet pracovných miest schválený v každom organizačnom poriadku.

Orgány informujú rozpočtový orgán o svojich zámeroch tri týždne pred vykonaním zmien uvedených v druhom pododseku. V prípade opodstatnených dôvodov, ktoré počas tohto obdobia predloží ktorákoľvek z dvoch zložiek rozpočtového orgánu, sa orgány zdržia uskutočňovania týchto zmien a uplatňuje sa bežný postup.

2. Odlišne od prvého pododseku ods. 1 sa môžu účinky práce na čiastočný úväzok povolenej menovacím orgánom v súlade so služobným poriadkom nahradiť využitím iných pracovných miest.







ŠTVRTÁ HLAVA

PLNENIE ROZPOČTU







PRVÁ KAPITOLA

Všeobecné ustanovenia

Článok 48

1. Komisia plní rozpočtové príjmy a výdavky v súlade s týmto nariadením, na svoju vlastnú zodpovednosť a v rámci schválených limitov rozpočtových prostriedkov.

2. Členské štáty spolupracujú s Komisiou takým spôsobom, aby sa rozpočtové prostriedky využívali v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.

▼M1

Článok 49

1. Pred tým, než sa rozpočtové prostriedky, ktoré sú zahrnuté v rozpočte, môžu použiť na akúkoľvek akciu Spoločenstiev alebo Európskej únie, prijme sa základný akt.

Základný akt je právny akt, ktorý poskytuje právny základ pre akciu a pre vykonávanie zodpovedajúcich výdavkov zahrnutých v rozpočte.

2. Pri uplatňovaní Zmluvy o ES a Zmluvy o Euratome je základným aktom akt prijatý legislatívnym orgánom, ktorý môže mať formu nariadenia, smernice, rozhodnutia v zmysle článku 249 Zmluvy o ES alebo rozhodnutia sui generis.

3. Pri uplatňovaní hlavy V ZEÚ (o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike – SZBP) môže mať základný akt jednu z foriem uvedených v článku 13 ods. 2 a 3, článku 14, článku 18 ods. 5, článku 23 ods. 1 a 2 a článku 24 ZEÚ.

4. Pri uplatňovaní hlavy VI ZEÚ (o policajnej a justičnej spolupráci v trestných veciach) môže mať základný akt jednu z foriem uvedených v článku 34 ods. 2 ZEÚ.

5. Základnými aktmi v zmysle tohto článku nie sú odporúčania, stanoviská, rezolúcie, závery, vyhlásenia alebo iné akty, ktoré nemajú právny účinok.

6. Odchylne od odsekov 1 až 4 sa môžu bez základného aktu realizovať tieto rozpočtové prostriedky pod podmienkou, že akcie, ktoré sa nimi majú financovať, patria do právomoci Spoločenstiev alebo Európskej únie:

a) rozpočtové prostriedky na pilotné projekty experimentálnej povahy určené na testovanie uskutočniteľnosti akcie a jej užitočnosti. Príslušné viazané rozpočtové prostriedky sa môžu zahrnúť do rozpočtu iba na maximálne dva po sebe nasledujúce rozpočtové roky;

b) rozpočtové prostriedky na prípravné akcie v oblastiach uplatňovania Zmluvy o ES, Zmluvy o Euratome a hlavy VI ZEÚ, zamerané na prípravu návrhov s cieľom prijať budúce akcie. Prípravne akcie musia dodržiavať jednotný postup a môžu mať rôzne formy. Príslušné viazané rozpočtové prostriedky sa môžu zahrnúť do rozpočtu iba na maximálne tri po sebe nasledujúce rozpočtové roky. Legislatívny postup sa musí ukončiť pred uplynutím tretieho rozpočtového roka. V priebehu legislatívneho postupu musí viazanosť rozpočtových prostriedkov zodpovedať konkrétnym charakteristikám prípravnej akcie, čo sa týka plánovaných činností, sledovaných cieľov a príjemcov. Použité prostriedky preto nemôžu čo do objemu zodpovedať tým, ktoré sa plánujú na financovanie samotnej konečnej akcie. Pri predkladaní predbežného návrhu rozpočtu Komisia predloží rozpočtovému orgánu správu o akciách uvedených v písmenách a) a b), ktorá obsahuje aj hodnotenie dosiahnutých výsledkov a plánované následné kroky;

