02021R0947 — SK — 14.06.2021 — 000.002

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

►B ►C1 NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ◄ (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 209 14.6.2021, s. 1)





Opravené a doplnené:









▼B

▼C1

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/947

z 9. júna 2021,

ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009

▼B

(Text s významom pre EHP)







HLAVA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce“ – Globálna Európa (ďalej len „nástroj“) vrátane Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus (ďalej len „EFSD+“) a záruka pre vonkajšiu činnosť na obdobie VFR na roky 2021 – 2027.

Stanovujú sa v ňom ciele nástroja, rozpočet na obdobie 2021 až 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania týchto finančných prostriedkov.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1. „orientačný program pre krajinu“ je orientačný program, ktorý sa vzťahuje na jednu krajinu;

2. „orientačný program pre viaceré krajiny“ je orientačný program, ktorý sa vzťahuje na viac ako jednu krajinu;

3. „regionálny orientačný program“ je orientačný program pre viaceré krajiny, ktorý sa vzťahuje na viac ako jednu tretiu krajinu v rámci rovnakej geografickej oblasti stanovenej v článku 4 ods. 2;

4. „nadregionálny orientačný program“ je orientačný program pre viaceré krajiny, ktorý sa vzťahuje na viac ako jednu tretiu krajinu z rôznych geografických oblastí stanovených v článku 4 ods. 2;

5. „cezhraničná spolupráca“ je spolupráca medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami a územiami pozdĺž vonkajších priľahlých pozemných a námorných hraníc Únie a chápe sa tak, že zahŕňa aj nadnárodnú spoluprácu na väčších nadnárodných územiach alebo v okolí morských oblastí a medziregionálnu spoluprácu, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov (ďalej len „nariadenie o programe Interreg“);

6. „právny subjekt“ je fyzická osoba alebo právnická osoba zriadená a uznaná ako taká podľa práva Únie, vnútroštátneho práva alebo medzinárodného práva, ktorá má právnu subjektivitu a spôsobilosť konať vo svojom vlastnom mene, vykonávať práva a podliehať povinnostiam, alebo subjekt, ktorý nemá právnu subjektivitu, ako sa uvádza v článku 197 ods. 2 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách;

7. „organizácia občianskej spoločnosti“ je široká škála aktérov s viacerými úlohami a mandátmi, ktoré sa môžu v priebehu času a v jednotlivých inštitúciách a krajinách líšiť, a zahŕňa všetky neštátne, neziskové, nezávislé a nenásilné štruktúry, prostredníctvom ktorých ľudia organizujú uskutočňovanie spoločných cieľov a ideálov, či už politických, kultúrnych, náboženských, environmentálnych, sociálnych alebo hospodárskych, a ktoré pôsobia na miestnej, vnútroštátnej, regionálnej alebo medzinárodnej úrovni a zahŕňajú mestské aj vidiecke, formálne aj neformálne organizácie;

8. „miestny orgán“ zahŕňa verejné inštitúcie s právnou subjektivitou, ktoré sú zložkami štruktúry štátu na úrovni nižšej než úroveň ústrednej štátnej správy, ako sú dediny, obce, okresy, kraje, provincie alebo regióny, ktoré sa zodpovedajú občanom a sú zvyčajne zložené z poradného orgánu alebo orgánu zodpovedného za tvorbu politiky, ako je rada alebo zhromaždenie, a výkonného orgánu, ako je starosta alebo iný výkonný úradník, ktoré sú priamo alebo nepriamo zvolené alebo vybrané na miestnej úrovni;

9. „investičné okno“ je cieľová oblasť pre podporu prostredníctvom záruky pre vonkajšiu činnosť v rámci EFSD+ portfóliám investícií v konkrétnych regiónoch, krajinách alebo sektoroch;

10. „doplnkovosť“ je zásada založená na článku 209 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, podľa ktorej v kontexte tohto nariadenia a nariadenia o nástroji IPA III, podpora vo forme záruky pre vonkajšiu činnosť v rámci EFSD+ prispieva k udržateľnému rozvoju prostredníctvom operácií, ktoré by sa nemohli vykonať bez tejto záruky alebo ktoré dosahujú pozitívne výsledky nad rámec toho, čo by sa mohlo dosiahnuť bez tejto záruky. Zásada doplnkovosti tiež znamená, že operáciami podporovanými prostredníctvom záruky pre vonkajšiu činnosť sa koncentrujú finančné prostriedky zo súkromného sektora a riešia situácie zlyhania trhu alebo suboptimálnych investícií, ako aj zvyšuje kvalita, udržateľnosť, vplyv alebo rozsah investícií. Touto zásadou sa tiež zabezpečuje, že sa operáciami v rámci záruky pre vonkajšiu činnosť nenahrádza podpora zo strany členského štátu, súkromné financovanie alebo iná finančná intervencia zo strany Únie alebo medzinárodná finančná intervencia a že takými operáciami nedochádza k vytláčaniu iných verejných alebo súkromných investícií, pokiaľ to nie je náležite odôvodnené v súlade s cieľmi a zásadami nástroja. Projekty podporované prostredníctvom záruky pre vonkajšiu činnosť majú obyčajne vyšší rizikový profil v porovnaní s portfóliom investícií podporovaných oprávnenými protistranami v rámci ich bežných investičných politík bez záruky pre vonkajšiu činnosť;

11. „operácia s protistranami na štátnej úrovni a nekomerčnými protistranami na nižšej ako štátnej úrovni“ je akákoľvek operácia, pri ktorej je protistranou buď priamo štát, alebo verejnoprávny subjekt, ktorý je v plnej miere krytý výslovnou zárukou štátu, pretože nemá právnu spôsobilosť alebo finančnú autonómiu alebo schopnosť využívať potrebné priame financovanie;

12. „operácia s komerčnými protistranami na nižšej ako štátnej úrovni“ je akákoľvek operácia, pri ktorej je protistranou verejnoprávny subjekt, ktorý nie je krytý výslovnou zárukou štátu a ktorý je finančne schopný si na vlastné riziko požičiavať a má na tento účel právnu spôsobilosť;

13. „prispievateľ“ je medzinárodná finančná inštitúcia, členský štát alebo verejná inštitúcia členského štátu, verejná agentúra alebo iný verejný či súkromný subjekt, ktorý prispieva do spoločného rezervného fondu;

14. „partnerská krajina“ je krajina alebo územie, ktoré môže využívať podporu Únie v rámci nástroja podľa článku 4.

Na účely tohto nariadenia sa odkaz na ľudské práva, rozumie tak, že zahŕňa základné slobody.

Článok 3

Ciele nástroja

1. Všeobecné ciele nástroja sú: a) podporovať a presadzovať hodnoty, zásady a základné záujmy Únie na celom svete na účely sledovania cieľov a zásad vonkajšej činnosti Únie, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 5 a článkoch 8 a 21 Zmluvy o EÚ, a tým prispievať k obmedzeniu a v dlhodobom horizonte odstráneniu chudoby, upevňovať, podporovať a presadzovať demokraciu, právny štát a dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a boj proti zmene klímy a riešiť problém neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania vrátane ich základných príčin; b) podporovať multilateralizmus, plnenie medzinárodných záväzkov a cieľov, ku ktorým sa Únia zaviazala, a to najmä cieľov udržateľného rozvoja, Agendy 2030 a Parížskej dohody; c) podporovať silnejšie partnerstvá s tretími krajinami vrátane s krajinami európskej susedskej politiky na základe spoločných záujmov a zodpovednosti s cieľom podporiť stabilizáciu, dobrú správu vecí verejných a budovanie odolnosti.

2. Špecifické ciele nástroja sú: a) podporovať a posilňovať dialóg a spoluprácu s tretími krajinami a regiónmi v susedstve, subsaharskej Afrike, Ázii a Tichomorí a Severnej a Južnej Amerike a Karibiku; b) rozvíjať osobitné posilnené partnerstvá a posilnenú politickú spoluprácu s krajinami európskej susedskej politiky založené na spolupráci, mieri a stabilite a spoločnom záväzku k univerzálnym hodnotám demokracie, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv a zamerané na skutočnú a udržateľnú demokraciu a postupnú sociálno-ekonomickú integráciu, ako aj medziľudské kontakty; c) na globálnej úrovni: i) chrániť, podporovať a presadzovať demokraciu, právny štát vrátane mechanizmov zodpovednosti a ľudské práva vrátane rodovej rovnosti a ochrany obhajcov ľudských práv, a to aj za najzložitejších okolností a v najnaliehavejších situáciách; ii) podporovať organizácie občianskej spoločnosti; iii) presadzovať stabilitu a mier a predchádzať konfliktom, a tým prispievať k ochrane civilného obyvateľstva; a iv) riešiť ďalšie globálne výzvy, ako je zmena klímy, ochrana biodiverzity a životného prostredia či migrácia a mobilita; d) rýchlo reagovať na: i) krízové, nestabilné a konfliktné situácie, a to aj tie, ktoré môžu vyplynúť z migračných tokov a núteného vysídľovania či hybridných hrozieb; ii) výzvy v oblasti odolnosti vrátane prírodných katastrov a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou a prepojenie humanitárnej pomoci a rozvojovej činnosti; a iii) potreby a priority zahraničnej politiky Únie.

3. Dosiahnutie cieľov uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa meria pomocou príslušných ukazovateľov uvedených v článku 41.

4. Aspoň 93 % výdavkov v rámci nástroja musí spĺňať kritériá pre ODA stanovené Výborom pre rozvojovú pomoc OECD a prispievať tak ku kolektívnym záväzkom v rámci ODA, a to aj pokiaľ ide o najmenej rozvinuté krajiny. Zohľadní sa špecifickosť výdavkov týkajúcich sa partnerských krajín a území uvedených v prílohe I.

Článok 4

Rozsah pôsobnosti a štruktúra

1. Financovanie z prostriedkov Únie v rámci nástroja sa implementuje prostredníctvom: a) geografických programov; b) tematických programov; c) činností rýchlej reakcie.

2. Geografické programy zahŕňajú spoluprácu na úrovni jednotlivých krajín a na úrovni viacerých krajín v týchto oblastiach: a) susedstvo; b) subsaharská Afrika; c) Ázia a Tichomorie; d) Severná a Južná Amerika a Karibik. Geografické programy sa môžu vzťahovať na všetky tretie krajiny s výnimkou kandidátov a potenciálnych kandidátov vymedzených v nariadení o nástroji IPA III a zámorských krajín a území. Môžu sa tiež stanoviť geografické programy kontinentálneho alebo nadregionálneho rozsahu, najmä panafrický program zahŕňajúci africké krajiny podľa písmen a) a b) prvého pododseku a program zahŕňajúci africké, karibské a tichomorské krajiny podľa písmen b) c) a d) prvého pododseku. Geografické programy v oblasti susedstva sa môžu vzťahovať na ktorúkoľvek krajinu alebo územie uvedené v prílohe I. V záujme dosiahnutia cieľov nástroja sa geografické programy zakladajú na oblastiach spolupráce stanovených v prílohe II.

3. Tematické programy zahŕňajú akcie spojené s plnením cieľov udržateľného rozvoja na globálnej úrovni v týchto oblastiach: a) ľudské práva a demokracia; b) organizácie občianskej spoločnosti; c) mier, stabilita a predchádzanie konfliktom; d) globálne výzvy. Tematické programy sa môžu vzťahovať na všetky tretie krajiny, ako aj zámorské krajiny a územia. V záujme dosiahnutia cieľov nástroja sa tematické programy zakladajú na intervenčných oblastiach stanovených v prílohe III.

4. Činnosti rýchlej reakcie umožnia včasné opatrenia s cieľom: a) prispievať k mieru, stabilite a predchádzaniu konfliktom v naliehavých situáciách, situáciách vznikajúcej krízy, krízových a pokrízových situáciách, a to aj tých, ktoré môžu vyplynúť z migračných tokov a núteného vysídľovania; b) prispievať k posilneniu odolnosti štátov, spoločností, komunít a jednotlivcov a k prepojeniu humanitárnej pomoci a rozvojovej činnosti, a v prípade potreby budovania mieru; c) riešiť potreby a priority zahraničnej politiky Únie. Činnosti rýchlej reakcie sa môžu vzťahovať na všetky tretie krajiny, ako aj zámorské krajiny a územia. V záujme dosiahnutia cieľov nástroja sa činnosti rýchlej reakcie zakladajú na intervenčných oblastiach stanovených v prílohe IV.

5. Akcie v rámci nástroja sa vykonávajú predovšetkým prostredníctvom geografických programov. Akciami vykonávanými prostredníctvom tematických programov sa dopĺňajú akcie, ktoré sú financované v rámci geografických programov, a podporujú sa nimi globálne a nadregionálne iniciatívy zamerané na dosiahnutie medzinárodne dohodnutých cieľov, najmä cieľov udržateľného rozvoja a Parížskej dohody, ako aj na ochranu globálnych verejných statkov alebo riešenie globálnych výziev. Akcie vykonávané prostredníctvom tematických programov sa môžu vykonávať aj vtedy, ak: a) neexistuje žiadny geografický program; b) geografický program bol pozastavený; c) s dotknutou partnerskou krajinou neexistuje žiadna dohoda o akcii; alebo d) akciu nie je možné primerane realizovať prostredníctvom geografického programu. Činnosťami rýchlej reakcie sa dopĺňajú geografické a tematické programy. Činnosti rýchlej reakcie sa navrhnú a vykonajú tak, aby v prípade potreby bolo možné zabezpečiť ich kontinuitu v rámci geografických alebo tematických programov.

