Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednos ť za jeho obsah  
►B NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1126/2008  
z 3. novembra 2008,  
ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú 
určité medzinárodné ú čtovné štandardy  
(Text s významom pre EHP)  
(Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1)  
Zmenené a doplnené:  
Úradný vestník  
Č. Strana  Dátum  
►M1 Nariadenie Komisie (ES) č. 1260/2008 z 10. decembra 2008  L 338  10  17.12.2008  
►M2 Nariadenie Komisie (ES) č. 1261/2008 zo 16. decembra 2008  L 338  17  17.12.2008  
►M3 Nariadenie Komisie (ES) č. 1262/2008 zo 16. decembra 2008  L 338  21  17.12.2008  
►M4 Nariadenie Komisie (ES) č. 1263/2008 zo 16. decembra 2008  L 338  25  17.12.2008  
►M5 Nariadenie Komisie (ES) č. 1274/2008 zo 17. decembra 2008  L 339  3  18.12.2008  
►M6 Nariadenie Komisie (ES) č. 53/2009 z 21. januára 2009  L 17  23  22.1.2009  
►M7 Nariadenie Komisie (ES) č. 69/2009 z 23. januára 2009  L 21  10  24.1.2009  
►M8 Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2009 z 23. januára 2009  L 21  16  24.1.2009  
►M9 Nariadenie Komisie (ES) č. 254/2009 z 25. marca 2009  L 80  5  26.3.2009  
►M10  Nariadenie Komisie (ES) č. 460/2009 zo 4. júna 2009  L 139  6  5.6.2009  
►M11  Nariadenie Komisie (ES) č. 494/2009 z 3. júna 2009  L 149  6  12.6.2009  
►M12  Nariadenie Komisie (ES) č. 495/2009 z 3. júna 2009  L 149  22  12.6.2009  
►M13  Nariadenie Komisie (ES) č. 636/2009 z 22. júla 2009  L 191  5  23.7.2009  
►M14  Nariadenie Komisie (ES) č. 824/2009 z 9. septembra 2009  L 239  48  10.9.2009  
►M15  Nariadenie Komisie (ES) č. 839/2009 z 15. septembra 2009  L 244  6  16.9.2009  
►M16  Nariadenie Komisie (ES) č. 1136/2009 z 25. novembra 2009  L 311  6  26.11.2009  
►M17  Nariadenie Komisie (ES) č. 1142/2009 z 26. novembra 2009  L 312  8  27.11.2009  
►M18  Nariadenie Komisie (ES) č. 1164/2009 z 27. novembra 2009  L 314  15  1.12.2009  
►M19  Nariadenie Komisie (ES) č. 1165/2009 z 27. novembra 2009  L 314  21  1.12.2009  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 1
 
►M20  Nariadenie Komisie (ES) č. 1171/2009 z 30. novembra 2009  L 314  43  1.12.2009  
►M21  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1293/2009 z 23. decembra 2009  L 347  23  24.12.2009  
►M22  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 243/2010 z 23. marca 2010  L 77  33  24.3.2010  
►M23  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 244/2010 z 23. marca 2010  L 77  42  24.3.2010  
►M24  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 550/2010 z 23. júna 2010  L 157  3  24.6.2010  
►M25  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 574/2010 z 30. júna 2010  L 166  6  1.7.2010  
►M26  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 632/2010 z 19. júla 2010  L 186  1  20.7.2010  
►M27  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 633/2010 z 19. júla 2010  L 186  10  20.7.2010  
►M28  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 662/2010 z 23. júla 2010  L 193  1  24.7.2010  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 2
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1126/2008  
z 3. novembra 2008,  
ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú ur čité medzinárodné ú čtovné 
štandardy  
(Text s významom pre EHP)  
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLO ČENSTIEV,  
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spolo čenstva,  
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 
č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplat ňovaní medzinárodných ú čtovných 
noriem (  1 ), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,  
keďže: 
(1) Nariadenie (ES) č. 1606/2002 vyžaduje, aby verejne obchodo ­
vané spolo čnosti, ktoré sa riadia právom členského štátu, zostavili 
podľa určitých podmienok na každý rozpo čtový rok, ktorý sa 
začína 1. januára 2005 a neskôr, konsolidované ú čtovné závierky 
v súlade s medzinárodnými ú čtovnými štandardmi pod ľa článku 2 
uvedeného nariadenia.  
(2) Nariadením Komisie (ES) č. 1725/2003 z 29. septembra 2003, 
ktorým sa prijímajú ur čité medzinárodné ú čtovné štandardy 
v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (
 2 ), sa prijali ur čité medzinárodné  ►M5 IFRS ◄, 
ktoré existovali k 14. septembru 2002. Komisia po zvážení rady, ktorú poskytla skupina odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finan čné výkazníctvo (EFRAG), zmenila 
a doplnila uvedené nariadenie s cie ľom zahrnú ť všetky štandardy 
predložené Radou pre medzinárodné ú čtovné štandardy (IASB) 
a všetky interpretácie predložené Výborom pre interpretáciu medzinárodného finan čného výkazníctva (IFRIC), ktoré boli 
v plnom rozsahu prijaté v rámci Spolo čenstva k 15. októbru 
2008, s výnimkou štandardu IAS 39 (súvisiaceho 
s vykazovaním a oce ňovaním finan čných nástrojov), z ktorého 
sa nepoužilo len nieko ľko častí.
 
(3) Prostredníctvom viacerých pozme ňujúcich a dopl ňujúcich naria ­
dení boli prijaté rôzne medzinárodné štandardy. To vedie k vzniku právnej neistoty a k ťažkostiam v súvislosti so 
správnym uplat ňovaním medzinárodných ú čtovných štandardov 
v Spoločenstve. S cie ľom zjednoduši ť právne predpisy Spolo čen­
stva o ú čtovných štandardoch je v záujme zrozumite ľnosti, 
prehľadnosti a transparentnosti vhodné, aby štandardy, ktoré sú 
v súčasnosti obsiahnuté v nariadení (ES) č. 1725/2003 a v aktoch, 
ktoré ho menia a dop ĺňajú, boli zaradené do jedného celku.  ▼
B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 3  
( 1 ) Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1. 
( 2 ) Ú. v. EÚ L 261, 13.10.2003, s. 1.
 (4) Nariadenie (ES) č. 1725/2003 by sa preto malo nahradi ť týmto 
nariadením.  
(5) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanovi ­
skom Regula čného výboru pre ú čtovníctvo,  
PRIJALA TOTO NARIADENIE:  
Článok 1  
Medzinárodné ú čtovné štandardy vymedzené v článku 2 nariadenia (ES) 
č. 1606/2002 sa prijímajú v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.  
Článok 2  
Nariadenie (ES) č. 1725/2003 sa týmto zrušuje.  
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie.  
Článok 3  
Toto nariadenie nadobúda ú činnosť tretím d ňom po jeho uverejnení 
v Úradnom vestníku Európskej únie . 
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatnite ľné vo 
všetkých členských štátoch.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 4
PRÍLOHA  
MEDZINÁRODNÉ Ú ČTOVNÉ ŠTANDARDY  
IAS 1 Prezentácia ú čtovnej závierky (zrevidovaný v roku 2007) 
IAS 2  Zásoby  
IAS 7  Výkazy o pe ňažných tokoch  
IAS 8  Ú čtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
IAS 10  Udalosti po období vykazovania  
IAS 11  Zmluvy o zhotovení  
IAS 12  Dane z príjmov  
IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  
IAS 17  Lízingy  
IAS 18  Výnosy  
IAS 19  Zamestnanecké požitky  
IAS 20  Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci  
IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien  
IAS 23  Náklady na prijaté úvery a pôži čky (zrevidovaný v roku 2007) 
IAS 24 IAS 24  Zverejnenia o spriaznených osobách  
IAS 26  Ú čtovanie a vykazovanie penzijných programov  
IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  
IAS 28  Podiely v pridružených podnikoch  
IAS 29  Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách  
IAS 31  Podiely v spolo čnom podnikaní  
IAS 32  Finan čné nástroje: prezentácia  
IAS 33  Zisk na akciu  
IAS 34  Finan čné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka  
IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  
IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
IAS 38  Nehmotný majetok  
IAS 39  Finančné nástroje : vykazovanie a oce ňovanie  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 5
 
IAS 40  Investičný nehnute ľný majetok  
IAS 41  Poľnohospodárstvo  
IFRS 1  Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finan čného výkaz- 
níctva  
IFRS 2  Platby na základe podielov  
IFRS 3  Podnikové kombinácie  
IFRS 4  Poistné zmluvy  
IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čenie činností  
IFRS 6  Prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov  
IFRS 7  Finančné nástroje: zverej ňovanie  
IFRS 8  Prevádzkové segmenty  
IFRIC 1  Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia 
prevádzky, obnovy prostredia a podobných záväzkov  
IFRIC 2  Členské podiely v družstvách a podobné nástroje  
IFRIC 4  Určovanie, či je súčasťou zmluvy lízing  
IFRIC 5  Práva na podiely z fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, 
recykláciu a na obnovu životného prostredia  
IFRIC 6  Záväzky vyplývajúce z pôsobenia na osobitnom trhu – odpad 
z elektrických a elektronických zariadení  
IFRIC 7  Uplatňovanie metódy úpravy predchádzajúcich rokov pod ľa 
štandardu IAS 29 – Finan čné vykazovanie v hyperinfla čných 
ekonomikách  
IFRIC 9  Prehodnocovanie vložených derivátov  
IFRIC 10  Finančné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka a zníženie 
hodnoty majetku  
IFRIC 12 Interpretácia IFRIC 12  Zmluvy o licenciách na poskytovanie 
služieb  
IFRIC 13  Interpretácia IFRIC 13 Vernostné programy pre zákazníkov  
IFRIC 14  Interpretácia IFRIC 14 IAS 19 – Obmedzenie hornej hranice 
hodnoty majetku z definovaných úžitkov, minimálne požiadavky 
na financovanie a vz ťahy medzi nimi  
IFRIC 15 Interpretácia IFRIC 15  Zmluvy na výstavbu nehnute ľností  
IFRIC 16 Interpretácia IFRIC 16  Zabezpe čenie čistej investície do 
zahraničnej prevádzky  
IFRIC 17 Interpretácia IFRIC 17  Rozdelenia nepe ňažných aktív vlastní- 
kom 
IFRIC 18 Interpretácia IFRIC 18  Prevody aktív od zákazníkov  
IFRIC 19 Interpretácia IFRIC 19  Zánik finan čných záväzkov s nástrojmi 
vlastného imania  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 6
 
SIC-7  Zavedenie meny euro  
SIC-10  Štátna pomoc – bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým 
činnostiam  
SIC-12  Konsolidácia – subjekty špeciálneho ur čenia 
SIC-13  Spoluovládané ú čtovné jednotky – nepe ňažné vklady spolo ční- 
kov 
SIC-15  Operatívny lízing – stimuly  
SIC-21  Dane z príjmov – úhrada preceneného neodpisovate ľného 
majetku  
SIC-25  Dane z príjmov – zmeny da ňovej situácie ú čtovnej jednotky 
alebo jej akcionárov  
SIC-27  Posudzovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu 
lízingu  
SIC-29  Zverejnenie – zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb  
SIC-31  Výnosy – výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné služby  
SIC-32  Nehmotný majetok – náklady na webovú lokalitu  
Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. 
Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP s výnimkou práva reprodukovania na ú čely osobného použitia alebo iného riadneho 
nakladania. Ďalšie informácie je možné získa ť od IASB na adrese 
www.iasb.org.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 7
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD  
Prezentácia ú čtovnej závierky  
CIEĽ 
1 Týmto štandardom sa predpisujú zásady prezentácie riadnej ú čtovnej 
závierky s cie ľom zabezpe čiť porovnate ľnosť s účtovnými závierkami 
predchádzajúcich období aj s ú čtovnými závierkami iných ú čtovných 
jednotiek. Ustanovujú sa ním všeobecné požiadavky na prezentáciu 
účtovných závierok, návody týkajúce sa ich štruktúry a minimálne 
požiadavky na ich obsah.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2 Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard pri zostavovaní 
a prezentácii riadnych ú čtovných závierok v súlade 
s medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva (IFRS).  
3 Ostatné IFRS ustanovujú požiadavky na vykazovanie, oce ňovanie 
a zverejňovanie pri konkrétnych transakciách a iných udalostiach.  
4 Tento štandard sa nevz ťahuje na štruktúru a obsah ú čtovnej závierky 
v priebehu ú čtovného roka v skrátenej štruktúre, ktorá sa pripravuje 
v súlade s IAS 34  Finančné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka . 
Na takúto ú čtovnú závierku sa však vz ťahujú odseky 15 až 35. Tento 
štandard sa vz ťahuje rovnako na všetky ú čtovné jednotky, vrátane 
tých, ktoré prezentujú konsolidované ú čtovné závierky, a tých, ktoré 
prezentujú individuálne ú čtovné závierky, ako sa vymedzuje v IAS 27  
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka . 
5 V tomto štandarde sa používa terminológia, ktorá je vhodná pre 
účtovné jednotky zamerané na dosahovanie zisku, vrátane podnikate ľ­
ských jednotiek verejného sektora. Ak ú čtovné jednotky vykonávajúce 
neziskovú činnosť v súkromnom alebo verejnom sektore uplat ňujú 
tento štandard, môžu ma ť potrebu upravi ť opisy použité pri niektorých 
riadkových položkách v ú čtovných výkazoch a pri samotných ú čtov­
ných výkazoch.  
6 Podobne by mohlo by ť potrebné, aby si ú čtovné jednotky, ktoré 
nemajú vlastné imanie, ako sa vymedzuje v IAS 32  Finančné 
nástroje: prezentácia  (napr. niektoré podielové fondy), a ú čtovné 
jednotky, ktorých základné imanie nie je vlastným imaním (napr. niektoré družstevné jednotky), prispôsobili prezentáciu členských 
alebo vlastníckych podielov v ú čtovnej závierke.
 
VYMEDZENIE POJMOV  
7 Ďalej uvedené termíny, ktoré sa používajú v tomto štandarde, majú 
tieto vymedzené významy:  
Riadna ú čtovná závierka  (ďalej len „ú čtovná závierka“) je závierka, 
ktorá spĺňa potreby používate ľov, ktorí nie sú v postavení, ktoré im 
umožňuje požadova ť od účtovnej jednotky, aby pripravovala správy 
prispôsobené ich konkrétnym informa čným potrebám.  
Nevykonate ľný - uplatnenie požiadavky je nevykonate ľné, ak ju 
účtovná jednotka nemôže uplatni ť ani pri vynaložení všetkého prime ­
raného úsilia.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 8
 
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (IFRS)  sú štandardy 
a interpretácie, ktoré zaviedla Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy (IASB). Patria sem:  
a) Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva,  
b) Medzinárodné ú čtovné štandardy a  
c) Interpretácie vytvorené Výborom pre interpretácie medzinárodného 
finančného výkazníctva (IFRIC) alebo bývalým Stálym interpre ­
tačným výborom (SIC).  
Významný  - vynechania alebo chybné uvedenia položiek sú 
významné, ak by mohli jednotlivo alebo spolo čne ovplyvni ť ekono­
mické rozhodnutia používate ľov uskuto čnené na základe ú čtovných 
závierok. Významnos ť závisí od ve ľkosti a povahy vynechania 
alebo chybného vykázania posudzovaných v konkrétnych podmien ­
kach. Ur čujúcim faktorom by mohla by ť veľkosť alebo povaha 
položky alebo kombinácia oboch.  
Pri posudzovaní toho, či by vynechanie alebo chybné vykázanie polo ­ 
žiek mohli maž vplyv na ekonomické rozhodnutia používate ľov, 
a teda by ť významné, je potrebné zváži ť charakteristické črty týchto 
používate ľov. Koncep čný rámec prípravy a prezentácie ú čtovnej 
závierky  uvádza v odseku 25, že „sa predpokladá, že používatelia 
majú primerané znalosti o obchodných a ekonomických činnostiach 
a účtovníctve a sú ochotní študova ť informácie s primeranou pozor ­
nosťou“. Preto je pri posudzovaní potrebné vzia ť do úvahy primerané 
očakávanie, do akej miery by používatelia s takýmito atribútmi mohli 
byť ovplyvnení pri prijímaní ekonomických rozhodnutí.  
Poznámky  obsahujú doplnenie informácií prezentovaných vo výkaze 
o finančnej situácii, výkaze komplexného výsledku, samostatnom 
výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (ak je prezentovaný), 
výkaze zmien vlastného imania a výkaze o pe ňažných tokoch. 
V poznámkach sa poskytuje slovný opis alebo roz členenie položiek, 
ktoré sú prezentované v týchto výkazoch, a informácie o položkách, 
ktoré nesp ĺňajú kritériá na vykazovanie v uvedených výkazoch.  
Ostatné sú časti komplexného výsledku  sa skladajú z výnosov 
a nákladov (vrátane reklasifika čných úprav), ktoré nie sú vykázané 
v zisku alebo strate tak, ako sa to vyžaduje alebo umož ňuje inými 
IFRS.  
Medzi ostatné zložky komplexného výsledku patria:  
a) zmeny prebytku z precenenia (pozri IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia  a IAS 38  Nehmotný majetok ), 
b) aktuárske zisky a straty z programov so stanovenými požitkami 
vykázané v súlade s odsekom 93A IAS 19  Zamestnanecké požitky , 
c) zisky a straty vznikajúce z prepo čtu účtovnej závierky prevádzky 
v zahrani čí (pozri IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien ), 
d) zisky a straty z opätovného ocenenia finan čného majetku 
k dispozícii na predaj (pozri IAS 39  Finančné nástroje: vykazo ­
vanie a oce ňovanie , 
e) efektívna časť ziskov a strát zo zabezpe čovacích nástrojov pri 
zabezpečovaní peňažných tokov (pozri IAS 39).  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 9
 
Vlastníci  sú držitelia nástrojov klasifikovaných ako vlastné imanie.  
Zisk alebo strata  je celkový výnos znížený o náklady nezah ŕňajúci 
zložky ostatných sú častí komplexného výsledku.  
Reklasifika čné úpravy  sú hodnoty reklasifikované na zisk alebo stratu 
v bežnom období, ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku v bežnom období alebo v predchádzajúcich 
obdobiach.  
Komplexný výsledok celkom  je zmena vlastného imania po čas obdobia 
vznikajúca z transakcií a iných udalostí, s výnimkou zmien vyplýva ­
júcich z transakcií s vlastníkmi konajúcimi v rámci svojich právomocí 
ako vlastníci.  
Do komplexného výsledku celkom patria všetky zložky „zisku alebo 
straty“ a „ostatné sú časti komplexného výsledku“.  
8 Aj ke ď sa v tomto štandarde používajú termíny „ostatné sú časti 
komplexného výsledku“, „zisk alebo strata“ a „komplexný výsledok 
celkom“, ú čtovná jednotka môže používa ť na opis celkových súm iné 
termíny, pokia ľ význam zostane jasný. Ú čtovná jednotka môže naprí ­
klad na ozna čenie „zisku alebo straty“ použi ť termín „ čistý zisk“.  
▼M6 
8A Ďalej uvedené pojmy sú opísané v IAS 32  Finančné nástroje: prezen ­
tácia  a používajú sa v tomto štandarde v zmysle vymedzenom 
v IAS 32:  
a) finančný nástroj obsahujúci právo preda ť klasifikovaný nástroj ako 
nástroj vlastného imania (opísaný v odsekoch 16A a 16B IAS 32),  
b) nástroj, ktorý ú čtovnej jednotke ukladá záväzok doda ť druhej 
strane pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len 
v prípade likvidácie a je klasifikovaný ako nástroj vlastného 
imania (opísaný v odsekoch 16C a 16D IAS 32).  
▼M5 
ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA  
Účel účtovnej závierky  
9 Ú čtovná závierka je štruktúrovaná prezentácia finan čnej situácie 
a finančnej výkonnosti ú čtovnej jednotky. Cie ľom účtovnej závierky 
je poskytnú ť informácie o finan čnej situácii, finan čnej výkonnosti 
a peňažných tokoch ú čtovnej jednotky, ktoré sú pre široký okruh 
používate ľov užito čné pri prijímaní ekonomických rozhodnutí. 
V účtovnej závierke sa takisto zobrazujú výsledky doh ľadu manaž ­
mentu nad zdrojmi, ktoré sú mu zverené. Na dosiahnutie tohto cie ľa 
poskytuje ú čtovná závierka informácie o týchto položkách ú čtovnej 
jednotky:  
a) majetok,  
b) záväzky,  
c) vlastné imanie,  
d) výnosy a náklady, vrátane ziskov a strát,  
e) vklady vlastníkov a rozde ľovania vlastníkom v rámci ich právo ­
mocí ako vlastníkov a  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 10
 
f) peňažné toky.  
Tieto informácie spolu s ďalšími informáciami v poznámkach pomá ­
hajú používate ľom účtovnej závierky predvída ť budúce pe ňažné toky 
účtovnej jednotky, a najmä ich na časovanie a mieru istoty.  
Účtovná závierka v úplnej štruktúre  
10 Ú čtovná závierka v úplnej štruktúre obsahuje:  
a) výkaz o finan čnej situácii ku koncu obdobia,  
b) výkaz komplexného výsledku za obdobie,  
c) výkaz zmien vlastného imania za obdobie,  
d) výkaz o pe ňažných tokoch za obdobie,  
e) poznámky obsahujúce preh ľad významných ú čtovných politík 
a ďalšie vysvet ľujúce informácie a  
f) výkaz o finan čnej situácii k za čiatku najskoršieho porovnávacieho 
obdobia, ke ď účtovná jednotka retrospektívne uplatní ú čtovnú poli ­
tiku alebo retrospektívne prehodnotí položky vo svojej ú čtovnej 
závierke, alebo ke ď reklasifikuje položky vo svojej ú čtovnej 
závierke.  
Účtovná jednotka môže použi ť aj názvy výkazov, ktoré sú odlišné od 
názvov použitých v tomto štandarde.  
11 Ú čtovná jednotka prezentuje s rovnakou dôležitos ťou všetky sú časti 
účtovnej závierky v úplnej štruktúre.  
12 Odsekom 81 sa ú čtovnej jednotke povo ľuje prezentova ť zložky zisku 
alebo straty bu ď ako súčasť jedného výkazu komplexného výsledku, 
alebo v samostatnom výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄. Keď 
sa prezentuje výkaz  ►M5 komplexného výsledku ◄, je súčasťou 
účtovnej závierky v úplnej štruktúre a musí sa predklada ť bezpro­
stredne pred výkazom komplexného výsledku.  
13 Mnohé ú čtovné jednotky prezentujú mimo ú čtovnej závierky aj 
finančný prehľad vypracovaný manažmentom, v ktorom sa opisujú 
a vysvetľujú hlavné črty finančnej výkonnosti a finan čnej situácie 
účtovnej jednotky, ako aj hlavné neistoty, ktorým táto jednotka čelí. 
Takáto správa môže obsahova ť prehľad o:  
a) hlavných faktoroch a vplyvoch podmie ňujúcich finan čnú výkon ­
nosť, vrátane zmien v prostredí, v ktorom ú čtovná jednotka vyko ­
náva činnosti, o reakcii ú čtovnej jednotky na tieto zmeny a ich 
účinkoch, ako aj o investi čnej stratégii ú čtovnej jednotky na 
udržanie a zlepšenie finan čnej výkonnosti, vrátane jej dividendovej 
politiky,  
b) zdrojoch financovania ú čtovnej jednotky a o cie ľovom pomere 
záväzkov k vlastnému imaniu a  
c) zdrojoch ú čtovnej jednotky, ktoré nie sú vykázané vo výkaze 
o finančnej situácii v súlade s IFRS.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 11
 
14 Mnohé ú čtovné jednotky prezentujú mimo ú čtovnej závierky aj správy 
a výkazy, ako napríklad správy týkajúce životného prostredia 
a výkazy o pridanej hodnote, najmä v odvetviach, v ktorých sú faktory životného prostredia významné, a v ktorých sú zamestnanci považovaní za dôležitú skupinu používate ľov. Rozsah pôsobnosti 
IFRS sa na výkazy a správy, ktoré nie sú sú časťou účtovnej závierky, 
nevzťahuje.
 
Všeobecné črty 
Verná prezentácia a súlad s IFRS  
15 Ú čtovná závierka musí verne prezentova ť finančnú situáciu, finan čnú 
výkonnos ť a peňažné toky ú čtovnej jednotky. Pri vernej prezentácii sa 
musia vierohodne zobrazi ť účinky transakcií, iné udalosti 
a podmienky v súlade s definíciami a kritériami na vykazovanie 
majetku, záväzkov, výnosov a nákladov, ustanovenými v Koncepčnom rámci . Predpokladá sa, že výsledkom uplat ňovania 
IFRS s prípadným dodato čným zverejnením je ú čtovná závierka, 
ktorá podáva verný obraz.
 
16 Ú čtovná jednotka, ktorej ú čtovná závierka je v súlade s IFRS, uvedie 
v poznámkach výslovné a bezvýhradné vyhlásenie o takomto súlade. Účtovná jednotka nesmie uvies ť o účtovnej závierke, že je v súlade 
s IFRS, ak táto závierka nie je v súlade so všetkými požiadavkami 
IFRS.
 
17 Prakticky za všetkých okolností dosahuje ú čtovná jednotka vernú 
prezentáciu súladom s uplatnite ľnými požiadavkami IFRS. Pri vernej 
prezentácii ú čtovná jednotka takisto musí:  
a) vybera ť a uplatňovať účtovné politiky v súlade s IAS 8  Účtovné 
politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . V IAS 8 sa usta ­
novuje poradie dôležitosti usmernení, ktoré manažment zvažuje v prípade, že neexistuje IFRS vz ťahujúci sa na konkrétnu položku,
 
b) prezentova ť informácie vrátane ú čtovných politík spôsobom, ktorý 
poskytuje relevantné, spo ľahlivé, porovnate ľné a zrozumite ľné 
informácie,  
c) poskytnú ť ďalšie zverejnenia v prípade, že súlad so špecifickými 
požiadavkami IFRS nie je dostato čný na to, aby umož ňoval použí ­
vateľom pochopi ť účinky konkrétnych transakcií, iných udalostí 
a podmienok finan čnej situácie a finan čnej výkonnosti ú čtovnej 
jednotky.  
18 Ú čtovná jednotka nemôže napravi ť nevhodné ú čtovné politiky ani 
zverejnením použitých ú čtovných politík, ani poznámkami alebo 
vysvetľujúcim materiálom.  
19 Za ve ľmi výnimo čných okolností, pri ktorých manažment dospeje 
k záveru, že súlad s požiadavkou v IFRS by bol nato ľko zavádzajúci, 
že by bol v rozpore s cie ľom účtovnej závierky ustanoveným 
v Koncepčnom rámci, ú čtovná  jednotka sa odchýli od danej požia ­
davky spôsobom ustanoveným v odseku 20, ak príslušný regula čný 
rámec požaduje alebo inak nezakazuje takéto odchýlenie.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 12
 
20 Ak sa ú čtovná jednotka odchýli od požiadavky IFRS, v súlade 
s článkom 19 zverejní:  
a) že manažment dospel k záveru, že ú čtovná závierka verne prezen ­
tuje finan čnú situáciu podniku, finan čnú výkonnos ť a peňažné 
toky,  
b) že splnila požiadavky príslušných IFRS, s výnimkou odchýlenia sa 
od určitej požiadavky s cie ľom dosiahnu ť vernú prezentáciu,  
c) názov IFRS, od ktorého sa ú čtovná jednotka odchýlila, povahu 
odchýlenia, vrátane postupu, ktorý by sa požadoval IFRS, 
dôvod, pre čo by bol tento postup za daných okolností nato ľko 
zavádzajúci, že by bol v rozpore s cie ľom účtovnej závierky usta ­
noveným v  Koncepčnom rámci , a prijatý postup a  
d) pre každé prezentované obdobie finan čný vplyv odchýlenia na 
každú položku ú čtovnej závierky, ktorá by bola vykázaná 
v súlade s požiadavkou.  
21 Ak sa ú čtovná jednotka v predchádzajúcom období odchýlila od 
požiadavky niektorého IFRS a toto odchýlenie má vplyv na sumy 
vykazované v ú čtovnej závierke za bežné obdobie, vykoná zverej ­
nenia ustanovené v odseku 20 písm. c) a d).  
22 Odsek 21 sa uplat ňuje napríklad vtedy, ke ď sa účtovná jednotka 
v predchádzajúcom období odchýlila od požiadavky IFRS 
v súvislosti s ocenením majetku alebo záväzkov a toto odchýlenie 
má vplyv na ocenenie zmien v majetku a záväzkov vykazovaných v účtovnej závierke za bežné obdobie.
 