c) rozpočtové prostriedky na prípravné opatrenia v oblasti hlavy V ZEÚ (o SZBP). Tieto opatrenia sú obmedzené na krátke časové obdobie a sú určené na vytvorenie podmienok pre akciu Európskej únie zameranú na splnenie cieľov SZBP, ako aj podmienok na prijatie potrebných právnych nástrojov. Na účely operácií krízového riadenia EÚ sú prípravné opatrenia zamerané okrem iného na posúdenie operačných požiadaviek, na rýchlu počiatočnú mobilizáciu zdrojov alebo na to, aby sa na mieste vytvorili podmienky na začatie operácie. Prípravné opatrenia schváli Rada v plnej spolupráci s Komisiou. Na tento účel predsedníctvo spolu s generálnym tajomníkom Rady/vysokým splnomocnencom pre SZBP oboznámia Komisiu čo najskôr so zámerom Rady začať prípravne opatrenie, a najmä s plánovanými zdrojmi, ktoré sú na tento účel potrebné. Komisia prijme v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia všetky opatrenia nevyhnutné na to, aby zabezpečila rýchlu úhradu finančných prostriedkov;

d) rozpočtové prostriedky na jednorazové akcie alebo na akcie s neurčitou dĺžkou trvania, ktoré Komisia vykonáva na základe úloh vyplývajúcich z jej výhradných práv na inštitucionálnej úrovni podľa Zmluvy o ES a Zmluvy o Euratome, okrem jej práva legislatívnej iniciatívy uvedeného v písmene b), a na základe osobitných právomocí, ktoré na ňu priamo prenášajú uvedené zmluvy a ktorých zoznam je uvedený vo vykonávacích pravidlách;

e) rozpočtové prostriedky na prevádzku každej inštitúcie v rámci jej administratívnej autonómie.

▼B

Článok 50

Komisia deleguje na ostatné orgány právomoci potrebné na plnenie rozpočtových oddielov, ktoré sa ich týkajú. ►M3 Je však možné dohodnúť s Komisiou podrobnosti s cieľom uľahčiť čerpanie administratívnych rozpočtových prostriedkov vyčlenených pre delegácie Únie. Tieto podrobnosti neobsahujú žiadnu odchýlku od ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo jeho vykonávacích pravidiel. ◄

▼M1

Každá inštitúcia vykonáva tieto právomoci v súlade s týmto nariadením a v rámci limitov schválených rozpočtových prostriedkov.

▼B

Článok 51

Komisia a každý z ostatných orgánov môžu v rámci svojich útvarov delegovať svoje právomoci na plnenie rozpočtu v súlade s podmienkami ustanovenými v tomto nariadení a v ich interných predpisoch a v medziach, ktoré môžu ustanoviť v právnom akte o delegovaní. Tí, ktorí boli takýmto spôsobom splnomocnení, môžu konať iba v medziach tých právomocí, ktoré boli na nich výslovne prenesené.

▼M3

Komisia však môže delegovať svoje právomoci týkajúce sa čerpania prevádzkových rozpočtových prostriedkov z vlastného oddielu rozpočtu na vedúcich delegácií Únie. Zároveň o tejto skutočnosti informuje vysokého predstaviteľa. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako subdelegovaní povoľujúci úradníci Komisie, uplatňujú pravidlá Komisie pre plnenie rozpočtu a mali by mať rovnaké úlohy, povinnosti a zodpovednosť, ako ktorýkoľvek iný subdelegovaný povoľujúci úradník Komisie.

Komisia toto delegovanie môže zrušiť v súlade so svojimi vlastnými pravidlami.

Na účely druhého odseku by mal vysoký predstaviteľ prijať opatrenia potrebné na uľahčenie spolupráce medzi delegáciami Únie a útvarmi Komisie.

▼M1

Článok 52

1. Všetkým účastníkom finančných operácií a iným osobám zapojeným do plnenia rozpočtu, riadenia, auditu alebo kontroly sa zakazuje akékoľvek konanie, ktoré môže priviesť ich vlastné záujmy do konfliktu so záujmami Spoločenstiev. Ak by takýto prípad nastal, príslušná osoba sa musí takéhoto konania zdržať a postúpiť záležitosť príslušnému orgánu.

2. Ku konfliktu záujmov dochádza vtedy, keď je ohrozený nestranný a objektívny výkon funkcií účastníka finančnej operácie alebo inej osoby uvedených v odseku 1 z rodinných alebo citových dôvodov, z dôvodov politickej alebo národnej príslušnosti, ekonomického záujmu alebo akéhokoľvek iného záujmu spoločného s príjemcom.

▼B







DRUHÁ KAPITOLA

Spôsoby plnenia

▼M1

Článok 53

Komisia plní rozpočet v súlade s ustanoveniami uvedenými v článkoch 53a až 53d jedným z týchto spôsobov:

a) centralizovane;

b) prostredníctvom zdieľaného alebo decentralizovaného hospodárenia;

c) prostredníctvom spoločného hospodárenia s medzinárodnými organizáciami.