6. Komisia je v súlade s článkom 44 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť prílohy II, III a IV.

7. Komisia je v súlade s článkom 44 splnomocnená prijať do 31. decembra 2021 delegovaný akt s cieľom doplniť toto nariadenie o ustanovenia stanovujúce: a) špecifické ciele a prioritné oblasti spolupráce na základe oblastí spolupráce pre geografické programy uvedených v prílohe II vrátane stanovenia priorít pre tieto subregióny: južné susedstvo, východné susedstvo, západnú Afriku a strednú Afriku, južnú Afriku a indický oceán, Blízky východ, Strednú Áziu, južnú Áziu, severnú a juhovýchodnú Áziu, Tichomorie, americký kontinent a Karibik; b) orientačné tematické ciele pre geografický pilier; a c) orientačné pridelenia finančných prostriedkov pre subregióny západnej Afriky, východnej a strednej Afriky, južnej Afriky a Indického oceánu. Delegovaný akt uvedený v prvom pododseku tohto odseku sa preskúma v rámci hodnotenia v polovici obdobia uvedeného v článku 42 ods. 2.

Článok 5

Súlad, súdržnosť, synergie a komplementárnosť

1. Pri vykonávaní nástroja sa zabezpečí súlad, súdržnosť, synergie a komplementárnosť so všetkými oblasťami vonkajšej činnosti Únie, vrátane iných nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti, a s ostatnými príslušnými politikami a programami Únie, ako aj súdržnosť politík v záujme rozvoja.

Únia na uvedený účel zohľadní vplyv všetkých vnútorných a vonkajších politík na udržateľný rozvoj a bude sa snažiť podporovať intenzívnejšie synergie a väčšiu komplementárnosť, najmä s obchodnou politikou, hospodárskou spoluprácou a inou odvetvovou spoluprácou.

2. Akcie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1257/96, sa v rámci nástroja nefinancujú.

3. Na akciu, na ktorú sa poskytol príspevok v rámci nástroja, sa môže vo vhodných prípadoch poskytnúť príspevok aj z iného programu Únie, ak sa tieto príspevky nevzťahujú na tie isté náklady. V rámci nástroja sa môžu poskytovať príspevky aj na opatrenia stanovené v rámci iných programov Únie, ak sa tieto príspevky nevzťahujú na tie isté náklady. Na príslušný príspevok na danú akciu sa uplatňujú pravidlá príslušného programu Únie. Kumulatívne financovanie nesmie presiahnuť celkové oprávnené náklady na dotknutú akciu a podpora z rôznych programov Únie sa môže vypočítať na pomernom základe v súlade s dokumentmi, v ktorých sa stanovujú podmienky podpory.

Článok 6

Rozpočet

1. Finančné krytie na vykonávanie nástroja na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 je 79 462 000 000 EUR v bežných cenách.

2. Finančné krytie uvedené v odseku 1 tvorí: a) 60 388 000 000 EUR na geografické programy: — susedstvo: najmenej 19 323 000 000 EUR, — subsaharská Afrika: najmenej 29 181 000 000 EUR, — Ázia a Tichomorie: 8 489 000 000 EUR, — americký kontinent a Karibik: 3 395 000 000 EUR; b) 6 358 000 000 EUR na tematické programy: — ľudské práva a demokracia: 1 362 000 000 EUR, — organizácie občianskej spoločnosti: 1 362 000 000 EUR, — mier, stabilita a predchádzanie konfliktom: 908 000 000 EUR, — globálne výzvy: 2 726 000 000 EUR; c) 3 182 000 000 EUR na činnosti rýchlej reakcie.

3. Rezerva na vznikajúce výzvy a priority vo výške 9 534 000 000 EUR zvyšuje sumy uvedené v odseku 2 písm. a), b) a c) tohto článku v súlade s článkom 17.

4. Finančné krytie uvedené v odseku 2 písm. a) zodpovedá najmenej 75 % finančného krytia uvedeného v odseku 1.

5. Akcie podľa článku 9 sa financujú až do výšky 270 000 000 EUR. Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 44 s cieľom zmeniť uvedenú sumu.

Článok 7

Politický rámec

Celkový politický rámec pre vykonávanie nástroja predstavujú dohody o pridružení, dohody o partnerstve a spolupráci, mnohostranné dohody, ktorých je Únia zmluvnou stranou, a iné dohody, ktorými sa stanovuje právne záväzný vzťah medzi Úniou a partnerskými krajinami, ako aj závery Európskej rady, závery Rady, vyhlásenia zo samitov alebo závery zasadnutí s partnerskými krajinami na úrovni hláv štátov alebo predsedov vlád alebo ministrov, uznesenia Európskeho parlamentu, oznámenia Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“).

Článok 8

Všeobecné zásady

1. Únia sa snaží podporovať, rozvíjať a konsolidovať zásady demokracie, dobrej správy vecí verejných, právneho štátu, dodržiavania ľudských práv vrátane ich univerzality a nedeliteľnosti, základných slobôd a rešpektovania ľudskej dôstojnosti, zásady rovnosti a solidarity, na ktorých bola založená, a to prostredníctvom dialógu a spolupráce s partnerskými krajinami, regiónmi a občianskou spoločnosťou, aj prostredníctvom činnosti na multilaterálnych fórach.

2. Nástroj uplatňuje prístup založený na právach zahŕňajúci všetky ľudské práva, či už občianske a politické, alebo hospodárske, sociálne a kultúrne, s cieľom začleniť zásady v oblasti ľudských práv, podporiť nositeľov práv, a to najmä chudobné, marginalizované a zraniteľné osoby a skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím pri uplatňovaní ich práv, a pomôcť partnerským krajinám pri plnení ich medzinárodných záväzkov v oblasti ľudských práv. Uvedený prístup sa riadi zásadou nikoho neopomenúť, zásadou rovnosti a zákazom diskriminácie z akýchkoľvek dôvodov.

3. Nástroj prostredníctvom cielených a presadzovaných akcií podporuje rodovú rovnosť, práva žien a dievčat a posilnenie ich postavenia, ako aj zákaz diskriminácie z akýchkoľvek dôvodov. Zároveň sa v ňom venuje osobitná pozornosť právam dieťaťa a posilneniu postavenia mládeže.

4. Nástroj sa vykonáva v plnom súlade so záväzkom Únie presadzovať, chrániť a uplatňovať všetky ľudské práva a v plnom rozsahu a účinne vykonávať Pekinskú akčnú platformu a akčný program Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji a výsledky konferencií venovaných ich preskúmaniu, a v tejto súvislosti sa ním tiež naďalej podporuje sexuálne a reprodukčné zdravie a práva. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa nástrojom podporuje odhodlanie Únie presadzovať, chrániť a uplatňovať právo každého jednotlivca na úplnú kontrolu nad otázkami súvisiacimi s jeho sexualitou a sexuálnym a reprodukčným zdravím a slobodné a zodpovedné rozhodovanie sa v týchto otázkach bez diskriminácie, nátlaku a násilia. Zároveň sa ním podporuje potreba zabezpečiť všeobecný prístup ku kvalitným a dostupným komplexným informáciám a vzdelávaniu v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia vrátane komplexnej sexuálnej výchovy a ku službám zdravotnej starostlivosti v uvedenej oblasti.

5. Únia v prípade potreby podporuje vykonávanie dvojstrannej, regionálnej a viacstrannej spolupráce a dialógu, dohôd o pridružení a obchodných dohôd, dohôd o partnerstve a trojstrannej spolupráce.

Únia podporuje mnohostranný prístup k celosvetovým statkom a výzvam založený na pravidlách a hodnotách a v tejto súvislosti spolupracuje s členskými štátmi, partnerskými krajinami, medzinárodnými organizáciami a inými darcami.

Únia presadzuje účinný multilateralizmus pri podpore spolupráce s medzinárodnými organizáciami a inými darcami.

Únia zohľadní v pravidelnom politickom dialógu s partnerskými krajinami ich výsledky pri plnení povinností a záväzkov, a to aj pokiaľ ide o vykonávanie Agendy 2030, medzinárodných dohovorov o ľudských právach a iných dohovorov vrátane dohovorov o normách v oblasti jadrovej bezpečnosti, medzinárodných dohôd, najmä Parížskej dohody, a zmluvných vzťahov s Úniou, najmä dohôd o pridružení, dohôd o partnerstve a spolupráci a obchodných dohôd.

6. Spolupráca medzi Úniou a členskými štátmi na jednej strane a partnerskými krajinami na strane druhej sa zakladá na zásadách účinnosti rozvoja, ktoré zároveň podporuje, ak je to uplatniteľné, pri všetkých spôsoboch plnenia, pričom ide konkrétne o: zodpovednosť partnerských krajín za rozvojové priority, zameranie sa na výsledky, inkluzívne rozvojové partnerstvá, transparentnosť a vzájomnú zodpovednosť. Únia podporuje účinnú a efektívnu mobilizáciu zdrojov a využívanie.

V súlade so zásadou inkluzívneho partnerstva a transparentnosti Komisia v prípade potreby zabezpečí, aby sa v procese navrhovania, vykonávania a súvisiacich postupov monitorovania programov uskutočnili náležité konzultácie s relevantnými zainteresovanými stranami v partnerských krajinách vrátane organizácií občianskej spoločnosti a s miestnymi orgánmi a aby tieto subjekty mali včas prístup k relevantným informáciám, ktoré im umožnia primerane sa zapojiť do tohto procesu a zohrávať v ňom zmysluplnú úlohu. Komisia v prípade potreby tiež zabezpečí, aby sa so súkromným sektorom viedol intenzívny dialóg.

V súlade so zásadou zodpovednosti Komisia v prípade potreby uprednostní pri vykonávaní programov využívanie inštitúcií a systémov partnerských krajín.

7. Aby sa prehĺbila komplementárnosť a efektívnosť ich činnosti a iniciatív, Únia a členské štáty zabezpečujú koordináciu svojich politík a uskutočňujú pravidelné vzájomné konzultácie o svojich programoch pomoci, a to aj v rámci medzinárodných organizácií a na medzinárodných konferenciách.

Únia a jej členské štáty koordinujú svoje podporné programy s cieľom zvýšiť účinnosť a efektívnosť.

Únia podporuje inkluzívnosť pri vykonávaní nástroja a spoluprácu s členskými štátmi v záujme maximalizácie pridanej hodnoty, pričom zohľadňuje skúsenosti a kapacity, čím posilňuje spoločné záujmy, hodnoty a spoločné ciele. Únia podporuje výmenu najlepších postupov a výmenu poznatkov medzi orgánmi a expertmi členských štátov.

8. V programoch a akciách v rámci nástroja sa uplatňuje hľadisko boja proti zmene klímy, ochrany životného prostredia, ľudských práv, demokracie, rodovej rovnosti a v prípade potreby znižovania rizika katastrof, pričom sa nimi riešia prepojenia medzi cieľmi udržateľného rozvoja na účely podpory integrovaných akcií, ktoré môžu vytvárať spoločné výhody a koherentným spôsobom napĺňať viaceré ciele. Uvedené programy a akcie sa zakladajú na komplexnej, multidisciplinárnej analýze súvislostí, kapacít, rizík a slabých miest, integrujú prístup zameraný na zvyšovanie odolnosti a vyznačujú sa vnímavosťou voči konfliktom, pričom sa v nich zohľadňuje predchádzanie konfliktom a budovanie mieru. Riadia sa zásadou „nespôsobiť škodu“ a zásadou „nikoho neopomenúť“.

9. Nástrojom sa podporuje využívanie digitalizácie ako silného faktora, ktorý umožňuje udržateľný rozvoj a inkluzívny rast.

10. V rámci spolupráce s partnermi sa presadzuje koordinovanejší, celostnejší a štruktúrovanejší prístup k migrácii, pri ktorom sa zohľadňuje význam riešenia základných príčin neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania. Maximalizujú sa ním synergie a budujú komplexné partnerstvá, pričom osobitná pozornosť sa venuje krajinám pôvodu a tranzitu. V uvedenom prístupe sa kombinujú všetky vhodné nástroje a potrebný pákový efekt prostredníctvom flexibilného stimulačného prístupu s prípadnými zmenami v prideľovaní finančných prostriedkov súvisiacich s migráciou, ak sú v tomto kontexte potrebné, v súlade so zásadami programovania stanovenými v nástroji. Zohľadňuje sa v ňom účinná spolupráca a vykonávanie dohôd a uskutočňovanie dialógov Únie o migrácii. Uvedené akcie sa vykonávajú pri plnom dodržiavaní medzinárodného práva vrátane medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a medzinárodného utečeneckého práva, právomocí Únie a vnútroštátnych právomocí. Účinnosť uvedeného prístupu sa posudzuje každý rok alebo podľa potreby. Akcie v rámci nástroja súvisiace s migráciou sa vykonávajú na podporu cieľov migračnej politiky Únie prostredníctvom flexibilného mechanizmu financovania.

11. Komisia zabezpečuje, aby sa akcie prijaté na základe nástroja v súvislosti s bojom proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, kybernetickou bezpečnosťou a bojom proti počítačovej kriminalite a budovaním kapacít vojenských aktérov na podporu rozvoja a bezpečnosti pre rozvoj vykonávali v súlade s medzinárodným právom vrátane medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a humanitárneho práva. Na uvedený účel Komisia vytvorí vhodný rámec na posudzovanie a monitorovanie rizika. Komisia v uvedenom rámci vypracuje operačné usmernenia s cieľom zabezpečiť, aby sa pri navrhovaní a vykonávaní uvedených akcií zohľadňovali ľudské práva.

Takéto akcie sa zakladajú na pravidelnej a spoľahlivej analýze konfliktov s cieľom zabezpečiť vnímavosť voči konfliktom a zaviesť prístup k reforme sektora bezpečnosti, ktorým sa prispeje k demokratickej správe vecí verejných, zodpovednosti a bezpečnosti ľudí vrátane prínosov pre miestne obyvateľstvo. Uvedené akcie sa v prípade potreby začlenia do kontextu dlhodobejšej pomoci zameranej na reformu sektora bezpečnosti.

12. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu a na podnet ktorejkoľvek z uvedených troch inštitúcií si s nimi vymieňa názory, okrem iného aj na prístup založený na stimuloch reagujúci na výkonnosť v kľúčových oblastiach, ktorý sa uvádza v článku 20. Európsky parlament môže uskutočňovať pravidelné výmeny názorov s Komisiou týkajúce sa jeho vlastných programov pomoci, a to o záležitostiach, ako je budovanie kapacít vrátane súvisiacej mediácie a dialógu, a o pozorovaní volieb.

13. Komisia si pravidelne vymieňa informácie s občianskou spoločnosťou.

14. Komisia v prípade potreby vypracuje a dodržiava rámce riadenia rizík vrátane opatrení na ich posudzovanie a zmierňovanie.

15. Finančné prostriedky Únie v rámci nástroja sa nesmú použiť na financovanie obstarávania zbraní alebo munície, ani na operácie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami.

Článok 9

Budovanie kapacít vojenských aktérov na podporu rozvoja a bezpečnosti pre rozvoj

1. S cieľom prispieť k udržateľnému rozvoju, ktorý si vyžaduje dosiahnutie stabilných, mierových a inkluzívnych spoločností, sa pomoc Únie v rámci nástroja môže za výnimočných okolností uvedených v odseku 3 použiť v kontexte širšej reformy sektora bezpečnosti alebo na budovanie kapacít vojenských aktérov v partnerských krajinách na účely vykonávania rozvojových činností a činnosti v oblasti bezpečnosti pre rozvoj.

2. Pomoc podľa tohto článku sa môže vzťahovať najmä na zabezpečovanie programov budovania kapacít na podporu rozvoja a bezpečnosti pre rozvoj vrátane odbornej prípravy, mentorstva a poradenstva, ako aj poskytovanie vybavenia, zlepšovanie infraštruktúry a poskytovanie služieb priamo súvisiacich s uvedenou pomocou.

3. Pomoc podľa tohto článku sa poskytne len za týchto podmienok: a) ak požiadavky na primerané dosiahnutie cieľov Únie v rámci nástroja nie je možné splniť pomocou nevojenských aktérov a ak je ohrozená existencia fungujúcich štátnych inštitúcií alebo ochrana ľudských práv a základných slobôd a štátne inštitúcie nie sú schopné túto hrozbu zvládnuť; a b) ak sa príslušná partnerská krajina a Únia zhodnú na tom, že vojenskí aktéri majú kľúčový význam z hľadiska zachovania, vytvorenia alebo obnovenia podmienok nevyhnutných pre udržateľný rozvoj, a to aj v období kríz a nestabilných alebo destabilizujúcich podmienok a situácií.

4. Pomoc Únie podľa tohto článku sa nesmie použiť na financovanie budovania kapacít vojenských aktérov na iné účely, ako na zabezpečovanie rozvojových činností a činností v oblasti bezpečnosti pre rozvoj. Predovšetkým sa nesmie použiť na financovanie žiadnej z týchto činností: a) opakujúcich sa vojenských výdavkov; b) obstarávania zbraní a munície alebo akéhokoľvek iného vybavenia určeného na použitie smrtiacej sily; c) odbornej prípravy, ktorej účelom je konkrétne prispieť k bojaschopnosti ozbrojených síl.

5. Pri navrhovaní a vykonávaní opatrení podľa tohto článku Komisia podporuje zodpovednosť partnerskej krajiny. Vypracuje tiež nevyhnutné prvky a osvedčené postupy potrebné na zabezpečenie udržateľnosti a zodpovednosti v strednodobom a dlhodobom horizonte a presadzuje právny štát a uznávané zásady medzinárodného práva.







HLAVA II

VYKONÁVANIE NÁSTROJA







KAPITOLA I

Programovanie

Článok 10

Rozsah geografických programov

1. V záujme dosiahnutia cieľov nástroja sa geografické programy vypracúvajú na základe týchto oblastí spolupráce: a) dobrá správa vecí verejných, demokracia, právny štát a ľudské práva vrátane rodovej rovnosti; b) odstránenie chudoby, boj proti nerovnosti a diskriminácii a podpora ľudského rozvoja; c) migrácia, nútené vysídľovanie a mobilita; d) životné prostredie a zmena klímy; e) inkluzívny a udržateľný hospodársky rast a dôstojné zamestnávanie; f) mier, stabilita a predchádzanie konfliktom; g) partnerstvo.

2. Ďalšie podrobnosti o každej z oblastí spolupráce uvedených v odseku 1 sú stanovené v prílohe II.

Článok 11

Rozsah tematických programov

1. V záujme dosiahnutia cieľov nástroja sa tematické programy vzťahujú na tieto intervenčné oblasti: a) ľudské práva a demokracia: dosahovanie pokroku v oblasti: i) základných hodnôt demokracie; ii) právneho štátu; iii) univerzálnosti, nedeliteľnosti a vzájomnej závislosti ľudských práv; iv) rešpektovania ľudskej dôstojnosti, v) zásad nediskriminácie, rovnosti a solidarity; vi) dodržiavania zásad Charty OSN a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv; b) organizácie občianskej spoločnosti: i) inkluzívny, participatívny, posilnený a nezávislý priestor občianskej spoločnosti a demokracie v partnerských krajinách; ii) inkluzívny a otvorený dialóg s aktérmi občianskej spoločnosti a medzi nimi; iii) informovanosť, porozumenie, poznatky a zapojenie európskych občanov v súvislosti s otázkami rozvoja; c) mier, stabilita a predchádzanie konfliktom: i) pomoc pri predchádzaní konfliktom, budovaní mieru a pripravenosti na krízy; ii) pomoc pri riešení globálnych a nadregionálnych hrozieb a vznikajúcich hrozieb; d) globálne výzvy: i) zdravotníctvo; ii) vzdelávanie; iii) rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien a dievčat; iv) deti a mládež; v) migrácia, nútené vysídľovanie a mobilita; vi) dôstojná práca, sociálna ochrana, nerovnosť a začlenenie; vii) kultúra; viii) zabezpečovanie zdravého životného prostredia a boj proti zmene klímy; ix) udržateľná energetika; x) udržateľný a inkluzívny rast, dôstojné pracovné miesta a zapojenie súkromného sektora; xi) potravinová a výživová bezpečnosť; xii) posilňovanie úlohy miestnych orgánov ako aktérov v oblasti rozvoja; xiii) podpora inkluzívnych spoločností a iniciatív s účasťou viacerých zainteresovaných strán, dobrej správy hospodárskych záležitostí vrátane spravodlivej a inkluzívnej mobilizácie domácich príjmov; xiv) podpora posudzovania a dokumentácie pokroku pri vykonávaní zásad partnerstva a účinnosti.

2. Ďalšie podrobnosti o každej z oblastí spolupráce uvedených v odseku 1 sú stanovené v prílohe III.

Článok 12

Všeobecný prístup k programovaniu

1. Spolupráca a intervencie v rámci nástroja sa programujú, s výnimkou činností rýchlej reakcie uvedených v článku 4 ods. 4.

2. Na základe článku 7 sa programovanie v rámci nástroja zakladá na týchto zásadách: a) v programových dokumentoch sa poskytuje ucelený rámec pre spoluprácu medzi Úniou a partnerskými krajinami alebo regiónmi v súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a zásadami stanovenými v tomto nariadení; b) pri vypracúvaní programových dokumentov pre partnerské krajiny a regióny, ktoré sa nachádzajú v krízovej, pokrízovej, nestabilnej alebo zraniteľnej situácii, sa vykoná analýza konfliktu s cieľom zabezpečiť vnímavosť voči konfliktom a náležite sa vezmú do úvahy osobitné potreby a okolnosti dotknutých partnerských krajín alebo regiónov a ich obyvateľstva; ak sú partnerské krajiny alebo regióny priamo dotknuté alebo ovplyvnené krízou, situáciou po kríze alebo nestabilnou situáciou, osobitný dôraz sa kladie na posilnenie koordinácie medzi všetkými dotknutými aktérmi, aby sa napomohlo prechodu z núdzovej situácie k udržateľnému rozvoju a stabilnému mieru vrátane predchádzania násiliu; c) Únia a členské štáty zabezpečujú vzájomné inkluzívne konzultácie v počiatočnom štádiu a počas celého procesu programovania, aby sa podporila súdržnosť, komplementárnosť a konzistentnosť ich činností spolupráce. Pri programovaní týkajúcom sa jednotlivých krajín sa uprednostňuje spoločné programovanie, ktorého vykonávanie je flexibilné, inkluzívne a iniciované na úrovni jednotlivých krajín. Spoločné programovanie je otvorené pre ďalších relevantných darcov a aktérov, ak to Únia a členské štáty považujú za relevantné; Únia a členské štáty sa okrem toho vždy, keď je to vhodné, snažia podporovať partnerské krajiny prostredníctvom spoločného vykonávania; d) Únia v počiatočnom štádiu a počas celého procesu programovania podporuje pravidelný mnohostranný a inkluzívny dialóg s ďalšími darcami a aktérmi vrátane, v príslušných prípadoch, miestnych orgánov, zástupcov občianskej spoločnosti, nadácií a súkromného sektora, s cieľom podľa potreby uľahčiť ich príslušné príspevky a zabezpečiť, aby pri procese programovania zohrávali zmysluplnú úlohu; e) prostredníctvom tematického programu týkajúceho sa ľudských práv a demokracie a tematického programu týkajúceho sa organizácií občianskej spoločnosti uvedených v článku 4 ods. 3 písm. a) a b) sa poskytuje pomoc nezávisle od súhlasu vlád a ostatných orgánov verejnej moci dotknutých tretích krajín; uvedenými tematickými programami sa podporujú najmä aktéri občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach, pričom zohľadňujú formy a metódy implementácie uvedené v článku 27 ods. 3. Výsledok konzultácií plánovaných podľa písmen c) a d) prvého pododseku sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade.

3. Programové dokumenty sa zakladajú na výsledkoch a vždy, keď je to možné, zahŕňajú jasné ciele a ukazovatele. Ukazovatele sa v prípade potreby zakladajú na medzinárodne dohodnutých cieľoch a ukazovateľoch, najmä tých, ktoré sú stanovené pre ciele udržateľného rozvoja, ako aj rámcoch výsledkov na úrovni jednotlivých krajín, s cieľom posudzovať a oznamovať príspevok Únie k výsledkom na úrovni výstupov, výsledkov a vplyvu.

Článok 13

Zásady programovania pre geografické programy

1. Programovanie geografických programov sa zakladá na týchto zásadách: a) bez toho, aby bol dotknutý odsek 5, sa akcie v čo najväčšom možnom rozsahu zakladajú na včasnom, nepretržitom a inkluzívnom dialógu medzi Úniou, členskými štátmi a dotknutými partnerskými krajinami vrátane vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, so zapojením organizácií občianskej spoločnosti, národných, regionálnych a miestnych parlamentov a ostatných zainteresovaných strán s cieľom zvýšiť demokratickú zodpovednosť za proces a nabádať k podpore vnútroštátnych a regionálnych stratégií; b) v prípade potreby sa programové obdobie zosynchronizuje a zosúladí so strategickými cyklami partnerských krajín; c) pri programovaní sa môžu stanoviť činnosti spolupráce financované z rôznych súm pridelených prostriedkov stanovených v článku 6 ods. 2 a z iných programov Únie v súlade s ich základnými aktmi.

2. Programovaním geografických programov sa vytvára špecifický a prispôsobený rámec spolupráce založený na: a) potrebách partnerov stanovených na základe špecifických kritérií, berúc do úvahy počet obyvateľov, chudobu, nerovnosť, ľudský rozvoj, hospodársku a environmentálnu zraniteľnosť a odolnosť štátu a spoločnosti, ako aj vplyv dlhotrvajúcich a opakujúcich sa kríz; b) schopnosti partnerov a ich odhodlaní presadzovať spoločné hodnoty, zásady a záujmy vrátane ľudských práv, základných slobôd, demokracie, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, boja proti korupcii, otvoreného priestoru občianskej spoločnosti a rodovej rovnosti a podporovať spoločné ciele a mnohostranné aliancie a spoluprácu, medzinárodný systém založený na pravidlách, ako aj presadzovanie priorít Únie; c) záväzkoch partnerov vrátane tých, ktoré sa dohodli spoločne s Úniou, a výkonnosti stanovených na základe kritérií, ako je politická reforma a hospodársky a sociálny rozvoj, environmentálna udržateľnosť a účinné využívanie pomoci, pričom sa zohľadnia špecifiká a úroveň rozvoja partnerských krajín; d) potenciálnom vplyve financovania z prostriedkov Únie v partnerských krajinách a regiónoch; e) schopnostiach partnerov mobilizovať a účinne využívať domáce zdroje, ako aj mať prístup k finančným zdrojom, riadiť zdroje transparentne s cieľom podporovať priority vnútroštátneho rozvoja, a na ich absorpčných kapacitách.

3. Prednosť pri prideľovaní zdrojov majú krajiny, ktoré pomoc potrebujú najviac, a to predovšetkým najmenej rozvinuté krajiny, krajiny s nízkymi príjmami, krajiny v krízovej, pokrízovej, nestabilnej a zraniteľnej situácii vrátane malých ostrovných rozvojových štátov a rozvojových krajín bez prístupu k moru.

4. Únia okrem toho rieši osobitné výzvy krajín so stredným príjmom a najmä krajín, ktoré sa dostali na úroveň prevyšujúcu status krajiny s nižším príjmom.