23 Za ve ľmi výnimo čných okolností, pri ktorých manažment dospeje 
k záveru, že súlad s požiadavkou IFRS by bol nato ľko zavádzajúci, 
že by bol v rozpore s cie ľom účtovnej závierky ustanoveným 
v Koncep čnom rámci , ale príslušný regula čný rámec zakazuje 
odchýliť sa od tejto požiadavky, ú čtovná jednotka v čo najvyššej 
možnej miere obmedzí vnímané zavádzajúce aspekty tohto súladu tým, že zverejní:
 
a) názov predmetného IFRS, povahu požiadavky a dôvod, pre čo 
manažment dospel k záveru, že súlad s touto požiadavkou by 
bol za daných okolností nato ľko zavádzajúci, až by bol 
v rozpore s cie ľom účtovnej závierky ustanoveným 
v Koncepčnom rámci  a 
b) pri každom prezentovanom období všetky úpravy jednotlivých 
položiek v ú čtovnej závierke, o ktorých manažment rozhodol, že 
by boli potrebné na dosiahnutie vernej prezentácie.  
24 Na ú čely odsekov 19 až 23 je informácia v rozpore s cie ľom účtovnej 
závierky vtedy, ke ď verne neprezentuje transakcie, iné udalosti 
a podmienky, ktoré má bu ď za cieľ prezentova ť, alebo by sa od nej 
mohlo primerane o čakávať, že ich bude prezentova ť, a v dôsledku 
toho by pravdepodobne mala vplyv na ekonomické rozhodnutia usku ­
točňované používate ľmi účtovnej závierky. Pri posudzovaní toho, či 
by súlad s ur čitou požiadavkou IFRS bol nato ľko zavádzajúci, až by 
bol v rozpore s cie ľom účtovnej závierky ustanoveným v  Koncepčnom 
rámci , manažment zvažuje:  
a) prečo nie je za daných okolností dosiahnutý cie ľ účtovnej závierky 
a ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 13
 
b) ako sa situácia ú čtovnej jednotky líši od situácie iných ú čtovných 
jednotiek, ktoré dodržiavajú danú požiadavku. Ak iné ú čtovné 
jednotky za podobných okolností dodržiavajú danú požiadavku, existuje vyvrátite ľný predpoklad, že dodržanie tejto požiadavky 
účtovnou jednotkou by nebolo nato ľko zavádzajúce, že by bolo 
v rozpore s cie ľom účtovnej závierky ustanoveným v  Koncepčnom 
rámci .
 
Nepretržitos ť činnosti  
25 Pri zostavovaní ú čtovnej závierky manažment posúdi schopnos ť 
účtovnej jednotky udrža ť nepretržitú činnosť. Účtovná jednotka zosta ­
vuje účtovnú závierku za predpokladu nepretržitosti činnosti, okrem 
prípadov, ke ď manažment bu ď zamýšľa likvidova ť účtovnú jednotku, 
alebo ukon čiť obchodovanie, alebo ak nemá inú reálnu alternatívu, 
než tak urobi ť. Ak si je manažment pri svojom posudzovaní vedomý, 
že v súvislosti s udalos ťami alebo podmienkami existujú významné 
neistoty, ktoré môžu vnies ť významnú pochybnos ť o schopnosti 
účtovnej jednotky udrža ť nepretržitú činnosť, účtovná jednotka tieto 
neistoty zverejní. Ak ú čtovná jednotka nezostavuje ú čtovnú závierku 
na základe predpokladu nepretržitosti činnosti podniku, zverejní túto 
skutočnosť spolu s predpokladmi, z ktorých sa vychádzalo pri zosta ­
vovaní ú čtovnej závierky, a spolu s prí činou, pre čo táto účtovná 
jednotka nie je považovaná za podnik s nepretržitou činnosťou. 
26 Pri posudzovaní, či je predpoklad nepretržitosti činnosti vhodný, 
manažment zoh ľadňuje všetky dostupné informácie o budúcnosti, 
ktorá nie je ohrani čená, ale predstavuje najmenej dvanás ť mesiacov 
od konca obdobia vykazovania. Miera zváženia závisí od skuto čností 
v jednotlivých prípadoch. Ke ď účtovná jednotka mala v minulosti 
ziskové prevádzkové činnosti a dobrý prístup k finan čným zdrojom, 
môže aj bez podrobnej analýzy dospie ť k záveru, že v ú čtovníctve je 
vhodné vychádza ť z predpokladu týkajúceho sa nepretržitosti činnosti. 
V ostatných prípadoch môže manažment považova ť za potrebné 
zvážiť široký rozsah faktorov týkajúcich sa sú časnej a o čakávanej 
ziskovosti, splátkových kalendárov dlhov a potenciálnych zdrojov náhradného financovania predtým, ako získa uistenie o vhodnosti 
predpokladu týkajúceho sa nepretržitosti činnosti.
 
Akruálny princíp ú čtovníctva  
27 Ú čtovná jednotka zostaví svoju ú čtovnú závierku, s výnimkou údajov 
o peňažných tokoch, na základe akruálneho princípu ú čtovníctva.  
28 Ú čtovná jednotka vykazuje pri uplatnení akruálneho princípu ú čtov­
níctva položky ako majetok, záväzky, vlastné imanie, výnosy 
a náklady (prvky ú čtovnej závierky) vtedy, ke ď vyhovujú definíciám 
a kritériám vykazovania týchto zložiek v  Koncepčnom rámci . 
Významnos ť a zoskupovanie  
29 Ú čtovná jednotka prezentuje každú významnú triedu podobných polo ­ 
žiek samostatne. Ú čtovná jednotka prezentuje položky odlišnej 
povahy alebo funkcie samostatne, pokia ľ tieto položky nie sú nevýz ­
namné.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 14
 
30 Ú čtovná závierka je výsledkom spracovania ve ľkého množstva trans ­
akcií, alebo iných udalostí, ktoré sú zoskupované do tried pod ľa ich 
povahy alebo funkcie. Posledným štádiom v procese zoskupovania a klasifikácie je prezentácia súhrnných a klasifikovaných údajov tvoriacich riadkové položky v ú čtovnej závierke. Ak riadková položka 
nie je významná samostatne, je zoskupená s inými položkami bu ď 
v týchto výkazoch, alebo v poznámkach. Položka, ktorá nie je dosta ­
točne významná na samostatnú prezentáciu v týchto výkazoch, sa 
môže samostatne prezentova ť v poznámkach.
 
31 Ú čtovná jednotka nemusí poskytnú ť konkrétne zverejnenie, ktoré 
požaduje IFRS, ak informácia nie je významná.  
Kompenzovanie  
32 Ú čtovná jednotka nekompenzuje majetok a záväzky alebo výnosy 
a náklady, pokia ľ to nepožaduje alebo nepovo ľuje IFRS.  
33 Ú čtovná jednotka vykazuje majetok aj záväzky, ako aj výnosy 
a náklady, samostatne. Kompenzovanie vo výkaze komplexného výsledku alebo vo výkaze o finan čnej situácii alebo v samostatnom 
výkaze  ►
M5 komplexného výsledku ◄ (ak je prezentovaný), 
s výnimkou prípadov, ke ď sa do kompenzovania premieta podstata 
danej transakcie alebo udalosti, znižuje schopnos ť používate ľov poro­
zumieť transakciám, iným udalostiam a podmienkam, ktoré nastali, 
a posúdi ť budúce pe ňažné toky ú čtovnej jednotky. Oce ňovanie 
majetku v hodnote zníženej o opravné položky, napríklad opravné položky k zastaraným zásobám a k pochybným poh ľadávkam, nezna ­
mená kompenzovanie.
 
34 V IAS 18  Výnosy  sa vymedzuje pojem výnos a požaduje sa, aby ho 
účtovná jednotka oce ňovala reálnou hodnotou so zrete ľom na prijaté 
alebo očakávané plnenia, pri čom zohľadní všetky obchodné z ľavy 
a množstvové rabaty poskytnuté ú čtovnou jednotkou. Ú čtovná 
jednotka vykonáva v rámci svojej bežnej činnosti iné transakcie, 
ktorými sa nevytvárajú výnosy, ale vyplývajú z hlavných výnosových 
činností. Ú čtovná jednotka prezentuje výsledky takýchto transakcií 
ako kompenzovanie výnosov a súvisiacich nákladov vzniknutých z tej istej transakcie, ke ď sa do tejto prezentácie premieta podstata 
danej transakcie alebo inej udalosti. Napríklad:
 
a) účtovná jednotka prezentuje zisky a straty z vyradenia dlhodobého 
majetku vrátane investícií a krátkodobého majetku tak, že od tržieb z vyradenia odpo číta účtovnú hodnotu majetku a náklady súvisiace 
s predajom, a
 
b) výdavky spojené s rezervou, ktorá je vykazovaná v súlade s IAS 
37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva , a uhradené 
na základe zmluvnej dohody s tre ťou stranou (napríklad dodáva ­
teľská záručná zmluva), môže ú čtovná jednotka kompenzova ť 
vzhľadom na príslušnú úhradu.  
35 Okrem toho ú čtovná jednotka vykazuje zisky a straty vznikajúce zo 
skupiny podobných transakcií na čistom základe, napríklad kurzové 
zisky a straty alebo zisky a straty z finan čných nástrojov držaných na 
obchodovanie. Ú čtovná jednotka však takéto zisky a straty prezentuje 
samostatne, ak sú významné.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 15
 
Frekvencia vykazovania  
36 Ú čtovná jednotka prezentuje ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre 
(vrátane porovnávacích informácií) najmenej raz ro čne. Ak ú čtovná 
jednotka zmení koniec svojho obdobia vykazovania a prezentuje účtovnú závierku za obdobie dlhšie alebo kratšie ako jeden rok, 
zverejní popri období, ktoré je predmetom ú čtovnej závierky, aj 
tieto informácie:
 
a) dôvod na uplat ňovanie dlhšieho alebo kratšieho obdobia, a  
b) skutočnosť, že sumy prezentované v ú čtovnej závierke nie sú 
úplne porovnate ľné. 
37 Ú čtovná jednotka spravidla zostavuje ú čtovnú závierku konzistentne 
za obdobie jedného roka. Niektoré ú čtovné jednotky však 
z praktických dôvodov dávajú prednos ť vykazovaniu napríklad za 
obdobie 52 týžd ňov. Tento štandard nebráni použi ť takýto postup.  
Porovnávacie informácie  
38 S výnimkou prípadov, ke ď IFRS povo ľuje alebo požaduje inak, 
účtovná jednotka ku všetkým sumám vykazovaným v ú čtovnej 
závierke za bežné obdobie zverej ňuje porovnávacie informácie za 
predchádzajúce obdobie. Ak je to relevantné so zrete ľom na zrozumi ­
teľnosť účtovnej závierky za bežné obdobie, ú čtovná jednotka uvádza 
k slovným a opisným informáciám porovnávacie informácie.  
39 Ú čtovná jednotka, ktorá zverej ňuje porovnávacie informácie, prezen ­
tuje aspo ň dva výkazy o finan čnej situácii, dva výkazy zo všetkých 
ostatných výkazov a súvisiace poznámky. Ak ú čtovná jednotka uplat ­ 
ňuje niektorú ú čtovnú politiku retrospektívne alebo vykonáva nejakú 
retrospektívnu zmenu vykazovania položiek vo svojej ú čtovnej 
závierke, alebo ak reklasifikuje položky vo svojej ú čtovnej závierke, 
musí prezentova ť aspoň tri výkazy o finan čnej situácii, dva výkazy zo 
všetkých ostatných výkazov a súvisiace poznámky. Ú čtovná jednotka 
prezentuje výkazy o finan čnej situácii:  
a) ku koncu bežného obdobia,  
b) ku koncu predchádzajúceho obdobia (ktoré je rovnaké ako za čiatok 
bežného obdobia) a  
c) k začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia.  
40 V niektorých prípadoch sú popisné informácie poskytnuté v ú čtovnej 
závierke za predchádzajúce obdobie (obdobia) na ďalej relevantné aj 
pre bežné obdobie. Napríklad ú čtovná jednotka v bežnom období 
zverejňuje podrobnosti o právnom spore, ktorého výsledok bol 
k poslednému d ňu bezprostredne predchádzajúceho obdobia vykazo ­
vania neistý a zatia ľ nie je vyriešený. Používatelia majú úžitok 
z informácie, že ku koncu bezprostredne predchádzajúceho obdobia 
vykazovania existovala takáto neistota, a o krokoch, ktoré sa po čas 
tohto obdobia uskuto čnili na odstránenie tejto neistoty.  
41 Ak ú čtovná jednotka zmení spôsob prezentácie alebo klasifikácie 
položiek ú čtovnej závierky, musí reklasifikova ť porovnávacie sumy, 
okrem prípadov, ke ď je reklasifikácia neuskuto čniteľná. Keď účtovná 
jednotka reklasifikuje porovnávacie sumy, je povinná zverejni ť: 
a) povahu reklasifikácie,  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 16
 
b) sumu každej položky alebo triedy položiek, ktoré sú predmetom 
reklasifikácie, a  
c) dôvod na reklasifikáciu.  
42 Ke ď je reklasifikácia porovnávacích súm neuskuto čniteľná, účtovná 
jednotka zverejní:  
a) dôvod nereklasifikácie súm a  
b) povahu úprav, ktoré by sa boli uskuto čnili, ak by sumy boli bývali 
reklasifikované.  
43 Zvýšenie vzájomnej porovnate ľnosti informácií medzi jednotlivými 
obdobiami pomáha používate ľom pri prijímaní ekonomických rozhod ­
nutí, a to predovšetkým tak, že umož ňuje posúdi ť trendy vo finan ­ 
čných informáciách na prediktívne ú čely. Za ur čitých okolností je 
reklasifikácia porovnávacích informácií za ur čité predchádzajúce 
obdobie na ú čely dosiahnutia porovnate ľnosti s bežným obdobím 
nevykonate ľná. Napríklad ú čtovná jednotka možno nezhromaždila 
údaje za minulé obdobie (obdobia) spôsobom, ktorý umož ňuje ich 
reklasifikáciu, a uskuto čnenie opätovného vytvorenia informácií by 
mohlo by ť neuskuto čniteľné. 
44 V IAS 8 sa ustanovujú úpravy porovnávacích informácií, ktoré sa 
požadujú, ke ď účtovná jednotka zmení ú čtovnú politiku alebo opraví 
chybu.  
Konzistentnos ť prezentácie  
45 Ú čtovná jednotka zachováva prezentáciu a klasifikáciu položiek 
účtovnej závierky medzi jednotlivými obdobiami, s výnimkou týchto 
prípadov:  
a) na základe významnej zmeny v povahe prevádzkových činností 
účtovnej jednotky alebo preverenia ú čtovnej závierky je zrejmé, 
že vzhľadom na kritériá IAS 8 týkajúce sa výberu 
a uplatňovania ú čtovných politík by bol vhodnejší iný spôsob 
prezentácie alebo klasifikácie, alebo  
b) IFRS požaduje zmenu spôsobu prezentácie.  
46 Napríklad potreba prezentova ť účtovnú závierku odlišne môže 
vyplynúť z významného nadobudnutia alebo vyradenia alebo 
z preverenia prezentácie ú čtovnej závierky. Ú čtovná jednotka zmení 
spôsob prezentácie ú čtovnej závierky iba vtedy, ak zmenená prezen ­
tácia poskytuje informácie, ktoré sú spo ľahlivé a relevantnejšie pre 
používate ľov účtovnej závierky, a je pravdepodobné, že v revidovanej 
štruktúre sa bude pokra čovať, aby sa nenarušila porovnate ľnosť. Pri 
uskutočňovaní takýchto zmien v prezentácii ú čtovná jednotka vykoná 
reklasifikáciu porovnávacích informácií v súlade s odsekmi 41 a 42.  
ŠTRUKTÚRA A OBSAH  
Úvod  
47 V tomto štandarde sa požadujú konkrétne zverejnenia vo výkaze 
o finančnej situácii alebo vo výkaze komplexného výsledku 
v samostatnom výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (ak je 
prezentovaný), alebo vo výkaze zmien vlastného imania a požaduje sa zverejni ť ďalšie riadkové položky bu ď v týchto výkazoch, alebo 
v poznámkach. V IAS 7  Výkaz o pe ňažných tokoch  sa ustanovujú 
požiadavky na prezentáciu informácií o pe ňažných tokoch.
 ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 17
 
48 V tomto štandarde sa termín „zverejnenie“ niekedy používa v širokom 
význame, pri čom zahŕňa položky prezentované v ú čtovnej závierke. 
Zverejnenia sa požadujú aj ďalšími IFRS. Ak nie je v tomto alebo 
inom IFRS uvedené inak, tieto zverejnenia sa môžu vykona ť 
v účtovnej závierke.  
Identifikácia ú čtovnej závierky  
49 Ú čtovná jednotka zrete ľne identifikuje ú čtovnú závierku a odlišuje ju 
od ostatných informácií v rámci toho istého uverejneného dokumentu.  
50 IFRS sa uplat ňujú iba pri ú čtovnej závierke, a teda sa nemusia vz ťa­
hovať na iné informácie prezentované vo výro čnej správe, 
v predpísanej dokumentácii alebo v inom dokumente. Preto dôležité, 
aby používatelia dokázali odlíši ť informácie, ktoré sa pripravujú pod ľa 
IFRS, od ostatných informácií, ktoré môžu by ť užitočné pre používa ­
teľov, ale nie sú predmetom týchto požiadaviek.  
51 Ú čtovná jednotka zrete ľne identifikuje každý výkaz ú čtovnej závierky 
a poznámky. Ú čtovná jednotka okrem toho zvýrazní ďalej uvedené 
informácie a v prípade potreby ich zopakuje, ak je to potrebné na zrozumite ľnosť prezentovaných informácií:
 
a) názov vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo iné identifika čné údaje 
a prípadné zmeny týchto informácií od konca predchádzajúceho obdobia vykazovania,
 
b) či ide o ú čtovnú závierku individuálnej ú čtovnej jednotky alebo 
skupiny ú čtovných jednotiek,  
c) dátum konca obdobia vykazovania alebo obdobia, ktorého sa 
týkajú výkazy ú čtovnej závierky alebo poznámky,  
d) prezenta čná mena v zmysle definície uvedenej v IAS 21 a  
e) úroveň zaokrúhľovania používaný pri prezentácii súm v ú čtovnej 
závierke.  
52 Ú čtovná jednotka sp ĺňa požiadavky uvedené v odseku 51 prezento ­
vaním príslušných záhlaví strán, výkazov, poznámok, st ĺpcov 
a podobne. Pri ur čovaní najlepšieho spôsobu prezentácie takýchto 
informácií je potrebné použi ť úsudok. Napríklad ke ď účtovná 
jednotka prezentuje ú čtovnú závierku v elektronickej podobe, nie 
vždy používa samostatné strany; ú čtovná jednotka potom prezentuje 
prv uvedené položky, aby sa zabezpe čilo správne pochopenie infor ­
mácií obsiahnutých v ú čtovnej závierke.  
53 Ú čtovná jednotka často dosiahne lepšiu zrozumite ľnosť účtovnej 
závierky tým, že informácie prezentuje v tisícoch alebo miliónoch jednotiek prezenta čnej meny. To je prijate ľné, pokia ľ účtovná 
jednotka zverejní stupe ň zaokrúh ľovania a nevynechá významné 
informácie.
 
Výkaz o finan čnej situácii  
Informácie, ktoré sa majú prezentova ť vo výkaze o finan čnej situácii  
54 Výkaz o finan čnej situácii obsahuje aspo ň riadkové položky, ktoré 
prezentujú tieto sumy:  
a) nehnute ľnosti, stroje a zariadenia,  
b) investi čný nehnute ľný majetok,  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 18
 
c) nehmotný majetok,  
d) finančný majetok [s výnimkou súm uvedených v písm. e), h) a i)],  
e) investície ú čtované s použitím metódy vlastného imania,  
f) biologický majetok,  
g) zásoby,  
h) obchodné a iné poh ľadávky,  
i) peniaze a pe ňažné ekvivalenty,  
j) suma majetku klasifikovaného ako majetok držaný na predaj 
a majetok zahrnutý do skupín na vyradenie, klasifikovaných ako 
držaných na predaj v súlade s IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný 
na predaj a ukon čené činnosti , 
k) obchodné a iné záväzky,  
l) rezervy,  
m) finančné záväzky [s výnimkou súm uvedených v písm. k) a l)],  
n) záväzky a poh ľadávky zo splatnej dane v zmysle definície 
uvedenej v IAS 12  Dane z príjmov , 
o) odložené da ňové záväzky a odložené da ňové poh ľadávky 
v zmysle definície uvedenej v IAS 12,  
p) záväzky obsiahnuté v skupinách na vyradenie klasifikovaných ako 
držaných na predaj v súlade s IFRS 5,  
q) ►M11  nekontrolný ◄ podiel prezentovaný v rámci vlastného 
imania a  
r) upísané základné imanie a fondy priradite ľné vlastníkom mater ­
skej spolo čnosti.  
55 Ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze o finan čnej situácii dodato čné 
riadkové položky, záhlavia a medzisú čty vtedy, ak takáto prezentácia 
napomáha pochopi ť finančnú situáciu ú čtovnej jednotky.  
56 Ak ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze o finan čnej situácii krát ­
kodobý a dlhodobý majetok, ako aj krátkodobé a dlhodobé záväzky, ako oddelené klasifikácie, medzi krátkodobý majetok (záväzky) 
nemožno zaradi ť odložené da ňové pohľadávky (záväzky).
 
57 V tomto štandarde sa nepredpisuje poradie alebo forma, v ktorej 
účtovná jednotka prezentuje položky. V odseku 54 sa iba poskytuje 
zoznam položiek, ktoré sú povahou alebo funkciou dostato čne odlišné 
na to, aby sa mohli vo výkaze o finan čnej situácii prezentova ť samo­
statne Okrem toho:  
a) riadkové položky sa zahrnú vtedy, ke ď je veľkosť, charakter alebo 
funkcia položky alebo zoskupenia podobných položiek taká, že 
vzhľadom na pochopenie finan čnej situácie ú čtovnej jednotky je 
významná samostatná prezentácia, a  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 19
 
b) použité opisy a zoradenie položiek alebo zoskupenia podobných 
položiek možno zmeni ť podľa povahy ú čtovnej jednotky a jej 
transakcií tak, aby poskytovali informácie, ktoré sú významné vzhľadom na pochopenie finan čnej pozície ú čtovnej jednotky. 
Napríklad finan čná inštitúcia môže zmeni ť a doplni ť vyššie 
uvedené opisy s cie ľom poskytnú ť informácie, ktoré sú významné 
vzhľadom na činnosti finan čnej inštitúcie.
 
58 Ú čtovná jednotka si vytvára úsudok o tom, či sa dodato čné položky 
majú prezentova ť samostatne na základe posúdenia:  
a) povahy a likvidity majetku,  
b) funkcie majetku v rámci ú čtovnej jednotky, a  
c) súm, povahy a na časovania záväzkov.  
59 Používanie rôznych oce ňovacích základov pre rôzne triedy majetku 
poukazuje na rôznos ť ich povahy alebo funkcie, a preto ich ú čtovná 
jednotka prezentuje ako samostatné riadkové položky. Napríklad 
rôzne triedy nehnute ľností, strojov a zariadení možno v súlade 
s IAS 16 ú čtovať v obstarávacej cene alebo hodnote po precenení.  
Rozlišovanie medzi krátkodobos ťou a dlhodobos ťou 
60 V súlade s odsekmi 66 až 76 ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze 
o finančnej situácii krátkodobý a dlhodobý majetok, ako aj krátkodobé 
a dlhodobé záväzky ako oddelené klasifikácie, s výnimkou prípadov, keď prezentácia pod ľa likvidity poskytuje spo ľahlivé a relevantnejšie 
informácie. Ke ď sa uplatňuje táto výnimka, ú čtovná jednotka prezen ­
tuje všetok majetok a záväzky v poradí ich likvidity.
 
61 Bez oh ľadu na zvolenú metódu prezentácie ú čtovná jednotka zverejní 
očakávanú sumu, ktorá sa má spätne získa ť alebo vysporiada ť po viac 
ako dvanástich mesiacoch pri každej riadkovej položke majetku a záväzkov obsahujúcej kombináciu súm, ktoré sa majú spätne získa ť 
alebo splati ť:
 
a) najviac do dvanástich mesiacov po období vykazovania a  
b) po viac ako dvanástich mesiacoch po období vykazovania.  
62 Ak ú čtovná jednotka dodáva tovar alebo služby v rámci jasne identi ­
fikovateľného prevádzkového cyklu, poskytuje oddelená klasifikácia 
krátkodobého a dlhodobého majetku a záväzkov vo výkaze 
o finančnej situácii užito čné informácie rozlíšením majetku 
v zostatkovej hodnote, ktorý je sústavne v obehu v podobe pracov ­
ného kapitálu, od toho, ktorý ú čtovná jednotka využíva vo svojich 
dlhodobých činnostiach. Tým sa takisto zvýrazní majetok, ktorého 
realizácia sa o čakáva v rámci bežného prevádzkového cyklu, 
a záväzky, ktoré sú splatné v rámci toho istého obdobia.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 20
 
63 V prípade niektorých ú čtovných jednotiek, ako sú napríklad finan čné 
inštitúcie, poskytuje prezentácia majetku a záväzkov vo vzostupnom 
alebo zostupnom poradí ich likvidity spo ľahlivé a vhodnejšie infor ­
mácie, ako prezentácia pod ľa krátkodobosti/dlhodobosti, pretože 
účtovná jednotka nedodáva tovar alebo služby v rámci jasne identifi ­
kovateľného prevádzkového cyklu.  
64 Ú čtovná jednotka môže pri uplat ňovaní odseku 60 prezentova ť 
niektoré zo svojich majetkov a záväzkov s použitím klasifikácie na 
krátkodobé/dlhodobé a iné v poradí ich likvidity, ak sa tým poskytnú spoľahlivé a relevantnejšie informácie. Ke ď účtovná jednotka vyko ­
náva rôznorodú činnosť, mohla by vzniknú ť potreba použi ť kombi­
novaný spôsob prezentácie.
 
65 Informácie o o čakávaných termínoch realizácie majetku a záväzkov sú 
užitočné pri posudzovaní likvidity a solventnosti ú čtovnej jednotky. 
IFRS 7  Finančné nástroje: zverej ňovanie  požaduje zverej ňovať 
dátumy splatnosti finan čného majetku a finan čných záväzkov. 
Finančný majetok zah ŕňa obchodné a ostatné poh ľadávky, 
a finančné záväzky zah ŕňajú obchodné a ostatné záväzky. Užito čné 
sú aj informácie o o čakávaných termínoch návratnosti nepe ňažného 
majetku, ako sú napríklad zásoby a o čakávaný dátum splatnosti pre 
záväzky, ako sú napríklad rezervy, či už sa tento majetok a záväzky 
klasifikujú ako krátkodobé alebo dlhodobé. Ú čtovná jednotka naprí ­
klad zverejní množstvo zásob, ktorých návratnos ť sa očakáva za viac 
ako dvanás ť mesiacov po období vykazovania.  
Krátkodobý majetok  
66 Ú čtovná jednotka klasifikuje majetok ako krátkodobý, ke ď: 
a) očakáva realizáciu majetku, alebo ho zamýš ľa predať alebo spotre ­
bovať, v rámci svojho bežného prevádzkového cyklu,  
b) majetok drží primárne na ú čely obchodovania,  
c) očakáva realizáciu majetku do dvanástich mesiacov po období 
vykazovania alebo  
d) majetok predstavuje peniaze alebo pe ňažný ekvivalent (ako sa 
definuje v IAS 7), s výnimkou prípadu, ke ď je zamedzené výmene 
majetku alebo jeho použitiu na splatenie záväzku po čas najmenej 
dvanástich mesiacov po období vykazovania.  
Účtovná jednotka klasifikuje všetok ostatný majetok ako dlhodobý.  
67 V tomto štandarde sa používa termín „dlhodobý“ na ozna čenie hmot ­
ného, nehmotného a finan čného majetku dlhodobej povahy. Nezaka ­
zuje sa ním používanie alternatívnych ozna čení, pokia ľ je jasný ich 
význam.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 21
 
68 Prevádzkový cyklus ú čtovnej jednotky je čas medzi nadobudnutím 
majetku na spracovanie a jeho realizáciou v hotovosti alebo pe ňaž­
ných ekvivalentoch. Ak bežný prevádzkový cyklus ú čtovnej jednotky 
nie je možné jasne ur čiť, predpokladá sa, že predstavuje dvanás ť 
mesiacov. Krátkodobý majetok zah ŕňa aktíva (ako sú zásoby 
a obchodné poh ľadávky), ktoré sú predané, spotrebované alebo reali ­
zované v rámci bežného prevádzkového cyklu, a to aj vtedy, ak sa 
neočakáva ich realizácia do dvanástich mesiacov po období vykazo ­
vania. Krátkodobý majetok takisto zah ŕňa majetok primárne držaný na 
účel obchodovania (medzi príklady patrí niektorý finan čný majetok 
klasifikovaný ako držaný na obchodovanie v súlade s IAS 39) 
a krátkodobú časť dlhodobého finan čného majetku.  
▼M5 
Krátkodobé záväzky  
▼M22  
69 Ú čtovná jednotka klasifikuje záväzok ako krátkodobý, ak:  
a) očakáva splatenie záväzku v rámci svojho bežného prevádzko ­
vého cyklu;  
b) záväzok drží primárne na ú čely obchodovania;  
c) záväzok je splatný do dvanástich mesiacov po období vykazo ­
vania; alebo  
d) účtovná jednotka nemá po čas obdobia najmenej dvanástich 
mesiacov po období vykazovania bezvýhradné právo odloži ť 
splatenie záväzku (pozri odsek 73). Podmienky záväzku, 
ktorých výsledkom by pri uplatnení opcie protistrany mohlo byť jeho splatenie formou emisie nástrojov vlastného imania, 
neovplyv ňujú jeho klasifikáciu.
 