▼M3

Článok 53a

Keď Komisia plní rozpočet centralizovane, realizačné úlohy vykonáva buď priamo prostredníctvom svojich útvarov alebo prostredníctvom delegácií Únie v súlade s druhým odsekom článku 51, alebo nepriamo v súlade s ustanoveniami článkov 54 až 57.

▼M1

Článok 53b

1. Ak Komisia plní rozpočet prostredníctvom zdieľaného hospodárenia, úlohy plnenia rozpočtu sa delegujú na členské štáty.Tento spôsob sa použije najmä pri akciách uvedených v hlave I a II časti dva.

2. Bez toho, aby boli dotknuté doplnkové ustanovenia zahrnuté v príslušných pravidlách pre dané odvetvie, a s cieľom zabezpečiť, aby sa v rámci zdieľaného hospodárenia používali finančné prostriedky v súlade s uplatniteľnými pravidlami a zásadami, členské štáty prijímajú všetky legislatívne, regulačné a administratívne alebo iné opatrenia nevyhnutné na ochranu finančných záujmov Spoločenstiev. Na tento účel najmä:

a) zabezpečia, že akcie financované z rozpočtu sa skutočne a správne plnia;

b) predchádzajú nezrovnalostiam a podvodom a riešia ich;

c) získavajú späť chybne vyplatené alebo nesprávne použité finančné prostriedky alebo finančné prostriedky stratené v dôsledku nezrovnalostí alebo chýb;

d) zabezpečujú prostredníctvom príslušných pravidiel pre dané odvetvie a v súlade s článkom 30 ods. 3 primerané ročné následné zverejnenie príjemcov finančných prostriedkov z rozpočtu.

Členské štáty na tento účel vykonávajú kontroly a v súlade s ustanoveniami uvedenými v článku 28a zavedú účinný a efektívny systém vnútornej kontroly. Začnú súdne konanie, ktoré považujú za nevyhnutné a náležité.

3. Členské štáty vypracujú ročný súhrn dostupných auditov a vyhlásení, ktorý sa zostavuje na príslušnej vnútroštátnej úrovni.

4. Aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky sa využívajú v súlade s uplatniteľnými predpismi, Komisia uplatňuje zúčtovacie postupy alebo mechanizmy finančnej korekcie, ktoré jej umožnia vziať na seba konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu.

Článok 53c

1. Ak Komisia plní rozpočet prostredníctvom decentralizovaného hospodárenia, úlohy plnenia rozpočtu sa delegujú na tretie krajiny v súlade s článkom 56 a hlavou IV časti dva bez toho, aby bolo dotknuté delegovanie vedľajších úloh na subjekty uvedené v článku 54 ods. 2.

2. Aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky sa využívajú v súlade s uplatniteľnými predpismi, Komisia uplatňuje zúčtovacie postupy alebo mechanizmy finančnej korekcie, ktoré jej umožnia vziať na seba konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu.

3. Tretie krajiny, na ktoré sú delegované úlohy plnenia rozpočtu, zabezpečia v súlade s článkom 30 ods. 3 primerané každoročné následné zverejnenie príjemcov finančných prostriedkov z rozpočtu.

Článok 53d

1. Ak Komisia plní rozpočet prostredníctvom spoločného hospodárenia, v súlade s vykonávacími predpismi sa na medzinárodné organizácie delegujú niektoré úlohy plnenia rozpočtu v týchto prípadoch:

a) Komisia a medzinárodná organizácia sú viazané dlhodobou rámcovou dohodou, ktorá ustanovuje administratívne a finančné opatrenia na ich spoluprácu;

b) Komisia a medzinárodná organizácia vypracujú spoločný projekt alebo program;

c) keď sa zhromaždia finančné prostriedky od niekoľkých darcov, ale nie sú vyčlenené pre osobitné položky alebo kategórie výdavkov, t. j. v prípade akcií vykonávaných spoločne viacerými darcami.

Tieto organizácie uplatňujú v rámci svojho účtovníctva, auditu, vnútornej kontroly a postupov verejného obstarávania normy, ktoré poskytujú záruky rovnocenné medzinárodne uznávaným normám.

2. Jednotlivé dohody uzatvorené s medzinárodnou organizáciou na poskytnutie financovania musia obsahovať podrobné ustanovenia týkajúce sa vykonávania úloh zverených takejto medzinárodnej organizácii.

3. Medzinárodné organizácie, na ktoré sú delegované úlohy plnenia rozpočtu, zabezpečia v súlade s článkom 30 ods. 3 primerané každoročné následné zverejnenie príjemcov finančných prostriedkov z rozpočtu.

▼B

Článok 54

▼M1

1. Komisia nesmie delegovať na tretie strany výkonné právomoci, ktoré má podľa zmlúv, ak umožňujú veľkú mieru uváženia zahrňujúcu politickú voľbu. Úlohy plnenia rozpočtu, ktoré sú delegované, sa musia jasne vymedziť a musia byť pod plným dohľadom, pokiaľ ide o ich využívanie.