5. Spolupráca s industrializovanými krajinami sa zameriava na podporu záujmov a hodnôt Únie a spoločných záujmov a hodnôt, spoločne dohodnutých cieľov a multilateralizmu.

6. Nástrojom sa prispieva k akciám stanoveným v rámci nariadenia (EÚ) 2021/817. Na základe tohto nariadenia sa vypracuje jednotný programový dokument na obdobie siedmich rokov, ktorý bude zahŕňať finančné prostriedky z nariadenia o nástroji IPA III . Na použitie uvedených finančných prostriedkov sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/817.

Článok 14

Programové dokumenty pre geografické programy

1. Nástroj sa v prípade geografických programov vykonáva prostredníctvom viacročných orientačných programov pre krajinu a viacročných orientačných programov pre viaceré krajiny.

2. Vo viacročných orientačných programoch sa stanovia prioritné oblasti vybraté na financovanie z prostriedkov Únie, špecifické ciele, očakávané výsledky, jasné a konkrétne ukazovatele výkonnosti a orientačné pridelenia finančných prostriedkov, a to celkové, ako aj pre jednotlivé prioritné oblasti, a v príslušných prípadoch spôsoby implementácie.

3. Viacročné orientačné programy sa zakladajú na: a) vnútroštátnej alebo regionálnej stratégii v podobe rozvojového plánu alebo podobného dokumentu schváleného Komisiou ako základ pre príslušný viacročný orientačný program v čase prijatia uvedeného dokumentu; b) rámcovom dokumente, v ktorom sa stanovuje politika Únie voči dotknutému partnerovi alebo dotknutým partnerom vrátane spoločného dokumentu medzi Úniou a členskými štátmi; c) spoločnom dokumente medzi Úniou a dotknutým partnerom alebo dotknutými partnermi, v ktorom sa stanovujú spoločné priority a vzájomné záväzky.

4. Ak je to možné a vhodné, v záujme zvýšenia vplyvu kolektívnej spolupráce Únie nahradí spoločný programový dokument programové dokumenty Únie a členských štátov. Takýto spoločný programový dokument však môže nahradiť viacročný orientačný program Únie len za predpokladu, že je schválený vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 16, je v súlade s článkami 12 a 13, obsahuje prvky stanovené v odseku 2 tohto článku a stanovuje sa v ňom rozdelenie práce medzi Úniou a členskými štátmi.

Článok 15

Programové dokumenty pre tematické programy

1. Nástroj sa v prípade tematických programov vykonáva prostredníctvom viacročných orientačných programov.

2. Vo viacročných orientačných programoch pre tematické programy sa stanoví stratégia Únie, priority vybraté na financovanie Úniou, špecifické ciele, očakávané výsledky, jasné a konkrétne ukazovatele výkonnosti, medzinárodná situácia a činnosti hlavných partnerov, pokiaľ ide o dotknutú tému.

V prípade potreby sa stanovia zdroje a priority intervencií pre účasť na celosvetových iniciatívach.

3. Vo viacročných orientačných programoch pre tematické programy sa stanovujú aj orientačné pridelenia finančných prostriedkov, a to tak z celkového hľadiska, ako aj podľa jednotlivých oblastí spolupráce a jednotlivých priorít. Orientačné pridelenie finančných prostriedkov sa môže uviesť vo forme rozpätia.

Článok 16

Prijímanie a zmena viacročných orientačných programov

1. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme viacročné orientačné programy uvedené v článkoch 14 a 15. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 45 ods. 2. Uvedený postup sa uplatňuje aj na preskúmania uvedené v odsekoch 3 a 4 tohto článku, v dôsledku ktorých sa výrazne mení obsah viacročného orientačného programu.

2. Pri prijímaní spoločných viacročných programových dokumentov uvedených v článku 14 sa rozhodnutie Komisie vzťahuje len na príspevok Únie k spoločnému viacročnému programovému dokumentu.

3. Viacročné orientačné programy pre geografické programy sa preskúmajú po hodnotení v polovici obdobia uvedenom v článku 42 ods. 2, a ak je to potrebné pre ich účinné vykonávanie aj ad hoc , najmä ak došlo k podstatným zmenám politického rámca uvedeného v článku 7 alebo po krízovej alebo pokrízovej situácii.

4. Viacročné orientačné programy pre tematické programy sa preskúmajú po hodnotení v polovici obdobia uvedenom v článku 42 ods. 2, a ak je to potrebné pre ich účinné vykonávanie aj ad hoc , najmä ak došlo k podstatným zmenám politického rámca uvedeného v článku 7.

5. V prípade riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov, ako sú krízy alebo bezprostredné ohrozenie mieru, demokracie, právneho štátu, ľudských práv alebo základných slobôd, môže Komisia zmeniť viacročné orientačné programy uvedené v článkoch 14 a 15 prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom pre naliehavé prípady uvedeným v článku 45 ods. 4.

Článok 17

Rezerva na vznikajúce výzvy a priority

1. Suma uvedená v článku 6 ods. 3 sa použije tam, kde je to najpotrebnejšie a riadne odôvodnené, okrem iného: a) na zabezpečenie primeranej reakcie Únie v prípade nepredvídaných okolností; b) na riešenie nových potrieb alebo vznikajúcich výziev, ako sú tie na hraniciach Únie alebo jej susedov súvisiace s krízou, či už prírodnou alebo spôsobenou človekom, násilným konfliktom alebo pokrízovými situáciami či migračným tlakom a núteným vysídľovaním; c) na podporu nových iniciatív alebo priorít pod vedením Únie alebo medzinárodných iniciatív alebo priorít.

2. Rozhodnutie o využití uvedených finančných prostriedkov sa prijme v súlade s postupmi stanovenými v článkoch 16 a 25.







KAPITOLA II

Osobitné ustanovenia pre oblasť susedstva

Článok 18

Špecifické ciele pre oblasť susedstva

V súlade s článkami 3 a 4 špecifickými cieľmi podpory Únie v rámci nástroja pre oblasť susedstva sú:

a) podporovať posilnenú politickú spoluprácu a posilňovať a upevňovať skutočnú a udržateľnú demokraciu, stabilitu, dobrú správu vecí verejných, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv;

b) podporovať vykonávanie dohôd o pridružení alebo iných existujúcich a budúcich dohôd, spoločne dohodnutých programov pridruženia a priorít partnerstva alebo rovnocenných dokumentov, a to aj prostredníctvom inštitucionálnej spolupráce a budovania kapacít;

c) podporovať posilnené partnerstvo so spoločnosťami medzi Úniou a partnerskými krajinami a medzi partnerskými krajinami, a to aj prostredníctvom medziľudských kontaktov, a širokej škály činností s osobitným zameraním na mládež;

d) posilňovať regionálnu a cezhraničnú spoluprácu, najmä v rámci Východného partnerstva, Únie pre Stredozemie, spolupráce v rámci celého európskeho susedstva, ako aj regionálnej spolupráce v oblasti Čierneho mora, spolupráce v Arktíde, Severnej dimenzie, a to aj v oblastiach energetiky a bezpečnosti;

e) dosiahnuť postupnú integráciu do vnútorného trhu Únie a rozšírenej odvetvovej a medziodvetvovej spolupráce, a to aj aproximáciou právnych predpisov a zbližovaním v oblasti regulácie s právnymi predpismi Únie a ďalšími relevantnými medzinárodnými normami a štandardmi, ako aj zlepšovaním prístupu na trh, napríklad aj prostredníctvom prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu, a súvisiacim budovaním inštitúcií a investíciami;

f) posilňovať partnerstvá v oblasti dobre riadenej a bezpečnej migrácie a mobility a v prípade potreby a za predpokladu, že sú podmienky pre dobre riadenú migráciu a bezpečnú mobilitu splnené, podporovať vykonávanie existujúcich bezvízových režimov v súlade s revidovaným mechanizmom pozastavenia vízového režimu, dialógmi o liberalizácii vízového režimu a dvojstrannými alebo regionálnymi dohodami a dojednaniami s tretími krajinami vrátane partnerstiev v oblasti mobility;

g) podporovať budovanie dôvery a ďalších opatrení prispievajúcich k bezpečnosti, predchádzaniu konfliktom a k ich urovnávaniu vrátane podpory postihnutého obyvateľstva a obnovy.

Článok 19

Programové dokumenty a kritériá prideľovania prostriedkov

1. Pokiaľ ide o partnerské krajiny a územia uvedené v prílohe I, prioritné oblasti na financovanie z prostriedkov Únie sa vyberú najmä z tých, ktoré sú zahrnuté v dohodách o pridružení, partnerstve a spolupráci, spoločne dohodnutých programoch pridruženia a prioritách partnerstva alebo iných relevantných, existujúcich a budúcich, spoločne dohodnutých dokumentoch medzi Úniou a partnerskými krajinami na dvojstrannej a viacstrannej úrovni uvedených v článku 14 ods. 3 písm. c), a to v príslušných prípadoch aj v rámci Východného partnerstva a južného rozmeru európskej susedskej politiky, v súlade so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 18 a oblasťami spolupráce v rámci geografických programov stanovenými v prílohe II.

2. Odchylne od článku 13 ods. 2 a 3 je podpora zo strany Únie v rámci geografických programov v oblasti susedstva diferencovaná, pokiaľ ide o formu a príslušné sumy, pričom sa v súvislosti s partnerskou krajinou zohľadňujú jej: a) potreby, a to na základe ukazovateľov, ako je napríklad počet obyvateľov, nerovnosti a úroveň rozvoja; b) záväzok uskutočňovať spoločne dohodnuté ciele politických, hospodárskych, environmentálnych a sociálnych reforiem a dosahovanie pokroku pri ich uskutočňovaní; c) záväzok budovať skutočnú a udržateľnú demokraciu, právny štát, dobrú správu vecí verejných, dodržiavať ľudské práva a bojovať proti korupcii a dosahovanie pokroku v uvedených oblastiach; d) partnerstvo s Úniou vrátane úrovne jej ambícií v súvislosti s týmto partnerstvom; e) absorpčná kapacita a potenciálny vplyv podpory zo strany Únie na základe nástroja.

3. Podpora Únie uvedená v odseku 2 tohto článku sa zohľadňuje v rámci programových dokumentov pre geografické programy uvedených v článku 14.

Článok 20

Prístup založený na stimuloch

1. Ako stimul na uskutočnenie reforiem sa partnerským krajinám a územiam uvedeným v prílohe I pridelí približne 10 % finančného krytia stanoveného v článku 6 ods. 2 písm. a) prvej zarážke na doplnenie orientačných pridelení finančných prostriedkov pre jednotlivé krajiny uvedených v článku 14. O pridelení takýchto prostriedkov sa rozhodne na základe ich výkonnosti a pokroku, ktoré dosahujú, pokiaľ ide o demokraciu, dobrú správu vecí verejných a právny štát vrátane spolupráce s občianskou spoločnosťou, ľudských práv, a to aj rodovej rovnosti, spolupráce v oblasti migrácie, správy hospodárskych záležitostí a reforiem, najmä tých, na ktorých sa spoločne dohodli. Pokrok partnerských krajín sa pravidelne posudzuje, najmä prostredníctvom správ o pokroku, ktoré zahŕňajú porovnanie vývojových tendencií so situáciou v predchádzajúcich rokoch.

2. Odsek 1 sa neuplatňuje na podporu určenú pre občiansku spoločnosť, predchádzanie konfliktom a budovanie mieru, kontakty medzi ľuďmi vrátane spolupráce medzi miestnymi orgánmi, podporu zlepšovania situácie v oblasti ľudských práv alebo podporné opatrenia pri krízach. V prípade závažného alebo pretrvávajúceho zhoršovania situácie v oblasti demokracie, ľudských práv a právneho štátu alebo zvýšeného rizika konfliktu sa podpora uvedených akcií – ak je to možné a potrebné – zintenzívni.

Článok 21

Orientačné programy pre viaceré krajiny

Orientačné programy pre viaceré krajiny v oblasti susedstva riešia výzvy spoločné pre všetky alebo viacero partnerských krajín na základe priorít Východného partnerstva a južnej dimenzie revidovanej európskej susedskej politiky a zohľadňuje sa v nich práca vykonaná v kontexte Únie pre Stredozemie a regionálna, nadregionálna a subregionálna spolupráca, predovšetkým medzi dvoma alebo viacerými partnerskými krajinami, a to aj v rámci regionálnej spolupráce Severnej dimenzie a Čiernomorskej synergie.

Článok 22

Cezhraničná spolupráca

1. Cezhraničná spolupráca, ako sa vymedzuje v článku 2 prvom odseku bode 5, sa vzťahuje na spoluprácu pozdĺž vonkajších priľahlých pozemných a námorných hraníc, nadnárodnú spoluprácu v rámci väčších nadnárodných území alebo v okolí morských oblastí, ako aj medziregionálnu spoluprácu.

2. Oblasť susedstva prispieva k programom cezhraničnej spolupráce, ako sa uvádza v odseku 1 spolufinancovaným Európskym fondom regionálneho rozvoja v rámci nariadenia o programe Interreg. Na podporu týchto programov sa orientačne pridelí suma až do výšky 5 % finančného krytia pre oblasť susedstva.

3. Príspevky na programy cezhraničnej spolupráce sa určia a použijú podľa článku 10 ods. 3 nariadenia o programe Interreg.

4. Miera spolufinancovania zo strany Únie nesmie byť vyššia ako 90 % oprávnených výdavkov programu cezhraničnej spolupráce.