Účtovná jednotka klasifikuje všetky ostatné záväzky ako dlho ­
dobé.  
▼M5 
70 Niektoré krátkodobé záväzky, ako napríklad obchodné záväzky a časť 
časového rozlíšenia nákladov na zamestnancov a na ostatné prevádz ­
kové náklady, tvoria sú časť pracovného kapitálu využívaného 
v bežnom prevádzkovom cykle ú čtovnej jednotky. Ú čtovná jednotka 
klasifikuje takéto prevádzkové položky ako krátkodobé záväzky, a to 
aj vtedy, ak sú splatné viac ako dvanás ť mesiacov po období vyka ­
zovania. Taký istý bežný prevádzkový cyklus sa uplat ňuje pri klasi ­
fikácii majetku a záväzkov ú čtovnej jednotky. Ak bežný prevádzkový 
cyklus účtovnej jednotky nie je jasne identifikovate ľný, predpokladá 
sa, že jeho d ĺžka je dvanás ť mesiacov.  
▼M8 
71 Ostatné krátkodobé záväzky sa neuhrádzajú v rámci bežného prevádz ­
kového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov po období vyka ­
zovania, alebo sú primárne držané na ú čel obchodovania. Ako 
príklady možno uvies ť finančné záväzky, ktoré sa v súlade s IAS 
39 klasifikujú ako držané na obchodovanie, kontokorentné úvery, 
krátkodobá časť dlhodobých finan čných záväzkov, splatné dividendy, 
dane z príjmov a iné neobchodné záväzky. Finan čné záväzky, ktoré 
poskytujú financovanie na dlhodobom základe (t. j. nie sú sú časťou 
pracovného kapitálu používaného v bežnom prevádzkovom cykle 
účtovnej jednotky) a ktoré nie sú splatné skôr, ako dvanás ť mesiacov 
po období vykazovania, predstavujú dlhodobé záväzky, na ktoré sa vzťahujú odseky 74 a 75.
 ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 22
 
72 Ú čtovná jednotka klasifikuje svoje finan čné záväzky ako krátkodobé 
vtedy, keď sú splatné do dvanástich mesiacov po období vykazovania, 
a to aj vtedy, ke ď: 
a) ich pôvodná lehota bola dlhšia ako dvanás ť mesiacov a  
b) ak je dohoda o refinancovaní alebo úprave splatností platieb na 
dlhodobom základe uzavretá po období vykazovania a pred schvá ­
lením účtovnej závierky na zverejnenie.  
73 Ak ú čtovná jednotka plánuje, a v rámci existujúceho úveru má právo 
vlastnej úvahy, rozhodnú ť o refinancovaní alebo posunutí splatnosti 
záväzku najmenej o dvanás ť mesiacov po období vykazovania, klasi ­
fikuje tento záväzok ako dlhodobý a to aj vtedy, ak by bol inak splatný v kratšej lehote. Ak však rozhodnutie o refinancovaní alebo 
posunutí splatnosti záväzku (napríklad neexistuje dohoda 
o refinancovaní) nezávisí od vlastnej úvahy, ú čtovná jednotka nezo ­
hľadňuje možnos ť refinancovania záväzku a klasifikuje záväzok ako 
krátkodobý.
 
74 Ak ú čtovná jednotka poruší ustanovenie zmluvy o dlhodobom úvere 
ku koncu obdobia vykazovania alebo pred ním, čo spôsobí, že sa 
záväzok stane splatným na požiadanie, tento záväzok klasifikuje ako krátkodobý, a to aj vtedy, ak verite ľ po období vykazovania a pred 
schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie súhlasil, že nebude vyža ­
dovať úhradu v dôsledku porušenia zmluvy. Ú čtovná jednotka klasi ­
fikuje takýto záväzok ako krátkodobý preto, že nemá ku koncu obdobia vykazovania bezvýhradné právo odloži ť jeho vysporiadanie 
najmenej o dvanás ť mesiacov od tohto dátumu.
 
75 Ú čtovná jednotka však klasifikuje záväzok ako dlhodobý, ak verite ľ 
do konca obdobia vykazovania súhlasil s poskytnutím lehoty odkladu 
končiacej sa najmenej dvanás ť mesiacov po období vykazovania, 
v rámci ktorej ú čtovná jednotka môže napravi ť porušenie zmluvy 
a počas ktorej verite ľ nemôže žiada ť okamžité splatenie.  
76 Ak v súvislosti s úvermi, ktoré sú klasifikované ako krátkodobé 
záväzky, dôjde medzi koncom obdobia vykazovania a dátumom, 
kedy je ú čtovná závierka schválená na zverejnenie, k ďalej uvedeným 
udalostiam, tieto udalosti sa zverej ňujú ako udalosti nevyžadujúce si 
úpravu v súlade s IAS 10  Udalosti po súvahovom dni : 
a) refinancovanie na dlhodobom základe,  
b) náprava porušenia zmluvy o dlhodobom úvere a  
c) poskytnutie obdobia odkladu verite ľom na nápravu porušenia 
zmluvy o dlhodobom úvere, pri čom toto obdobie sa kon čí 
najmenej dvanás ť mesiacov po období vykazovania.  
Informácie, ktoré sa majú prezentova ť buď vo výkaze o finan čnej 
situácii, alebo v poznámkach  
77 Ú čtovná jednotka zverejní, či už vo výkaze o finan čnej situácii alebo 
v poznámkach, ďalšie čiastkové klasifikácie prezentovaných riadko ­
vých položiek klasifikovaných spôsobom zodpovedajúcim činnostiam 
účtovnej jednotky.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 23
 
78 Podrobnosti uvedené v užšej klasifikácii závisia od požiadaviek IFRS 
a od veľkosti, povahy a funkcie príslušných súm. Ú čtovná jednotka 
pri rozhodovaní o základe pre čiastkovú klasifikáciu vychádza takisto 
z faktorov uvedených v odseku 58. Zverejnenia sú pre každú položku rôzne, napríklad:
 
a) položky nehnute ľností, strojov a zariadení sa roz čleňujú do tried 
v súlade s IAS 16,  
b) pohľadávky sa roz čleňujú na sumy poh ľadávok od obchodných 
zákazníkov, poh ľadávky od spriaznených osôb, preddavky 
a ostatné sumy,  
c) zásoby sa roz čleňujú v súlade s IAS 2  Zásoby  do tried ako sú 
tovar, výrobné dodávky, materiál, nedokon čená výroba a hotové 
výrobky,  
d) rezervy sa roz čleňujú na rezervy na zamestnanecké požitky 
a ostatné položky a  
e) vlastné imanie a fondy sa roz čleňujú do rôznych tried, ako sú 
splatený kapitál, emisné ážio a rezervné fondy.  
79 Ú čtovná jednotka zverejní bu ď vo výkaze o finan čnej situácii, alebo 
vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach tieto 
informácie:  
a) pre každú triedu základného imania:  
(i) počet schválených akcií;  
(ii) počet akcií emitovaných a splatených úplne a emitovaných, 
ale splatených neúplne;  
(iii) nominálnu hodnotu akcie, alebo skuto čnosť, že akcie nemajú 
nominálnu hodnotu;  
(iv) zosúhlasenie po čtu nesplatených akcií na za čiatku obdobia 
a na jeho konci;  
(v) práva, prednostné práva a obmedzenia, vz ťahujúce sa na 
danú triedu, vrátane obmedzení na rozdelenie dividend a vyplatenie kapitálu;
 
(vi) akcie v ú čtovnej jednotke, ktoré má v držbe ú čtovná jednotka 
alebo jej dcérske spolo čnosti alebo pridružené podniky; a  
(vii) akcie rezervované na emisiu pod ľa opcií a zmlúv o predaji 
akcií, vrátane termínov a súm; a  
b) opis povahy a ú čelu každého fondu v rámci vlastného imania.  
80 Ú čtovná jednotka bez základného imania, ako napríklad partnerstvo 
alebo trast, zverejní informácie rovnocenné s tými, ktoré požaduje odsek 79 písm. a), zobrazujúce zmeny po čas obdobia v jednotlivých 
kategóriách podielov na vlastnom imaní, a takisto práva, prednostné 
práva a obmedzenia súvisiace s jednotlivými kategóriami podielov na vlastnom imaní.
 
▼M6 
80A Ak ú čtovná jednotka preklasifikovala  
a) finančný nástroj obsahujúci právo preda ť klasifikovaný ako nástroj 
vlastného imania, alebo  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 24
 
b) nástroj, ktorý ukladá ú čtovnej jednotke povinnos ť dodať druhej 
strane pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len 
v prípade likvidácie a je klasifikovaný ako nástroj vlastného imania
 
medzi finan čné záväzky a vlastné imanie, zverejní preklasifikovania 
do a z každej kategórie (finan čné záväzky alebo vlastné imanie) a čas 
a dôvod tohto preklasifikovania.  
▼M5 
Výkaz komplexného výsledku  
81 Ú čtovná jednotka prezentuje všetky položky výnosov a nákladov, 
ktoré boli vykázané za dané obdobie:  
a) v jedinom výkaze komplexného výsledku alebo  
b) v dvoch výkazoch: vo výkaze zobrazujúcom zložky zisku alebo 
straty (samostatný výkaz  ►M5 komplexného výsledku ◄) a v 
druhom výkaze, ktorý sa za čína ziskom alebo stratou a uvedené sú 
v ňom ostatné zložky komplexného výsledku (výkaz komplexného 
výsledku).  
Informácie, ktoré sa majú prezentova ť vo výkaze komplexného 
výsledku  
82 Do výkazu komplexného výsledku sa zahrnú aspo ň riadkové položky, 
ktoré za dané obdobie prezentujú tieto sumy:  
a) výnos,  
b) finančné náklady,  
c) podiel na zisku alebo strate pridružených podnikov a spolo čných 
podnikov zaú čtovaný s použitím metódy vlastného imania,  
d) daňové náklady,  
e) jediná suma zah ŕňajúca súčet: 
(i) zisku alebo straty z ukon čených činností po zdanení a  
(ii) zisku alebo straty po zdanení, vykázaného pri ocenení reálnou 
hodnotou zníženou o náklady na predaj, alebo pri vyradení 
aktív alebo skupiny (skupín) na vyradenie predstavujúcich ukončenú činnosť;
 
f) zisk alebo strata,  
g) každá zložka ostatných sú častí komplexného výsledku klasifiko ­
vaná pod ľa povahy [s výnimkou súm uvedených v písmene h)],  
h) podiel na ostatných sú častiach komplexného výsledku pridruže ­
ných podnikov a spolo čných podnikov ú čtovaný s použitím 
metódy vlastného imania a  
i) komplexný výsledok celkom.  
83 Ú čtovná jednotka zverej ňuje vo výkaze komplexného výsledku ako 
rozdelenie zisku alebo straty za obdobie tieto položky:  
a) zisk alebo stratu za obdobie priradite ľné: 
(i) ►M11  nekontrolnému ◄ podielu a  
(ii) vlastníkom materskej spolo čnosti.  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 25
 
b) celkový komplexný výsledok za obdobie priradite ľný: 
(i) ►M11  nekontrolnému ◄ podielu a  
(ii) vlastníkom materskej spolo čnosti.  
84 Ú čtovná jednotka môže riadkové položky uvedené v odseku 82 písm. 
a) až f) a zverejnenia uvedené v odseku 83 písm. a) prezentova ť 
v samostatnom výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (pozri 
odsek 81).  
85 Ú čtovná jednotka prezentuje vo výkaze komplexného výsledku a v 
samostatnom výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (ak sa 
prezentuje) dodato čné riadkové položky, záhlavia a medzisú čty 
vtedy, ak je takáto prezentácia významná na pochopenie finan čnej 
výkonnosti ú čtovnej jednotky.  
86 Ke ďže účinky rôznych aktivít, transakcií a iných udalostí ú čtovnej 
jednotky sa líšia vo frekvencii, potenciáli pre zisk alebo stratu 
a predvídate ľnosti, zverejnenie zložiek finan čnej výkonnosti pomáha 
používate ľom pri pochopení dosiahnutej finan čnej výkonnosti a pri 
spracovaní projekcií budúcej finan čnej výkonnosti. Ú čtovná jednotka 
zahŕňa do výkazu komplexného výsledku a do samostatného výkazu  
►M5 komplexného výsledku ◄ (ak sa prezentuje) riadkové položky 
a upravuje použité popisy a poradie položiek, ak je to potrebné na vysvetlenie zložiek finan čnej výkonnosti. Ú čtovná jednotka zvažuje 
faktory zah ŕňajúce významnos ť, charakter a funkciu zložiek výnosov 
a nákladov. Napríklad finan čná inštitúcia môže zmeni ť opisy tak, aby 
sa nimi poskytovali informácie, ktoré sú vhodné vzh ľadom na činnosti 
finančnej inštitúcie. Ú čtovná jednotka nekompenzuje položky výnosov 
a nákladov, pokia ľ nie sú splnené kritériá uvedené odseku 32.
 
87 Ú čtovná jednotka nemôže vo výkaze komplexného výsledku alebo 
v samostatnom výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (ak sa 
prezentuje) prezentova ť položky výnosov alebo nákladov ako mimo ­
riadne položky.  
Zisk alebo strata za obdobie  
88 Ú čtovná jednotka vykazuje všetky položky výnosov a nákladov za 
obdobie v zisku alebo strate, okrem prípadov, ke ď IFRS požaduje 
alebo povo ľuje inak.  
89 Niektoré IFRS konkretizujú okolnosti, kedy ú čtovná jednotka ur čité 
položky vykazuje mimo zisku alebo straty v bežnom období. V IAS 8 
sa konkretizujú dve takéto okolnosti: oprava chýb a vplyv zmien 
účtovných politík. V ďalších IFRS sa požadujú alebo povo ľujú zložky 
ostatných sú častí komplexného výsledku, ktoré vyhovujú definícii 
výnosov alebo nákladov  Koncepčného rámca , ale zvyčajne sú vylú ­ 
čené zo zisku alebo straty (pozri odsek 7).  
Ostatné sú časti komplexného výsledku za obdobie  
90 Ú čtovná jednotka zverej ňuje sumu dane z príjmov pri každej zložke 
ostatných sú častí komplexného výsledku, vrátane reklasifika čných 
úprav, bu ď vo výkaze komplexného výsledku, alebo v poznámkach.  
91 Ú čtovná jednotka môže prezentova ť zložky ostatných sú častí 
komplexného výsledku bu ď: 
a) očistené od súvisiacich da ňových vplyvov, alebo  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 26
 
b) pred súvisiacimi da ňovými vplyvmi, pri čom jedna suma sa zobrazí 
ako súhrnná výška dane z príjmov, súvisiaca s týmito zložkami.  
92 Ú čtovná jednotka zverej ňuje reklasifika čné úpravy, ktoré sa týkajú 
zložiek ostatných sú častí komplexného výsledku.  
93 V iných IFRS sa konkretizuje, či a kedy sa na zisk alebo stratu 
reklasifikujú sumy, ktoré boli predtým vykázané v ostatných sú ča­
stiach komplexného výsledku. Takéto reklasifikácie sa v tomto štan ­
darde ozna čujú ako reklasifika čné úpravy. Reklasifika čná úprava je 
zahrnutá do súvisiacich zložiek ostatných sú častí komplexného 
výsledku v období, v ktorom došlo k reklasifikácii úpravy na zisk alebo stratu. Napríklad výnosy realizované vyradením finan čného 
majetku k dispozícii na predaj sú zahrnuté v zisku alebo strate aktu ­
álneho obdobia. Tieto sumy možno boli v aktuálnom alebo v predchádzajúcom období vykázané v ostatných sú častiach komplex ­
ného výsledku ako nezrealizované výnosy. Takéto nezrealizované 
výnosy je potrebné odpo čítať od ostatných sú častí komplexného 
výsledku v období, v ktorom boli realizované výnosy reklasifikované na zisk alebo stratu, aby sa tak zabránilo ich dvojitému zapo čítaniu do 
komplexného výsledku celkom.
 
94 Ú čtovná jednotka môže prezentova ť reklasifika čné úpravy vo výkaze 
komplexného výsledku alebo v poznámkach. Ú čtovná jednotka, ktorá 
prezentuje reklasifika čné úpravy v poznámkach, prezentuje zložky 
ostatných sú častí komplexného výsledku po všetkých súvisiacich 
reklasifika čných úpravách.  
95 Reklasifika čné úpravy sú dôsledkom napríklad vyradenia prevádzok 
v zahrani čí (pozri IAS 21), ukon čenia vykazovania finan čného 
majetku k dispozícii na predaj (pozri IAS 39) a prípadu, ke ď zabez­
pečovaná predpokladaná transakcia má vplyv na zisk alebo stratu 
(pozri IAS 39 odsek 100 v súvislosti so zabezpe čením peňažných 
tokov).  
96 Reklasifika čné úpravy nie sú dôsledkom zmien prebytku z precenenia, 
ktorý bol vykázaný v súlade s IAS 16 alebo IAS 38, alebo aktuár ­
skych ziskov a strát v programoch so stanovenými požitkami, ktoré 
boli vykázané v súlade s odsekom 93A IAS 19. Tieto zložky sa vykazujú v ostatných sú častiach komplexného výsledku a v nasledov ­
ných obdobiach nedochádza k ich reklasifikácii na zisk alebo stratu. 
Zmeny prebytku z precenenia môžu by ť v nasledovných obdobiach 
prevedené do nerozdelených ziskov, ak sa daný majetok používa alebo dôjde k ukon čeniu jeho vykazovania (pozri IAS 16 a IAS 
38). Aktuárske zisky a straty sa vykazujú v nerozdelených ziskoch 
v období, v ktorom sa vykážu ako ostatné sú časti komplexného 
výsledku (pozri IAS 19).
 
Informácie, ktoré sa majú prezentova ť vo výkaze komplexného 
výsledku alebo v poznámkach  
97 Ak sú položky výnosov alebo nákladov významné, ú čtovná jednotka 
zverejňuje ich povahu a sumy samostatne.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 27
 
98 Okolnosti, ktoré by mohli vies ť k potrebe samostatne zverejni ť 
položky výnosov a nákladov, sú tieto:  
a) zníženia hodnoty zásob na čistú realiza čnú hodnotu alebo nehnu ­
teľností, strojov a zariadení na spätne získate ľnú sumu, ako aj 
zrušenie týchto znížení hodnoty,  
b) reštrukturalizácia činností účtovnej jednotky a zrušenie všetkých 
rezerv na náklady na reštrukturalizáciu,  
c) vyradenie položiek nehnute ľností, strojov a zariadení,  
d) vyradenie investícií,  
e) ukončené činnosti,  
f) právne vysporiadanie a  
g) iné zrušenia rezerv.  
99 Ú čtovná jednotka prezentuje analýzu nákladov vykazovaných v zisku 
alebo strate na základe klasifikácie vychádzajúcej bu ď z ich povahy, 
alebo ich funkcie v rámci ú čtovnej jednotky, pod ľa toho, ktorý prístup 
poskytuje spo ľahlivé a relevantnejšie informácie.  
100 Ú čtovným jednotkám sa odporú ča prezentova ť analýzu pod ľa odseku 
99 vo výkaze komplexného výsledku alebo v samostatnom výkaze  
►M5 komplexného výsledku ◄ (ak sa prezentuje).  
101 Náklady sú predmetom užšej klasifikácie, aby sa zvýraznili tie zložky 
finančnej výkonnosti, ktoré sa prípadne líšia z h ľadiska frekvencie, 
potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídate ľnosti. Táto analýza sa 
poskytuje v jednej z dvoch foriem.  
102 Prvá forma analýzy je metóda „charakteru nákladov“. Ú čtovná 
jednotka zoskupuje náklady v rámci zisku alebo straty pod ľa ich 
charakteru (napríklad odpisy, nákupy materiálov, prepravné náklady, zamestnanecké požitky a náklady na reklamu) a neprerozde ľuje ich 
medzi funkcie v rámci ú čtovnej jednotky. Uplatni ť túto metódu môže 
byť jednoduché, pretože nie je potrebné prira ďovať náklady ku klasi ­
fikáciám pod ľa funkcií. Klasifikácia s použitím metódy charakteru 
nákladov je napríklad takáto: 
Tržby
 X  
Ostatné výnosy  X  
Zmeny stavu zásob hotových výrobkov 
a nedokon čenej výroby  X 
Použité suroviny a spotrebný materiál  X  
Náklady na zamestnanecké požitky  X  
Odpisy a amortizácia  X  
Ostatné náklady  X  
Celkové náklady  (X)  
Zisk pred zdanením  X  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 28
 
103 Druhou formou analýzy je metóda „funkcie nákladov“, prípadne 
metóda „náklady na predaj“, a klasifikuje náklady pod ľa ich funkcie 
ako súčasť nákladov vynaložených na predaj alebo napríklad nákladov 
na distribúciu alebo administratívne činnosti. Ú čtovná jednotka zverej ­ 
ňuje pri uplat ňovaní tejto metódy oddelene od ostatných nákladov 
aspoň svoje náklady na predaj. Táto metóda môže používate ľom 
poskytova ť relevantnejšie informácie ako klasifikácia nákladov 
podľa ich povahy, ale alokácia nákladov k funkciám môže vyžadova ť 
arbitrárnu alokáciu a zah ŕňa dôkladnú úvahu. Klasifikácia, pri ktorej 
sa používa metóda funkcie nákladov, je napríklad takáto: 
Tržby  X  
Náklady na predaj  (X)  
Hrubý zisk  X  
Ostatné výnosy  X  
Náklady na distribúciu  (X)  
Administratívne náklady  (X)  
Ostatné náklady  (X)  
Zisk pred zdanením  X  
104 Ú čtovná jednotka, ktorá klasifikuje náklady pod ľa funkcie, zverej ňuje 
dodatočné informácie o charaktere nákladov, vrátane odpisov, amorti ­
zácie a zamestnaneckých požitkov.  
105 Vo ľba medzi metódou funkcie nákladov a metódou charakteru 
nákladov závisí tak od historických a priemyselných faktorov, ako aj od charakteru ú čtovnej jednotky. Obe metódy nazna čujú, ktoré 
náklady by sa možno mohli meni ť v priamej alebo nepriamej závi ­
slosti od úrovne predaja alebo výroby uskuto čňovaných ú čtovnou 
jednotkou. Ke ďže každá z metód prezentácie má svoje prínosy pre 
rôzne typy ú čtovných jednotiek, tento štandard požaduje od manaž ­
mentu, aby vybral spo ľahlivú a relevantnejšiu prezentáciu. Pri použí ­
vaní klasifikácie pod ľa funkcie nákladov sa však požaduje dodato čné 
zverejnenie vzh ľadom na to, že pri predpovedaní budúcich pe ňažných 
tokov sú užito čné informácie o povahe nákladov. Výraz „zamestna ­
necké požitky“ v odseku 104 má rovnaký význam ako v IAS 19.
 
Výkaz zmien vlastného imania  
▼M11  
106 Ú čtovná jednotka prezentuje výkaz zmien vlastného imania, pri čom 
v tomto výkaze zobrazí:  
a) celkový komplexný výsledok za obdobie, pri čom sa oddelene 
uvedú celkové sumy priradite ľné vlastníkom materskej spolo čnosti 
a nekontrolným podielom,  
b) pri každej zložke vlastného imania vplyvy retrospektívneho uplat ­
nenia alebo retrospektívnej zmeny vykazovania, ktoré boli vyká ­
zané v súlade so štandardom IAS 8, a  
c) [vypúš ťa sa] a  
d) pri každej zložke vlastného imania porovnanie ú čtovnej hodnoty 
na začiatku a na konci obdobia, pri čom sa oddelene zverejnenia 
zmeny vyplývajúce z:  
i) hospodárskeho výsledku;  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 29
 
ii) každej položky v ostatných sú častiach komplexného výsledku; 
a 
iii) transakcií s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí 
ako vlastníci, pri čom sa oddelene zobrazia plnenia vlastníkmi 
a rozdelenia vlastníkom a zmeny vo vlastníckych podieloch v dcérskych spolo čnostiach, ktoré nemajú za následok stratu 
ovládania.
 
▼M5 
107 Ú čtovná jednotka prezentuje, či už vo výkaze zmien vlastného imania 
alebo v poznámkach, sumu dividend vykazovaných ako sumy rozde ­
lené vlastníkom po čas daného obdobia a príslušnú sumu na akciu.  
108 V odseku 106 zložky vlastného imania zah ŕňajú napríklad každú 
triedu vloženého vlastného imania, kumulovaný zostatok každej triedy ostatných sú častí komplexného výsledku a nerozdelené zisky.
 
109 Zmeny vlastného imania ú čtovnej jednotky medzi za čiatkom 
a koncom obdobia vykazovania odzrkad ľujú zvýšenie alebo zníženie 
jej čistých aktív po čas obdobia. S výnimkou zmien v dôsledku trans ­
akcií s vlastníkmi, ktorí konajú v rámci svojich právomocí ako vlast ­
níci (ako sú vklady do vlastného imania, spätné nadobudnutie vlast ­
ných majetkových nástrojov a dividend ú čtovnej jednotky) a s tým 
priamo súvisiacich transak čných nákladov, predstavuje celková zmena 
vlastného imania po čas obdobia sú čet výnosov a nákladov, vrátane 
ziskov a strát vytvorených aktivitami ú čtovnej jednotky v tomto 
období.  
110 IAS 8 požaduje vykona ť retrospektívne úpravy pri vykonávaní zmien 
v účtovných politikách v rozsahu vykonate ľnosti, s výnimkou 
prípadov, ke ď prechodné ustanovenia iného IFRS požadujú inak. 
IAS 8 takisto požaduje, aby sa v prípade možnosti retrospektívne vykonali zmeny vykazovania zamerané na opravy chýb. Retrospek ­
tívne úpravy a retrospektívne prehodnotenia nie sú zmenami vlastného 
imania, ale úpravami po čiatočného stavu nerozdeleného zisku 
s výnimkou prípadov, kedy IFRS požaduje retrospektívnu úpravu inej zložky vlastného imania. V odseku 106 písm. b) sa požaduje, aby sa vo výkaze zmien vlastného imania zverejnila celková úprava 
každej zložky vlastného imania vyplývajúca zo zmien ú čtovných 
politík a samostatne z opráv chýb. Tieto úpravy sa zverej ňujú za 
každé predchádzajúce obdobie a k za čiatku obdobia.
 
Výkaz o pe ňažných tokoch  
111 Informácie o pe ňažných tokoch poskytujú používate ľom účtovnej 
závierky podklad na posúdenie schopnosti ú čtovnej jednotky vytvára ť 
peniaze a pe ňažné ekvivalenty a potrieb ú čtovnej jednotky tieto 
peňažné toky využíva ť. Požiadavky na prezentáciu a zverejnenie 
informácií o pe ňažných tokoch sa ustanovujú v IAS 7.  
Poznámky  
Štruktúra  
112 V poznámkach sa musia:  
a) prezentova ť informácie o predpokladoch, z ktorých sa vychádza 
pri zostavovaní ú čtovnej závierky, a špecifických ú čtovných poli ­
tikách v súlade s odsekmi 117 až 124,  
b) zverejni ť informácie, ktoré sa požadujú pod ľa IFRS a ktoré nie sú 
prezentované na inom mieste ú čtovnej závierky, a  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 30
 
c) poskytnú ť informácie, ktoré nie sú prezentované nikde inde vo 
výkazoch ú čtovnej závierky, ale sú relevantné vzh ľadom na pocho ­
penie týchto výkazov.  
113 Ú čtovná jednotka prezentuje v rozsahu vykonate ľnosti poznámky 
systematicky. Ú čtovná jednotka uvádza ku každej položke vo výkaze 
o finančnej situácii a vo výkaze komplexného výsledku, 
v samostatnom výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (ak sa 
prezentuje) a vo výkaze zmien vlastného imania a výkaze 
o peňažných tokoch krížové odkazy na všetky súvisiace informácie 
v poznámkach.  
114 S cie ľom pomôc ť používate ľom porozumie ť účtovnej závierke 
a porovna ť ju s účtovnými závierkami iných ú čtovných jednotiek, 
účtovná jednotka zvy čajne prezentuje poznámky v tomto poradí:  
a) vyhlásenie o súlade s IFRS (pozri odsek 16),  
b) prehľad významných uplat ňovaných ú čtovných politikách (pozri 
odsek 117),  
c) doplňujúce informácie k položkám prezentovaným vo výkaze 
o finan čnej situácii a výkaze komplexného výsledku, 
v samostatnom výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (ak sa 
prezentuje) a vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a o pe ňaž­
ných tokoch v poradí, v ktorom je prezentovaný každý výkaz a každá riadková položka, a
 
d) ostatné zverejnenia vrátane:  
(i) podmienených záväzkov (pozri IAS 37) a nevykázaných 
zmluvných záväzkov a  
(ii) nefinan čných zverejnení, napríklad cie ľov a politík ú čtovnej 
jednotky v oblasti riadenia finan čných rizík (pozri IFRS 7).  
115 Niekedy môžu nasta ť okolnosti, že je nevyhnutné alebo žiaduce zmeni ť 
poradie ur čitých položiek v rámci poznámok. Ú čtovná jednotka môže 
napríklad kombinova ť informácie o zmenách reálnej hodnoty vykazo ­
vané ako zisk alebo strata s informáciami o splatnosti finan čných 
nástrojov, hoci prvé zverejnenia súvisia s výkazom komplexného 
výsledku alebo so samostatným výkazom  ►M5 komplexného 
výsledku ◄ (ak sa prezentuje) a druhé s výkazom o finan čnej situácii. 
Napriek tomu ú čtovná jednotka dodržiava v rozsahu vykonate ľnosti 
systematickú štruktúru poznámok.  
116 Ú čtovná jednotka môže prezentova ť poznámky poskytujúce infor ­
mácie o predpokladoch, z ktorých sa vychádza pri zostavovaní 
účtovnej závierky, a špecifických ú čtovných politikách ako osobitnú 
časť účtovnej závierky.  
Zverejňovanie účtovných politík  
117 V preh ľade významných ú čtovných politík ú čtovná jednotka zverej ­ 
ňuje: 
a) oceňovací základ (alebo oce ňovacie základy) použitý (použité) pri 
zostavení ú čtovnej závierky a  
b) iné použité ú čtovné politiky významné na pochopenie ú čtovnej 
závierky.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 31
 
118 Pre ú čtovnú jednotku je dôležité, aby používate ľov informovala 
o oceňovacom základe alebo oce ňovacích základoch použitých 
v účtovnej závierke (napríklad historická obstarávacia cena, bežná 
obstarávacia cena, čistá realiza čná hodnota, reálna hodnota alebo 
spätne získate ľná suma), pretože základ, pod ľa ktorého ú čtovná 
jednotka pripravuje ú čtovnú závierku, významne ovplyv ňuje analýzy 
používate ľov. Keď účtovná jednotka v ú čtovnej závierke uplat ňuje 
viac ako jeden oce ňovací základ, napríklad pri precenení ur čitých 
tried majetku, sta čí uviesť označenie kategórií majetku a záväzkov, 
na ktoré sa uplatnili jednotlivé oce ňovacie základy.  
119 Pri rozhodovaní, či by sa konkrétne ú čtovné politiky mali zverejni ť, 
manažment zvažuje, či by zverejnenie pomohlo používate ľom 
pochopiť spôsob, akým sa transakcie, iné udalosti a podmienky odzr ­
kadľujú vo vykazovanej finan čnej výkonnosti a finan čnej situácii. 
Zverejnenie konkrétnych ú čtovných politík je pre užívate ľov užitočné 
najmä vtedy, ke ď sú tieto politiky vybraté z alternatív, ktoré sa povo ­ 
ľujú v IFRS. Príkladom je zverejnenie toho, či spoločník vykazuje 
svoj podiel v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, pri čom využije 
metódu podielovej konsolidácie alebo metódu vlastného imania 
(pozri IAS 31  Podiely na spolo čnom podnikaní ). Niektoré IFRS 
výslovne vyžaduje zverej ňovať určité účtovné politiky vrátane 
možností, ktoré si manažment vybral spomedzi rôznych povolených 
politík. Napríklad IAS 16 vyžaduje zverejni ť oceňovacie základy 
používané pre jednotlivé triedy nehnute ľností, strojov a zariadení.  
120 Každá ú čtovná jednotka zvažuje povahu svojich činností a politík, 
zverejnenie ktorých by mohli používatelia o čakávať v prípade daného 
typu účtovnej jednotky. Používatelia by napríklad od ú čtovnej 
jednotky, ktorá podlieha dani z príjmov, o čakávali zverejnenie jej 
účtovných politík pre dane z príjmov, vrátane tých, ktoré sú uplatni ­
teľné na odložené da ňové záväzky a poh ľadávky. Ak ú čtovná 
jednotka má významné prevádzky v zahrani čí alebo transakcie 
v cudzích menách, používatelia by o čakávali zverejnenie ú čtovných 
politík pre vykazovanie kurzových ziskov a strát.  
121 Ú čtovná politika môže by ť veľmi dôležitá vzh ľadom na povahu 
činností účtovnej jednotky, a to aj vtedy, ak sumy v bežnom období 
ani v predchádzajúcich obdobiach nie sú významné. Takisto je vhodné zverejniť všetky významné ú čtovné politiky, ktoré sa výslovne nepo ­ 
žadujú pod ľa IFRS, ale ktoré si ú čtovná jednotka zvolí a uplat ňuje 
v súlade s IAS 8.
 