Delegovanie úloh plnenia rozpočtu musí spĺňať požiadavky riadneho finančného hospodárenia, ktoré si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu, a zabezpečovať súlad so zásadou nediskriminácie a viditeľnosť akcie Spoločenstva. Žiadne úlohy plnenia rozpočtu, ktoré sú delegované takýmto spôsobom, nemôžu spôsobiť konflikt záujmov.

▼B

2. ►M1 Pri plnení rozpočtu prostredníctvom nepriameho centralizovaného hospodárenia alebo decentralizovaného hospodárenia podľa článkov 53a alebo 53c môže Komisia v rámci obmedzení stanovených v odseku 1 delegovať úlohy verejného orgánu a najmä úlohy vykonávania rozpočtu: ◄

a) agentúram, ktorých činnosť upravuje právo spoločenstva, uvedeným v článku 55, ďalej len „výkonné agentúry“;

▼M1

b) orgánom zriadeným Spoločenstvami a uvedeným v článku 185 a ďalším špecializovaným orgánom Spoločenstva, ako sú Európska investičná banka alebo Európsky investičný fond pod podmienkou, že je to zlučiteľné s úlohami jednotlivých orgánov vymedzenými v základnom akte;

c) vnútroštátnym alebo medzinárodným verejnoprávnym subjektom alebo súkromnoprávnym subjektom poverených verejnými službami, ktoré poskytnú primerané finančné záruky a spĺňajú podmienky ustanovené vo vykonávacích predpisoch;

▼M1

d) osobám povereným vykonávaním osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určeným v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 tohto nariadenia.

▼B

3. Keď orgány uvedené v ods. 2 vykonávajú realizačné úlohy, robia pravidelné kontroly, ktorými zabezpečujú, že akcie financované z rozpočtu sa vykonávajú správne.

▼M1

Tieto subjekty alebo osoby prijímajú primerané opatrenia, aby predchádzali nezrovnalostiam a podvodom, a v prípade potreby začnú súdne konanie, aby získali späť chybne vyplatené alebo nesprávne použité finančné prostriedky.

Článok 55

1. Výkonné agentúry sú podľa právnych predpisov Spoločenstva právnické osoby vytvorené rozhodnutím Komisie, na ktoré sa môžu delegovať právomoci vykonávať v mene Komisie a pod jej vedením celý program alebo projekt Spoločenstva alebo časť programu alebo projektu v súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva ( 11 ).

2. Realizáciu zodpovedajúcich prevádzkových rozpočtových prostriedkov zabezpečuje riaditeľ agentúry.

Článok 56

1. Ak Komisia plní rozpočet prostredníctvom nepriameho centralizovaného hospodárenia, najprv si overí, či v rámci subjektov, ktorým zveruje vykonávanie, existujú a správne fungujú tieto prvky:

a) transparentné postupy verejného obstarávania a udeľovania grantov, ktoré sú nediskriminačné a vylučujú akýkoľvek konflikt záujmov a ktoré sú v súlade s príslušnými ustanoveniami hlavy V a VI;

b) účinný a efektívny systém vnútornej kontroly pre riadenie operácií, ktorý zahŕňa skutočné oddelenie povinností povoľujúceho úradníka a účtovníka alebo oddelenie podobných funkcií;

c) účtovný systém, ktorý umožňuje, aby sa overilo správne použitie finančných prostriedkov Spoločenstva a aby sa toto použitie zohľadnilo v účtovných výkazoch Spoločenstva;

d) nezávislý externý audit;

e) verejný prístup k informáciám na úrovni stanovenej v predpisoch Spoločenstva;

f) primerané ročné následné zverejnenie príjemcov finančných prostriedkov pochádzajúcich z rozpočtu v súlade s článkom 30 ods. 3.

Komisia môže uznať, že systémy auditu, účtovníctva a verejného obstarávania subjektov uvedených v odsekoch 1 a 2 zodpovedajú jej vlastným systémom, pričom sa riadne dodržiavajú medzinárodne uznávané normy.

2. V prípade decentralizovaného hospodárenia sa kritériá stanovené v odseku 1 s výnimkou kritéria stanoveného v písmene e) uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne v závislosti od stupňa decentralizácie dohodnutého medzi Komisiou a dotknutou treťou krajinou, vnútroštátnym alebo medzinárodným verejnoprávnym subjektom.

Bez ohľadu na odsek 1 písm. a) a článok 169a môže Komisia rozhodnúť:

— v prípade združovania finančných prostriedkov a

— za podmienok stanovených v základnom akte

o používaní postupov verejného obstarávania alebo udeľovania grantov prijímajúcej partnerskej krajiny alebo postupov, na ktorých sa dohodnú darcovia.