5. Predbežné financovanie programov cezhraničnej spolupráce môže prekročiť percentuálnu hodnotu uvedenú v článku 51 nariadenia o programe Interreg. Na žiadosť riadiaceho orgánu môže byť miera predbežného financovania v každom rozpočtovom roku až 80 % ročných záväzkov na program.

6. Viacročný strategický dokument pre cezhraničnú spoluprácu, v ktorom sa stanovujú prvky uvedené v článku 14 ods. 2 tohto nariadenia, sa prijme v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia o programe Interreg.

7. Ak sa programy cezhraničnej spolupráce ukončia v súlade s článkom 12 nariadenia o programe Interreg, podpora z finančného krytia na oblasť susedstva pre ukončený program, ktorá ešte je k dispozícii, sa môže podľa potreby použiť predovšetkým na financovanie iných programov cezhraničnej spolupráce alebo akejkoľvek inej činnosti v rámci uvedeného finančného krytia.







KAPITOLA III

Akčné plány, opatrenia a spôsoby vykonávania

Článok 23

Akčné plány a opatrenia

1. Komisia prijme ročné alebo viacročné akčné plány a opatrenia. Opatrenia môžu mať formu individuálnych opatrení, osobitných opatrení, podporných opatrení alebo opatrení výnimočnej pomoci. V akčných plánoch a opatreniach sa zohľadní konkrétna situácia a pre každú akciu sa spresnia sledované ciele, očakávané výsledky a hlavné činnosti, spôsoby vykonávania, monitorovanie a hodnotenie, ako aj rozpočet a všetky súvisiace výdavky na podporu.

2. Akčné plány sú založené na programových dokumentoch s výnimkou prípadov uvedených v odsekoch 5 a 6. Akčné plány sa vypracúvajú inkluzívnym, transparentným a včasným spôsobom. Vždy, keď je to vhodné, sa v rámci lepšej spolupráce akčné plány prerokujú spoločne s členskými štátmi.

3. V prípade potreby sa akcia môže prijať ako individuálne opatrenie pred prijatím alebo po prijatí akčných plánov. Individuálne opatrenia sú založené na programových dokumentoch s výnimkou prípadov uvedených v odseku 5 a v iných riadne odôvodnených prípadoch.

4. V prípade nepredvídaných potrieb alebo okolností a ak nie je možné financovanie z vhodnejších zdrojov, môže Komisia prijať osobitné opatrenia, ktoré sa v programových dokumentoch neuvádzajú.

5. Ročné alebo viacročné akčné plány a individuálne opatrenia sa môžu použiť na vykonávanie činností rýchlej reakcie uvedených v článku 4 ods. 4 písm. b) a c).

6. Komisia môže pre činnosti rýchlej reakcie prijať opatrenia výnimočnej pomoci, ako sa uvádza v článku 4 ods. 4 písm. a).

Opatrenie výnimočnej pomoci môže trvať najviac 18 mesiacov a v prípade objektívnych a nepredvídaných prekážok pri jeho vykonávaní sa môže predĺžiť dvakrát o ďalšie obdobie najviac šiestich mesiacov, a to celkovo maximálne na obdobie 30 mesiacov, pod podmienkou, že sa nezvýši finančná suma na dané opatrenie.

V prípade dlhodobých krízových situácií a konfliktov môže Komisia prijať druhé opatrenie výnimočnej pomoci s dĺžkou trvania až 18 mesiacov. V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu prijať ďalšie opatrenia, pokiaľ je kontinuita akcie Únie nevyhnutná a nemožno ju zabezpečiť inými prostriedkami.

Článok 24

Podporné opatrenia

1. Z finančných prostriedkov Únie sa môžu hradiť výdavky na podporu vykonávania nástroja a na dosahovanie jeho cieľov vrátane administratívnej podpory súvisiacej s prípravnými, následnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na toto vykonávanie, ako aj výdavky v ústrediach a delegáciách Únie na administratívnu a koordinačnú podporu potrebnú pre nástroj a na riadenie operácií financovaných v rámci nástroja vrátane informačných a komunikačných činností a systémov informačných technológií na úrovní inštitúcií

2. Ak v akčných plánoch alebo opatreniach uvedených v článku 23 nie sú zahrnuté výdavky na podporu, Komisia v prípade potreby prijme podporné opatrenia. Financovanie z prostriedkov Únie v rámci podporných opatrení môže zahŕňať: a) štúdie, zasadnutia, informácie, zvyšovanie informovanosti, odbornú prípravu, prípravu a výmenu získaných poznatkov a najlepších postupov, publikačnú činnosť a akékoľvek ďalšie výdavky na administratívnu alebo technickú pomoc potrebnú na programovanie a riadenie akcií vrátane platených externých expertov; b) výskumné a inovačné činnosti a štúdie relevantných záležitostí a šírenie ich výsledkov; c) výdavky týkajúce sa realizácie informačných a komunikačných akcií vrátane vývoja komunikačných stratégií a inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie a viditeľnosti týchto priorít.

Článok 25

Prijímanie akčných plánov a opatrení

1. Akčné plány a opatrenia sa prijímajú prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 45 ods. 2.

2. Postup uvedený v odseku 1 sa nevyžaduje pri: a) individuálnych opatreniach, v prípade ktorých finančné prostriedky Únie nepresahujú 5 000 000 EUR; b) osobitných a podporných opatreniach, ani akčných plánoch prijatých na účely vykonávania činností rýchlej reakcie, v prípade ktorých financovanie z prostriedkov Únie nepresahuje 10 000 000 EUR; ▼C1 c) opatreniach výnimočnej pomoci uvedených v článku 23 ods. 6, v prípade ktorých financovanie z prostriedkov Únie nepresahuje 20 000 000 EUR; ▼B d) technických zmenách akčných plánov a opatrení, ak takéto zmeny podstatným spôsobom neovplyvnia ciele dotknutého akčného plánu alebo opatrenia, ako sú: i) zmena spôsobu vykonávania; ii) predĺženia obdobia vykonávania; iii) prerozdelenie finančných prostriedkov medzi akciami obsiahnutými v akčnom pláne; iv) zvýšenie alebo zníženie rozpočtu na akčné plány a opatrenia najviac o 20 % pôvodného rozpočtu, ale nie o viac ako 10 000 000 EUR. V prípade viacročných akčných plánov a opatrení sa prahové hodnoty uvedené v odseku 2 prvom pododseku písm. a), b) a c) a písm. d) bode iv) uplatňujú na ročnom základe. Akčné plány a opatrenia, ak sú prijaté podľa tohto odseku, s výnimkou opatrení výnimočnej pomoci, a technické zmeny sa do jedného mesiaca od ich prijatia oznámia Európskemu parlamentu a členským štátom prostredníctvom príslušného výboru uvedeného v článku 45.

3. Pred prijatím alebo predĺžením opatrení výnimočnej pomoci, ktoré neprevyšujú 20 000 000 EUR, informuje Komisia Európsky parlament a Radu o ich povahe a cieľoch a plánovaných finančných sumách. Komisia informuje Európsky parlament a Radu pred uskutočnením významných a podstatných zmien týkajúcich sa už prijatých opatrení výnimočnej pomoci. V záujme konzistentnosti vonkajšej činnosti Únie zohľadňuje Komisia pri plánovaní a následnom vykonávaní týchto opatrení príslušný politický prístup.

4. Ak si to vyžadujú riadne odôvodnené vážne a naliehavé dôvody, ako sú krízy vrátane prírodných alebo človekom spôsobených katastrof alebo bezprostredné ohrozenie demokracie, právneho štátu, ľudských práv alebo základných slobôd, môže Komisia prijať akčné plány a opatrenia alebo zmeny existujúcich akčných plánov a opatrení ako okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 45 ods. 4.

5. V prípade environmentálne citlivých akcií, najmä v prípade novej významnej infraštruktúry, sa na úrovni akcií v súlade s uplatniteľnými právnymi aktmi Únie vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ ( 1 ) a smernice Rady 85/337/EHS ( 2 ) uskutoční primeraný environmentálny skríning, a to aj pokiaľ ide o vplyv na zmenu klímy a biodiverzitu, prípadne zahrňujúci posúdenia vplyvu na životné prostredie vrátane vplyvu na zmenu klímy, ekosystém a biodiverzitu.

Vykonajú sa ďalšie vhodné ex ante posúdenia, ktoré sú primerané cieľom a sumám plánovaných akcií a opatrení, s cieľom určiť možné dôsledky a riziká uvedených akcií a opatrení, pokiaľ ide o ľudské práva, prístup k prírodným zdrojom, ako je pôda, a sociálne normy, a to aj vo forme posúdení vplyvu hlavných akcií a opatrení, pri ktorých sa očakáva, že budú mať významný vplyv na uvedené oblasti.

V prípade potreby sa pri vykonávaní odvetvových programov využijú strategické environmentálne hodnotenia vrátane hodnotení vplyvu na zmenu klímy. Pri vypracúvaní environmentálnych hodnotení sa zabezpečí účasť zainteresovaných strán, ako aj prístup verejnosti k výsledkom takýchto hodnotení.

Článok 26

Metódy spolupráce

1. Ako sa stanovuje v nariadení o rozpočtových pravidlách, Komisia implementuje financovanie v rámci nástroja buď priamo prostredníctvom Komisie, prostredníctvom delegácií Únie alebo prostredníctvom výkonných agentúr, alebo nepriamo prostredníctvom niektorého zo subjektov uvedených v článku 62 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia.

2. Financovanie v rámci nástroja sa môže poskytovať aj prostredníctvom príspevkov do medzinárodných, regionálnych alebo vnútroštátnych fondov, ako sú napríklad fondy zriadené alebo spravované EIB, členskými štátmi, partnerskými krajinami a regiónmi, medzinárodnými organizáciami alebo inými darcami.

3. Subjekty uvedené v článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách a oprávnené protistrany uvedené v článku 35 ods. 4 tohto nariadenia plnia svoje povinnosti podávať správy podľa článku 155 nariadenia o rozpočtových pravidlách každoročne. Požiadavky na podávanie správ pre ktorýkoľvek z uvedených subjektov sú stanovené v rámcovej dohode o finančnom partnerstve, dohode o príspevku, dohode o rozpočtových zárukách alebo dohode o financovaní.

4. Akcie financované v rámci nástroja sa môžu vykonávať prostredníctvom paralelného alebo spoločného spolufinancovania.

5. V prípade paralelného spolufinancovania sa akcia rozdelí na niekoľko jasne identifikovateľných zložiek, z ktorých každú financujú iní partneri zabezpečujúci spolufinancovanie spôsobom, pri ktorom je vždy možné identifikovať konečné využitie finančných prostriedkov a nedochádza k duplicite financovania.

6. V prípade spoločného spolufinancovania sa celkové náklady na akciu rozdelia medzi partnerov, ktorí poskytujú spolufinancovanie, pričom zdroje sa spoja takým spôsobom, že pri žiadnej konkrétnej činnosti vykonávanej ako súčasť akcie už nie je možné určiť zdroj finančných prostriedkov.

7. Spolupráca medzi Úniou a jej partnermi môže mať napríklad formu: a) trojstranných dojednaní, na základe ktorých Únia koordinuje svoju finančnú pomoc partnerskej krajine alebo regiónu s tretími krajinami; b) opatrení administratívnej a technickej spolupráce, ako aj budovanie kapacít, okrem iného v záujme výmeny skúseností členských štátov týkajúcich sa prechodu alebo vykonávania reforiem, ako je napríklad decentralizovaná spolupráca prostredníctvom partnerstiev alebo twinningu, medzi verejnými inštitúciami vrátane miestnych orgánov, verejnoprávnych subjektov alebo súkromnoprávnych subjektov, ktoré sú poverené plnením úloh služieb vo verejnom záujme členského štátu, a takými inštitúciami, orgánmi a subjektmi partnerského štátu alebo regiónu, ako aj opatrení spolupráce za účasti expertov z verejného sektora vyslaných z členských štátov a ich regionálnych a miestnych orgánov; c) príspevkov na nevyhnutné náklady na vytvorenie a správu verejno-súkromného partnerstva vrátane nákladov na ich nezávislé hodnotenie a monitorovanie, a to vždy, keď je to možné, organizáciami občianskej spoločnosti; d) podporných programov odvetvovej politiky, prostredníctvom ktorých Únia poskytuje podporu odvetvovému programu partnerskej krajiny; e) príspevkov na náklady súvisiace s účasťou krajín na programoch Únie a akciách vykonávaných agentúrami a orgánmi Únie, ako aj orgánmi alebo osobami poverenými vykonávaním osobitných činností v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa hlavy V Zmluvy o EÚ.

Článok 27

Formy financovania z prostriedkov Únie

1. Financovanie z prostriedkov Únie sa môže poskytovať prostredníctvom druhov financovania uvedených v nariadení o rozpočtových pravidlách, a to najmä prostredníctvom: a) grantov; b) verejných zákaziek na poskytnutie služieb, dodanie tovaru alebo uskutočnenie prác; c) rozpočtovej podpory; d) príspevkov do trustových fondov zriadených Komisiou v súlade s článkom 234 nariadenia o rozpočtových pravidlách; e) finančných nástrojov; f) rozpočtových záruk; g) operácií kombinovaného financovania; h) odpustenia dlhov v kontexte medzinárodne schváleného programu znižovania zadlženosti; i) finančnej pomoci; j) platených externých expertov.