122 Ú čtovná jednotka zverejní v preh ľade významných ú čtovných politík 
alebo v iných poznámkach okrem úsudkov zah ŕňajúcich odhady 
(pozri odsek 125) aj ďalšie úsudky, ktoré manažment si urobil pri 
uplatňovaní účtovných politík, ktoré majú najvýznamnejší vplyv na 
sumy vykázané v ú čtovnej závierke.  
123 Okrem subjektívnych hodnotení zah ŕňajúcich odhady si manažment 
robí v procese uplat ňovania účtovných politík ú čtovnej jednotky aj 
rôzne úsudky, ktoré môžu ma ť významný vplyv na sumy, ktoré vyka ­
zuje v účtovnej závierke. Manažment napríklad robí úsudky pri ur čo­
vaní:  
a) či finančný majetok je investíciou držanou do dátumu splatnosti,  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 32
 
b) kedy sa všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom 
finančného majetku a prenajímaného majetku vo významnej miere 
prevedú na iné ú čtovné jednotky,  
c) či určité predaje tovaru sú vo svojej podstate dohodami 
o financovaní a teda nevytvárajú rast výnosov a  
d) či podstata vz ťahu medzi ú čtovnou jednotkou a subjektom špeciál ­
neho určenia nazna čuje, že ú čtovná jednotka ovláda subjekt 
špeciálneho ur čenia.  
124 Niektoré zo zverejnení uskuto čnených v súlade s odsekom 122 sa 
vyžadujú aj inými IFRS. Napríklad pod ľa IAS 27 sa požaduje, aby 
účtovná jednotka zverejnila dôvody, pre čo sa jej majetkovým 
podielom na ú čtovnej jednotke nezakladá ovládanie ú čtovnej 
jednotky, do ktorej bolo investované a ktorá nie je dcérskou spolo č­
nosťou, aj ke ď nadpolovi čný podiel na hlasovacích alebo potenciál ­
nych hlasovacích právach priamo alebo nepriamo vlastnia dcérske spoločnosti. Pod ľa IAS 40  Investičný nehnute ľný majetok  sa 
v prípadoch ťažkostí s klasifikáciou nehnute ľností požaduje zverejni ť 
kritériá, ktoré ú čtovná jednotka vytvorila na odlišovanie investi čného 
nehnuteľného majetku od nehnute ľného majetku používaného vlast ­
níkom a nehnute ľného majetku držaného na predaj v rámci bežného 
podnikania.
 
Zdroje neistoty v odhadoch  
125 Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie o predpokladoch, ktoré 
vytvára so zrete ľom na budúcnos ť, a o ďalších hlavných zdrojoch 
neistoty v odhadoch, ktorá je ku koncu obdobia vykazovania, pri čom 
pri týchto zdrojoch existuje významné riziko, že po čas nasledujúceho 
účtovného obdobia vyústia do významných úprav ú čtovných hodnôt 
majetku a záväzkov. Poznámky musia v súvislosti s týmto majetkom a záväzkami obsahova ť podrobnosti o:
 
a) ich charaktere a  
b) ich účtovnej hodnote k za čiatku a ku koncu obdobia vykazovania.  
126 Na ur čenie účtovnej hodnoty niektorého majetku a záväzkov je 
potrebný odhad ú činkov neistých budúcich udalostí na tento majetok 
a záväzky ku koncu obdobia vykazovania. Napríklad pri neexistencii aktuálne zistených trhových cien je potrebné použi ť odhady oriento ­
vané na budúcnos ť s cieľom zistiť spätne získate ľnú sumu tried 
nehnuteľností, strojov a zariadenia, ú činok technologického zastarania 
zásob, rezerv, ktoré závisia od výsledku prebiehajúcich sporov a dlhodobých záväzkov zo zamestnaneckých požitkov, ako sú 
penzijné povinnosti. V týchto odhadoch sú zahrnuté predpoklady 
o takých položkách, ako sú úpravy pe ňažných tokov alebo diskont ­
ných sadzieb na základe rizika, budúce úpravy platov a budúce úpravy cien, vplývajúce na výšku ostatných nákladov.
 
127 Predpoklady a ostatné zdroje neistoty v odhadoch zverejnené v súlade 
s odsekom 125 sa vz ťahujú na odhady, ktoré od manažmentu vyža ­
dujú uplat ňovanie naj ťažších, subjektívnych alebo zložitých úsudkov. 
Vzhľadom na rastúci po čet premenných a predpokladov ovplyv ňujú­
cich možné budúce vyriešenie neistôt sú tieto úsudky čoraz subjek ­
tívnejšie a zložitejšie, s čím zárove ň zvyčajne rastie pravdepodobnos ť 
následnej významnej úpravy ú čtovných hodnôt majetku a záväzkov.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 33
 
128 Zverejnenia v zmysle odseku 125 sa nevyžadujú v prípade majetku 
a záväzkov, pri ktorých je vysoké riziko, že by sa ich ú čtovné 
hodnoty mohli v budúcom finan čnom roku významne zmeni ť, ak sú 
ku koncu obdobia vykazovania ocenené reálnou hodnotou na základe aktuálne zistených trhových cien. Takéto reálne hodnoty sa môžu 
v budúcom finan čnom roku významne zmeni ť, ale tieto zmeny by 
neboli výsledkom predpokladov alebo iných zdrojov neistoty v odhade, ktoré sú na konci obdobia vykazovania.
 
129 Ú čtovná jednotka prezentuje zverejnenia v zmysle odseku 125 
spôsobom, ktorý pomáha používate ľom účtovnej závierky porozumie ť 
úsudkom manažmentu v súvislosti s budúcim vývojom a s ostatnými zdrojmi neistoty v odhadoch. Povaha a rozsah poskytnutých infor ­
mácií sa menia v závislosti od povahy predpokladu a iných okolností. 
Účtovná jednotka uskuto čňuje napríklad tieto druhy zverejnení:
 
a) povaha predpokladu alebo iného zdroja neistoty v odhadoch,  
b) citlivos ť účtovných hodnôt na metódy, predpoklady a odhady, 
ktoré sú základom na ich výpo čet, vrátane dôvodov tejto citlivosti,  
c) očakávané odstránenie neistoty a rozsah možných ú činkov na 
účtovné hodnoty príslušného majetku a záväzkov v budúcom 
finančnom roku a  
d) vysvetlenie zmien vykonaných na minulých odhadoch, týkajúcich 
sa tohto majetku a záväzkov, ak neistota zostane nevyriešená.  
130 Tento štandard nevyžaduje od ú čtovnej jednotky, aby zverejnila 
rozpočtové informácie alebo prognózy pri vykonávaní zverejnení 
uvedených v odseku 125.  
131 Niekedy je prakticky nemožné zverejni ť rozsah možných ú činkov 
predpokladov alebo iného zdroja neistoty v odhadoch ku koncu 
obdobia vykazovania. V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka zverejní 
informáciu, že na základe existujúcich údajov je pravdepodobné, že možné vplyvy v budúcom finan čnom roku, ktoré budú odlišné od 
predpokladov, si vyžiadajú významnú úpravu ú čtovnej hodnoty 
príslušného majetku alebo záväzkov. Ú čtovná jednotka pri všetkých 
prípadoch zverejní charakter a ú čtovnú hodnotu konkrétneho majetku 
alebo záväzku (alebo triedy majetku alebo záväzkov) ovplyvnených 
daným predpokladom.
 
132 Zverejnenie pod ľa odseku 122 týkajúce sa konkrétnych úsudkov 
vytvorených manažmentom v procese uplat ňovania účtovných politík 
účtovnej jednotky sa nevz ťahuje na zverejnenia zdrojov neistoty 
v odhade uvedených v odseku 125.  
133 Iné IFRS požadujú zverejnenie ur čitých predpokladov, ktoré by sa 
inak požadovalo v súlade s odsekom 125. Napríklad pod ľa IAS 37 
sa požaduje, aby sa za presne vymedzených okolností zverej ňovali 
hlavné predpoklady týkajúce sa budúcich udalostí ovplyv ňujúcich 
triedy rezerv. V IFRS 7 sa požaduje zverejni ť významné predpoklady, 
ktoré účtovná jednotka používa pri odhadovaní reálnych hodnôt 
finančného majetku a finan čných záväzkov, ktoré sa ú čtujú 
v reálnej hodnote. V IAS 16 sa požaduje zverejni ť významné pred ­
poklady, ktoré používa ú čtovná jednotka pri odhadovaní reálnej 
hodnoty precenených nehnute ľností, strojov a zariadení.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 34
 
Kapitál  
134 Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umožnia používate ľom 
jej účtovnej závierky vyhodnoti ť ciele, politiky a procesy ú čtovnej 
jednotky na riadenie kapitálu.  
135 Na splnenie požiadaviek pod ľa odseku 134 ú čtovná jednotka zverej ­ 
ňuje tieto informácie:  
a) kvalitatívne informácie o svojich cie ľoch, politikách a procesoch 
na riadenie kapitálu, vrátane týchto informácií:  
(i) opis toho, čo riadi ako kapitál;  
(ii) ak ú čtovná jednotka podlieha externe stanoveným kapitá ­
lovým požiadavkám, povahu týchto požiadaviek a ako sú tieto požiadavky zahrnuté do riadenia kapitálu; a
 
(iii) ako nap ĺňa svoje ciele v oblasti riadenia kapitálu.  
b) súhrnné kvantitatívne údaje o tom, čo riadi ako kapitál, Niektoré 
účtovné jednotky považujú niektoré finan čné záväzky (napr. 
niektoré formy podriadeného dlhu) za sú časť kapitálu. Iné ú čtovné 
jednotky nezara ďujú do kapitálu niektoré zložky vlastného imania 
(napr. zložky vznikajúce zo zabezpe čovacích nástrojov pe ňažných 
tokov),  
c) všetky zmeny v písm. a) a b) z predchádzajúceho obdobia,  
d) či počas daného obdobia splnila prípadné externe stanovené kapi ­
tálové požiadavky, ktorým podlieha,  
e) keď účtovná jednotka nesplnila takéto externe stanovené kapitá ­
lové požiadavky, dôsledky toho nesplnenia.  
Účtovná jednotka vychádza pri týchto zverejneniach z informácií, 
ktoré boli interne poskytnuté k ľúčovým členom manažmentu.  
136 Ú čtovná jednotka môže riadi ť kapitál rôznymi spôsobmi a podlieha ť 
rôznym kapitálovým požiadavkám. Napríklad konglomerát môže 
zahŕňať účtovné jednotky, ktoré sa zaoberajú pois ťovacími 
a bankovými aktivitami, a tieto ú čtovné jednotky môžu ma ť 
prevádzky v nieko ľkých jurisdikciách. Ak by súhrnné zverejnenie 
kapitálových požiadaviek a spôsobu spravovania kapitálu neposkyto ­
valo užito čné informácie alebo by spôsobilo, že používatelia ú čtovnej 
závierky skreslene pochopia kapitálové zdroje ú čtovnej jednotky, 
účtovná jednotka samostatne zverejní informácie pri každej kapitá ­
lovej požiadavke, ktorej ú čtovná jednotka podlieha.  
▼M6 
Finančné nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré sú klasifikované 
ako vlastné imanie  
136A V prípade finan čných nástrojov obsahujúcich právo preda ť, ktoré sú 
klasifikované ako nástroje vlastného imania, ú čtovná jednotka zverejní 
(ak príslušné informácie nie sú sú časťou iného zverejnenia):  
a) súhrnné kvantitatívne údaje o sume klasifikovanej ako vlastné 
imanie,  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 35
 
b) svoje ciele, politiky a postupy riadenia svojej povinnosti opätovne 
alebo spätne odkúpi ť nástroje, ak ju o to požiadajú držitelia 
nástrojov, vrátane zmien od predchádzajúceho obdobia,  
c) očakávaný úbytok pe ňažnej hotovosti pri spätnom alebo 
opätovnom odkúpení tejto triedy finan čných nástrojov a  
d) informácie o tom, ako sa ur čil očakávaný úbytok pe ňažnej hoto ­
vosti pri spätnom alebo opätovnom odkúpení.  
▼M5 
Ostatné zverejnenia  
137 Ú čtovná jednotka zverej ňuje v poznámkach tieto údaje:  
a) navrhované alebo deklarované sumy dividend pred schválením 
účtovnej závierky na zverejnenie, ale nevykázané ako sumy rozde ­
lené počas obdobia medzi vlastníkov, a príslušnú sumu na akciu, a  
b) sumu všetkých kumulatívnych prioritných dividend, ktoré neboli 
vykázané.  
▼M6 
138 Ak ďalej uvedené informácie nie sú sú časťou iných zverejnených 
informácií uverejnených s ú čtovnou závierkou, ú čtovná jednotka 
zverejní tieto informácie:  
a) sídlo a právna forma ú čtovnej jednotky, jej krajina založenia 
a adresa jej sídla (alebo hlavného miesta podnikania, ak je iné 
ako sídlo),  
b) opis povahy činností účtovnej jednotky a jej hlavných aktivít,  
c) názov materskej spolo čnosti a materskej spolo čnosti najvyššej 
úrovne v skupine a  
d) ak účtovná jednotka má obmedzenú životnos ť, informácie o jej 
životnosti.  
▼M5 
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI  
139 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povo ­
lené. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na skoršie obdobie, 
zverejní túto skuto čnosť. 
▼M11  
139A IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 
106. Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ú čtovné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena a doplnenie sa uplatnia na toto skoršie obdobie. Zmena a doplnenie sa uplatnia retrospektívne.
 ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 36
 
139B  Finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť a povinnosti vznikajúce 
pri likvidácii  (zmeny a doplnenia IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári 
2008 zmenili a doplnili odsek 138 a vložili odseky 8A, 80A a 136A. 
Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie 
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na 
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť a súčasne uplat ňuje súvi­
siace zmeny a doplnenia IAS 32, IAS 39, IFRS 7 a IFRIC 2  Členské 
podiely v družstvách a podobné nástroje . 
▼M8 
139C Odseky 68 a 71 boli zmenené a doplnené  Vylepšeniami IFRS  vyda­
nými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skuto č­
nosť. 
▼M22  
139D Odsek 69 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v apríli 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie 
na ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. 
Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje 
zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M5 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 1 (REVIDOVANÝ V ROKU 2003)  
140 Týmto štandardom sa nahrádza IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  
revidovaný v roku 2003 v znení zmien a doplnení z roku 2005.  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 37
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 2  
Zásoby  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je ur čiť spôsob ú čtovného zobrazenia zásob. 
Kľúčovou otázkou pri ú čtovaní zásob je výška nákladov, ktoré sa 
majú vykáza ť ako majetok a prenáša ť do budúceho obdobia, až do 
vykázania súvisiacich výnosov. Tento štandard poskytuje návod na 
určenie obstarávacej ceny a jej následného vykázania ako nákladu, 
vrátane všetkých znížení hodnoty na čistú realizovate ľnú hodnotu. 
Štandard takisto poskytuje návod na oce ňovacie vzorce, ktoré sa 
používajú na priradenie nákladov k zásobám.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard platí pre všetky druhy zásob s výnimkou:  
a) nedokon čenej výroby pri zmluvách o zhotovení vrátane priamo 
súvisiacich zákaziek na poskytnutie služby (pozri IAS 11  Zmluvy 
o zhotovení ); 
b) finančných nástrojov (pozri IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia  
a IAS 39  Finančné nástroje : vykazovanie a oce ňovanie ) a 
c) biologického majetku súvisiaceho s po ľnohospodárskou činnosťou 
a poľnohospodárskou výrobou v okamihu zberu úrody (pozri IAS 
41 Poľnohospodárstvo ). 
3. Tento štandard sa nevz ťahuje na oce ňovanie zásob držaných:  
a) výrobcami po ľnohospodárskych a lesných produktov, po ľnohospo­
dárskej výroby po zbere úrody, nerastných surovín a výrobkov z nich, v rozsahu ich oce ňovania v čistej realizovate ľnej hodnote 
v súlade so zavedenými postupmi v týchto odvetviach. Ak sa tieto 
zásoby oce ňujú v čistej realizovate ľnej hodnote, vykazujú sa 
zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata v období, ke ď ku 
zmene došlo;
 
b) maklérmi-obchodníkmi s komoditami, ktorí oce ňujú svoje zásoby 
v reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj. Ak sa tieto zásoby oceňujú v reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj, vykazujú 
sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata v období zmeny.
 
4. Zásoby uvedené v odseku 3 písm. a) sú oce ňované v čistej realizo ­
vateľnej hodnote v ur čitých štádiách výroby. K tomu dochádza naprí ­
klad po zbere po ľnohospodárskej úrody alebo po vy ťažení nerastnej 
suroviny, ke ď sa ďalší predaj zabezpe čuje forwardovou zmluvou 
alebo štátnou zárukou, alebo ke ď existuje aktívny trh so zanedba ­
teľným rizikom nepredajnosti. Na tieto zásoby sa nevz ťahujú len 
požiadavky na oce ňovanie v tomto štandarde.  
5. Makléri-obchodníci sú tí, ktorí nakupujú alebo predávajú komodity 
pre iné osoby alebo na svoj vlastný ú čet. Zásoby uvedené v odseku 
3 písm. b) sa v zásade získavajú s cie ľom predaja v blízkej budúcnosti 
a tvorby zisku z pohybov v cenách alebo marži maklérov-obchod ­
níkov. Ak sa tieto zásoby oce ňujú v reálnej hodnote zníženej 
o náklady na predaj, nevz ťahujú sa na ne len požiadavky na oce ňo­
vanie v tomto štandarde.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 38
 
DEFINÍCIE  
6. Ďalej uvedené pojmy sa používajú v tomto štandarde vo vymedzenom 
význame:  
Zásoby  sú majetok:  
a) držaný na predaj pri bežnom podnikaní;  
b) v procese výroby pre takýto predaj alebo  
c) vo forme materiálu alebo dodávok na spotrebu vo výrobnom 
procese alebo pri poskytovaní služieb.  
Čistá realizovate ľná hodnota  je odhadovaná predajná cena v bežnom 
podnikaní po odpo čítaní odhadnutých nákladov na dokon čenie 
a odhadnutých nákladov potrebných na uskuto čnenie predaja.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.  
7. Čistá realizovate ľná hodnota sa vz ťahuje na čistú sumu, ktorú ú čtovná 
jednotka o čakáva, že sa zrealizuje z predaja zásob pri bežnom podni ­
kaní. Do reálnej hodnoty sa premieta hodnota, za ktorú by sa mohli 
zásoby rovnakého druhu vymeni ť medzi informovanými a dobrovo ľne 
súhlasiacimi kupujúcimi a predávajúcimi na trhu. Prvá hodnota je hodnota špecifická pre ú čtovnú jednotku; druhá nie je špecifická pre 
účtovnú jednotku. Čistá realizovate ľná hodnota zásob sa nemusí 
rovnať reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj.
 
8. Zásoby zah ŕňajú tovar nakúpený a držaný na ďalší predaj vrátane 
napríklad tovaru nakúpeného maloobchodníkom a držaného na ďalší 
predaj alebo pozemky a iný majetok držané na ďalší predaj. Zásoby 
zahŕňajú aj účtovnou jednotkou vyrobené hotové výrobky alebo nedo ­
končenú výrobu a zah ŕňajú materiály a dodávky čakajúce na použitie 
vo výrobnom procese. V prípade poskytovate ľa služieb zásoby 
zahŕňajú náklady vynaložené na služby, ako je to opísané v odseku 
19, pre ktoré ú čtovná jednotka ešte nevykázala súvisiace výnosy 
(pozri IAS 18  Výnosy ). 
OCEŇOVANIE ZÁSOB  
9. Zásoby sa oce ňujú na nižšej z úrovní obstarávacích alebo výrobných 
nákladov a čistej realizovate ľnej hodnoty.  
Obstarávacia cena zásob  
10. Obstarávacia cena zásob zah ŕňa všetky náklady na nákup, náklady na 
premenu a ostatné náklady, ktoré vznikajú pri uvedení zásob na ich 
súčasné miesto a do ich sú časného stavu.  
Náklady na nákup  
11. Náklady na nákup zásob zah ŕňajú nákupnú cenu, dovozné clá 
a ostatné dane (iné ako dane následne získate ľné účtovnou jednotkou 
späť od daňových úradov) a dopravné a manipula čné poplatky 
a ostatné náklady priamo priradite ľné k obstaraniu hotových 
výrobkov, materiálov a služieb. Obchodné z ľavy, rabaty a iné 
podobné položky sa odpo čítajú pri ur čovaní nákladov na nákup.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 39
 
Náklady na premenu  
12. Náklady na premenu zásob zah ŕňajú náklady priamo súvisiace 
s jednotkami výroby, ako je priama práca. Zah ŕňajú aj systematické 
rozvrhnutie fixnej a variabilnej výrobnej réžie, ktoré sú vynaložené pri zmene materiálov na hotové výrobky. Fixná výrobná réžia predstavuje tie nepriame výrobné náklady, ktoré zostávajú relatívne nemenné bez 
ohľadu na objem výroby, ako sú napríklad odpisy a údržba výrobných 
budov a zariadení a náklady na riadenie a na administratívu výroby. Variabilná výrobná réžia predstavuje tie nepriame náklady na výrobu, ktoré sa menia priamo alebo takmer priamo s objemom výroby, ako 
sú nepriame materiály a nepriama práca.
 
13. Rozvrhnutie fixnej výrobnej réžie v rámci nákladov na premenu je 
založené na bežnej kapacite výrobných zariadení. Bežná kapacita je 
očakávaný objem výroby, ktorý sa v priemere dosiahne po čas niekoľ­
kých období alebo sezón za bežných okolností so zoh ľadnením straty 
kapacity v dôsledku plánovanej údržby. Môže sa použi ť skutočná 
úroveň výroby, ak sa približuje k bežnej kapacite. Suma fixnej réžie 
rozvrhnutá na každú jednotku výroby sa nezvyšuje v dôsledku nízkej 
výroby alebo nevyužitého výrobného zariadenia. Nerozvrhnutá réžia je vykázaná ako náklad v období, v ktorom vznikne. V obdobiach neobvykle vysokého objemu výroby je suma fixnej réžie rozvrhnutej 
na každú jednotku výroby znížená tak, aby ocenenie zásob nebolo 
vyššie ako náklady. Variabilné výrobné réžie sú rozvrhnuté na každú výrobnú jednotku na základe skuto čného použitia výrobných 
zariadení.
 
14. Výsledkom výrobného procesu môže by ť výroba viac ako jedného 
výrobku sú časne. To je situácia, ke ď sa napríklad spolo čne vyrábajú 
výrobky alebo ke ď existuje hlavný a ved ľajší výrobok. Ak nie je 
možné identifikova ť osobitne náklady na premenu každého výrobku, 
potom sú rozvrhnuté medzi výrobky na racionálnom a konzistentnom základe. Rozvrhnutie môže by ť založené napríklad na relatívnej pred ­
ajnej hodnote každého výrobku bu ď v štádiu výrobného procesu, ke ď 
sa výrobky stanú samostatne identifikovate ľné, alebo po skon čení 
výroby. Vä čšina vedľajších výrobkov je svojou povahou nevýznamná. 
V tomto prípade sa ved ľajšie výrobky často oceňujú v čistej realizo ­
vateľnej hodnote, ktorá sa odpo číta od nákladov na hlavný výrobok. 
Výsledkom je, že ú čtovná hodnota hlavného výrobku sa významne 
nelíši od nákladov na jeho výrobu.
 
Ostatné náklady  
15. Ostatné náklady sú zahrnuté do obstarávacej ceny zásob len do tej 
miery, v ktorej sa vynakladajú pri uvedení zásob na ich sú časné 
miesto a do ich sú časného stavu. Napríklad môže by ť vhodné zahrnú ť 
do obstarávacej ceny zásob nevýrobnú réžiu alebo náklady na návrhy 
výrobkov pre konkrétnych zákazníkov.  
16. Príklady nákladov vylú čených z obstarávacej ceny zásob 
a vykázaných ako náklad obdobia, v ktorom vznikli, sú tieto:  
a) neobvyklá suma odpadového materiálu, práce alebo iných výrob ­
ných nákladov;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 40
 
b) náklady na skladovanie, pokia ľ nie sú tieto náklady nevyhnutné vo 
výrobnom procese pred ďalším výrobným stup ňom; 
c) správna réžia, ktorá neprispieva k uvedeniu zásob na ich sú časné 
miesto a do sú časného stavu, a  
d) náklady na predaj.  
17. V IAS 23  Náklady na prijaté úvery a pôži čky sa vymedzujú obme ­
dzené prípady, za ktorých sa do obstarávacej ceny zásob môžu 
zahrnúť náklady na prijaté úvery a pôži čky. 
18. Ú čtovná jednotka môže nakúpi ť zásoby s odloženým termínom spla ­
tenia. Ak takéto dohody evidentne obsahujú finan čnú zložku, takáto 
zložka, daná napríklad rozdielom medzi nákupnou cenou za bežných 
platobných podmienok a zaplatenou sumou, sa vykazuje ako úrokové 
náklady vz ťahujúce sa na obdobie financovania.  
Obstarávacia cena zásob u poskytovate ľov služieb  
19. Ak poskytovatelia služieb majú zásoby, oce ňujú ich vo výške 
nákladov vynaložených na ich výrobu. Tieto náklady zah ŕňajú predo ­
všetkým náklady práce a iné náklady na zamestnancov priamo sa podieľajúci na poskytovaní služby, vrátane vedúcich pracovníkov 
a priradite ľných režijných nákladov. Náklady práce a iné náklady 
týkajúce sa zamestnancov zaoberajúcich sa predajom a všeobecnou správou nie sú zahrnuté, ale sú vykázané ako náklady v období, v ktorom vznikli. Obstarávacia cena zásob u poskytovate ľa služieb 
nezahŕňa ziskovú maržu ani nepriradite ľné režijné náklady, ktoré sa 
často zapo čítavajú do cien ú čtovaných poskytovate ľmi služieb.
 
Náklady na po ľnohospodársku výrobu získanú z biologického majetku  
▼M8 
20. V súlade s IAS 41  Poľnohospodárstvo  sa zásoby zah ŕňajúce poľno­
hospodársku produkciu, ktorú ú čtovná jednotka zozbierala zo svojho 
biologického majetku, ocenia pri prvotnom vykázaní v ich reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj v mieste zberu. Sú to náklady 
na zásoby k tomuto dátumu na uplatnenie tohto štandardu.
 