Pred tým, ako Komisia prijme takéto rozhodnutie, najprv v každom jednotlivom prípade získa dôkazy, že tieto postupy vyhovujú zásadám transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie, znemožňujú akýkoľvek konflikt záujmov, poskytujú záruky zodpovedajúce medzinárodne uznávaným normám a zabezpečujú dodržiavanie ustanovení riadneho finančného riadenia, ktorý si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu.

Príslušná tretia krajina, vnútroštátny alebo medzinárodný verejnoprávny subjekt sa zaviaže, že splní tieto povinnosti:

a) vyhovie v zmysle prvého pododseku tohto odseku kritériám stanoveným v odseku 1;

b) zabezpečí, aby audit uvedený v písmene d) odseku 1 vykonala vnútroštátna inštitúcia pre nezávislý externý audit;

c) vykoná pravidelné kontroly s cieľom zabezpečiť, aby sa správne vykonávali akcie, ktoré majú byť financované z rozpočtu;

d) prijme vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby začne súdne konanie s cieľom získať späť nesprávne vyplatené finančné prostriedky.

3. Komisia zabezpečí dohľad, hodnotenie a kontrolu vykonávania zverených úloh. Komisia zohľadní rovnocennosť kontrolných systémov, keď vykonáva kontroly prostredníctvom svojich vlastných kontrolných systémov.

▼B

Článok 57

▼M1

1. Komisia nemôže zveriť opatrenia na realizáciu finančných prostriedkov pochádzajúcich z rozpočtu vrátane platieb a vymáhania externým súkromnoprávnym subjektom alebo orgánom, okrem prípadu uvedeného v článku 54 ods. 2 písm. c) alebo v osobitných prípadoch, ak ide o platby príjemcom určeným Komisiou, ak sa tieto platby uskutočňujú za podmienok a vo výške stanovenej Komisiou a ak subjekt alebo orgán, ktorý tieto platby uskutočňuje, neuplatňuje diskrečnú právomoc.

▼B

2. Úlohami, ktoré je možné zveriť na základe zmluvy iným externým subjektom alebo organizáciám súkromného sektora než tým, ktoré poskytujú verejnoprospešné služby, sú úlohy súvisiace s technickými znalosťami a administratívne, prípravné alebo pomocné úlohy, ktorých súčasťou nie je výkon právomocí verejného orgánu, ani používanie práv voľného uváženia.







TRETIA KAPITOLA

Účastníci finančných operácií







Prvý oddiel

Zásada oddelenosti funkcií

Článok 58

Povinnosti povoľujúceho úradníka a účtovníka sú oddelené a vzájomne nezlúčiteľné







Druhý oddiel

Povoľujúci úradník

Článok 59

1. Samotný orgán vykonáva povinnosti povoľujúceho úradníka.

▼M1

1a. Na účely tejto hlavy pojem „zamestnanci“ znamená osoby, na ktoré sa vzťahuje služobný poriadok.

▼M1

2. Každá inštitúcia stanovuje vo svojich vnútorných administratívnych predpisoch zamestnancov na príslušnej úrovni, na ktorých deleguje v súlade s podmienkami stanovenými v jej rokovacom poriadku povinnosti povoľujúceho úradníka, rozsah pôsobnosti delegovaných právomocí a možnosť, aby ich osoby, na ktoré sa tieto právomoci delegovali, mohli subdelegovať.

3. Právomoci povoľujúceho úradníka sa delegujú alebo subdelegujú iba na zamestnancov.

▼B

4. Povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním alebo subdelegovaním môžu konať iba v medziach ustanovených právnym aktom o delegovaní alebo subdelegovaní. Zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním alebo subdelegovaním môže pri vykonávaní niektorých operácií potrebných na realizáciu rozpočtu a vykazovanie účtov pomáhať na jeho zodpovednosť jeden alebo viac poverených zamestnancov.

▼M3

5. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s druhým odsekom článku 51, podliehajú Komisii ako inštitúcii zodpovednej za stanovenie, výkon, kontrolu a hodnotenie ich úloh a povinností ako povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním. Komisia zároveň o tejto skutočnosti informuje vysokého predstaviteľa.

▼B

Článok 60

1. Povoľujúci úradník je v každom orgáne zodpovedný za realizáciu príjmov a výdavkov v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a za zabezpečovanie plnenia požiadaviek na zákonnosť a správnosť.

2. Pri vynakladaní výdavkov povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním alebo subdelegovaním vytvára rozpočtové záväzky a právne záväzky, potvrdzuje platnosť výdavkov a povoľuje platby a preberá predbežné požiadavky na plnenie rozpočtových prostriedkov.