2. Komisia v rámci spolupráce so zainteresovanými stranami z partnerských krajín, ako napríklad s organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi, zohľadní pri stanovovaní spôsobov financovania, druhu príspevku, spôsobov udeľovania a administratívnych postupov pre riadenie grantov osobitosti týchto zainteresovaných strán vrátane ich potrieb a príslušného kontextu, a to s cieľom osloviť čo najširšiu škálu takýchto zainteresovaných strán a čo najlepšie reagovať na ich situáciu. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa podporujú osobitné spôsoby, ako sú napríklad dohody o partnerstve, schválenia finančnej podpory tretím stranám, priame zadanie zákazky alebo výzvy na predkladanie návrhov s obmedzením oprávnenosti, alebo jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie, ako aj financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, uvedené v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

3. Okrem prípadov uvedených v článku 195 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa môže postup priameho zadania zákazky použiť v prípade: a) grantov s nízkou hodnotou pre obhajcov ľudských práv na financovanie naliehavých ochranných opatrení a potrieb, a to aj prostredníctvom mechanizmov na ochranu obhajcov ľudských práv, ktorí sú v ohrození, ako aj pre mediátorov a ďalších aktérov občianskej spoločnosti zapojených do dialógu týkajúceho sa kríz a ozbrojených konfliktov, riešenia konfliktov, zmierenia a budovania mieru, prípadne bez potreby spolufinancovania; b) grantov, prípadne bez potreby spolufinancovania, na financovanie akcií v najťažších podmienkach, v ktorých by uverejnenie výzvy na prekladanie návrhov nebolo primerané, vrátane situácií vyznačujúcich sa výrazným nedostatkom základných slobôd vrátane porušovania ľudských práv, ohrozenia demokratických inštitúcií, vyostrenia kríz alebo ozbrojených konfliktov, v ktorých je najviac ohrozená bezpečnosť ľudí alebo v ktorých organizácie pre ľudské práva a obhajcovia ľudských práv, mediátori a ostatní aktéri občianskej spoločnosti, ktorí sa zúčastňujú na dialógu týkajúcom sa kríz a ozbrojených konfliktov, zmierenia a budovania mieru, pracujú za najťažších podmienok; takéto granty nesmú presiahnuť hodnotu 1 000 000 EUR a ich trvanie nesmie presiahnuť 18 mesiacov, pričom toto obdobie môže byť v prípade objektívnych a nepredvídaných prekážok v ich implementácii predĺžené o ďalších 12 mesiacov; c) grantov pre Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva, ako aj Globálny kampus pre ľudské práva, Európske medziuniverzitné centrum pre ľudské práva a demokratizáciu, ktoré poskytuje európsky magisterský program v oblasti ľudských práv a demokratizácie, a pre jeho pridruženú sieť univerzít poskytujúcich postgraduálne štúdium v oblasti ľudských práv vrátane štipendií pre študentov a obhajcov ľudských práv z tretích krajín; d) grantov s nízkou hodnotou pre organizácie občianskej spoločnosti, ktoré v čo najväčšej možnej miere využívajú zjednodušené formy financovania v súlade s článkom 125 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Rozpočtová podpora, a to aj prostredníctvom zmlúv o vykonávaní sektorových reforiem, sa zakladá na zodpovednosti krajiny, vzájomnej zodpovednosti a záväzku partnerských krajín, pričom sa zohľadňujú ich výsledky a pokrok, pokiaľ ide o univerzálne hodnoty, demokraciu, ľudské práva a právny štát,, a zameriava sa na posilňovanie partnerstiev medzi Úniou a partnerskými krajinami. Zahŕňa posilnený politický dialóg, budovanie kapacít a lepšiu správu vecí verejných a dopĺňa tak úsilie partnerov o to, aby sa zhromaždilo viac prostriedkov a lepšie sa vynakladali s cieľom podporovať udržateľný a inkluzívny rast a vytváranie dôstojných pracovných miest, a to aj pre mladých ľudí, odstraňovanie chudoby a znižovanie nerovnosti, ako aj budovať a konsolidovať demokracie a mierové spoločnosti. Rozpočtovou podporou sa prispieva aj k rodovej rovnosti. Akékoľvek rozhodnutie poskytnúť rozpočtovú podporu sa zakladá na politikách rozpočtovej podpory, na ktorých sa Únia dohodla, jasne stanovených kritériách oprávnenosti a starostlivom posúdení rizík a prínosov.

4. Rozpočtová podpora sa diferencuje takým spôsobom, aby lepšie reagovala na politické, hospodárske, sociálne a environmentálne okolnosti v partnerskej krajine, pričom sa zohľadňujú nestabilné situácie.

Pri poskytovaní rozpočtovej podpory v súlade s článkom 236 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia jasne vymedzí a monitoruje kritériá podmienenosti rozpočtovej podpory vrátane pokroku v oblasti reforiem a transparentnosti a podporuje rozvoj parlamentnej kontroly a kapacít vnútroštátneho auditu a zlepšovanie transparentnosti a prístup verejnosti k informáciám.

5. Vyplácanie rozpočtovej podpory sa zakladá na ukazovateľoch preukazujúcich uspokojivý pokrok uskutočnený pri dosahovaní cieľov dohodnutých s partnerskou krajinou.

6. V súlade s článkom 193 ods. 2 druhým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa v riadne odôvodnených prípadoch uvedených v rozhodnutí o financovaní môžu činnosti podporované v rámci nástroja a súvisiace náklady, ktoré vznikli v roku 2021, považovať za oprávnené od 1. januára 2021, aj keď sa uvedené činnosti realizovali a uvedené náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant.

7. Finančné nástroje, rozpočtové záruky a operácie kombinovaného financovania v rámci nástroja sa implementujú v súlade so zásadami stanovenými v článku 209 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách a vždy, keď je to možné, pod vedením EIB, mnohostrannej európskej finančnej inštitúcie, ako je napríklad Európska banka pre obnovu a rozvoj, alebo dvojstrannej európskej finančnej inštitúcie, ako sú napríklad rozvojové banky, a sú prípadne spojené s dodatočnými inými formami finančnej podpory od členských štátov, ako aj tretích strán.

Príspevky na finančné nástroje v rámci nástroja môžu poskytovať členské štáty, ako aj akýkoľvek iný subjekt uvedený v článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

8. Finančné nástroje uvedené v odseku 7 sa môžu na účely implementácie a podávania správ zoskupovať do facilít.

9. Na financovanie z prostriedkov Únie sa nevzťahujú žiadne osobitné dane, clá ani poplatky, ani sa takýmto financovaním neaktivuje ich výber.

10. Dane, clá a poplatky ukladané partnerskými krajinami môžu byť oprávnené na financovanie v rámci nástroja.

Článok 28

Oprávnené osoby a subjekty

1. Účasť na verejnom obstarávaní a postupoch udeľovania grantov a cien v prípade akcií financovaných v rámci geografických programov a v rámci tematického programu týkajúceho sa organizácií občianskej spoločnosti a tematického programu týkajúceho sa globálnych výziev je otvorená pre medzinárodné organizácie a pre všetky ostatné právne subjekty vrátane organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sú štátnymi príslušníkmi týchto krajín, a, ak ide o právnické osoby, ktoré sú aj skutočne usadené v týchto krajinách: a) členské štáty, prijímatelia uvedení v príslušnej prílohe k nariadeniu o nástroji IPA III a zmluvné strany Dohody o Európskom hospodárskom priestore; b) partnerské krajiny susedstva a Ruská federácia, ak sa príslušný postup uskutočňuje v súvislosti s programami uvedenými v prílohe I, na ktorých sa zúčastňuje; c) rozvojové krajiny a územia uvedené na zozname príjemcov ODA, ktorý zverejnil Výbor OECD pre rozvojovú pomoc, ktoré nie sú členmi skupiny G-20, a zámorské krajiny a územia; d) rozvojové krajiny uvedené na zozname príjemcov ODA, ktoré sú členmi skupiny G-20, a iné krajiny a územia, ak sa príslušný postup uskutočňuje v súvislosti s akciou financovanou Úniou v rámci nástroja, na ktorej sa zúčastňujú; e) krajiny, pre ktoré Komisia stanovila recipročný prístup k externému financovaniu; takýto prístup sa môže udeliť na obmedzené obdobie aspoň jedného roka vždy, keď krajina udelí oprávnenosť za rovnakých podmienok subjektom z Únie a z krajín oprávnených v rámci nástroja; Komisia rozhodne o recipročnom prístupe a o jeho trvaní po konzultácii s dotknutou prijímajúcou krajinou alebo dotknutými prijímajúcimi krajinami; f) členské krajiny OECD v prípade zákaziek vykonávaných v niektorej z najmenej rozvinutých krajín alebo vysoko zadlžených chudobných krajín, ktoré sa uvádzajú na zozname príjemcov ODA.

2. Bez toho, aby boli dotknuté obmedzenia vyplývajúce z povahy a cieľov akcie, je účasť na verejnom obstarávaní a na postupoch udeľovania grantov a cien v prípade akcií financovaných v rámci tematického programu v oblasti ľudských práv a demokracie a mieru, tematického programu v oblasti stability a predchádzania konfliktom, ako aj činností rýchlej reakcie, otvorená bez obmedzenia.

3. Všetky dodávky a materiály financované v rámci nástroja môžu pochádzať z akejkoľvek krajiny.

4. Pravidlá oprávnenosti stanovené v tomto článku sa neuplatňujú na fyzické osoby, ktoré sú zamestnané oprávnenými dodávateľmi, prípadne subdodávateľmi, alebo ktoré majú s nimi zákonne uzavreté iné zmluvy, a nepredstavujú pre ne obmedzenia na základe štátnej príslušnosti.

5. V prípade akcií spolufinancovaných subjektom alebo vykonávaných v rámci priameho alebo nepriameho riadenia so subjektmi podľa článku 62 ods. 1 písm. c) bodov ii) až viii) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú aj pravidlá oprávnenosti týchto subjektov.

6. Ak darcovia poskytujú financovanie trustovému fondu založenému Komisiou alebo prostredníctvom vonkajších pripísaných príjmov, uplatňujú sa pravidlá oprávnenosti stanovené v akte, ktorým sa zriaďuje trustový fond, alebo, v prípade vonkajších pripísaných príjmov, v dohode s darcom.

7. V prípade akcií financovaných v rámci nástroja a z iného programu Únie sa za oprávnené považujú oprávnené subjekty v rámci ktoréhokoľvek z týchto programov Únie.

8. V prípade akcií pre viaceré krajiny sa za oprávnené môžu považovať právne subjekty, ktoré sú štátnymi príslušníkmi krajín a území, na ktoré sa akcia vzťahuje, a v prípade právnických osôb právne subjekty, ktoré sú v týchto krajinách a na týchto územiach aj skutočne usadené.

9. Pravidlá oprávnenosti stanovené v tomto článku sa môžu obmedziť, pokiaľ ide o štátnu príslušnosť, zemepisnú polohu alebo povahu žiadateľov, ak sa takéto obmedzenia vyžadujú z dôvodu osobitnej povahy a cieľov akcie a ak sú nevyhnutné na účely jej účinného vykonávania.

10. Uchádzači, žiadatelia a záujemcovia z neoprávnených krajín sa môžu akceptovať za oprávnených v naliehavom prípade alebo v prípade nedostupnosti služieb na trhoch dotknutých krajín alebo území alebo v iných riadne odôvodnených prípadoch, keď by uplatňovanie pravidiel oprávnenosti znemožnilo alebo neprimerane sťažilo uskutočnenie akcie.

11. S cieľom podporiť miestne kapacity, trhy a nákupy v prípade, keď sa v nariadení o rozpočtových pravidlách stanovuje zadávanie zákaziek na základe jedinej ponuky, uprednostňujú sa miestni a regionálni dodávatelia. Vo všetkých ostatných prípadoch sa podporuje účasť miestnych a regionálnych dodávateľov v súlade s príslušnými ustanoveniami uvedeného nariadenia. Podporujú sa kritériá udržateľnosti a náležitej starostlivosti.

12. V rámci tematického programu v oblasti ľudských práv a demokracie je akýkoľvek subjekt, na ktorý sa nevzťahuje vymedzenie právneho subjektu uvedené v článku 2 prvom odseku bode 6, oprávnený, ak je to potrebné so zreteľom na intervenčné oblasti tohto programu.

Článok 29

Vylúčené činnosti

Financovaním z prostriedkov Únie v rámci nástroja sa nepodporujú akcie alebo opatrenia, ktoré:

a) môžu viesť k porušovaniu ľudských práv v partnerských krajinách;

b) sú nezlučiteľné s vnútroštátne stanoveným príspevkom (ďalej len „NDC“) prijímajúcej krajiny podľa Parížskej dohody alebo podporujú investície do fosílnych palív alebo majú podľa environmentálneho skríningu a posúdenia vplyvu významné nepriaznivé účinky na životné prostredie alebo klímu, pokiaľ takéto akcie alebo opatrenia nie sú nevyhnutne potrebné na dosiahnutie cieľov nástroja a nie sú sprevádzané vhodnými opatreniami na zabránenie a predchádzanie týmto účinkom alebo na ich obmedzenie, a ak je to možné, ich kompenzáciu vrátane podpory postupného zrušenia environmentálne škodlivých dotácií na fosílne palivá.

Článok 30

Prenosy, ročné čiastkové platby, viazané rozpočtové prostriedky, splátky a príjmy z finančných nástrojov a rozpočtových záruk

1. Okrem článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa nevyužité viazané a platobné rozpočtové prostriedky v rámci nástroja automaticky prenášajú a môžu sa viazať a použiť až do 31. decembra nasledujúceho rozpočtového roka. Prenesená suma sa použije v nasledujúcom rozpočtovom roku ako prvá.

Komisia informuje Európsky parlament a Radu o viazaných rozpočtových prostriedkoch prenesených v súlade s článkom 12 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2. Okrem uplatnenia pravidiel stanovených v článku 15 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa týkajú opätovného sprístupnenia rozpočtových prostriedkov, sa v pôvodnom rozpočtovom riadku znovu sprístupnia viazané rozpočtové prostriedky zodpovedajúce sume rozpočtových prostriedkov, ktorej viazanosť bola v dôsledku úplného alebo čiastočného nevykonania akcie v rámci nástroja zrušená.

3. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov v súlade s článkom 112 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Článok 114 ods. 2 tretí pododsek nariadenia o rozpočtových pravidlách sa na viacročné akcie uvedené v prvom pododseku tohto odseku nevzťahuje. Komisia automaticky zruší viazanosť akejkoľvek časti rozpočtových záväzkov týkajúcich sa akcie, ktorá nebola do 31. decembra piateho roku nasledujúceho po roku prijatia daného rozpočtového záväzku využitá na účely predbežného financovania alebo uskutočnenia priebežných platieb, alebo v súvislosti s ktorou nebol predložený žiadny certifikovaný výkaz výdavkov ani žiadna žiadosť o platbu.

Odsek 2 tohto článku sa vzťahuje aj na ročné čiastkové platby.

4. Odchylne od článku 209 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa splátky a príjmy z finančného nástroja a rozpočtových záruk pripíšu do pôvodného rozpočtového riadku ako vnútorné pripísané príjmy po odpočítaní nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením. Komisia každých päť rokov preskúma prínos existujúcich finančných nástrojov z hľadiska dosahovania cieľov Únie a ich účinnosť.







KAPITOLA IV

EFSD+, záruka pre vonkajšiu činnosť, rozpočtové záruky a finančná pomoc tretím krajinám

Článok 31

Rozsah pôsobnosti a financovanie

1. Z finančného krytia uvedeného v článku 6 ods. 2 písm. a) sa pokrýva Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+) a záruka pre vonkajšiu činnosť.

2. Účelom EFSD+ ako integrovaného finančného balíka, ktorý poskytuje finančnú kapacitu vo forme grantov, technickej pomoci, finančných nástrojov, rozpočtových záruk a operácií kombinovaného financovania uvedených v článku 27 ods. 1 tohto nariadenia, je podporiť investície a zlepšiť prístup k financovaniu ako prostriedok, ktorý prispieva k dosahovaniu cieľov a dodržiavaniu všeobecných zásad uvedených v článkoch 3 a 8 tohto nariadenia, a v relevantných prípadoch aj cieľov nariadenia o nástroji IPA III, a zároveň maximalizovať doplnkovosť a rozvojový účinok a poskytovať inovačné produkty, a to aj MSP.

EFSD+ podporuje najmä udržateľný a inkluzívny hospodársky, environmentálny a sociálny rozvoj, prechod k udržateľnému hospodárstvu s pridanou hodnotou a stabilné investičné prostredie. Posilňuje tiež sociálno-ekonomickú a environmentálnu odolnosť v partnerských krajinách s osobitným dôrazom na odstránenie chudoby. EFSD+ tak prispieva k znižovaniu sociálno-ekonomických nerovností, udržateľný a inkluzívny rast, adaptáciu na zmenu klímy a jej zmierňovanie, ochranu životného prostredia a environmentálne manažérstvo, vytváranie dôstojných pracovných miest na základe hlavných pracovných noriem MOP, hospodárske príležitosti, zručnosti a podnikanie, sociálno-ekonomické sektory vrátane sociálnych podnikov a družstiev, MSP, udržateľnú konektivitu, podporu zraniteľných skupín, presadzovanie ľudských práv, rodovú rovnosť a posilňovanie postavenia žien a mladých ľudí, a rieši špecifické základné sociálno-ekonomické príčiny neregulárnej migrácie a základné príčiny núteného vysídľovania, v súlade s prioritnými oblasťami uvedenými v prílohe V a príslušnými orientačnými programovými dokumentmi.

Osobitná pozornosť sa venuje krajinám, ktoré sú nestabilné alebo sú v konflikte, najmenej rozvinutým krajinám a vysoko zadlženým chudobným krajinám, a to aj prostredníctvom podpory budovania inštitucionálnych kapacít, správy hospodárskych záležitostí a technickej pomoci.

3. Zárukou pre vonkajšiu činnosť sa podporujú operácie EFSD+, na ktoré sa vzťahujú rozpočtové záruky, v súlade s článkami 32 až 39 tohto nariadenia. Zárukou pre vonkajšiu činnosť sa podporuje aj makrofinančná pomoc a úvery pre tretie krajiny uvedené v článku 10 ods. 2 nariadenia (Euratom) 2021/948.

4. V rámci záruky pre vonkajšiu činnosť môže Únia zaručiť operácie na základe dohôd o záruke podpísaných v období od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027, a to do výšky 53 449 000 000 EUR.

Komisia je v súlade s článkom 44 splnomocnená prijať delegovaný akt s cieľom zmeniť maximálnu sumu záruky pre vonkajšiu činnosť až o 20 %.

5. Miera tvorby rezerv sa pohybuje od 9 % do 50 % v závislosti od typu operácií.

Na tvorbu rezerv na záruku pre vonkajšiu činnosť sa môže z rozpočtu Únie použiť maximálna suma 10 000 000 000 EUR. Komisia je v súlade s článkom 44 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť túto maximálnu sumu, aby sa zabezpečilo, že výška rezervy bude odrážať sumu a miery tvorby rezerv na záruku pre vonkajšiu činnosť, pričom sa zohľadní typ zaručených operácií.

Miera tvorby rezerv pre záruku pre vonkajšiu činnosť je 9 % v prípade makrofinančnej pomoci Únie a rozpočtových záruk, ktorými sa kryje riziko zlyhania štátu súvisiace s úverovými operáciami.

Miery tvorby rezerv sa preskúmajú aspoň každé tri roky od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia stanoveného v článku 51. Komisia je v súlade s článkom 44 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť miery tvorby rezerv.

6. Záruka pre vonkajšiu činnosť sa považuje za jednotnú záruku v spoločnom rezervnom fonde zriadenom článkom 212 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

7. Z EFSD+ a zo záruky pre vonkajšiu činnosť sa môžu podporovať operácie financovania a investičné operácie v partnerských krajinách v geografických oblastiach uvedených v článku 4 ods. 2. Tvorba rezerv na záruku pre vonkajšiu činnosť sa financuje z rozpočtu príslušných geografických programov stanovených v článku 6 ods. 2 písm. a) a tieto rezervy sa presunú do spoločného rezervného fondu. Z EFSD+ a zo záruky pre vonkajšiu činnosť sa môžu podporovať aj operácie v prijímateľských krajinách uvedených v príslušnej prílohe k nariadeniu o nástroji IPA III. Finančné krytie pre uvedené operácie v rámci EFSD+ a pre tvorbu rezerv na záruku pre vonkajšiu činnosť sa financuje podľa nariadenia o nástroji IPA III. Tvorba rezerv na záruku pre vonkajšiu činnosť za úvery pre tretie krajiny uvedená v článku 10 ods. 2 nariadenia (Euratom) 2021/948 sa financuje na základe uvedeného nariadenia.

8. Tvorba rezerv podľa článku 211 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa zakladá na celkových záväzkoch Únie schválených na základe tohto nariadenia. Požadovaná ročná suma rezerv sa môže vytvárať počas obdobia nepresahujúceho sedem rokov. Tvorba rezerv na záruky schválené na základe nariadenia (EÚ) 2017/1601 a na záruky, finančnú pomoc a úvery Euratomu tretím krajinám schválené podľa základných aktov, u ktorých sa tvorba rezerv riadi nariadením (ES, Euratom) č. 480/2009, sa naďalej riadi ustanoveniami uvedených nariadení.

9. Čisté aktíva k 31. júlu 2021 v záručnom fonde EFSD zriadenom nariadením (EÚ) 2017/1601 a v Garančnom fonde pre vonkajšie opatrenia zriadenom nariadením (ES, Euratom) č. 480/2009, sa presunú do spoločného rezervného fondu na účely tvorby rezerv na rozpočtové záruky schválené na základe nariadenia (EÚ) 2017/1601 a na záruky, finančnú pomoc a úvery Euratomu tretím krajinám schválené podľa základných aktov, pri ktorých sa tvorba rezerv riadi nariadením (ES, Euratom) č. 480/2009.

Článok 32

Štruktúra EFSD+

1. EFSD+ sa skladá z regionálnych investičných platforiem v rámci regionálnych oblastí stanovených v článku 4 ods. 2 tohto nariadenia a v nariadení o nástroji IPA III a vytvorených na základe pracovných metód, postupov a štruktúr existujúcich mechanizmov kombinovaného financovania Únie v oblasti vonkajšej činnosti, ktoré môžu spájať svoje operácie kombinovaného financovania a operácie v rámci záruky pre vonkajšiu činnosť v rámci EFSD+.

2. Komisia zabezpečuje riadenie EFSD+.

Článok 33

Strategická rada EFSD+

1. Komisii pri zabezpečovaní riadenia EFSD+ poskytuje poradenstvo strategická rada (ďalej len „strategická rada EFSD+“) s výnimkou operácií vzťahujúcich sa na prijímateľov prostriedkov uvedených v príslušnej prílohe k nariadeniu o nástroji IPA III zo západného Balkánu, ktorí majú osobitnú strategickú radu.

2. Strategická rada EFSD+ poskytuje Komisii poradenstvo vo veci strategického smerovania a priorít investícií krytých zárukou pre vonkajšiu činnosť v rámci EFSD+ vrátane investičných okien uvedených v článku 36 a prispieva k ich zosúlaďovaniu s hlavnými zásadami a cieľmi vonkajšej činnosti Únie, rozvojovej politiky Únie, európskej susedskej politiky, ako aj s cieľmi stanovenými v článku 3 a s účelom EFSD+ stanoveným v článku 31. Strategická rada EFSD+ tiež podporuje Komisiu pri stanovovaní celkových investičných cieľov, pokiaľ ide o využívanie záruky pre vonkajšiu činnosť na podporu operácií EFSD+, a monitoruje primerané a diverzifikované geografické a tematické krytie investičných okien.

3. Strategická rada EFSD+ podporuje aj celkovú koordináciu, komplementárnosť a súlad medzi regionálnymi investičnými platformami, medzi tromi piliermi plánu pre vonkajšie investície, medzi plánom pre vonkajšie investície a ďalším úsilím Únie v oblasti migrácie a plnenia Agendy 2030 vrátane boja proti zmene klímy, ako aj s programami Únie v oblasti vonkajšej činnosti a finančnými nástrojmi.

4. Strategická rada EFSD+ sa skladá zo zástupcov Komisie a vysokého predstaviteľa, všetkých členských štátov a EIB. Európsky parlament má štatút pozorovateľa. Prispievateľom, oprávneným protistranám, partnerským krajinám, príslušným regionálnym organizáciám a ďalším zainteresovaným stranám sa môže podľa potreby udeliť štatút pozorovateľa. Pred začlenením akéhokoľvek nového pozorovateľa sa uskutoční konzultácia so strategickou radou EFSD+. Strategickej rade EFSD+ spoločne predsedá Komisia a vysoký predstaviteľ.

5. Strategická rada EFSD+ zasadá najmenej dvakrát ročne a stanoviská prijíma podľa možnosti konsenzom. Ďalšie zasadnutia sa môžu kedykoľvek zorganizovať z iniciatívy predsedu alebo na žiadosť jednej tretiny členov strategickej rady. Ak konsenzus nie je možné dosiahnuť, uplatnia sa hlasovacie práva, ako sa dohodlo na prvom zasadnutí strategickej rady EFSD+ a ustanovilo v jej rokovacom poriadku. V rokovacom poriadku je stanovený rámec týkajúci sa úlohy pozorovateľov. Zápisnice zo zasadnutí a programy zasadnutí strategickej rady EFSD+ sa po ich prijatí zverejňujú.

6. Komisia každoročne predkladá strategickej rade EFSD+ správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní EFSD+. Strategická rada pre západný Balkán informuje o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní záručného nástroja pre tento región s cieľom doplniť vyššie uvedené podávanie správ. Strategické rady EFSD+ preskúmajú hodnotiace správy uvedené v článku 42 ods. 5 a zohľadnia ich.

Strategická rada EFSD+ pravidelne organizuje konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami o strategickom smerovaní a vykonávaní EFSD+.

7. Existencia strategickej rady EFSD+ a strategickej rady pre západný Balkán nemá vplyv na potrebu mať jeden zjednotený rámec EFSD+ pre riadenie rizík.

8. Funkcia riadenia rizík pre záruky v rámci EFSD+ zohľadňuje ciele a zásady nástroja. Posudzovanie rizika a metodiky odmeňovania v rámci EFSD+ sa konzistentne uplatňujú na všetky investičné okná vrátane tých, ktoré sa uvádzajú v článku 36. Komisia zriadi skupinu pre posudzovanie technických rizík. Komisia zabezpečuje nezávislú, nestrannú a inkluzívnu vysokokvalitnú funkciu skupiny pre posudzovanie technických rizík. Komisia tiež zabezpečuje, aby sa informácie a analýzy poskytovali pri náležitom zohľadnení dôvernosti včas a transparentným a inkluzívnym spôsobom všetkým členským štátom. Zloženie, rokovací poriadok a pracovné metódy skupiny pre posudzovanie technických rizík sú inkluzívne, otvorené pre expertov z EIB, iné oprávnené protistrany a zainteresované členské štáty a predkladajú sa strategickej rade EFSD+. Komisia oznámi Európskemu parlamentu a Rade zloženie, mandát a rokovací poriadok skupiny pre posudzovanie technických rizík a zabezpečí, aby jej členovia boli nestranní a aby u nich nedochádzalo ku konfliktu záujmov.