▼B 
Techniky stanovenia obstarávacej ceny  
21. Techniky stanovenia obstarávacej ceny zásob, ako je metóda štandard ­
ných nákladov alebo maloobchodná metóda, sa môžu používa ť na 
uľahčenie, ak sa výsledky približujú obstarávacím nákladom. Pri štan ­
dardných nákladoch sa berie do úvahy bežná úrove ň materiálu 
a dodávok, práce, bežná úrove ň efektívnosti a využitia kapacity. 
Tieto sa pravidelne preverujú a v prípade potreby sa revidujú pod ľa 
súčasných podmienok.  
22. Maloobchodná metóda sa často používa v maloobchode na oce ňo­
vanie zásob ve ľkého počtu rýchloobrátkových položiek, ktoré majú 
podobné marže a pri ktorých je nepraktické použi ť iné nákladové 
metódy. Obstarávacia cena zásob sa ur čuje odpo čítaním vhodnej 
percentuálnej časti marže od predajnej hodnoty zásob. Pri použitej 
percentuálnej časti sa zoh ľadňujú zásoby precenené na hodnotu nižšiu, 
ako bola pôvodná predajná cena. Často sa používa priemerná percen ­
tuálna sadzba pre každú maloobchodnú jednotku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 41
 
Oceňovacie vzorce  
23. Obstarávacia cena položiek zásob, ktoré nie sú bežne zamenite ľné, 
a tovaru alebo služby vyrábaných a ur čených na konkrétne projekty, 
sa určí pomocou špecifického identifikovania ich individuálnych 
nákladov.  
24. Špecifická identifikácia nákladov znamená, že k identifikovaným 
položkám zásob sa pripo čítajú konkrétne náklady. Tento postup je 
vhodný pre položky zásob vy členené pre konkrétny projekt bez 
ohľadu na to, či sa nakúpili alebo vyrobili. Špecifická identifikácia 
nákladov je však nevhodná vtedy, ke ď existuje ve ľký počet položiek 
zásob, ktoré sú navzájom bežne zamenite ľné. Za takýchto okolností 
možno použi ť metódu výberu tých položiek, ktoré zostávajú 
v zásobách, na dosiahnutie vopred ur čených vplyvov na zisk alebo 
stratu.  
25. Obstarávacia cena zásob iných, ako tie, ktoré sú predmetom odseku 
23, sa určí použitím vzorca prvý dnu, prvý von (FIFO) alebo vzorca 
váženého priemeru nákladov. Ú čtovná jednotka použije rovnaký 
oceňovací vzorec pre všetky zásoby podobnej povahy a ktoré ú čtovná 
jednotka podobne používa. Pre zásoby odlišnej povahy alebo odliš ­
ného použitia môže by ť odôvodnené použi ť rôzne oce ňovacie vzorce.  
26. Napríklad zásoby používané v jednom prevádzkovom segmente môže 
účtovná jednotka používa ť iným spôsobom ako zásoby toho istého 
druhu v inom prevádzkovom segmente. Samotný rozdiel 
v geografickom umiestnení zásob (alebo v príslušných da ňových pred ­
pisoch) však nesta čí na zdôvodnenie použitia rozdielnych oce ňovacích 
vzorcov.  
27. Vzorec FIFO predpokladá, že prvé sa predávajú tie položky zásob, 
ktoré boli nakúpené alebo vyrobené skôr a následkom toho položky 
zostávajúce v zásobách na konci obdobia sú tie, ktoré sa nakúpili 
alebo vyrobili nedávno. Pod ľa vzorca váženého priemeru 
z nákladov sa náklady na každú položku ur čia z váženého priemeru 
z obstarávacích cien alebo nákladov podobných položiek na za čiatku 
účtovného obdobia a obstarávacích cien alebo nákladov podobných 
položiek nakúpených alebo vyrobených po čas účtovného obdobia. 
V závislosti od situácie ú čtovnej jednotky je možné vypo čítať priemer 
na periodickej báze alebo vždy pri prijatí ďalšej dodávky.  
Čistá realizovate ľná hodnota  
28. Obstarávacia cena zásob sa nemusí získa ť späť, ak sú poškodené, 
úplne alebo čiastočne zastarané alebo ich predajné ceny poklesli. 
Obstarávacia cena zásob nemusí by ť späť získateľná ani v prípade, 
ak sa zvýšili odhadované náklady na dokon čenie alebo odhadované 
náklady na uskuto čnenie predaja. Prax znižovania hodnoty zásob pod 
úroveň nákladov na čistú realizovate ľnú hodnotu je v súlade s tým, že 
majetok by nemal by ť zaúčtovaný v sumách vyšších, ako sa o čaká­
vajú z realizácie ich predaja alebo použitia.  
29. Zásoby sa zvy čajne znižujú na čistú realizovate ľnú hodnotu položka 
po položke. Za ur čitých okolností však sa môžu podobné alebo súvi ­
siace položky vhodne spája ť do skupín. Môžu to by ť napríklad 
položky zásob vz ťahujúce sa na rovnaký výrobkový rad, ktoré majú 
podobný ú čel alebo kone čné použitie a vyrábajú a predávajú sa 
v rovnakej geografickej oblasti a nemôžu by ť prakticky ohodnotené 
oddelene od iných položiek daného výrobkového radu. Nie je vhodné 
znižovať hodnotu zásob pod ľa ich jednotlivých kategórií, napríklad 
iba hotové výrobky alebo iba všetky zásoby v ur čitom prevádzkovom 
segmente. Poskytovatelia služieb zvy čajne zlučujú náklady na jedno ­
tlivé služby, za ktoré sa ú čtuje samostatná predajná cena. Preto sa 
s každou takouto službou zaobchádza ako so samostatnou položkou.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 42
 
30. Odhady čistej realizovate ľnej hodnoty vychádzajú z najspo ľahlivejších 
dostupných dôkazov o o čakávanej hodnote z realizácie zásob v čase, 
keď sa odhady urobili. Pri týchto odhadoch sa berú do úvahy pohyby 
v cenách alebo nákladoch, ktoré súvisia s udalos ťami po skon čení 
obdobia v takom rozsahu, že týmito udalos ťami sa potvrdia 
podmienky existujúce ku koncu obdobia.  
31. Pri odhadoch čistej realizovate ľnej hodnoty sa takisto berie do úvahy 
aj účel, na ktorý sa zásoby držia. Napríklad čistá realizovate ľná 
hodnota množstva zásob držaného na uspokojenie pevných predajov 
a zákaziek na poskytnutie služby vychádza zo zmluvnej ceny. Ak sú tieto zmluvy o predaji na menšie množstvá, ako sú skladové zásoby, pri určení čistej realizovate ľnej hodnoty zvyšku sa vychádza 
z bežných predajných cien. Zo zmlúv o predaji, ktoré presahujú 
množstvo držaných zásob, alebo z pevných kúpnych zmlúv, môže vyplynúť rezerva. Týmito rezervami sa zaoberá štandard IAS 37  
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva .
 
32. Hodnota materiálu a ostatných dodávok držaných na použitie vo 
výrobe zásob sa neznižuje pod tieto obstarávacie náklady, ak sa 
očakáva predaj hotových výrobkov, ktorých budú sú časťou, za 
rovnakú alebo vyššiu cenu ako tieto náklady. Ak však zníženie ceny materiálov nazna čuje, že náklady na hotové výrobky prevyšujú 
čistú realizovate ľnú hodnotu, zníži sa hodnota materiálov na čistú 
realizovate ľnú hodnotu. Za týchto okolností môžu by ť reproduk čné 
náklady materiálu tým najlepším dostupným ocenením ich čistej reali ­
zovateľnej hodnoty.
 
33. Čistá realizovate ľná hodnota sa prehodnocuje v každom nasledujúcom 
období. Ak prestanú existova ť okolnosti, na základe ktorých sa 
predtým znížila hodnota zásob pod ich obstarávaciu cenu, alebo ak 
existujú jednozna čné dôkazy o zvýšení čistej realizovate ľnej hodnoty 
v dôsledku zmien hospodárskej situácie, zníženie hodnoty sa zruší (t. j. výška zrušenia je ohrani čená do výšky pôvodného zníženia 
hodnoty) tak, že nová ú čtovná hodnota sa rovná obstarávacej cene 
alebo revidovanej čistej realizovate ľnej hodnote pod ľa toho, ktorá 
z nich je nižšia. To môže nasta ť napríklad vtedy, ak ur čitá položka 
zásob, ktorá je zaú čtovaná v čistej realizovate ľnej hodnote z dôvodu 
zníženia jej predajnej ceny, je stále k dispozícii v nasledujúcom 
období a jej predajná cena sa zvýšila.
 
VYKÁZANÉ AKO NÁKLAD  
34. Ak sa zásoby predajú, ú čtovná hodnota týchto zásob sa vykáže ako 
náklad v období, v ktorom sa vykáže súvisiaci výnos. Sumy všetkých znížení zásob na čistú realizovate ľnú hodnotu a všetky straty zásob sa 
vykážu ako náklad za obdobie, v ktorom dochádza k zníženiu 
hodnoty alebo k strate. Suma zrušenia zníženia hodnoty zásob na 
základe zvýšenia čistej realizovate ľnej hodnoty sa vykáže ako 
zníženie sumy zásob vykázanej ako náklad v období, v ktorom sa uskutočnilo zrušenie.
 
35. Niektoré zásoby sa môžu priradi ť k iným ú čtom majetku, napríklad 
ako zásoby použité ako sú časť nehnuteľností, strojov a zariadení vyro ­
bených vo vlastnej réžii. Zásoby priradené týmto spôsobom k inému 
majetku sa vykážu ako náklad po čas doby použite ľnosti tohto 
majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 43
 
ZVEREJŇOVANIE  
36. V ú čtovnej závierke sa zverejnia tieto informácie:  
a) účtovná politika prijatá na oce ňovanie zásob vrátane použitých 
oceňovacích vzorcov;  
b) celková ú čtovná hodnota zásob a ú čtovná hodnota v klasifikáciách 
vhodných pre ú čtovnú jednotku;  
c) účtovná hodnota zásob zaú čtovaných v reálnej hodnote zníženej 
o náklady na predaj;  
d) hodnota zásob vykázaných ako náklad po čas obdobia;  
e) suma zníženia zásob vykázaná ako náklad v danom období 
v súlade s odsekom 34;  
f) sumy zrušenia zníženia zásob, ktoré sa vykázali ako zníženie sumy 
zásob vykázaných ako náklad v danom období v súlade s odsekom 34;
 
g) okolnosti alebo udalosti, ktoré viedli k zrušeniu zníženia zásob 
v súlade s odsekom 34, a  
h) účtovná hodnota zásob založených ako záruka za záväzky.  
37. Informácie o ú čtovných hodnotách v rôznych klasifikáciách zásob a o 
rozsahu zmien v tomto majetku sú užito čné pre používate ľov účtovnej 
závierky. Obvyklé klasifikácie zásob sú tovar, poddodávky, materiál, 
nedokončená výroba a hotové výrobky. Zásoby u poskytovate ľa 
služieb sa môžu klasifikova ť ako nedokon čená výroba.  
38. Hodnota zásob vykázaných ako náklad po čas obdobia, ktorá sa často 
označuje ako náklady na predaj, pozostáva z tých nákladov, ktoré boli 
predtým zahrnuté do ocenenia zásob teraz predaných a z neroz ­
vrhnutej réžie a z neobvyklej výšky nákladov na výrobu zásob. Okol ­
nosti špecifické pre ú čtovnú jednotku môžu takisto opráv ňovať na 
zahrnutie iných súm, ako sú napríklad distribu čné náklady.  
39. Niektoré ú čtovné jednotky si volia formát výkazu  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄, ktorý vedie k zverejneniu súm odlišných od obsta ­
rávacej ceny zásob vykázanej ako náklad po čas obdobia. V rámci 
tohto formátu prezentuje ú čtovná jednotka analýzu nákladov 
s klasifikáciou pod ľa druhu nákladov. V tomto prípade ú čtovná 
jednotka zverej ňuje náklady vykázané ako náklady na suroviny 
a spotrebný materiál, náklady na priame mzdy a ostatné náklady spolu so sumou čistej zmeny stavu zásob za obdobie.
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
40. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré 
sa začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ  
41. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 2  Zásoby  (revidovaný v roku 
1993).  
42. Týmto štandardom sa nahrádza SIC-1  Konzistentnos ť – rôzne oce ňo­
vacie vzorce pre zásoby . ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 44
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 7  
▼M5 
Výkazy o pe ňažných tokoch  ( 1 ) 
▼B 
CIEĽ 
Informácie o pe ňažných tokoch ú čtovnej jednotky sú užito čné tým, že používa ­
teľom účtovnej závierky poskytujú základ na posúdenie schopnosti ú čtovnej 
jednotky vytvára ť peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty a na posúdenie 
potrieb účtovnej jednotky tieto pe ňažné toky využíva ť. Ekonomické rozhodnutia, 
ktoré používatelia prijímajú, si vyžadujú zhodnotenie schopnosti ú čtovnej 
jednotky vytvára ť peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty, ako aj časového 
rozvrhnutia a istoty ich tvorby.  
Cieľom tohto štandardu je vyžadova ť poskytovanie informácií o historických 
zmenách v pe ňažných prostriedkoch a pe ňažných ekvivalentoch ú čtovnej 
jednotky prostredníctvom výkazu  ►M5 o peňažných tokoch ◄, v ktorom sa 
peňažné toky za dané obdobie členia na toky z prevádzkových, investi čných 
a finančných činností.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Ú čtovná jednotka zostavuje výkaz  ►M5 o peňažných tokoch ◄ 
v súlade s požiadavkami tohto štandardu a prezentuje ho ako neodde ­
liteľnú súčasť svojej účtovnej závierky za každé obdobie, za ktoré sa 
účtovná závierka predkladá.  
2. Tento štandard nahrádza IAS 7  Výkaz zmien vo finan čnej situácii , 
schválený v júli 1977.  
3. Používatelia ú čtovnej závierky jednotky sa zaujímajú o to, ako 
účtovná jednotka vytvára a používa pe ňažné prostriedky a pe ňažné 
ekvivalenty. Platí to bez oh ľadu na charakter činností ú čtovnej 
jednotky a na to, či je možné peniaze vníma ť ako produkt ú čtovnej 
jednotky, ako je to v prípade finan čnej inštitúcie. Ú čtovné jednotky 
potrebujú peniaze v podstate z rovnakých dôvodov, hoci ich hlavné výnosové činnosti môžu by ť rozdielne. Peniaze potrebujú na uskuto č­ 
ňovanie svojich činností, splácanie svojich záväzkov a zabezpe čovanie 
návratnosti prostriedkov svojim investorom. V tomto štandarde sa preto vyžaduje, aby všetky ú čtovné jednotky predkladali výkaz  
►
M5 o peňažných tokoch ◄. 
ÚŽITOK INFORMÁCIÍ O PE ŇAŽNÝCH TOKOCH  
4. Vo výkaze  ►M5 o peňažných tokoch ◄, ak je použitý v spojení 
s ostatnými výkazmi ú čtovnej závierky, sa poskytujú informácie, ktoré 
umožňujú používate ľom hodnoti ť zmeny v čistých aktívach ú čtovnej 
jednotky, jej finan čnú štruktúru (vrátane jej likvidity a solventnosti) 
a jej schopnosti ovplyv ňovať výšku a časové rozvrhnutie pe ňažných 
tokov, aby sa prispôsobili meniacim sa okolnostiam a príležitostiam.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 45  
( 1 ) V septembri 2007 IASB zmenila a doplnila názov štandardu IAS 7  Výkazy pe ňažných 
tokov  na Výkaz o pe ňažných tokoch  ako dôsledok revízie štandardu IAS 1  Prezentácia 
účtovnej  závierky v roku 2007.
 Informácie o pe ňažných tokoch sú užito čné na posúdenie schopnosti 
účtovnej jednotky vytvára ť peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty 
a umožňujú používate ľom vypracúva ť modely na posudzovanie 
a porovnávanie sú časnej hodnoty budúcich pe ňažných tokov rôznych 
účtovných jednotiek. Zvyšuje sa tým takisto porovnate ľnosť vykazo­
vania prevádzkovej výkonnosti rôznych ú čtovných jednotiek, pretože 
sa tým vylu čujú účinky používania rôznych spôsobov ú čtovania 
rovnakých transakcií a udalostí.  
5. Informácie o minulých pe ňažných tokoch sa často používajú ako 
ukazovate ľ sumy, časového rozvrhnutia a istoty budúcich pe ňažných 
tokov. Sú tiež užito čné na overovanie presnosti minulých odhadov 
budúcich pe ňažných tokov a na preskúmanie vz ťahu medzi ziskovo ­
sťou a čistým peňažným tokom a ú činkom zmeny cien.  
DEFINÍCIE  
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Peňažné prostriedky  zahŕňajú hotovos ť a vklady splatné na požia ­
danie.  
Peňažné ekvivalenty  sú krátkodobé, vysoko likvidné investície, ktoré 
sú ľahko zamenite ľné za známu sumu pe ňažných prostriedkov a pri 
ktorých existuje nepatrné riziko zmeny hodnoty.  
Peňažné toky  sú príjmy a výdavky pe ňažných prostriedkov 
a peňažných ekvivalentov.  
Prevádzkové činnosti  sú hlavné výnosové činnosti účtovnej jednotky 
a tiež ostatné činnosti, ktoré nepatria medzi investi čné a finan čné 
činnosti.  
Investičné činnosti  predstavujú obstaranie a vyradenie dlhodobého 
majetku a ostatné investície nezah ŕňané medzi pe ňažné ekvivalenty.  
Finančné činnosti  sú činnosti, ktoré majú za následok zmeny vo 
veľkostí a zložení vloženého vlastného imania a pôži čiek účtovnej 
jednotky.  
Peňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty  
7. Pe ňažné ekvivalenty sú držané na ú čely uspokojovania krátkodobých 
peňažných záväzkov, nie na investi čné alebo iné ú čely. Aby investícia 
spĺňala podmienky pe ňažného ekvivalentu, musí by ť ľahko zameni ­
teľná za známu sumu pe ňažných prostriedkov a podlieha ť nepatrnému 
riziku zmeny hodnoty. Investícia preto bežne sp ĺňa podmienky pe ňaž­
ného ekvivalentu len vtedy, ak má krátku dobu splatnosti, napríklad 
tri mesiace alebo menej, od dátumu obstarania. Investície do vlastného imania sú vylú čené z peňažných ekvivalentov, ak svojou podstatou 
nie sú pe ňažnými ekvivalentmi, napríklad v prípade prioritných akcií 
obstaraných krátko pred ich splatnos ťou a so stanoveným dátumom 
splatnosti.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 46
 
8. Pôži čky od bánk sa vo všeobecnosti považujú za finan čné činnosti. 
V niektorých krajinách však tvoria kontokorentné úvery, splatné na 
požiadanie, neoddelite ľnú súčasť finančného riadenia ú čtovnej 
jednotky. Za týchto okolností sa kontokorentné úvery po čítajú za 
súčasť peňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov. Charakteri ­
stickou črtou takýchto vz ťahov s bankou je, že zostatok bankového 
účtu sa často pohybuje z plusu do mínusu.  
9. Pohyby medzi položkami predstavujúcimi pe ňažné prostriedky 
a peňažné ekvivalenty sa z pe ňažných tokov vylu čujú, pretože tieto 
zložky sú skôr sú časťou riadenia pe ňažných prostriedkov ú čtovnej 
jednotky ako sú časťou jej prevádzkových, investi čných a finan čných 
činností. Riadenie pe ňažných prostriedkov zah ŕňa investovanie 
prebytku pe ňažných prostriedkov do pe ňažných ekvivalentov.  
PREZENTÁCIA VÝKAZU  ►M5 O PEŇAŽNÝCH TOKOCH ◄ 
10. Výkaz  ►M5 o peňažných tokoch ◄ podáva informácie 
o peňažných tokoch po čas obdobia v členení na prevádzkové, inves ­
tičné a finan čné činnosti.  
11. Ú čtovná jednotka prezentuje svoje pe ňažné toky z prevádzkových, 
investičných a finan čných činností spôsobom, ktorý najlepšie vysti ­
huje jej podnikanie. Klasifikácia pod ľa činností poskytuje informácie, 
ktoré umož ňujú používate ľom posúdi ť vplyv týchto činností na 
finančnú situáciu ú čtovnej jednotky a na výšku jej pe ňažných 
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov. Tieto informácie je možné 
využiť aj pri hodnotení vz ťahov medzi týmito činnosťami. 
12. Jedna a tá istá transakcia môže obsahova ť rôzne klasifikované 
peňažné toky. Napríklad ak pe ňažná splátka úveru obsahuje úrok aj 
istinu, úroková časť môže by ť začlenená medzi prevádzkové činnosti 
a istina je za členená do finan čnej činnosti.  
Prevádzkové činnosti  
13. Výška pe ňažných tokov plynúca z prevádzkových činností je 
kľúčovým ukazovate ľom rozsahu, v akom prevádzkové činnosti 
účtovnej jednotky vytvorili dostato čné peňažné toky na splácanie 
úverov, udržiavanie prevádzkyschopnosti ú čtovnej jednotky, platenie 
dividend a uskuto čňovanie nových investícií bez pomoci vonkajších 
zdrojov financovania. Informácie o historickom vývoji špecifických 
zložiek pe ňažných tokov z prevádzkových činností sú užito čné, 
v spojení s inými informáciami, pri predpokladaní budúcich pe ňaž­
ných tokov z prevádzkových činností.  
14. Pe ňažné toky z prevádzkových činností sa v prvom rade odvodzujú 
z hlavných činností účtovnej jednotky vytvárajúcich výnosy. Preto vo 
všeobecnosti pochádzajú z transakcií a iných udalostí, ktoré ovplyv ­ 
ňujú vytváranie zisku alebo straty. Príkladmi pe ňažných tokov 
z prevádzkových činností sú:  
a) peňažné príjmy z predaja tovaru alebo poskytovania služieb;  
b) peňažné príjmy z tantiém, poplatkov, provízií a ostatných výnosov;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 47
 
c) peňažné platby dodávate ľom za tovary a služby;  
d) peňažné platby zamestnancom a v mene zamestnancov;  
e) peňažné príjmy a pe ňažné platby pois ťovne za prémie a poistné 
udalosti, anuity a iné úžitky z poistných zmlúv;  
f) peňažné platby na da ň z príjmov alebo vrátenia preplatkov dane 
z príjmov, ak sa nedajú špecificky za členiť do finan čných 
a investičných činností, a  
g) peňažné príjmy a platby zo zmlúv držaných na ú čely predaja alebo 
obchodovania s nimi.  
▼M8 
Niektoré transakcie, ako je predaj položky výrobného zariadenia, 
môžu spôsobi ť zisk alebo stratu, ktoré sú zahrnuté do vykazovania 
zisku alebo straty. Pe ňažné toky vz ťahujúce sa na takéto transakcie sú 
peňažné toky z investi čných činností. Pe ňažné platby na výrobu alebo 
nadobudnutie majetku držaného na prenájom iným osobám a následne 
držaného na predaj, ako je opísané v odseku 68A IAS 16  Nehnute ľ­
nosti, stroje a zariadenia , sú však pe ňažné toky z prevádzkových 
činností. Pe ňažné príjmy z prenájmu a následného predaja takéhoto 
majetku sú takisto pe ňažné toky z prevádzkových činností.  
▼B 
15. Ú čtovná jednotka môže ma ť v držbe cenné papiere a úvery ur čené na 
predaj alebo obchodovanie s nimi, pri čom v tomto prípade sú 
podobné zásobám špeciálne nadobudnutým na ďalší predaj. Preto sa 
peňažné toky vznikajúce z kúpy alebo predaja cenných papierov ur če­
ných na predaj alebo obchodovanie klasifikujú ako prevádzkové činnosti. Podobne pe ňažné preddavky a úvery poskytované finan č­
nými inštitúciami sa obvykle klasifikujú ako prevádzkové činnosti, 
pretože sa vz ťahujú na hlavnú výnosovú činnosť účtovnej jednotky.
 
Investičné činnosti  
▼M22  
16. Samostatné zverej ňovanie pe ňažných tokov plynúcich z investi čných 
činností je dôležité, pretože tieto pe ňažné toky predstavujú mieru, do 
akej výdavky smerovali do prostriedkov zabezpe čujúcich tvorbu 
budúcich výnosov a pe ňažných tokov. Iba výdavky, ktorých 
výsledkom je majetok vykázaný vo výkaze o finan čnej situácii sp ĺňajú 
kritériá na klasifikáciu ako investi čné činnosti. Príkladmi pe ňažných 
tokov plynúcich z investi čných činností sú:  
▼B 
a) peňažné platby na ú čely nadobudnutia nehnute ľností, strojov 
a zariadení, nehmotného a iného dlhodobého majetku. Medzi tieto platby sa zara ďujú také, ktoré sa vz ťahujú na aktivované 
náklady na vývoj a na nehnute ľnosti, stroje a zariadenia vytvorené 
vlastnou činnosťou;
 
b) peňažné príjmy z predaja nehnute ľností, strojov a zariadení, 
nehmotného a iného dlhodobého majetku;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 48
 
c) peňažné výdavky na nadobudnutie nástrojov vlastného imania 
alebo dlhových nástrojov iných subjektov a podielov na 
spoločnom podnikaní (iné ako platby za nástroje považované za 
peňažné ekvivalenty alebo držané na ú čely predaja alebo obcho ­
dovania);  
d) peňažné príjmy z predaja nástrojov vlastného imania alebo dlho ­
vých nástrojov iných subjektov a podielov na spolo čnom podni ­
kaní (iné ako príjmy z nástrojov považovaných za pe ňažné ekvi ­
valenty a nástrojov držaných na ú čely predaja alebo obchodo ­
vania);  
e) preddavkové platby a úvery poskytnuté tretím stranám (iné ako 
preddavky a úvery poskytnuté finan čnou inštitúciou),;  
f) peňažné príjmy zo splácania preddavkov a úverov poskytnutých 
tretím stranám (iné ako preddavky a úvery finan čnej inštitúcie);  
g) peňažné platby vyplývajúce zo zmlúv o futures, forwardových 
zmlúv, op čných zmlúv a swapových zmlúv okrem prípadov, ke ď 
sú tieto zmluvy držané na ú čely predaja alebo obchodovania, alebo 
ak sú platby klasifikované ako finan čné činnosti, a  
h) peňažné príjmy vyplývajúce zo zmlúv o futures, forwardových 
zmlúv, op čných zmlúv a swapových zmlúv okrem prípadov, ke ď 
sú tieto zmluvy držané na ú čely predaja alebo obchodovania, alebo 
ak sú príjmy klasifikované ako finan čné činnosti.  
Ak sa o zmluve ú čtuje ako o zabezpe čení identifikovate ľnej pozície, 
peňažné toky vyplývajúce zo zmluvy sa klasifikujú rovnakým 
spôsobom ako pe ňažné toky zo zabezpe čovanej pozície.  
Finančné činnosti  
17. Samostatné zverej ňovanie pe ňažných tokov plynúcich z finan čných 
činností je dôležité, pretože tieto informácie sú užito čné pri predpo ­
kladaní nárokov budúcich pe ňažných tokov osobami, ktoré poskytujú 
účtovnej jednotke kapitál. Príkladmi pe ňažných tokov plynúcich 
z finančných činností sú:  
a) peňažné príjmy z emisie akcií alebo iných nástrojov vlastného 
imania;  
b) peňažné platby vlastníkom na ú čely nadobudnutia alebo spätného 
odkúpenia akcií ú čtovnej jednotky;  
c) peňažné príjmy z emisie dlhopisov, úverov, zmeniek, obligácií, 
hypoték a iných krátkodobých alebo dlhodobých pôži čiek; 
d) peňažné výdavky na splátky pôži čiek a  
e) peňažné platby nájomcu na úhrady nezaplatenej časti záväzku 
vzťahujúceho sa na finan čný lízing.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 49
 
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV Z PREVÁDZKOVÝCH ČINNOSTÍ  
18. Ú čtovná jednotka vykazuje pe ňažné toky s prevádzkových činností 
použitím bu ď: 
a) priamej metódy, v rámci ktorej sa vykazujú hlavné skupiny 
hrubých pe ňažných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov, alebo  
b) nepriamej metódy, v rámci ktorej sa výsledok hospodárenia upra ­
vuje o účinky transakcií nepe ňažného charakteru, o vplyvy odlo ­ 
ženia alebo časového rozlíšenia minulých alebo budúcich prevádz ­
kových pe ňažných príjmov alebo výdavkov a o výnosové alebo 
nákladové položky súvisiace s investi čnými alebo finan čnými 
peňažnými tokmi.  
19. Ú čtovným jednotkám sa odporú ča vykazova ť peňažné toky 
z prevádzkových činností priamou metódou. Priama metóda poskytuje 
informácie, ktoré môžu by ť užitočné pri odhade budúcich pe ňažných 
tokov a ktoré nie sú k dispozícii pri použití nepriamej metódy. Pri priamej metóde je možné získa ť informácie o hlavných skupinách 
hrubých pe ňažných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov bu ď:
 
a) z účtovných záznamov jednotky, alebo  
b) úpravou výnosov z predaja, nákladov na predaj (úrokov 
a podobných príjmov, nákladových úrokov a podobných výdavkov 
finančnej inštitúcie) a iných položiek výkazu  ►M5 komplexného 
výsledku ◄ o: 
i) zmeny stavu zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov 
počas obdobia;  
ii) ostatné nepe ňažné položky a  
iii) ostatné položky, ktoré majú pe ňažný vplyv na investi čné alebo 
finančné peňažné toky.  
20. Pod ľa nepriamej metódy sa čistý peňažný tok z prevádzkovej činnosti 
stanovuje úpravou výsledku hospodárenia o ú činky:  
a) zmeny stavu zásob, prevádzkových poh ľadávok a záväzkov po čas 
obdobia;  
b) nepeňažných položiek, ako sú odpisy, rezervy, odložené dane, 
nerealizované zisky alebo straty cudzích mien, nerozdelené zisky pridružených podnikov a  ►
M11  nekontrolných ◄ podielov, a  
c) všetky ostatné položky, ktoré majú pe ňažný vplyv na investi čné 
alebo finan čné peňažné toky.  
Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa môže eventuálne 
prezentova ť pomocou nepriamej metódy vykazovaním výnosov 
a nákladov zverejnených vo výkaze  ►M5 komplexného 
výsledku ◄ a zmien v stave zásob, prevádzkových poh ľadávok 
a záväzkov po čas obdobia.  
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV Z INVESTI ČNÝCH 
A FINAN ČNÝCH ČINNOSTÍ  
21. Ú čtovná jednotka vykazuje oddelene hlavné skupiny hrubých pe ňaž­
ných príjmov a hrubých pe ňažných výdavkov, ktoré vznikajú 
z investičných a finan čných činností, okrem pe ňažných tokov opísa ­
ných v odsekoch 22 a 24, ktoré sa vykazujú na netto základe.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 50
 