3. Súčasťou vynakladania výdavkov je tvorba odhadov výšky pohľadávok, zisťovanie výšky pohľadávok, ktoré treba vymáhať a vydávanie povolení na vymáhanie pohľadávok. Vynakladanie výdavkov podľa potreby zahrnuje vzdanie sa uznaných nárokov.

4. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zavedie, v súlade s minimálnymi štandardmi prijatými každým orgánom a náležito zohľadňujúcimi riziká spojené s prostredím vytváraným hospodárením a s povahou financovaných akcií, do praxe organizačnú štruktúru a postupy hospodárenia a vnútornej kontroly, vrátane overovania ex post podľa potreby, vhodné s ohľadom na výkon jeho povinností. Pred schválením operácie overujú prevádzkové a finančné aspekty iní zamestnanci než tí, ktorí operáciu začali. Podnet na začatie operácie a jej overovanie ex ante a ex post sú oddelené funkcie.

5. Všetci zamestnanci zodpovední za kontrolu riadenia finančných operácií musia mať potrebné odborné znalosti. Sú povinní rešpektovať osobitný kódex služobných predpisov, ktorý vypracuje každý orgán.

6. Každý zamestnanec zapojený do finančného hospodárenia a kontroly transakcií, ktorý príde k záveru, že rozhodnutie, o ktorého uplatnenie alebo odsúhlasenie ho žiada jeho nadriadený, je nesprávne alebo v protiklade so zásadou riadneho finančného hospodárenia alebo etického kódexu, ktorých dodržiavanie sa od neho vyžaduje, písomne informuje povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, a ak tento povoľujúci úradník neprijme žiadne opatrenia, informuje Komisiu uvedenú v článku 66 ods. 4 V prípade akejkoľvek nezákonnej činnosti, podvodu alebo korupcie, ktorá môže poškodiť záujmy spoločenstva, informuje úrady a orgány určené platnými právnymi predpismi.

▼M1

7. Delegovaný povoľujúci úradník podáva svojej inštitúcii správu o plnení svojich povinností vo forme výročnej správy o činnosti spolu s finančnými informáciami a informáciami o hospodárení, ktoré potvrdzujú, že informácie uvedené v správe poskytujú pravdivý a skutočný obraz okrem prípadov, ak je v akýchkoľvek výhradách súvisiacich s vymedzenými oblasťami príjmov a výdavkov uvedené inak.

V tejto správe sa uvedú výsledky operácií v porovnaní so stanovenými cieľmi, rizikami spojenými s týmito operáciami, využitím poskytnutých zdrojov a efektívnosťou a účinnosťou systému vnútornej kontroly. Vnútorný audítor zoberie výročnú správu a všetky ostatné zistené informácie na vedomie. Komisia posiela rozpočtovému orgánu súhrn výročných správ za predchádzajúci rok najneskôr do 15. júna každého roka. ►M3 Výročné správy o činnosti povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním sa poskytujú aj rozpočtovému orgánu. ◄

▼M3

Článok 60a

1. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s druhým odsekom článku 51, úzko spolupracujú s Komisiou v záujme riadneho čerpania finančného prostriedkov, najmä s cieľom zabezpečiť zákonnosť a správnosť finančných transakcií, dodržiavanie zásady riadneho finančného hospodárenia pri správe finančných prostriedkov a účinnú ochranu finančných záujmov Únie.

V záujme toho prijmú potrebné opatrenia s cieľom predísť akejkoľvek situácii, ktorá by mohla spochybniť zodpovedný prístup Komisie k plneniu rozpočtu, ktorý im bol subdelegovaný, ako aj akémukoľvek konfliktu priorít, ktorý by mohol nepriaznivo ovplyvniť plnenie úloh finančného hospodárenia, ktoré im boli subdelegované.

Ak dôjde k situácii alebo ku konfliktu uvedeným v druhom pododseku, vedúci delegácií Únie o tom bezodkladne informujú príslušných generálnych riaditeľov Komisie a ESVČ. Uvedení generálni riaditelia podniknú primerané opatrenia na nápravu situácie.

2. Ak sa vedúci delegácií Únie dostanú do situácie uvedenej v článku 60 ods. 6, predložia túto vec osobitnej komisii pre finančné nezrovnalosti zriadenú podľa článku 66 ods. 4. V prípade akejkoľvek nelegálnej činnosti, podvodu alebo korupcie, ktoré by mohli poškodiť záujmy Únie, informujú príslušné orgány a úrady ustanovené platnými právnymi predpismi.

3. Vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s druhým odsekom článku 51, predkladajú správu príslušnému povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním tak, aby tento mohol začleniť ich správu do svojej správy o činnosti uvedenej v článku 60 ods. 7. Správy vedúcich delegácií Únie obsahujú informácie o efektívnosti a účinnosti vnútorných riadiacich a kontrolných systémov zavedených v rámci ich delegácie, ako aj o vykonávaní operácií, ktoré im boli subdelegované, a poskytujú vyhlásenie o vierohodnosti v zmysle článku 66 ods. 3a. Tieto správy sa prikladajú k výročnej správe o činnosti povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním a poskytujú sa rozpočtovému orgánu, pričom sa v prípade potreby zohľadňuje dôvernosť informácií týchto správ.

Vedúci delegácií Únie plne spolupracujú s inštitúciami zúčastnenými na postupe udeľovania absolutória a primeraným spôsobom poskytujú akékoľvek potrebné doplnkové informácie. V tejto súvislosti sa môže vyžadovať ich účasť na schôdzach príslušných orgánov a pomoc príslušnému povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním.

4. Vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s druhým odsekom článku 51, reagujú na každú žiadosť príslušného delegovaného povoľujúceho úradníka Komisie na jeho vlastnú žiadosť alebo v súvislosti s absolutóriom na žiadosť Európskeho parlamentu.

5. Komisia zabezpečí, aby právomoci subdelegovania nenarúšali postup udeľovania absolutória v súlade s článkom 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

▼B







Tretí oddiel

Účtovník

Článok 61

1. Každý orgán vymenuje účtovníka, ktorý je zodpovedný za:

a) správnu realizáciu platieb, výber príjmov a vymáhanie súm, ktoré sú pohľadávkami;

b) vypracovanie a vykazovanie účtov v súlade so siedmou hlavou;

c) vedenie účtov v súlade so siedmou hlavou;

d) ustanovenie pravidiel a metód účtovníctva a účtovnej osnovy v súlade so siedmou hlavou;

e) ustanovenie a potvrdzovanie platnosti systémov účtovníctva a podľa potreby potvrdzovanie platnosti systémov poskytovania alebo zdôvodňovania informácií o účtovníctve, ktoré ustanovil povoľujúci úradník; ►M1 účtovník má právo overovať dodržiavanie validačných kritérií; ◄

f) správu pokladne.

▼M3

Účtovník ESVČ zodpovedá iba za rozpočtový oddiel ESVČ, ktorého čerpanie zabezpečuje ESVČ. Účtovník Komisie aj naďalej zodpovedá za celý rozpočtový oddiel Komisie vrátane účtovných operácií súvisiacich s rozpočtovými prostriedkami subdelegovanými vedúcim delegácií Únie.

Účtovník Komisie zastáva aj funkciu účtovníka ESVČ, pokiaľ ide o plnenie rozpočtového oddielu ESVČ, v súlade s článkom 186a.

▼B

2. Účtovník získava od povoľujúcich úradníkov, ktorí ručia za spoľahlivosť týchto informácií, všetky informácie potrebné na tvorbu účtov, ktoré poskytujú pravdivý obraz o aktívach spoločenstiev a informácie o plnení rozpočtu.

▼M1

2a. Pred prijatím účtovných výkazov inštitúciou účtovník najprv tieto účtovné výkazy podpíše, čím potvrdí, že má dostatočné dôkazy, že tieto účtovné výkazy poskytujú pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii inštitúcie.

Na tento účel sa účtovník ubezpečí, že účtovné výkazy sa pripravili v súlade s účtovnými pravidlami, metódami a systémami, ktoré boli v súvislosti s účtovnými výkazmi jeho inštitúcie vytvorené a pridelené do rámca jeho zodpovednosti podľa tohto nariadenia, a že do účtovníctva boli zahrnuté všetky príjmy a výdavky.

Povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním poskytnú všetky informácie, ktoré účtovník potrebuje, aby si splnil povinnosti.

Povoľujúci úradníci naďalej nesú plnú zodpovednosť za riadne využívanie finančných prostriedkov, s ktorými hospodária, ako aj za zákonnosť a správnosť výdavkov, ktoré spadajú pod ich kontrolu.

2b. Účtovník má právo skontrolovať prijaté informácie a vykonať aj akúkoľvek inú kontrolu, ktorú považuje za potrebnú na to, aby účtovné výkazy podpísal.

V prípade potreby účtovník vznesie výhrady, pričom presne vysvetlí ich charakter a rozsah.

2c. Účtovníci ostatných inštitúcií a agentúr schvália ich ročné účtovné výkazy a zašlú ich účtovníkovi Komisie.

▼M1

3. Ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak, iba účtovník má právo spravovať hotovosť a jej ekvivalenty. Zodpovedá za ich bezpečnú úschovu.