9. Počas obdobia uplatňovania EFSD+ strategická rada EFSD+ čo najskôr prijme a uverejní usmernenia, ktorými sa stanoví, ako sa má zabezpečiť súlad operácií EFSD+ s účelom, cieľmi a kritériami oprávnenosti stanovenými v článkoch 31 a 35.

Článok 34

Regionálne výkonné rady

Výkonné rady regionálnych investičných platforiem pomáhajú Komisii na úrovni vykonávania pri stanovení regionálnych a odvetvových investičných cieľov a regionálnych, odvetvových a tematických investičných okien a formulujú stanoviská k operáciám kombinovaného financovania a k využívaniu záruky pre vonkajšiu činnosť pokrývajúcej investičné programy navrhnuté v rámci EFSD+, pričom zohľadňujú odporúčania dotknutej strategickej rady a príslušné posúdenie rizika.

Článok 35

Oprávnenosť a výber operácií a protistrán pre záruku pre vonkajšiu činnosť v rámci EFSD+

1. Operácie financovania a investičné operácie oprávnené na podporu prostredníctvom záruky pre vonkajšiu činnosť sú konzistentné a zosúladené s politikami Únie, príslušnými programovými dokumentmi, ako aj so stratégiami a s politikami partnerských krajín. Podporujú sa nimi najmä ciele, všeobecné zásady a politický rámec nástroja, a v relevantných prípadoch nariadenia o nástroji IPA III, s náležitým zreteľom na prioritné oblasti stanovené v prílohe V k tomuto nariadeniu.

2. Záruka pre vonkajšiu činnosť podporuje operácie financovania a investičné operácie, ktoré sú v súlade s podmienkami stanovenými v článku 209 ods. 2 písm. a) až e) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa týkajú najmä potreby dosiahnutia doplnkovosti, a to aj prostredníctvom riešenia zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií, zosúladenia záujmov oprávnených protistrán, zabránenia narušeniu hospodárskej súťaže, a v prípade potreby maximalizovania súkromných investícií a ktoré: a) sa v súlade s článkom 34 nariadenia o rozpočtových pravidlách podrobia ex ante hodnoteniam, ktoré sú primerané cieľom a sumám plánovaných operácií, s cieľom určiť možné dôsledky a riziká týchto operácií, pokiaľ ide o normy v oblasti ľudských práv a environmentálne, pracovné a sociálne normy, a to aj vo forme posúdení vplyvu hlavných programov, pri ktorých sa očakáva, že budú mať významný vplyv na uvedené oblasti, v súlade s účelom EFSD+ stanoveným v článku 31 ods. 2 tohto nariadenia a s náležitým zohľadnením zásady slobodného a predchádzajúceho informovaného súhlasu dotknutých spoločenstiev v prípade investícií súvisiacich s pôdou; b) zabezpečujú komplementárnosť v rámci rôznych pilierov plánu pre vonkajšie investície, ako aj s inými iniciatívami; c) sú hospodársky a finančne životaschopné s náležitým zreteľom na prípadnú podporu a spolufinancovanie projektu zo strany partnerov zo súkromného a verejného sektora a súčasne zohľadňujú konkrétne operačné prostredie a kapacity krajín, ktoré sa považujú za nestabilné alebo za krajiny v konflikte, najmenej rozvinuté krajiny, malé ostrovné rozvojové štáty, rozvojové krajiny bez prístupu k moru a vysoko zadlžené chudobné krajiny, ktoré môžu využívať výhodnejšie podmienky; d) sú technicky životaschopné a udržateľné z environmentálneho a sociálneho hľadiska a maximalizujú rozvojový účinok; e) nenarúšajú trhy v partnerských krajinách a regiónoch a nevytvárajú nekalú hospodársku súťaž s miestnymi aktérmi; f) sa vykonávajú v súlade s politickým rámcom uvedeným v článku 7, príslušnými povinnosťami a normami v oblasti životného prostredia, sociálneho a pracovného práva, ako aj s medzinárodne dohodnutými usmerneniami, zásadami a dohovormi v oblasti investícií, najmä tými, ktoré prijala OSN a OECD, pri plnom dodržiavaní medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, ako aj v súlade s cieľmi a všeobecnými zásadami stanovenými v článkoch 3 a 8.

3. Záruka pre vonkajšiu činnosť sa použije na krytie rizika v prípade týchto nástrojov: a) úvery vrátane úverov v miestnej mene; b) záruky; c) protizáruky; d) nástroje kapitálového trhu; e) akákoľvek iná forma financovania alebo zvýšenie kreditnej kvality, poistenie a kapitálová alebo kvázi kapitálová účasť.

4. S výhradou schválenia Komisiou v súlade s článkom 37 tohto nariadenia sú oprávnenými protistranami na účely záruky pre vonkajšiu činnosť protistrany, ktoré sa uvádzajú v článku 208 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách, vrátane protistrán z partnerských krajín a tretích krajín, ktoré prispievajú na záruku pre vonkajšiu činnosť. Okrem toho a odchylne od článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách sú na účely záruky pre vonkajšiu činnosť oprávnené súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, partnerskej krajiny alebo tretej krajiny, ktoré prispeli na záruku pre vonkajšiu činnosť v súlade s článkom 37 tohto nariadenia a ktoré poskytnú primerané uistenie o svojej finančnej kapacite.

5. Oprávnené protistrany musia dodržiavať pravidlá a podmienky stanovené v článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. V prípade súkromnoprávnych subjektov spravovaných právom členského štátu, partnerskej krajiny alebo tretej krajiny, ktoré prispeli na záruku pre vonkajšiu činnosť v súlade s článkom 37 tohto nariadenia, sa uprednostnia tie subjekty, ktoré poskytnú informácie týkajúce sa kritérií v environmentálnej, sociálnej a daňovej oblasti a v oblasti správy a riadenia spoločností.

Komisia zabezpečí účinné, efektívne a spravodlivé použitie dostupných zdrojov oprávnenými protistranami vrátane malých a stredných protistrán, pričom podporuje ich vzájomnú spoluprácu a náležite zohľadňuje ich kapacity, pridanú hodnotu a skúsenosti.

Komisia zabezpečí spravodlivé zaobchádzanie so všetkými oprávnenými protistranami v súlade s článkom 27 ods. 7 a zaistí, aby sa počas celého obdobia vykonávania EFSD+ predchádzalo konfliktom záujmov. S cieľom zabezpečiť komplementárnosť môže Komisia požadovať od oprávnených protistrán akékoľvek relevantné informácie o ich operáciách mimo EFSD+.

6. Podmienka stanovená v článku 219 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách týkajúca sa príspevkov v podobe vlastných zdrojov sa vzťahuje na každú oprávnenú protistranu, ktorej sa poskytla rozpočtová záruka v rámci nástroja na portfóliovom základe.

7. Komisia vyberie oprávnené protistrany v súlade s článkom 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách, pričom náležite zohľadní: a) odporúčanie strategických a regionálnych výkonných rád; b) ciele investičného okna; c) skúsenosti a kapacitu v oblasti riadenia rizika oprávnenej protistrany; d) výšku vlastných a dodatočných zdrojov, ako aj spolufinancovania zo súkromného sektora, ktoré je oprávnená protistrana pripravená zmobilizovať pre investičné okno s náležitým prihliadnutím na veľkosť investície; e) sektorové alebo geografické odborné znalosti oprávnených protistrán; f) prínosy podporovania spolupráce medzi oprávnenými protistranami.

8. Komisia po konzultácii s regionálnymi výkonnými radami a po tom, ako informuje Európsky parlament a Radu, vytvorí na základe viacročných orientačných programov a odporúčania strategickej rady EFSD+ a strategickej rady pre západný Balkán investičné okná, na ktoré sa má vzťahovať záruka pre vonkajšiu činnosť až do stanovenej výšky, pre regióny alebo konkrétne partnerské krajiny alebo pre oboje, pre konkrétne sektory, alebo pre konkrétne projekty alebo konkrétne kategórie konečných prijímateľov alebo pre oboje, ktoré majú byť financované v rámci nástroja. Komisia informuje Európsky parlament a Radu o tom, nakoľko sú investičné okná v súlade s týmto článkom a o ich podrobných prioritách financovania. Všetky žiadosti o finančnú podporu v rámci investičného okna sa predkladajú Komisii.

Výber investičných okien sa riadne odôvodní analýzou zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií a posúdením ich súladu s prioritami tohto nariadenia, a v relevantných prípadoch, nariadenia o nástroji IPA III. Komisia vykonáva uvedenú analýzu v spolupráci s potenciálne oprávnenými protistranami a so zainteresovanými stranami.

Oprávnené protistrany môžu poskytnúť nástroje uvedené v odseku 3 v rámci investičného okna alebo jednotlivého projektu spravovaného oprávnenou protistranou. Uvedené nástroje možno poskytnúť v prospech partnerských krajín vrátane krajín, ktoré sú nestabilné alebo sú v konflikte, alebo krajín, ktoré čelia problémom súvisiacim s rekonštrukciou a obnovou po skončení konfliktu, v prospech inštitúcií týchto partnerských krajín vrátane ich verejných národných a súkromných miestnych bánk a finančných inštitúcií, ako aj v prospech subjektov súkromného sektora vrátane MSP týchto partnerských krajín. S výnimkou riadne odôvodnených prípadov z uvedených nástrojov nevyplývajú výhody pre spoločnosti kontrolované vojenským sektorom alebo sektorom štátnej bezpečnosti.

9. Komisia posúdi operácie podporované prostredníctvom záruky pre vonkajšiu činnosť podľa kritérií oprávnenosti stanovených v odsekoch 1, 2 a 3, a ak je to možné, využije pri tom existujúce systémy Únie a oprávnených protistrán na meranie výsledkov. Komisia vypracuje kontrolný zoznam kritérií oprávnenosti, ako sa stanovuje v článku 31, článku 35 ods. 1 a ods. 2 a na základe informácií poskytnutých oprávnenými protistranami posúdi a vyberie s použitím tohto kontrolného zoznamu všetky návrhy, ktoré sa majú zo záruky pre vonkajšiu činnosť podporiť. V prípade potreby požiada Komisia oprávnené protistrany, aby objasnili alebo zmenili poskytnuté informácie. Komisia každoročne zverejňuje uvedené kontrolné zoznamy a výsledky svojho posúdenia každého investičného okna rozčlenené podľa krajín a odvetví.

10. Komisia je v súlade s článkom 44 splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť prioritné oblasti uvedené v prílohe V.

Článok 36

Úloha EIB

1. EIB implementuje výlučné špecializovaného investičné okno poskytujúce komplexné krytie rizika pre operácie s protistranami na štátnej úrovni a operácie s nekomerčnými protistranami na nižšej ako štátnej úrovni s orientačnou minimálnou sumou 11 000 000 000 EUR, ktoré sa programujú v súlade s postupmi stanovenými v kapitolách I a III tejto hlavy.

Operácie s protistranami na štátnej úrovni a nekomerčnými protistranami na nižšej ako štátnej úrovni v rámci výlučného špecializovaného investičného okna patria výlučne do právomoci EIB. V rámci výlučného špecializovaného investičného okna sa príspevok z vlastných zdrojov považuje za prevzatie zostatkového rizika, pričom záruka EÚ pokrýva 65 % agregovanej sumy vyplatenej a zaručenej v rámci finančných operácií EIB zníženej o splatené sumy a zvýšenej o všetky súvisiace sumy.

Odchylne od druhého pododseku, ak EIB nemôže vykonávať operácie v rámci výlučného špecializovaného investičného okna alebo sa rozhodne, že ich nebude vykonávať, vykonávanie týchto operácií sa umožní iným oprávneným protistranám v súlade s podmienkami, ktoré sa stanovia v príslušných dohodách o záruke pre vonkajšiu činnosť, v ktorých sa zohľadnia podmienky ponúkané EIB pre rovnaký typ operácií, ako aj osobitné potreby, okolnosti a povaha oprávnenej protistrany vykonávajúcej tieto operácie.

2. EIB je oprávnená vykonávať operácie s protistranami na nižšej ako štátnej úrovni, na ktoré sa nevzťahuje výlučné špecializované investičné okno uvedené v odseku 1, a operácie so súkromným sektorom. Postup uvedený v článku 35 sa použije na to, aby sa EIB v prípade potreby poverila dvoma dodatočnými špecializovanými investičnými oknami zahrňujúcimi: a) nevýlučné komplexné krytie rizika pre operácie s komerčnými protistranami na nižšej ako štátnej úrovni a b) nevýlučné operácie na podporu priamych zahraničných investícií, obchodu a internacionalizácie hospodárstiev partnerských krajín, ktoré poskytujú krytie politického rizika pre operácie súkromného sektora.

3. Orientačná suma špecializovaných investičných okien uvedených v odsekoch 1 a 2 je 26 725 000 000 EUR.

Pri implementácii špecializovaných investičných okien uvedených v odsekoch 1 a 2 EIB zabezpečuje súlad s týmto nariadením vrátane jeho celkových cieľov a cieľov EFSD+ a v relevantných prípadoch cieľov nariadenia o nástroji IPA III, ako aj s príslušnými programovými dokumentmi a dodržiava povinnosti týkajúce sa podávania správ.

4. V súlade s článkom 209 ods. 2 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa vzhľadom na povahu a cieľ politiky výlučného špecializovaného investičného okna uvedeného v odseku 1 môže v príslušnej dohode o záruke pre vonkajšiu činnosť stanoviť, že Únia nie je za operácie v rámci uvedeného investičného okna odmeňovaná.

5. Na účely tohto článku sa operácie na nižšej ako štátnej úrovni považujú za komerčné, pokiaľ EIB náležite neodôvodní, že je tomu inak, a Komisia to nepotvrdí.

Operácie v rámci špecializovaného investičného okna uvedeného v