VYKAZOVANIE PE ŇAŽNÝCH TOKOV NA NETTO ZÁKLADE  
22. Pe ňažné toky vznikajúce z ďalej uvedených prevádzkových, investi č­
ných alebo finan čných činností sa môžu vykazova ť na netto základe:  
a) peňažné príjmy a výdavky v mene zákazníkov, ke ď peňažné toky 
vyjadrujú skôr činnosti zákazníka ako činnosti účtovnej jednotky, a  
b) peňažné príjmy a výdavky pri položkách s rýchlym obratom, vyso ­
kými sumami a krátkou dobou splatnosti.  
23. Príkladmi pe ňažných príjmov a výdavkov uvedených v odseku 22 
písm. a) sú:  
a) prevzatie a splatenie depozitných certifikátov splatných na požia ­
danie vystavených bankou;  
b) peňažné prostriedky klientov, ktoré má v držbe investi čná spoloč­
nosť, a 
c) nájomné vyberané v mene majite ľov nehnute ľností a platené týmto 
majiteľom. 
Príkladmi pe ňažných príjmov a výdavkov uvedených v odseku 22 
písm. b) sú preddavkové platby a splátky:  
a) istín vz ťahujúcich sa na kreditné karty klientov;  
b) nákupu a predaja investícií a  
c) ostatných krátkodobých pôži čiek, napríklad s dobou splatnosti tri 
mesiace alebo menej.  
24. Pe ňažné toky vznikajúce z každej z ďalej uvedených činností 
finančnej inštitúcie sa môžu vykazova ť na netto základe:  
a) peňažné príjmy a výdavky z prevzatia a splatenia vkladov 
s pevným dátumom splatnosti;  
b) umiestnenie vkladov v iných finan čných inštitúciách a sú časne ich 
výber z nich a  
c) preddavkové platby a úvery poskytované zákazníkom a splácanie 
týchto preddavkových platieb a úverov.  
PEŇAŽNÉ TOKY V CUDZÍCH MENÁCH  
25. Pe ňažné toky vyplývajúce z transakcií v cudzej mene sa zaznamenajú 
vo funkčnej mene ú čtovnej jednotky, pri čom na sumu v cudzej mene 
sa uplatní výmenný kurz medzi funk čnou menou a cudzou menou 
k dátumu pe ňažného toku.  
26. Pe ňažné toky zahrani čnej dcérskej spolo čnosti sa prepo čítavajú 
výmennými kurzami medzi funk čnou menou a cudzou menou 
k dátumom pe ňažných tokov.  
27. Pe ňažné toky vyjadrené v cudzej mene sa vykazujú spôsobom zodpo ­
vedajúcim IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien.  Povoľuje sa 
v ňom použitie výmenného kurzu, ktorý sa približuje k skuto čnému 
kurzu. Napríklad na zaú čtovanie transakcií v cudzej mene alebo 
prepočet peňažných tokov zahrani čnej dcérskej spolo čnosti sa môže 
použiť výmenný kurz stanovený ako vážený priemer za ur čité 
obdobie. Pri prepo čítavaní pe ňažných tokov zahrani čnej dcérskej 
spoločnosti sa však v IAS 21 nepovo ľuje použitie menového kurzu 
platného k súvahovému d ňu ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 51
 
28. Nerealizované zisky a straty vyplývajúce zo zmien vo výmenných 
kurzoch cudzích mien nie sú pe ňažnými tokmi. Vplyv zmien kurzov 
cudzích mien na pe ňažné prostriedky a pe ňažné ekvivalenty držané 
alebo splatné v cudzej mene sa však uvádza vo výkaze  ►M5 o 
peňažných tokoch ◄, aby sa zosúladili pe ňažné prostriedky 
a peňažné ekvivalenty na za čiatku a na konci obdobia. Táto suma 
sa prezentuje oddelene od pe ňažných tokov z prevádzkových, inve ­
stičných a finan čných činností a zah ŕňa rozdiely, ak nejaké existujú, 
ktoré by sa boli vyskytli, keby sa tieto pe ňažné toky vykazovali vo 
výmenných kurzoch ku koncu obdobia.  
29. [Vypúš ťa sa.]  
30. [Vypúš ťa sa.]  
ÚROK A DIVIDENDY  
31. Pe ňažné toky z prijatých a zaplatených úrokov a dividend sa zverej ­ 
ňujú osobitne. Pe ňažné toky sa po čas jednotlivých období klasifikujú 
konzistentným spôsobom bu ď v rámci prevádzkových, investi čných, 
alebo finan čných činností.  
▼M1 
32. Celková suma úroku zaplateného po čas obdobia sa vykazuje vo 
výkaze  ►M5 o peňažných tokoch ◄ bez ohľadu na to, či bola 
vykázaná ako náklad vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ 
alebo kapitalizovaná v súlade s IAS 23  Náklady na prijaté úvery 
a pôžičky. 
▼B 
33. Pre finan čné inštitúcie sa zaplatené úroky a prijaté úroky a dividendy 
obvykle klasifikujú ako prevádzkové pe ňažné toky. Pre ostatné 
účtovné jednotky však neexistuje konsenzus oh ľadom klasifikácie 
týchto pe ňažných tokov. Zaplatené úroky a prijaté úroky 
a dividendy je možné považova ť za prevádzkové pe ňažné toky, 
pretože sa podie ľajú na ur čovaní výsledku hospodárenia. Zaplatené 
úroky a prijaté úroky a dividendy je možné alternatívne považova ť 
za finančné peňažné toky, resp. investi čné peňažné toky, pretože pred ­
stavujú náklady na získanie finan čných zdrojov alebo návratnos ť in­
vestícií.  
34. Vyplatené dividendy sa môžu klasifikova ť ako finan čný peňažný tok, 
pretože sú nákladom na získanie finan čných zdrojov. Zaplatené divi ­
dendy je možné alternatívne považova ť za súčasť peňažných tokov 
z prevádzkových činností, aby sa používate ľom ľahšie určovala 
schopnosť účtovnej jednotky vypláca ť dividendy z prevádzkových 
peňažných tokov.  
DANE Z PRÍJMOV  
35. Pe ňažné toky plynúce z daní z príjmov sa zverej ňujú osobitne 
a klasifikujú sa ako pe ňažné toky z prevádzkových činností, pokia ľ 
nie je možné ich špecificky za členiť do finan čných a investi čných 
činností.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 52
 
36. Dane z príjmov vyplývajú z transakcií, v dôsledku ktorých vznikajú 
peňažné toky, ktoré sa vo výkaze  ►M5 o peňažných tokoch ◄ 
vykazujú ako prevádzkové, investi čné alebo finan čné činnosti. Zatia ľ 
čo daňové náklady sa môžu da ť pri investi čných alebo finan čných 
činnostiach ľahko identifikova ť, peňažné toky súvisiace s da ňami 
často nie je možné rozlíši ť a môžu vzniknú ť v inom období ako 
peňažné toky zo základnej transakcie. Preto sa zaplatené dane obvykle 
klasifikujú ako pe ňažné toky z prevádzkových činností. Ak je však 
možné priradi ť daňové peňažné toky k jednotlivej transakcii, 
v dôsledku ktorej vznikajú pe ňažné toky, ktoré sú za členené do inve ­
stičných alebo finan čných činností, da ňový peňažný tok sa pod ľa 
zváženia považuje za investi čnú alebo finan čnú činnosť. Ak sú 
daňové peňažné toky alokované do viacerých kategórií činností, 
zverejňuje sa celková suma zaplatených daní.  
PODIELY V DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTIACH, PRIDRUŽENÝCH PODNI ­
KOCH A SPOLO ČNÝCH PODNIKOCH  
37. Pri ú čtovaní o podiele v pridruženom podniku alebo dcérskej 
spoločnosti účtovanom použitím metódy vlastného imania alebo 
nákladovej metódy, investor obmedzí informácie vykazované vo výkaze  ►
M5 o peňažných tokoch ◄ medzi sebou a podnikom, 
do ktorého investuje, napríklad na dividendy a preddavky.  
38. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje svoj podiel v spoluovládanej 
účtovnej jednotke (pozri IAS 31  Podiely na spolo čnom podnikaní ) 
použitím podielovej konsolidácie, zah ŕňa do svojho konsolidovaného 
výkazu  ►M5 o peňažných tokoch ◄ svoj pomerný podiel pe ňaž­
ných tokov v spoluovládanej ú čtovnej jednotke. Ú čtovná jednotka, 
ktorá vykazuje takýto podiel pomocou metódy vlastného imania, zahŕňa vo svojom výkaze  ►
M5 o peňažných tokoch, ◄ peňažné 
toky súvisiace so svojimi investíciami v spoluovládanej ú čtovnej 
jednotke a so zrete ľom na prerozdelenia a ostatné platby alebo príjmy 
medzi ňou a spoluovládanou ú čtovnou jednotkou.  
▼M11  
ZMENY VO VLASTNÍCKYCH PODIELOCH V DCÉRSKYCH SPOLO ČNO­
STIACH A V INÝCH PODNIKATE ĽSKÝCH JEDNOTKÁCH  
39. Súhrnné pe ňažné toky vznikajúce z dosiahnutého alebo zo strateného 
ovládania dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľských 
jednotiek sa prezentujú oddelene a klasifikujú sa ako investi čné 
činnosti.  
40. Ú čtovná jednotka súhrnne zverej ňuje, v súvislosti s dosiahnutím 
a stratou ovládania dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľ­
ských jednotiek po čas obdobia, všetky tieto údaje:  
a) celkové zaplatené alebo prijaté plnenie,  
b) podiel z plnenia skladajúci sa z pe ňažných prostriedkov 
a peňažných ekvivalentov,  
c) sumu pe ňažných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov 
v dcérskych spolo čnostiach alebo v iných podnikate ľských jednot ­
kách, ktorých ovládanie je dosiahnuté alebo stratené, a  
d) sumu majetku a záväzkov iných ako pe ňažné prostriedky 
a peňažné ekvivalenty v dcérskych spolo čnostiach alebo v iných 
podnikate ľských jednotkách, ktorých ovládanie je dosiahnuté alebo 
stratené, sumarizovanú za každú hlavnú kategóriu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 53
 
41. Oddelené prezentovanie pe ňažného toku, spôsobeného dosiahnutím 
alebo stratou ovládania dcérskych spolo čností alebo iných podnikate ľ­
ských jednotiek, ako samostatných položiek spolu so samostatným zverejňovaním súm nadobudnutého alebo vyradeného majetku 
a záväzkov pomáha odlíši ť tieto peňažné toky od pe ňažných tokov 
vznikajúcich z ostatných prevádzkových, investi čných a finan čných 
činností. Pe ňažné toky spôsobené stratou ovládania nie sú odpo čítané 
od peňažných tokov z dosiahnutia ovládania.
 
42. Súhrnná suma pe ňažných prostriedkov, ktorá bola zaplatená alebo 
prijatá ako protiplnenie za dosiahnutie alebo stratu ovládania dcér ­
skych spolo čností alebo iných podnikate ľských jednotiek, sa vykazuje 
vo výkaze o pe ňažných tokoch v čistej výške pe ňažných prostriedkov 
a peňažných ekvivalentov nadobudnutých alebo vyradených ako 
súčasť takýchto transakcií, udalostí alebo zmien v okolnostiach.  
42A Pe ňažné toky vznikajúce zo zmien vo vlastníckych podieloch 
v dcérskej spolo čnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania, 
sa vykazujú ako pe ňažné toky z finan čných činností.  
42B Zmeny vo vlastníckych podieloch v dcérskej spolo čnosti, ktoré 
nemajú za následok stratu ovládania, ako napríklad následný nákup alebo predaj nástrojov vlastného imania dcérskej spolo čnosti mater ­
skou spolo čnosťou, sa účtujú ako transakcie vo vlastnom imaní [pozri 
IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  (v znení 
zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štan ­
dardy v roku 2008)]. V súlade s tým sa výsledné pe ňažné toky vyka ­
zujú rovnakým spôsobom ako iné transakcie s vlastníkmi opísané 
v odseku 17.
 
▼B 
NEPEŇAŽNÉ TRANSAKCIE  
43. Investi čné a finan čné transakcie, ktoré si nevyžadujú použitie pe ňaž­
ných prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov, sa vylu čujú 
z výkazu  ►M5 o peňažných tokoch ◄. Tieto transakcie sa zverej ­ 
ňujú na inom mieste ú čtovnej závierky spôsobom, ktorý sa poskytujú 
všetky dôležité informácie o týchto investi čných a finan čných činnos­
tiach.  
44. Mnohé investi čné a finan čné činnosti nemajú priamy vplyv na sú časné 
peňažné toky, hoci ovplyv ňujú kapitálovú a majetkovú štruktúru 
účtovnej jednotky. Vylú čenie nepe ňažných transakcií z výkazu  
►M5 o peňažných tokoch ◄ je v súlade s cie ľom výkazu  
►M5 o peňažných tokoch ◄, keďže tieto položky v bežnom období 
nezahŕňajú peňažné toky. Príkladmi nepe ňažných transakcií sú:  
a) nadobudnutie majetku bu ď prevzatím priamo súvisiacich záväzkov, 
alebo prostredníctvom finan čného lízingu;  
b) nadobudnutie ú čtovnej jednotky prostredníctvom emisie nástrojov 
vlastného imania a  
c) premena dlhu na vlastné imanie.  
SÚČASTI PE ŇAŽNÝCH PROSTRIEDKOV A PE ŇAŽNÝCH EKVIVA ­
LENTOV  
45. Ú čtovná jednotka zverej ňuje súčasti peňažných prostriedkov 
a peňažných ekvivalentov a prezentuje zosúhlasenie medzi sumami 
vo výkaze  ►M5 o peňažných tokoch ◄ a ekvivalentnými polo ­ 
žkami vykazovanými v súvahe.  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 54
 
46. Vzh ľadom na rozmanitos ť praktík pri riadení pe ňažných prostriedkov 
a opatrení v bankovníctve po celom svete a s cie ľom dosiahnu ť súlad 
s IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  účtovná jednotka zverej ňuje 
politiku, ktorú uplat ňuje pri ur čovaní štruktúry pe ňažných 
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov.  
47. Ú činok každej zmeny v politike ur čovania sú častí peňažných 
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov, napríklad zmena 
v klasifikácii finan čných nástrojov, predtým považovaných za sú časť 
investičného portfólia ú čtovnej jednotky, sa vykazuje v súlade s IAS 8  
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby.  
ĎALŠIE ZVEREJNENIA  
48. Ú čtovná jednotka zverej ňuje, spolo čne s komentárom manažmentu, 
sumu významných zostatkov pe ňažných prostriedkov a pe ňažných 
ekvivalentov držaných ú čtovnou jednotkou, ktoré nie sú k dispozícii 
na použitie v skupine.  
49. Existujú rôzne okolnosti, za ktorých nie sú zostatky pe ňažných 
prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov držané ú čtovnou jednotkou 
k dispozícii na použitie v skupine. Príklady zah ŕňajú zostatky pe ňaž­
ných prostriedkov a pe ňažných ekvivalentov držané dcérskou spolo č­
nosťou, ktorá vykonáva činnosť v krajine, kde sa uplat ňujú devízové 
alebo iné právne obmedzenia, ke ď tieto zostatky nie sú k dispozícii na 
bežné použitie v materskej spolo čnosti alebo v iných dcérskych 
spoločnostiach.  
50. Pre používate ľov môžu by ť pre pochopenie finan čnej situácie 
a likvidity ú čtovnej jednotky významné dodato čné informácie. Odpo ­
rúča sa zverej ňovanie týchto informácií, spolu s komentárom manaž ­
mentu, ktoré môžu zah ŕňať: 
a) sumy nevy čerpaných úverových liniek, ktoré môžu by ť 
k dispozícii na budúce prevádzkové činnosti a na vysporiadanie 
kapitálových záväzkov, nazna čujúcich akéko ľvek obmedzenia na 
ich použitie;  
b) súhrnné sumy pe ňažných tokov z každej z prevádzkových, inve ­
stičných a finan čných činností, ktoré sa vz ťahujú na podiely na 
spoločnom podnikaní, vykazovaných podielovou konsolidáciou;  
c) súhrnnú sumu pe ňažných tokov, ktorá predstavuje zvýšenie 
v prevádzkovej kapacite, osobitne od tých pe ňažných tokov, 
ktoré sú nevyhnutné na zachovanie prevádzkovej kapacity, a  
d) sumu pe ňažných tokov vznikajúcich z prevádzkových, investi č­
ných a finan čných činností každého vykazovaného segmentu 
(pozri IFRS 8  Prevádzkové segmenty ). 
51. Osobitné zverej ňovanie pe ňažných tokov, ktoré predstavujú zvýšenie 
prevádzkovej kapacity a pe ňažných tokov, ktoré sú nevyhnutné na 
zachovanie prevádzkovej kapacity, je užito čné tým, že používate ľovi 
umožní ur čiť, či účtovná jednotka dostato čne investuje do údržby 
svojej prevádzkovej kapacity. Ú čtovná jednotka, ktorá dostato čne 
neinvestuje do údržby svojej prevádzkovej kapacity, môže ohrozova ť 
budúcu ziskovos ť v záujme bežnej likvidity a rozdelenia prostriedkov 
majiteľom. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 55
 
52. Zverejnením segmentových pe ňažných tokov sa umož ňuje používa ­
teľom lepšie pochopi ť vzťah medzi pe ňažnými tokmi z podnikania 
ako celku a jeho zložkami a vz ťah dostupnosti a variability segmen ­
tových pe ňažných tokov.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
53. Tento štandard nadobúda ú činnosť pre účtovné závierky zostavené za 
obdobia za čínajúce sa 1. januára 1994 alebo neskôr.  
▼M11  
54. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 
39 až 42 a pridal odseky 42A a 42B. Ú čtovná jednotka uplatní 
tieto zmeny a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 
(zmenený a doplnený v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skoršie obdobie. Tieto zmeny 
a doplnenia sa uplatnia retrospektívne.
 
▼M8 
55. Odsek 14 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť a uplatňuje 
odsek 68A IAS 16.  
▼M22  
56. Odsek 16 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v apríli 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie 
na ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. 
Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje 
zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 56
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 8  
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ť kritériá výberu a zmien v ú čtovnej 
politike vrátane postupov ú čtovania a zverej ňovania zmien v ú čtovnej 
politik, zmien v ú čtovných odhadoch a opráv chýb. Tento štandard má 
za cieľ zvýšiť relevantnos ť a spoľahlivosť účtovnej závierky ú čtovnej 
jednotky, ako aj vzájomnú porovnate ľnosť účtovných závierok 
účtovnej jednotky za rôzne obdobia a porovnate ľnosť s účtovnými 
závierkami iných ú čtovných jednotiek.  
2. Požiadavky na zverejnenia v súvislosti s ú čtovnou politikou, 
s výnimkou zmien ú čtovnej politiky, stanovuje IAS 1  Prezentácia 
účtovnej závierky . 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3. Tento štandard sa vz ťahuje na výber a uplat ňovanie účtovnej politiky, 
ako aj na ú čtovanie zmien ú čtovnej politiky, zmien v ú čtovných odha ­
doch a opráv chýb predchádzajúcich období.  
4. Da ňové účinky opráv chýb predchádzajúcich období a spätných úprav 
urobených na základe zmien ú čtovnej politiky sa ú čtujú a zverej ňujú 
v súlade s IAS 12  Dane z príjmov . 
DEFINÍCIE  
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Účtovná politika  sú špecifické princípy, východiská, konvencie, 
pravidlá a praktiky, ktoré ú čtovná jednotka uplat ňuje pri zostavovaní 
a prezentácii ú čtovnej závierky.  
Zmena v ú čtovnom odhade  je úprava ú čtovnej hodnoty majetku alebo 
záväzkov, prípadne sumy vyjadrujúcej pravidelnú spotrebu ur čitého 
majetku, ktorá je výsledkom zhodnotenia sú časného stavu 
a očakávaných budúcich úžitkov a povinností v súvislosti 
s majetkom a záväzkami. Zmeny v ú čtovných odhadoch sú výsledkom 
nových informácií alebo nových okolností, a nepredstavujú teda opravy chýb.
 
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva  (IFRS) sú štandardy 
a interpretácie, ktoré prijala Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy (IASB). Tieto štandardy zah ŕňajú: 
a) Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva;  
b) Medzinárodné ú čtovné štandardy a  
c) interpretácie  ►M5 vytvorené ◄ Výborom pre interpretácie 
medzinárodného finan čného výkazníctva (IFRIC) alebo bývalým 
Stálym interpreta čným výborom (SIC).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 57
 
Významný.  Vynechania alebo chybné uvedenia položiek sú významné 
vtedy, ak by mohli, či už jednotlivo alebo vo vzájomnej súvislosti, 
ovplyvniť ekonomické rozhodnutia  ►M5 uskutočňované používa ­
teľmi na základe ◄ účtovnej závierky. Významnos ť závisí od 
veľkosti a charakteru vynechania alebo chybného uvedenia 
v konkrétnych podmienkach. Rozhodujúcim faktorom môže by ť 
veľkosť alebo charakter položky, prípadne kombinácia oboch.  
Chyby predchádzajúcich období  sú vynechania a chybné uvedenia 
v účtovných závierkach ú čtovnej jednotky za jedno alebo viac pred ­
chádzajúcich období, ktoré vznikli v dôsledku nepoužitia alebo nesprávneho použitia spo ľahlivých informácií, ktoré:
 
a) boli známe v čase, keď sa účtovné závierky za tieto obdobia schva ­ 
ľovali na zverejnenie, a  
b) o ktorých možno reálne predpoklada ť, že ich bolo možné získa ť 
a zohľadniť pri zostavovaní a prezentácii týchto ú čtovných 
závierok.  
Takéto chyby zah ŕňajú vplyvy matematických omylov, chyby pri 
uplatňovaní účtovnej politiky, prehliadnutie alebo nesprávny výklad 
skutočností a podvody.  
Spätná aplikácia  znamená uplatnenie novej ú čtovnej politiky na tran ­
sakcie, iné udalosti a podmienky tak, ako keby sa táto politika uplat ­ 
ňovala po celý čas. 
Spätné prehodnotenie  je oprava vykázania, ocenenia a zverejnenia 
súm prvkov ú čtovnej závierky, ako keby k chybe 
v predchádzajúcich obdobiach vôbec nedošlo.  
Nevykonate ľný. Uplatnenie požiadavky je nevykonate ľné, ak ju aj 
napriek všestrannému úsiliu zo strany ú čtovnej jednotky nemožno 
splniť. Spätné uplatnenie zmien ú čtovnej politiky alebo spätné prehod ­
notenie na ú čely opravy chyby za konkrétne predchádzajúce obdobie 
je nevykonate ľné, ak:  
a) nemožno ur čiť účinky takejto spätnej aplikácie alebo spätného 
prehodnotenia;  
b) spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si vyžaduje odhad 
predpokladaných úmyslov manažmentu pri rozhodovaní v danom 
období, alebo  
c) spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si do zna čnej miery 
vyžaduje odhady súm a pre potreby týchto odhadov nie je možné 
objektívne odlíši ť informácie, ktoré:  
i) poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu 
(dátumom), ku ktorému(-ým) sa tieto sumy vykazujú, oce ňujú 
alebo zverej ňujú, a  
ii) by boli dostupné v čase, keď bola účtovná závierka za dané 
predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie  
od iných informácií.  
Prospektívne uplatnenie  zmeny ú čtovnej politiky, resp. vykázania 
účinku zmeny v ú čtovnom odhade, znamená:  
a) uplatnenie novej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti 
a podmienky, ktoré nastali po dni, ku ktorému došlo k zmene 
tejto účtovnej politiky, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 58
 
b) vykázanie ú činku zmeny v ú čtovnom odhade za bežné obdobie 
a budúce obdobia, ktorých sa táto zmena týka.  
6. Pri posudzovaní toho, či by sa vynechaním alebo chybným uvedením 
mohli ovplyvni ť ekonomické rozhodnutia používate ľov, a možno ho 
teda považova ť za významné, je nutné bra ť do úvahy vlastnosti týchto 
používate ľov. V odseku 25 Koncep čného rámca prípravy a prezentácie 
účtovnej závierky sa uvádza, že sa „predpokladá, že používatelia majú 
primerané znalosti o podnikate ľských a ekonomických činnostiach 
a účtovníctve a vô ľu preštudova ť si predložené informácie 
s primeranou svedomitos ťou“. Pri tomto posudzovaní je preto treba 
zohľadniť, do akej možno primerane o čakávať ovplyvnenie ekonomic ­
kých rozhodnutí takto definovaných používate ľov. 
ÚČTOVNÁ POLITIKA  
Výber a uplat ňovanie ú čtovnej politiky  
▼M8 
7. Ak sa na ur čitú transakciu, inú udalos ť alebo podmienku konkrétne 
vzťahujú ustanovenia niektorého IFRS, pri ur čovaní účtovnej politiky 
alebo účtovných politík na spracovanie tejto položky sa vychádza 
z daného IFRS.  
▼B 
8. V Medzinárodných štandardoch finan čného výkazníctva sa stanovujú 
účtovné politiky, ktorých výsledkom je pod ľa záverov IASB ú čtovná 
závierka obsahujúca relevantné a spo ľahlivé informácie o transakciách, 
iných udalostiach a podmienkach, na ktoré sa vz ťahujú. Uplat ňovanie 
týchto účtovných politík sa nevyžaduje vtedy, ak ú činok uplatnenia nie 
je významný. Považuje sa však za nevhodné robi ť alebo necháva ť 
neopravené nevýznamné odchýlky od požiadaviek IFRS s cie ľom 
dosiahnuť určitý spôsob prezentácie finan čnej situácie, finan čnej 
výkonnosti alebo pe ňažných tokov ú čtovnej jednotky.  
▼M8 
9. K IFRS je pripojený návod na pomoc ú čtovným jednotkám pri uplat ­ 
ňovaní ich požiadaviek. V každom takomto návode sa stanovuje, či je 
neoddelite ľnou súčasťou IFRS. Návod, ktorý je neoddelite ľnou sú­ 
časťou IFRS, je povinný. Návod, ktorý nie je neoddelite ľnou súčasťou 
IFRS, neobsahuje požiadavky týkajúce sa ú čtovnej závierky.  
▼B 
10. Ak sa na konkrétnu transakciu, inú udalos ť alebo podmienku nevz ťa­
huje žiadny  ►M5 IFRS ◄, je úlohou manažmentu na základe posú ­
denia vypracova ť a uplat ňovať takú ú čtovnú politiku, ktorej 
výsledkom sú informácie:  
a) relevantné pre potreby používate ľov pri prijímaní ekonomických 
rozhodnutí a  
b) spoľahlivé v tom zmysle, že ú čtovná závierka:  
i) verne prezentuje finan čnú situáciu, finan čnú výkonnos ť 
a peňažné toky ú čtovnej jednotky;  
ii) odzrkad ľuje ekonomickú podstatu transakcií, iných udalostí 
a podmienok a nielen ich právnu formu;  
iii) je neutrálna, t. j. nezaujatá;  
iv) je v súlade so zásadou opatrnosti a  
v) je úplná vo všetkých významných súvislostiach.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 59
 
11. Pri posúdení opísanom v odseku 10 musí manažment prihliada ť na 
tieto zdroje a zvažova ť ich použite ľnosť, a to v zostupnom poradí:  
a) požiadavky v IFRS, ktoré sa zaoberajú podobnou alebo súvisiacou 
problematikou a  
b) definície, kritériá vykazovania a koncepcie oce ňovania majetku, 
záväzkov, výnosov a nákladov, ako sú uvedené v Koncep čnom 
rámci.  
▼B 
12. Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 môže vedenie zoh ľadniť aj aktu­
álne vyhlásenia iných orgánov zodpovedných za tvorbu štandardov, ktoré pri vypracúvaní ú čtovných štandardov, inej ú čtovnej literatúry 
a uznávaných postupov v danej oblasti uplat ňujú podobný koncep čný 
rámec, a to do tej miery, aby neboli v rozpore so zdrojmi uvádzanými 
v odseku 11.
 
Konzistentnos ť účtovnej politiky  
13. Ú čtovná jednotka svoju ú čtovnú politiku vyberá a uplat ňuje konzi ­
stentne na všetky podobné transakcie, iné udalosti a podmienky, ak sa v niektorom štandarde alebo interpretácii výslovne nevyžaduje 
alebo nepripúš ťa kategorizácia položiek, pre ktoré môže by ť vhod­
nejšia iná ú čtovná politika. Ak sa v ur čitom štandarde alebo interpre ­
tácii takáto kategorizácia vyžaduje alebo pripúš ťa, treba pre každú 
kategóriu ur čiť a konzistentne uplat ňovať vhodnú ú čtovnú politiku.
 