▼B

Článok 62

▼M1

Pri výkone svojich povinností môže účtovník delegovať niektoré úlohy na svojich podriadených.

▼B

Úlohy zverené delegovaným zamestnancom upravuje právny akt o delegovaní.







Štvrtý oddiel

Správca záloh

▼M1

Článok 63

1. Na výber príjmov z iných než vlastných zdrojov a na úhrady malých súm je možné založiť zálohové účty, ako je uvedené vo vykonávacích predpisoch.

V oblasti pomoci v rámci krízového riadenia a opatrení humanitárnej pomoci v zmysle článku 110 sa však môžu zálohové účty použiť bez obmedzenia sumy, pričom je potrebné dodržiavať úroveň rozpočtových prostriedkov, o ktorej rozhodol rozpočtový orgán v súvislosti so zodpovedajúcim riadkom rozpočtu na bežný rozpočtový rok.

2. Prostriedky na zálohové účty poskytuje účtovník inštitúcie a zodpovedajú za ne správcovia záloh určení účtovníkom inštitúcie.

▼B







ŠTVRTÁ KAPITOLA

Zodpovednosť účastníkov finančných operácií







Prvý oddiel

Všeobecné pravidlá

Článok 64

1. Bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek disciplinárne konanie, môže povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním alebo subdelegovaním toto delegovanie alebo subdelegovanie kedykoľvek dočasne alebo trvalo odobrať orgán, ktorý ich vymenoval.

2. Bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek disciplinárne konanie, môže účtovníka kedykoľvek dočasne alebo trvalo zbaviť jeho povinností orgán, ktorý ho menoval.

3. Bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek disciplinárne konanie, môže správcov záloh kedykoľvek dočasne alebo trvalo zbaviť ich povinností orgán, ktorý ich menoval.

Článok 65

▼M1

1. Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek trestná zodpovednosť, ktorá môže vzniknúť účastníkom finančných operácií uvedeným v článku 64 podľa uplatniteľného vnútroštátneho práva a platných ustanovení o ochrane finančných záujmov Spoločenstiev a boji proti korupcii úradníkov Spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov.

▼B

2. Bez toho, aby boli dotknuté články 66, 67 a 68, každý povoľujúci úradník, účtovník alebo správca záloh podlieha disciplinárnemu postihu alebo zaplateniu náhrady tak, ako je ustanovené v služobnom poriadku. V prípade nezákonnej činnosti, podvodu alebo korupcie, ktoré môže poškodiť záujmy spoločenstva sa záležitosť predloží orgánom alebo subjektom určeným platnými právnymi predpismi.







Druhý oddiel

Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním a subdelegovaním

Článok 66

▼M1

1. Povoľujúci úradník je povinný zaplatiť náhradu tak, ako je ustanovené v služobnom poriadku.

▼M1

1a. Povinnosť zaplatiť náhradu sa uplatní najmä, ak:

a) povoľujúci úradník úmyselne alebo z vlastnej hrubej nedbanlivosti určí pohľadávky, ktoré treba vymáhať, alebo vydá príkazy na vymáhanie pohľadávok, zaviaže výdavky alebo podpíše platobný rozkaz v rozpore s týmto nariadením a jeho vykonávacími predpismi;

b) povoľujúci úradník úmyselne alebo z vlastnej hrubej nedbanlivosti nevypracuje dokument o uznaní výšky pohľadávky, nevydá príkaz na vymáhanie pohľadávky alebo ho vydá oneskorene, alebo oneskorene vydá platobný rozkaz, v dôsledku čoho môže byť inštitúcia žalovaná v občianskoprávnom konaní tretími stranami.

▼B

2. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním alebo subdelegovaním, ktorý príde k záveru, že rozhodnutie, ktorého prijatie je v jeho zodpovednosti, je nesprávne alebo v protiklade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, písomne informuje delegujúci orgán. Ak delegujúci orgán následne vydá povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním alebo subdelegovaním zdôvodnený písomný pokyn, aby príslušné rozhodnutie prijal, povoľujúci úradník nemôže byť braný na zodpovednosť.

▼M1

3. V prípade subdelegovania v rámci svojej pôsobnosti je delegovaný povoľujúci úradník naďalej zodpovedný za efektívnosť a účinnosť používaných vnútorných systémov hospodárenia a kontroly a za výber subdelegovaného povoľujúceho úradníka .

▼M3

3a. V prípade subdelegovania na vedúcich delegácií Únie príslušný povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zodpovedá za určenie zavedených vnútorných riadiacich a kontrolných systémov, za ich efektívnosť a účinnosť. Vedúci delegácií Únie zodpovedajú za náležité zavedenie a fungovanie týchto systémov v súlade s pokynmi príslušného povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, ako aj za správu finančných prostriedkov a op