Zmeny ú čtovnej politiky  
14. Ú čtovná jednotka môže meni ť účtovnú politiku len vtedy, ak:  
a) túto zmenu vyžaduje niektorý  ►M5 IFRS ◄, alebo  
b) výsledkom tejto zmeny je ú čtovná závierka poskytujúca spo ľahlivé 
a relevantnejšie informácie o ú činkoch transakcií, iných udalostí 
alebo podmienok na finan čnú situáciu, finan čnú výkonnos ť alebo 
peňažné toky ú čtovnej jednotky.  
15. Používatelia ú čtovnej závierky musia ma ť možnos ť porovnáva ť 
účtovné závierky ú čtovnej jednotky v čase, aby bolo možné zisti ť, 
ako sa vyvíja jej finan čná situácia, finan čná výkonnos ť a peňažné 
toky. Z tohto dôvodu je potrebné, tak v rámci každého obdobia, ako 
aj medzi obdobiami, uplat ňovať rovnakú ú čtovnú politiku okrem 
prípadov, ke ď zmena ú čtovnej politiky sp ĺňa niektoré z kritérií 
v odseku 14.  
16. Zmenou ú čtovnej politiky nie je:  
a) uplatňovanie ur čitej účtovnej politiky na transakcie, iné udalosti 
alebo podmienky, ktoré sa vo svojej podstate líšia od predtým sa 
vyskytujúcich transakcií, iných udalostí a podmienok, a  
b) uplatnenie novej ú čtovnej politiky na transakcie, iné udalosti alebo 
podmienky, ktoré sa predtým nevyskytovali, alebo neboli 
významné.  
17. Prvé uplatnenie ur čitej politiky pri prece ňovaní majetku v súlade s IAS 
16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia  alebo IAS 38  Nehmotný majetok  
sa nepovažuje za zmenu ú čtovnej politiky v zmysle tohto štandardu, 
ale posudzuje sa ako precenenie v zmysle IAS 16 alebo IAS 38.  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 60
 
18. Na zmenu ú čtovnej politiky v zmysle odseku 17 sa nevz ťahujú usta ­
novenia odsekov 19 až 31.  
Uplatňovanie zmien ú čtovnej politiky  
19. V zmysle odseku 23:  
a) účtovná jednotka ú čtuje zmenu ú čtovnej politiky vyplývajúcej 
z prvého uplatnenia  ►M5 IFRS ◄ v súlade s osobitnými 
prechodnými ustanoveniami týchto štandardov alebo interpretácií, ak existujú, a
 
b) ak účtovná jednotka zmení ú čtovnú politiku na základe prvého 
uplatnenia  ►M5 IFRS ◄ bez osobitných prechodných ustano ­
vení týkajúcich sa tejto zmeny, alebo ak ú čtovnú politiku zmení 
dobrovoľne, tak danú zmenu uplatní spätne.  
20. Skoršie uplatnenie ur čitého  ►M5 IFRS ◄ sa na účely tohto štan ­
dardu nepovažuje za dobrovo ľnú zmenu ú čtovnej politiky.  
21. Ak sa na danú transakciu, inú udalos ť alebo podmienku konkrétne 
nevzťahujú ustanovenia žiadneho štandardu ani interpretácie, môže 
manažment v súlade s odsekom 12 uplatni ť účtovnú politiku vychá ­
dzajúcu z aktuálnych vyhlásení iných orgánov zodpovedných za tvorbu štandardov, ktoré pri vývoji ú čtovných štandardov uplat ňujú 
podobný koncep čný rámec. Ak sa na základe zmeny a doplnenia 
takéhoto vyhlásenia ú čtovná jednotka rozhodne pristúpi ť k zmene 
svojej účtovnej politiky, uvedená zmena sa ú čtuje a zverejní ako 
dobrovoľná zmena ú čtovnej politiky.
 
S p ä t n á a p l i k á c i a  
22. V zmysle odseku 23 je ú čtovná jednotka pri spätnej aplikácii zmeny 
účtovnej politiky v súlade s odsekom 19 písm. a) alebo b) povinná so 
spätnou platnos ťou upravi ť začiatočný stav všetkých zložiek vlastného 
imania, ktorých sa táto zmena týka, za najskoršie predchádzajúce prezentované obdobie, ako aj iné porovnávacie sumy zverejnené za všetky ostatné predchádzajúce obdobia, a to tak, ako keby sa nová 
účtovná politika uplat ňovala po celý čas.
 
O b m e d z e n i a s p ä t n e j a p l i k á c i e  
23. Ak sa v zmysle odseku 19 písm. a) alebo b) vyžaduje spätná aplikácia, 
uplatňuje sa zmena ú čtovnej politiky spätne s výnimkou prípadov, ke ď 
sa buď nedajú ur čiť účinky zmeny v konkrétnom období, alebo 
výsledný ú činok tejto zmeny.  
24. Ak sa nedajú ur čiť účinky zmeny ú čtovnej politiky v rámci špecific ­
kého obdobia na porovnávacie informácie za jedno alebo viacero prezentovaných predchádzajúcich období, uplatní ú čtovná jednotka 
novú účtovnú politiku na ú čtovné hodnoty majetku a záväzkov 
k začiatku najskoršieho obdobia, v ktorom je možná spätná aplikácia, 
čo môže by ť aj bežné obdobie, a za dané obdobie zodpovedajúcim 
spôsobom upraví za čiatočný stav všetkých položiek vlastného imania, 
ktorých sa táto zmena týka.
 
25. Ak sa na za čiatku bežného obdobia nedá ur čiť výsledný ú činok uplat ­
nenia novej ú čtovnej politiky na všetky predchádzajúce obdobia, 
účtovná jednotka upraví porovnávacie informácie tak, aby novú 
účtovnú politiku prospektívne uplatnila od čo najskoršieho možného 
dátumu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 61
 
26. Ak ú čtovná jednotka spätne uplat ňuje novú ú čtovnú politiku, uplatní 
ju na porovnávacie informácie za predchádzajúce obdobia od čo 
najskoršieho možného obdobia. Spätná aplikácia na predchádzajúce obdobie nie je možná, ak sa nedá ur čiť výsledný ú činok na sumy 
v začiatočnej a kone čnej súvahe za toto obdobie. Suma výslednej 
úpravy za obdobia pred obdobiami prezentovanými v ú čtovnej 
závierke sa zachytí v za čiatočnom stave všetkých jednotlivých zložiek 
vlastného imania, ktorých sa zmena týka, za najskoršie predchádzajúce prezentované obdobie. Zvy čajne sa takto upravuje nerozdelený zisk. 
Možno však upravova ť aj iné zložky vlastného imania (napríklad 
vtedy, ak sa vyžaduje súlad s niektorým štandardom alebo interpretá ­
ciou). K čo najskoršiemu dátumu sa upravia aj všetky ostatné infor ­
mácie o predchádzajúcich obdobiach, napríklad historické súhrny fi ­
nančných údajov.
 
27. Ak sa nová ú čtovná politika nedá spätne uplatni ť z toho dôvodu, že 
nie je možné ur čiť výsledný ú činok jej uplatnenia na všetky predchá ­
dzajúce obdobia, ú čtovná jednotka ju uplatní v súlade s odsekom 25 
prospektívne od za čiatku čo najskoršieho možného obdobia. To 
znamená, že výsledná úprava sa neuplatní na tú časť majetku, 
záväzkov a vlastného imania, ktorá vznikla pred týmto obdobím. 
Zmena ú čtovnej politiky je prípustná aj vtedy, ke ď sa metóda nedá 
prospektívne uplatni ť na žiadne predchádzajúce obdobie. Okolnosti, za 
ktorých nemožno novú ú čtovnú politiku uplatni ť na jedno alebo viac 
predchádzajúcich období, sú opísané v odsekoch 50 až 53.  
Zverejnenie  
28. Ak má prvotné uplatnenie štandardu alebo interpretácie ú činok 
v bežnom alebo v niektorom z predchádzajúcich období, alebo ak by malo takýto ú činok, nedá sa však ur čiť suma príslušnej úpravy, 
alebo ak by mohlo ma ť takýto ú činok na budúce obdobia, ú čtovná 
jednotka zverejní:
 
a) názov štandardu alebo interpretácie;  
b) vyhlásenie, že daná zmena ú čtovnej politiky sa uplat ňuje v súlade 
s prechodnými ustanoveniami, ak existujú;  
c) charakter danej zmeny ú čtovnej politiky;  
d) opis prechodných ustanovení, ak existujú;  
e) prechodné ustanovenia, ak existujú, ktoré môžu ovplyvni ť budúce 
obdobia;  
f) za bežné obdobie a za každé predchádzajúce prezentované obdobie, 
na ktoré ju možno uplatni ť sumu úpravy:  
i) pre jednotlivé dotknuté položky uvedené v riadkoch ú čtovnej 
závierky a  
ii) ak sa na ú čtovnú jednotku vz ťahuje IAS 33  Zisk na akciu , 
vplyv na základný a zriedený zisk na akciu;  
g) sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen ­
tácie v takej miere, v akej to je možné, a  
h) ak nie je možné spätné uplatnenie v zmysle odseku 19 písm. a) 
alebo b) na konkrétne predchádzajúce obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie, je potrebné uvies ť 
okolnosti, ktoré sú prí činou tohto stavu, ako aj opis, ako a od 
ktorého obdobia sa daná zmena v ú čtovnej politike uplat ňuje.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 62
 
Zverejnenia netreba opakova ť v účtovných závierkach za nasledujúce 
obdobia.  
29. Ak má dobrovo ľná zmena ú čtovnej politiky vplyv na bežné obdobie 
alebo na ktoréko ľvek predchádzajúce obdobie, alebo ak by mala 
takýto účinok, nedá sa však ur čiť suma príslušnej úpravy, alebo ak 
by mohla ma ť takýto ú činok na budúce obdobia, ú čtovná jednotka 
zverejní:  
a) charakter danej zmeny ú čtovnej politiky;  
b) zdôvodnenia, pre čo vedie uplat ňovanie novej ú čtovnej politiky 
k spoľahlivým a relevantnejším informáciám;  
c) za bežné obdobie a za každé predchádzajúce prezentované obdobie, 
na ktoré ju možno uplatni ť, sumu úpravy:  
i) pre jednotlivé dotknuté položky uvedené v riadkoch ú čtovnej 
závierky a  
ii) ak sa na jednotku vz ťahuje IAS 33, bežný a zriedený zisk na 
akciu;  
d) sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen ­
tácie v takej miere, v akej to je možné, a  
e) ak nie je možná spätná aplikácia na konkrétne predchádzajúce 
obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezen ­
tácie, je potrebné uvies ť okolnosti, ktoré sú prí činou tohto stavu, 
ako aj opis, ako a od ktorého obdobia sa uplat ňuje zmena ú čtovnej 
politiky.  
Zverejnenia netreba opakova ť v účtovných závierkach za nasledujúce 
obdobia.  
30. Ak ú čtovná jednotka neuplatnila nový štandard alebo interpretáciu, 
ktoré už boli zverejnené, ale zatia ľ nenadobudli ú činnosť, jednotka 
zverejní:  
a) túto skuto čnosť a 
b) známe alebo spo ľahlivo odhadnute ľné informácie týkajúce sa zhod ­
notenia možného vplyvu uplat ňovania tohto nového štandardu 
alebo interpretácie na ú čtovnú závierku jednotky za obdobie 
prvotnej aplikácie.  
31. V rámci plnenia ustanovení odseku 30 ú čtovná jednotka zváži aj 
zverejnenie:  
a) názvu nového štandardu alebo interpretácie;  
b) charakteru nastávajúcej zmeny alebo zmien ú čtovnej politiky;  
c) dátumu, od ktorého sa vyžaduje uplat ňovanie nového štandardu 
alebo interpretácie;  
d) dátumu, od ktorého ú čtovná jednotka plánuje uplat ňovať daný štan ­
dard alebo interpretáciu, a  
e) jednej z ďalej uvedených informácií:  
i) rozpravy o predpokladanom vplyve prvotného uplatnenia tohto 
nového štandardu alebo interpretácie na ú čtovnú závierku 
jednotky alebo  
ii) ak uvedený vplyv nie je známy ani spo ľahlivo odhadnute ľný, 
vyhlásenie v tomto zmysle.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 63
 
ZMENY V Ú ČTOVNÝCH ODHADOCH  
32. V dôsledku neistôt, ktoré sú sú časťou podnikate ľskej činnosti, sa 
mnohé položky ú čtovnej závierky nedajú oceni ť presne, ale len na 
základe odhadov. Takéto odhady si vyžadujú posúdenie vychádzajúce z aktuálne dostupných spo ľahlivých informácií. Príkladmi položiek, na 
ktorých stanovenie môžu by ť nevyhnutné odhady, sú:
 
a) nevymožite ľné pohľadávky;  
b) zastarané zásoby;  
c) reálna hodnota finan čného majetku a finan čných záväzkov;  
d) doba životnosti alebo predpokladaný režim spotreby budúcich 
ekonomických úžitkov z odpisovate ľného majetku a  
e) záväzky vyplývajúce zo záruk.  
33. Použitie primeraných odhadov je podstatnou sú časťou zostavovania 
účtovných závierok a neznižuje sa ním ich spo ľahlivosť. 
34. Odhad možno bude treba zrevidova ť, ak sa zmenia okolnosti, 
z ktorých sa pri odhade vychádzalo, prípadne v dôsledku nových 
informácií alebo viacerých skúseností. Revízia odhadu sa vzh ľadom 
na svoju podstatu nevz ťahuje na predchádzajúce obdobia 
a nepredstavuje opravu chyby.  
35. Zmena uplatnenej oce ňovacej základne je zmenou ú čtovnej politiky 
a nie zmenou ú čtovného odhadu. V prípadoch problematického rozli ­ 
šovania medzi zmenou ú čtovnej politiky a zmenou ú čtovného odhadu 
sa zmena považuje za zmenu ú čtovného odhadu.  
36. Vplyv zmeny ú čtovného odhadu, s výnimkou zmeny, na ktorú sa 
vzťahuje odsek 37, sa vykazuje prospektívne tak, že sa zahrnie do 
výsledku hospodárenia za:  
a) obdobie zmeny, ak zmena ovplyv ňuje len toto obdobie, alebo  
b) obdobie zmeny a budúce obdobia, ak zmena ovplyv ňuje oboje.  
37. Pokia ľ zmena ú čtovného odhadu vyvolá zmeny v majetku 
a záväzkoch, alebo ak sa táto zmena vz ťahuje na ur čitú položku 
vlastného imania, vykáže sa ako úprava ú čtovnej hodnoty príslušného 
majetku, záväzku alebo vlastného imania v období zmeny.  
38. Prospektívne vykazovanie vplyvu zmeny ú čtovného odhadu znamená, 
že daná zmena sa uplatní na transakcie, iné udalosti a podmienky 
počnúc dňom, keď došlo k zmene odhadu. Zmena v ú čtovnom odhade 
môže ovplyvni ť iba výsledok hospodárenia za bežné obdobie, alebo 
výsledok hospodárenia za bežné aj za budúce obdobia. Napríklad 
zmena v odhade sumy nevymožite ľných poh ľadávok ovplyv ňuje iba 
zisk alebo stratu za bežné obdobie, a preto sa vykazuje v bežnom období. Zmena predpokladanej doby životnosti alebo predpokladaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z odpisovate ľného 
majetku však ovplyv ňuje odpisové náklady v bežnom aj v každom 
budúcom období po čas zostávajúcej doby životnosti majetku. V oboch 
prípadoch sa vplyv zmeny súvisiaci s bežným obdobím vykazuje ako výnos alebo náklad v bežnom období. Prípadný vplyv na budúce 
obdobia sa vykáže ako výnos alebo náklad v týchto budúcich obdo ­
biach.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 64
 
Zverejnenie  
39. Ak má zmena v ú čtovnom odhade ú činok v bežnom období, alebo ak 
sa očakáva jej ú činok v budúcich obdobiach, zverejní ú čtovná 
jednotka charakter tejto zmeny a jej sumu, s výnimkou zverejnenia takých účinkov na budúce obdobia, ktoré nemožno odhadnú ť.
 
40. Ak suma ú činku v budúcich obdobiach nie je zverejnená, pretože sa 
nedá odhadnú ť, účtovná jednotka túto skuto čnosť zverejní.  
CHYBY  
41. K chybám môže dochádza ť pri vykazovaní, oce ňovaní, prezentácii 
alebo zverej ňovaní prvkov ú čtovnej závierky. Ú čtovná závierka nie 
je v súlade s IFRS, ak obsahuje bu ď významné chyby alebo nevýz ­
namné chyby urobené úmyselne s cie ľom dosiahnu ť určitý spôsob 
prezentácie finan čnej situácie, finan čnej výkonnosti alebo pe ňažných 
tokov účtovnej jednotky. Zistené potenciálne chyby v bežnom období 
treba opravi ť pred tým, ako sa ú čtovná závierka schváli na zverej ­
nenie. Ob čas sa však môže sta ť, že k zisteniu významných chýb dôjde 
až v nasledujúcom období, pri čom v takom prípade sa chyby za pred ­
chádzajúce obdobie opravujú v porovnávacích informáciách, ktoré sa 
prezentujú v ú čtovnej závierke za nasledujúce obdobie (pozri odseky 
42 až 47).  
42. V zmysle odseku 43 vykoná ú čtovná jednotka spätne opravu význam ­
ných chýb za predchádzajúce obdobie v prvej ú čtovnej závierke schvá ­
lenej na zverejnenie po zistení týchto chýb, a to:  
a) prehodnotením porovnávacích súm za predchádzajúce prezentované 
obdobie (obdobia), v ktorých k týmto chybám došlo, alebo  
b) ak k danej chybe došlo pred najskorším predchádzajúcim prezen ­
tovaným obdobím, prehodnotením za čiatočného stavu majetku, 
záväzkov a vlastného imania za najskoršie predchádzajúce prezen ­
tované obdobie.  
Obmedzenia spätného prehodnocovania  
43. Chyba za predchádzajúce obdobie sa opravuje spätným prehodnotením 
s výnimkou prípadov, ke ď sa nedá ur čiť jej vplyv na dané obdobie 
alebo jej výsledný vplyv.  
44. Ak sa nedajú ur čiť účinky určitej chyby v danom období na porovná ­
vacie informácie za jedno alebo viacero predchádzajúcich prezentova ­
ných období, prehodnotí ú čtovná jednotka za čiatočný stav majetku, 
záväzkov a vlastného imania za najskoršie obdobie, za ktoré možno vykonať spätné prehodnotenie (ktorým môže by ť aj bežné obdobie).
 
45. Ak sa na za čiatku bežného obdobia nedá ur čiť výsledný ú činok danej 
chyby na všetky predchádzajúce obdobia, prehodnotí ú čtovná jednotka 
porovnávacie informácie s cie ľom prospektívne opravi ť chybu od čo 
najskoršieho možného dátumu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 65
 
46. Oprava chyby za predchádzajúce obdobie je vylú čená z výsledku 
hospodárenia za obdobie, v ktorom bola zistená. Akéko ľvek prezento ­
vané informácie o predchádzajúcich obdobiach vrátane historických súhrnov finan čných údajov sa prehodnotia od čo najskoršieho 
možného obdobia.
 
47. Ak sa nedá vy čísliť suma chyby (napríklad chyby pri uplat ňovaní 
účtovnej politiky) za všetky predchádzajúce obdobia, ú čtovná jednotka 
upraví v súlade s odsekom 45 porovnávacie informácie prospektívne od čo najskoršieho možného obdobia. To znamená, že výsledné 
prehodnotenie sa neuplatní na tú časť majetku, záväzkov a vlastného 
imania, ktorá vznikla pred týmto obdobím. Okolnosti, za ktorých nie je možná oprava chyby za jedno alebo viacero predchádzajúcich období, sú opísané v odsekoch 50 až 53.
 
48. Je potrebné rozlišova ť medzi opravami chýb a zmenami v ú čtovných 
odhadoch. Ú čtovné odhady sú v svojej podstate približné hodnoty, 
ktoré si môžu vyžadova ť revíziu, ke ď sa objavia dodato čné infor­
mácie. Napríklad zisk alebo strata vykázaná na základe skuto čnosti, 
ktorej výsledok je podmienený, sa nepovažuje za opravu chyby.  
Zverejnenie chýb za predchádzajúce obdobia  
49. Pri uplat ňovaní odseku 42 ú čtovná jednotka zverej ňuje: 
a) charakter chyby za predchádzajúce obdobie;  
b) za každé predchádzajúce prezentované obdobie vo výške, v ktorej 
je vyčísliteľná, sumu opravy:  
i) pre jednotlivé dotknuté položky uvedené v riadkoch ú čtovnej 
závierky a  
ii) ak sa na ú čtovnú jednotku vz ťahuje IAS 33, bežný a zriedený 
zisk na akciu;  
c) sumu opravy na za čiatku najskoršieho predchádzajúceho prezento ­
vaného obdobia a  
d) ak nie je možné spätné prehodnotenie za konkrétne predchádzajúce 
obdobie, je potrebné uvies ť okolnosti, ktoré sú prí činou tohto 
stavu, ako aj opis spôsobu opravy danej chyby a dátum, ku 
ktorému sa oprava danej chyby vykonala.  
Zverejnenia netreba opakova ť v účtovných závierkach za nasledujúce 
obdobia.  
NEVYKONATE ĽNOSŤ V SÚVISLOSTI SO SPÄTNOU APLIKÁCIOU 
A SPÄTNÝM PREHODNOTENÍM  
50. Za ur čitých okolností môže by ť úprava porovnávacích informácií za 
jedno alebo viac predchádzajúcich období na dosiahnutie porovnate ľ­
nosti s bežným obdobím nevykonate ľná. Napríklad údaje za predchá ­
dzajúce obdobie (obdobia) nemuseli by ť zhromaž ďované spôsobom, 
ktorý umož ňuje či už spätnú aplikáciu novej ú čtovnej politiky (vrátane 
jej prospektívneho uplatnenia na predchádzajúce obdobia na ú čely 
odsekov 51 až 53) alebo spätné prehodnotenie s cie ľom opravy 
chyby za predchádzajúce obdobie, pri čom opätovné vytváranie týchto 
informácií môže by ť nevykonate ľné. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 66
 
51. Pri uplat ňovaní účtovnej politiky na prvky ú čtovnej závierky vykazo ­
vané alebo zverej ňované v súvislosti s transakciami, inými udalos ťami 
alebo podmienkami treba často robi ť odhady. Odhady sú svojou 
podstatou subjektívne a možno ich robi ť ►M5 po období vykazo ­
vania ◄. Stanovovanie odhadov je potenciálne problematickejšie pri 
spätnom uplatnení ú čtovnej politiky, prípadne pri spätnom prehodno ­
covaní na ú čely opravy chyby za predchádzajúce obdobie, a síce 
vzhľadom na dlhšie obdobie, ktoré mohlo uplynú ť od času, keď 
nastali transakcie, iné udalostí alebo podmienky, na ktoré sa vz ťahuje 
daný odhad. Cie ľ odhadov vz ťahujúcich sa na predchádzajúce obdobia 
však zostáva rovnaký ako pri odhadoch za bežné obdobie, teda aby odhad odzrkad ľoval okolnosti existujúce v čase, keď došlo 
k príslušným transakciám, iným udalostiam alebo podmienkam.
 
52. Z tohto dôvodu je pri spätnom uplat ňovaní novej ú čtovnej politiky 
alebo opravy chyby za predchádzajúce obdobie potrebné odlíši ť infor­
mácie, ktoré:  
a) poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu 
(dátumom), ke ď došlo k tejto transakcii, inej udalosti alebo 
podmienke, a  
b) by boli dostupné v čase, keď bola účtovná závierka za dané pred ­
chádzajúce obdobie schválená na zverejnenie  
od iných informácií. Pri niektorých typoch odhadov nie je možné tieto 
druhy informácií odlíši ť (napríklad pri odhade reálnej hodnoty, ktorá 
nie je založená na zistite ľnej cene alebo zistite ľných vstupoch). Ak si 
spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie vyžaduje významný odhad, pri ktorom nemožno rozlíši ť tieto dva druhy informácií, spätná 
aplikácia novej ú čtovnej politiky, resp. spätná oprava chyby, za pred ­
chádzajúce obdobie nie je v danom prípade možná.
 
53. Pri uplat ňovaní novej ú čtovnej politiky, resp. pri oprave súm, za pred ­
chádzajúce obdobie by sa nemal používa ť spätný poh ľad, a to ani pri 
odhadoch predpokladaných úmyslov manažmentu v predchádzajúcom 
období, ani pri odhadoch súm vykázaných, ocenených alebo zverejne ­
ných v predchádzajúcom období. Ak napríklad ú čtovná jednotka 
v súlade s IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  
opraví chybu za predchádzajúce obdobie týkajúcu sa ocenenia finan č­
ného majetku, ktorý bol predtým klasifikovaný ako investície držané 
do splatnosti, nemení sa tým oce ňovacia základ ňa za dané obdobie 
v prípade, ak manažment neskôr rozhodol, že tento majetok nebude držaný do splatnosti. Okrem toho ak napríklad ú čtovná jednotka 
v súlade s IAS 19  Zamestnanecké požitky  opraví chybu vo výpo čte 
svojich záväzkov v súvislosti s kumulovaným nárokom na nemo ­
censké dávky zamestnancov za predchádzajúce obdobie, nezoh ľadňuje 
pritom informáciu o nezvy čajne vysokom po čte chrípkových ochorení 
v nasledujúcom období, ktorá sa objavila neskôr, ako bola ú čtovná 
závierka za predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. Skuto č­
nosť, že pri úpravách porovnávacích informácií prezentovaných za 
predchádzajúce obdobia sú často nutné významné odhady, nevylu čuje 
spoľahlivú úpravu alebo opravu porovnávacích informácií.
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
54. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína­
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. 
Ak účtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie za čínajúce sa 
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 67
 
UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV  
55. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 8  Čistý zisk alebo strata za 
obdobie, základné chyby a zmeny v ú čtovných zásadách,  revidovaný 
v roku 1993.  
56. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:  
a) SIC-2  Konzistentnos ť – kapitalizácia nákladov na prijaté úvery 
a pôžičky a 
b) SIC-18  Konzistentnos ť – alternatívne metódy.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 68
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 10  
▼M5 
Udalosti po období vykazovania  
▼B 
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť: 
a) kedy by mala ú čtovná jednotka z dôvodu udalostí  ►M5 po 
období vykazovania ◄ upraviť svoju účtovnú závierku a  
b) zverej ňovanie dátumu, ke ď bola účtovná závierka schválená na 
zverejnenie, a udalostí  ►M5 po období vykazovania ◄. 
Týmto štandardom sa tiež požaduje, aby ú čtovná jednotka pri zosta ­
vovaní účtovnej závierky neuplat ňovala zásadu nepretržitej činnosti, ak 
udalosti  ►M5 po období vykazovania ◄ naznačujú, že predpoklad 
nepretržitej činnosti nie je vhodný.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa vz ťahuje na ú čtovanie a zverej ňovanie udalostí  
►M5 po období vykazovania ◄. 
DEFINÍCIE  
3. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Udalosti  ►M5 po období vykazovania ◄ sú udalosti, priaznivé aj 
nepriaznivé, ktoré nastanú medzi  ►M5 koncom obdobia vykazo ­
vania ◄ a dňom, ku ktorému sa ú čtovná závierka schváli na zverej ­
nenie. Existujú dva typy udalostí:  
a) udalosti poskytujúce dôkaz o stave, ktorý existoval k súvahovému 
dňu (udalosti  ►M5 po období vykazovania ◄, ktoré vyžadujú 
úpravu ), a 
b) udalosti nazna čujúce stav, ktorý vznikol  ►M5 po období vyka ­
zovania ◄ (udalosti  ►M5 po období vykazovania ◄, ktoré 
nevyžadujú úpravu ). 
4. Proces schva ľovania ú čtovnej závierky na zverejnenie je rôzny 
v závislosti od štruktúry riadenia, zákonných požiadaviek a postupov 
dodržiavaných pri zostavovaní a finalizácii ú čtovnej závierky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 69
 
5. V niektorých prípadoch sa vyžaduje, aby ú čtovná jednotka predložila 
svoju účtovnú závierku po jej zverejnení na schválenie  ►M5 vlast­
níkom ◄. V takýchto prípadoch sa za de ň schválenia ú čtovnej 
závierky na zverejnenie považuje dátum jej zverejnenia, nie dátum, keď ju schválili  ►
M5 vlastníci ◄. 
Príklad  
Vedenie ú čtovnej jednotky dokon čí 28. februára 20X2 návrh 
účtovnej závierky k 31. decembru 20X1. Ú čtovnú závierku 18. 
marca 20X2 preskúma predstavenstvo a schváli ju na zverej ­
nenie. Ú čtovná jednotka 19. marca 20X2 oznámi svoj zisk 
a ostatné vybrané finan čné informácie. Ú čtovná závierka je 1. 
apríla 20X2 daná k dispozícii  ►M5 vlastníkom ◄ a iným 
osobám. Valné zhromaždenie  ►M5 vlastníkov ◄ schváli 
účtovnú závierku 15. mája 20X2 a schválenú ú čtovnú závierku 
následne 17. mája 20X2 zaprotokoluje regula čný orgán.  
Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2 
(dátum, kedy ju na zverejnenie schválilo predstavenstvo).  
6. V niektorých prípadoch sa od vedenia ú čtovnej jednotky vyžaduje, 
aby účtovnú závierku predložilo na schválenie dozornej rade (ktorá 
nemá výkonné právomoci). V takýchto prípadoch je ú čtovná závierka 
schválená na zverejnenie, ke ď ju vedenie schváli na ú čely predloženia 
dozornej rade.  
Príklad  
Vedenie ú čtovnej jednotky 18. marca 20X2 schváli ú čtovnú 
závierku na predloženie dozornej rade. Dozorná rada nemá 
výkonné právomoci a môžu v nej by ť zástupcovia zamestnancov 
a iných vonkajších záujmov. Dozorná rada schváli ú čtovnú 
závierku 26. marca 20X2. Ú čtovná závierka je 1. apríla 20X2 
daná k dispozícii  ►M5 vlastníkom ◄ a iným osobám. Valné 
zhromaždenie  ►M5 vlastníkov ◄ schváli ú čtovnú závierku 
15. mája 20X2 a schválenú ú čtovnú závierku následne 17. 
mája 20X2 zaprotokoluje regula čný orgán.  
Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2 
(dátum, kedy ju vedenie schválilo na predloženie dozornej rade).  
7. Udalosti  ►M5 po období vykazovania ◄ zahŕňajú všetky udalosti 
do dátumu, ke ď je účtovná závierka schválená na zverejnenie, a to aj 
vtedy, ak tieto udalosti nastanú po zverejnení oznámenia o zisku alebo 
iných vybraných finan čných informácií.  
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE  
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄ vyžadujúce úpravu  
8. Ú čtovná jednotka upraví sumy vykázané v ú čtovnej závierke tak, aby 
zohľadňovali udalosti  ►M5 po období vykazovania ◄, ktoré vyža ­
dujú úpravu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 70
 
9. V ďalej uvedených písmenách sú uvedené príklady udalostí  ►M5 po 
období vykazovania ◄ vyžadujúcich si úpravu, v dôsledku ktorých 
musí účtovná jednotka upravi ť sumy vykázané vo svojej ú čtovnej 
závierke, alebo vykáza ť predtým nevykázané položky:  
a) urovnanie súdneho sporu  ►M5 po období vykazovania ◄, 
ktorým sa potvrdzuje, že ú čtovná jednotka mala k súvahovému 
dňu aktuálnu povinnos ť. Účtovná jednotka v súlade s IAS 37  
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  upraví všetky 
v minulosti vykázané rezervy súvisiace s daným súdnym sporom, 
alebo vykáže novú rezervu. Nesta čí, aby účtovná jednotka vykázala 
len podmienený záväzok, pretože urovnaním súdneho sporu sa poskytuje ďalší dôkaz, ktorý sa zoh ľadní v zmysle odseku 16 
IAS 37.
 
b) informácie získané  ►M5 po období vykazovania ◄, ktorými je 
naznačené zníženie hodnoty majetku k súvahovému d ňu alebo 
potreba upravi ť sumu predtým vykázanej straty zo zníženia 
hodnoty majetku. Napríklad:  
i) bankrot zákazníka, ku ktorému dôjde  ►M5 po období vyka ­
zovania ◄, zvyčajne potvrdzuje, že už k súvahovému d ňu 
existovala strata z obchodnej poh ľadávky, a že ú čtovnú hodnotu 
tejto obchodnej poh ľadávky treba upravi ť, a 
ii) predajom zásob  ►M5 po období vykazovania ◄ sa môže 
poskytnúť dôkaz o ich čistej realiza čnej hodnote 
k súvahovému d ňu; 
c) určenie obstarávacej ceny obstaraného majetku  ►M5 po období 
vykazovania ◄ alebo tržieb z predaja majetku pred  ►M5 koncom 
obdobia vykazovania ◄; 
d) určenie sumy podielov na zisku alebo výplaty odmien  ►M5 po 
období vykazovania ◄, ak účtovná jednotka mala k súvahovému 
dňu súčasný právny alebo mimozmluvný záväzok uskuto čniť 
takéto platby v dôsledku udalostí pred uvedeným dátumom (pozri IAS 19  Zamestnanecké požitky );
 
e) odhalenie podvodu alebo chýb nazna čujúcich, že ú čtovná závierka 
je nesprávna.  
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄ nevyžadujúce úpravu  
10. Ú čtovná jednotka neupravuje sumy vykázané vo svojej ú čtovnej 
závierke na základe udalostí  ►M5 po období vykazovania ◄, 
ktoré si nevyžadujú úpravu.  
11. Príkladom udalosti  ►M5 po období vykazovania ◄, ktorá si 
nevyžaduje úpravu, je pokles trhovej hodnoty investícií medzi  
►M5 koncom obdobia vykazovania ◄ a dňom, v ktorý sa ú čtovná 
závierka schváli na zverejnenie. Pokles trhovej hodnoty zvy čajne nesú ­
visí so stavom investícií k súvahovému d ňu, ale odráža okolnosti, 
ktoré vznikli v nasledujúcom období. Ú čtovná jednotka preto neupra ­
vuje sumy príslušných investícií vykázaných v ú čtovnej závierke. 
Podobne ú čtovná jednotka neaktualizuje zverejnenú výšku týchto 
investícií k súvahovému d ňu, aj keď môže by ť potrebné dodato čné 
zverejnenie pod ľa odseku 21.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 71
 
Dividendy  
12. Ak ú čtovná jednotka oznámi výplatu dividend držite ľom nástrojov 
vlastného imania (v zmysle IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia ) 
►M5 po období vykazovania ◄, tieto dividendy sa nevykazujú ako 
záväzok k súvahovému d ňu. 
▼M17  
13. Ak sa výplata dividend deklaruje po období vykazovania, avšak 
predtým, ako je ú čtovná závierka schválená na zverejnenie, nevyka ­
zujú sa tieto dividendy ako záväzok ku koncu obdobia vykazovania, pretože v tomto období neexistuje žiaden záväzok. Takéto dividendy sa vykážu v poznámkach k ú čtovnej závierke v súlade s IAS 1  Prezen­
tácia účtovnej závierky .
 
▼B 
NEPRETRŽITÉ POKRA ČOVANIE V ČINNOSTI  
14. Ú čtovná jednotka pri zostavovaní ú čtovnej závierky neuplatní zásadu 
nepretržitej činnosti, ak vedenie ú čtovnej jednotky  ►M5 po období 
vykazovania ◄ rozhodne o likvidácii jednotky alebo o ukon čení jej 
obchodnej činnosti, prípadne nemá inú reálnu možnos ť, než usku ­
točniť jeden z týchto krokov.  
15. Zhoršenie prevádzkových výsledkov a finan čnej situácie  ►M5 po 
období vykazovania ◄ môže nazna čovať potrebu zváži ť, či je pred­
poklad nepretržitého pokra čovania v činnosti ešte vhodný. Ak už pred ­
poklad nepretržitého pokra čovania v činnosti nie je vhodný, predsta ­
vuje to taký zásadný vplyv, že tento štandard vyžaduje zásadné zmeny 
základov, na ktorých je postavené ú čtovníctvo podniku, a nie iba 
úpravu hodnôt vykázaných pod ľa pôvodného základu ú čtovníctva.  
16. IAS 1 stanovuje požadované zverejnenia v prípadoch, ak:  
a) účtovná závierka nie je zostavená na základe zásady nepretržitého 
pokračovania v činnosti alebo  
b) vedenie ú čtovnej jednotky si je vedomé významných neistôt súvi ­
siacich s udalos ťami alebo okolnos ťami, ktoré môžu vies ť 
k závažným pochybnostiam o schopnosti ú čtovnej jednotky aj 
naďalej nepretržite pokra čovať v činnosti. Udalosti alebo okolnosti, 
ktoré si vyžadujú zverejnenie, môžu vzniknú ť ►M5 po období 
vykazovania ◄. 
ZVEREJNENIE  
Dátum schválenia na zverejnenie  
17. Ú čtovná jednotka zverejní informácie o tom, k akému dátumu a kým 
bola účtovná závierka schválená na zverejnenie. Ak sú vlastníci 
účtovnej jednotky alebo iné osoby oprávnené meni ť a dopĺňať účtovnú 
závierku po jej zverejnení, ú čtovná jednotka túto skuto čnosť zverejní.  
18. Pre používate ľov je dôležité vedie ť, kedy bola ú čtovná závierka schvá ­
lená na zverejnenie, pretože ú čtovná závierka nezoh ľadňuje udalosti 
po tomto dátume.  
Aktualizujúce zverejnenie o okolnostiach k súvahovému d ňu 
19. Ak ú čtovná jednotka  ►M5 po období vykazovania ◄ získa nové 
informácie o okolnostiach, ktoré existovali k súvahovému d ňu, zaktu­
alizuje zverejnené údaje súvisiace s týmito okolnos ťami na základe 
tejto novej informácie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 72
 
20. V niektorých prípadoch je potrebné aktualizova ť zverejnenia 
v účtovnej závierke ú čtovnej jednotky tak, aby odzrkad ľovali nové 
informácie získané  ►M5 po období vykazovania ◄, a to aj vtedy, 
ak tieto informácie nemajú vplyv na sumy vykazované v ú čtovnej 
závierke. Príkladom potreby aktualizova ť zverejnenia je situácia, ke ď 
sa ►M5 po období vykazovania ◄ objavil dôkaz o podmienenom 
záväzku, ktorý existoval k súvahovému d ňu. Účtovná jednotka zváži, 
či na základe takéhoto dôkazu treba vykáza ť alebo zmeni ť rezervu 
v zmysle IAS 37, a v tejto súvislosti zárove ň zaktualizuje informácie, 
ktoré zverejnila o danom podmienenom záväzku.  
Udalosti ►M5 po období vykazovania ◄ nevyžadujúce úpravu  
21. Nezverejnením významných udalostí  ►M5 po období vykazo ­
vania ◄, ktoré si nevyžadujú úpravu, by sa mohli ovplyvni ť ekono­
mické rozhodnutia používate ľov účtovnej závierky prijaté na jej 
základe. V tejto súvislosti ú čtovná jednotka pre každú významnú 
skupinu udalostí  ►M5 po období vykazovania ◄ nevyžadujúcich 
si úpravu zverejní:  
a) charakter udalosti a  
b) odhad jej finan čného účinku, prípadne vyhlásenie, že takýto odhad 
sa nedá urobi ť. 
22. Príkladmi udalostí  ►M5 po období vykazovania ◄ nevyžadujúcich 
si úpravu, ktoré obvykle zakladajú povinnos ť zverejnenia, sú:  
a) významné podnikové kombinácie  ►M5 po období vykazo ­
vania ◄ (v takýchto prípadoch IFRS 3  Podnikové kombinácie  
vyžaduje zvláštne zverejnenia) alebo odpredaj dôležitej dcérskej 
spoločnosti;  
b) oznámenie plánu na ukon čenie činnosti;  
c) dôležité nákupy majetku, klasifikácia majetku ako majetku drža ­
ného na predaj v súlade s IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na 
predaj a ukon čené činnosti , iné vyradenie majetku alebo vyvlast ­
nenie dôležitého majetku vládou;  
d) zničenie veľkého výrobného závodu požiarom po  ►M5 období 
vykazovania ◄; 
e) ohlásenie alebo za čiatok rozsiahlej reštrukturalizácie ú čtovnej 
jednotky (pozri IAS 37);  
f) významné a predpokladané transakcie s kme ňovými akciami po  
►M5 období vykazovania ◄ (IAS 33  Zisk na akciu  vyžaduje, 
aby účtovná jednotka zverejnila opis takýchto transakcií, okrem 
transakcií, ktorých sú časťou sú emisie kapitálu alebo bonusov 
a štiepenie akcií alebo spájanie rozdelených akcií, pri čom na všetky 
takéto transakcie sa vz ťahuje povinnos ť úprav v zmysle IAS 33);  
g) nezvyčajne veľké zmeny cien majetku alebo kurzov cudzích mien 
po ►M5 období vykazovania ◄; 
h) zmeny da ňových sadzieb alebo da ňových zákonov uzákonené 
alebo ohlásené po  ►M5 období vykazovania ◄ s významným 
vplyvom na splatné a odložené da ňové pohľadávky a záväzky 
(pozri IAS 12  Dane z príjmov ); ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 73
 
i) vznik významných záväzkov alebo podmienených záväzkov, naprí ­
klad vydaním významných záruk, a  
j) začatie významného súdneho sporu, ktorý vznikol výhradne na 
základe udalostí, ktoré nastali po  ►M5 období vykazovania ◄. 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
23. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína­
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. 
Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce sa 
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 10 (REVIDOVANÉHO V ROKU 1999)  
24. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 10  Udalosti po  ►M5 období 
vykazovania ◄ (revidovaný v roku 1999).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 74
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 11  
Zmluvy o zhotovení  
CIEĽ 
Cieľom tohto štandardu je predpísa ť postup ú čtovania tržieb a nákladov súvisia ­
cich so zmluvami o zhotovení. Z charakteru činnosti vykonávanej v rámci zmlúv 
o zhotovení vyplýva, že dátum za čatia zmluvnej činnosti a dátum skon čenia tejto 
činnosti zvy čajne patria do rôznych ú čtovných období. Preto hlavným 
problémom pri ú čtovaní zmlúv o zhotovení je alokácia zmluvných tržieb 
a zmluvných nákladov do ú čtovného obdobia, v ktorom sa vykonali práce súvi ­
siace so zhotovením. Tento štandard používa kritériá vykazovania stanovené 
v Koncep čnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky s cie ľom určiť, 
kedy by sa mali zmluvné tržby a zmluvné náklady vykáza ť ako tržby a náklady 
vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄. Poskytuje aj praktický návod na 
uplatňovanie týchto kritérií.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní zmlúv o zhotovení 
v účtovných závierkach dodávate ľov. 
2. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 11  Účtovanie zákazkovej výroby  
schválený v roku 1978.  
DEFINÍCIE  
3. Nasledujúce pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Zmluva o zhotovení  je zmluva osobitne dohodnutá na zhotovenie 
aktíva alebo súboru aktív, ktoré spolu úzko súvisia alebo sú navzájom 
závislé z h ľadiska ich projektového riešenia, technológie a funkcie 
alebo ich kone čného účelu alebo použitia.  
Zmluva s pevnou cenou  je zmluva o zhotovení, v ktorej dodávate ľ 
súhlasí s pevnou zmluvnou cenou alebo pevnou sadzbou za jednotku 
výkonu, ktorá v niektorých prípadoch podlieha ustanoveniam 
o zvyšovaní nákladov.  
Zmluva so stanovením ceny ako náklady plus marža  je zmluva 
o zhotovení, pri ktorej sa dodávate ľovi uhrádzajú oprávnené alebo 
inak vymedzené náklady plus percentuálna časť týchto nákladov 
alebo pevný poplatok.  
4. Zmluva o zhotovení môže by ť dohodnutá na zhotovenie jediného 
aktíva, ako je most, budova, priehrada, potrubie, cesta, lo ď alebo 
tunel. V zmluve o zhotovení môže ís ť aj o zhotovenie nieko ľkých 
aktív, ktoré spolu úzko súvisia alebo sú navzájom závislé z h ľadiska 
ich projektového riešenia, technológie a funkcie alebo ich kone čného 
účelu alebo použitia. Medzi takéto zmluvy patria napríklad zmluvy na 
výstavbu rafinérií a iných komplexných častí tovární alebo zariadení.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 75
 
5. Na ú čely tohto štandardu zmluva o zhotovení zah ŕňa: 
a) zmluvy na poskytovanie služieb, ktoré sa priamo vz ťahujú na 
zhotovenie aktíva, napríklad služby projektových manažérov 
a architektov, a  
b) zmluvy na zni čenie alebo obnovu aktíva a obnovenie životného 
prostredia po búraní aktíva.  
6. Zmluvy o zhotovení sú formulované nieko ľkými spôsobmi, ktoré sa 
na účely tohto štandardu klasifikujú ako zmluvy s pevnou cenou 
a zmluvy so stanovením ceny ako náklady plus marža. Niektoré zmluvy o zhotovení môžu obsahova ť charakteristiky zmluvy 
s pevnou cenou, ako aj zmluvy so stanovením ceny ako náklady 
plus marža, napríklad v prípade zmluvy so stanovením ceny ako náklady plus marža, s dohodnutou maximálnou cenou. Za takýchto okolností musí dodávate ľ zvážiť všetky podmienky uvedené 
v odsekoch 23 a 24, aby ur čil, kedy má vykáza ť zmluvné tržby 
a zmluvné náklady.
 
KOMBINOVANIE A SEGMENTOVANIE ZMLÚV O ZHOTOVENÍ  
7. Požiadavky tohto štandardu sa zvy čajne uplat ňujú samostatne na 
každú zmluvu o zhotovení. Za ur čitých okolností je však potrebné 
uplatňovať tento štandard na samostatne identifikovate ľné súčasti 
jedinej zmluvy alebo spolu na skupinu zmlúv, aby sa vyjadrila 
podstata zmluvy alebo skupiny zmlúv.  
8. Ak sa zmluva vz ťahuje na nieko ľko aktív, zhotovenie každého z aktív 
sa rieši prostredníctvom samostatnej zmluvy o zhotovení, ak:  
a) pre každé aktívum boli predložené samostatné ponuky;  
b) každé aktívum bolo predmetom samostatného rokovania 
a dodávate ľ a zákazník mali možnos ť prijať alebo odmietnu ť tú 
časť zmluvy, ktorá sa vz ťahuje na každé z aktív, a  
c) na každé aktívum možno ur čiť náklady a tržby.  
9. Skupina zmlúv, či už s jedným zákazníkom alebo s nieko ľkými zákaz ­
níkmi, sa rieši prostredníctvom jedinej zmluvy o zhotovení, ak:  
a) je skupina zmlúv dohodnutá ako jeden celok;  
b) zmluvy vzájomne súvisia tak úzko, že sú v skuto čnosti súčasťou 
jediného projektu s celkovou ziskovou maržou, a  
c) zmluvy sa vykonávajú súbežne alebo v postupnom slede za sebou.  
10. V zmluve môže by ť obsiahnutá možnos ť zhotoviť dodatočné aktívum 
podľa voľby zákazníka, alebo môže by ť zmenená a doplnená tak, aby 
zahŕňala zhotovenie dodato čného aktíva. Zhotovenie dodato čného 
aktíva sa rieši prostredníctvom samostatnej zmluvy o zhotovení, ak:  
a) sa aktívum významne líši z h ľadiska projektového riešenia, tech ­
nológie alebo funkcie od aktíva, na ktoré sa vz ťahuje pôvodná 
zmluva, alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 76
 
b) keď je cena aktíva dohodnutá bez oh ľadu na pôvodnú zmluvnú 
cenu.  
ZMLUVNÉ TRŽBY  
11. Zmluvné tržby zah ŕňajú: 
a) pôvodnú sumu tržieb dohodnutú v zmluve a  
b) odchýlky v zmluvných prácach, nároky a stimula čné doplatky:  
i) do výšky, v akej je pravdepodobné, že zabezpe čia vznik tržieb, 
a 
ii) je možné ich spo ľahlivo oceni ť. 
12. Zmluvné tržby sa oce ňujú v objektívnej hodnote prijatej odmeny alebo 
pohľadávky. Oce ňovanie zmluvných tržieb ovplyv ňujú rôzne neistoty, 
ktoré závisia od výsledku budúcich udalostí. Odhady je často potrebné 
revidovať podľa toho, ako nastanú udalosti a ako sa vyriešia neistoty. 
Preto suma zmluvných tržieb môže medzi jednotlivými obdobiami stúpať alebo klesa ť. Napríklad:
 
a) dodávate ľ a zákazník môžu odsúhlasi ť odchýlky alebo nároky, 
ktorými sa zvýšia alebo znížia zmluvné tržby v období nasledu ­
júcom po tom, v ktorom bola zmluva pôvodne dohodnutá;  
b) suma tržieb dohodnutá v zmluve s fixnou cenou sa môže zvýši ť 
ako výsledok doložiek o zvyšovaní nákladov;  
c) suma zmluvných tržieb môže klesnú ť ako výsledok penalizácií 
vznikajúcich z oneskorení spôsobených dodávate ľom pri plnení 
zmluvy alebo  
d) ak zmluva s pevnou cenou obsahuje pevnú cenu za jednotku 
výstupu, zmluvné tržby stúpnu, ak sa zvýši po čet jednotiek.  
13. Odchýlka je pokynom zákazníka na zmenu v rozsahu prác, ktoré sa 
majú vykona ť podľa zmluvy. Odchýlka môže vies ť k zvýšeniu alebo 
k zníženiu zmluvných tržieb. Príkladmi odchýlok sú zmeny v špecifikáciách alebo v projektovom riešení aktíva a zmeny v trvaní zmluvy. Odchýlka je zahrnutá do zmluvných tržieb, ak:
 
a) je pravdepodobné, že zákazník schváli odchýlku a sumu tržieb 
vznikajúcu z odchýlky, a  
b) sumu tržieb možno spo ľahlivo oceni ť. 
14. Nárok je suma, ktorú dodávate ľ požaduje od zákazníka alebo inej 
strany ako náhradu za náklady nezahrnuté do zmluvnej ceny. Nárok môže vzniknú ť napríklad z oneskorení spôsobených zákazníkom, 
z chýb v špecifikáciách alebo v projektovom riešení 
a z neodsúhlasených odchýlok v zmluvných prácach. Ocenenie 
výšky tržieb vznikajúceho z nárokov je predmetom vysokého stup ňa 
neistoty a často závisí od výsledku rokovaní. Preto sú nároky zahrnuté 
do zmluvných tržieb, iba ak:
 
a) rokovania dosiahli také pokro čilé štádium, že je pravdepodobné, že 
zákazník uzná nárok, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 77
 
b) sumu, ktorú zákazník pravdepodobne uzná, možno spo ľahlivo 
oceniť. 
15. Stimula čné doplatky sú dodato čné sumy zaplatené dodávate ľovi, ak sú 
dosiahnuté alebo prekro čené stanovené parametre výkonov. Napríklad 
v zmluve sa môže umož ňovať stimulačný doplatok dodávate ľovi za 
predčasné splnenie zmluvy. Stimula čné doplatky sú zahrnuté do 
zmluvných tržieb, ak:  
a) predmet zmluvy je v takom štádiu dokon čenia, že stanovené para ­
metre výkonov budú pravdepodobne splnené alebo prekro čené, a  
b) sumu stimula čného doplatku možno spo ľahlivo oceni ť. 
ZMLUVNÉ NÁKLADY  
16. Zmluvné náklady zah ŕňajú: 
a) náklady, ktoré priamo súvisia s konkrétnou zmluvou;  
b) náklady, ktoré sú vo všeobecnosti priradie ľné k zmluvnej činnosti 
a môžu sa priradi ť k tejto zmluve, a  
c) také ostatné náklady, ktoré sú fakturovate ľné príslušnému zákazní ­
kovi podľa podmienok zmluvy.  
17. Náklady, ktoré priamo súvisia s konkrétnou zmluvou, zah ŕňajú: 
a) náklady na prácu na mieste súvisiacom so zmluvou, vrátane staveb ­
ného dozoru;  
b) náklady na materiál použitý pri zhotovení;  
c) odpisy strojov a zariadení používaných v rámci zmluvy;  
d) náklady na presun strojov, zariadení a materiálov na miesto zhoto ­
venia a z neho;  
e) náklady na nájom strojov a zariadení;  
f) náklady na projektové riešenie a technickú pomoc, ktoré sa priamo 
netýkajú zmluvy;  
g) odhadované náklady na opravy a záru čné práce, vrátane o čakáva­
ných nákladov vyplývajúcich zo záruk, a  
h) nároky tretích strán.  
Tieto náklady možno zníži ť o prípadný náhodný príjem, ktorý nie je 
zahrnutý v zmluvných tržbách, napríklad príjem z predaja prebyto č­
ných materiálov a z vyradenia strojov a zariadení na konci zmluvy.  
18. Náklady, ktoré sa dajú vo všeobecnosti priradi ť k zmluvnej činnosti 
a môžu sa priradi ť ku konkrétnym zmluvám, zah ŕňajú: 
a) poistenie;  
b) náklady na projektové riešenie a technickú pomoc, ktorá sa priamo 
netýka špecifickej zmluvy, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 78
 
c) režijné náklady na zhotovenie.  
Takéto náklady sa prira ďujú pomocou metód, ktoré sú systematické 
a racionálne a používajú sa konzistentne na všetky náklady, ktoré majú podobné vlastnosti. Priradenie je založené na bežnej úrovni činnosti 
vykonávanej pri zhotovení. Režijné náklady zmluvy o zhotovení 
zahŕňajú náklady, ako sú napríklad príprava a spracovanie výplatnej 
listiny pracovníkov stavby.  ►
M1 Náklady, ktoré možno vo všeobec ­
nosti priradi ť k zmluvnej činnosti a môžu by ť pridelené do jednotli ­
vých zmlúv, takisto zah ŕňajú náklady na prijaté úvery a pôži čky. ◄ 
19. Náklady, ktoré sú fakturovate ľné konkrétnemu zákazníkovi pod ľa 
podmienok zmluvy, môžu zah ŕňať niektoré náklady na všeobecnú 
administratívu a náklady na projektovanie a výstavbu, ktorých uhra ­
denie je stanovené v zmluvných podmienkach.  
20. Náklady, ktoré sa nedajú priradi ť k zmluvným činnostiam alebo ich 
nie je možné priradi ť ku konkrétnej zmluve, sú vylú čené z nákladov 
na zmluvu o zhotovení. Takéto náklady zah ŕňajú: 
a) všeobecné administratívne náklady, ktorých úhrada nie je stano ­
vená v zmluve;  
b) náklady na predaj;  
c) náklady na výskum a vývoj, ktorých úhrada nie je stanovená 
v zmluve, a  
d) odpisy ne činných strojov a zariadení, ktoré sa nepoužívajú pri 
konkrétnej zmluve.  
21. Zmluvné náklady zah ŕňajú náklady priradite ľné k zmluve za obdobie 
od dátumu zabezpe čenia zmluvy do celkového splnenia zmluvy. 
Náklady, ktoré priamo súvisia so zmluvou a ktoré sú vynaložené 
na zabezpe čenie splnenia zmluvy, sú však takisto zahrnuté ako sú časť 
zmluvných nákladov, ak ich možno samostatne identifikova ť 
a spoľahlivo oceni ť a je pravdepodobné, že zmluva bude uzavretá. 
Ak sú náklady, ktoré sú vynaložené na zabezpe čenie uzavretia zmluvy, 
vykázané ako náklad v období, v ktorom sa vynaložili, nie sú zahrnuté do zmluvných nákladov v prípade, že zmluva je uzavretá v nasledujúcom období.
 
VYKAZOVANIE ZMLUVNÝCH TRŽIEB A ZMLUVNÝCH NÁKLADOV  
22. Ak možno výsledok zmluvy o zhotovení spo ľahlivo odhadnú ť, 
zmluvné tržby a zmluvné náklady súvisiace so zmluvou o zhotovení sa vykazujú ako tržby a náklady, pod ľa stupňa dokončenia zmluvnej 
činnosti k súvahovému d ňu. Očakávaná strata zo zmluvy o zhotovení 
sa okamžite vykáže ako náklad v súlade s odsekom 36.
 
23. V prípade zmluvy s pevnou cenou možno spo ľahlivo odhadnú ť 
výsledok zmluvy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:  
a) celkové zmluvné tržby možno spo ľahlivo oceni ť; 
b) je pravdepodobné, že do ú čtovnej jednotky budú plynú ť ekono­
mické úžitky spojené so zmluvou;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 79
 
c) tak náklady na splnenie zmluvy, ako aj stupe ň splnenia zmluvy 
možno spo ľahlivo určiť k súvahovému d ňu a 
d) zmluvné náklady priradite ľné k zmluve možno jasne identifikova ť 
a spoľahlivo oceni ť tak, že možno porovna ť skutočne vynaložené 
náklady s predchádzajúcimi odhadmi.  
24. V prípade zmluvy so stanovením ceny ako náklady plus marža možno 
výsledok zmluvy o zhotovení spo ľahlivo odhadnú ť, ak sú splnené 
všetky tieto podmienky:  
a) je pravdepodobné, že do ú čtovnej jednotky budú plynú ť ekono­
mické úžitky spojené so zmluvou, a  
b) zmluvné náklady priradite ľné k zmluve, či už sú výslovne uhrá ­
dzané alebo nie, možno jasne identifikova ť a spoľahlivo oceni ť. 
25. Vykazovanie tržieb a nákladov pod ľa stupňa dokončenia predmetu 
zmluvy sa často ozna čuje ako metóda percenta dokon čenia. Pod ľa 
tejto metódy sa zmluvné tržby prira ďujú k zmluvným nákladom, 
ktoré sa vynaložili na dosiahnutie stup ňa dokončenia, čoho výsledkom 
je vykazovanie tržieb, nákladov a zisku, ktorý môže by ť priradený 
podielu dokon čenej práce. Táto metóda poskytuje užito čné informácie 
o rozsahu zmluvnej činnosti a výkonnosti po čas obdobia.  
26. Pod ľa metódy percenta dokon čenia sú zmluvné tržby vykázané ako 
tržby vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ v účtovných obdo ­
biach, v ktorých sa práca vykonáva. Zmluvné náklady sú zvy čajne 
vykázané ako náklad vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ 
v účtovných obdobiach, v ktorých sa práca, na ktorú sa vz ťahujú, 
vykonáva. Prípadné o čakávané prevýšenie celkových zmluvných 
nákladov nad celkovými zmluvnými tržbami sa však v rámci zmluvy 
vykazuje okamžite ako náklad v súlade s odsekom 36.  
27. Dodávate ľ mohol vynaloži ť zmluvné náklady, ktoré súvisia 
s budúcou činnosťou v rámci zmluvy. Takéto zmluvné náklady sa 
vykazujú v aktívach pod podmienkou, že je pravdepodobné, že budú 
spätne získané. Takéto náklady predstavujú sumu dlhovanú zákaz ­
níkmi a často sa klasifikujú ako nedokon čené zmluvné práce.  
28. Výsledok zmluvy o zhotovení možno spo ľahlivo odhadnú ť len vtedy, 
keď je pravdepodobné, že do ú čtovnej jednotky budú plynú ť ekono­
mické úžitky spojené so zmluvou. Ak však vznikne neistota 
o vymožite ľnosti sumy, ktorá už bola zahrnutá do zmluvných tržieb 
a vykázaná vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄, je nevymo ­ 
žiteľná suma alebo suma, ktorej získanie prestalo by ť pravdepodobné, 
vykázaná skôr ako náklad, než ako úprava sumy zmluvných tržieb.  
29. Ú čtovná jednotka je vo všeobecnosti schopná uskuto čňovať spoľahlivé 
odhady po odsúhlasení zmluvy, v ktorej sa stanovia:  
a) vymáhate ľné práva každej strany týkajúce sa aktíva, ktoré sa má 
zhotoviť; 
b) odmenu, ktorá sa má uhradi ť, a 
c) spôsob a podmienky vysporiadania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 80
 
Zvyčajne je takisto potrebné, aby ú čtovná jednotka mala ú činný 
interný systém finan čného rozpo čtovania a vykazovania. Ú čtovná 
jednotka preskúma a prípadne reviduje odhady zmluvných tržieb a zmluvných nákladov pod ľa toho, ako plnenie zmluvy napreduje. 
Potreba takýchto revízií nemusí nevyhnutne nazna čovať, že výsledok 
zmluvy nie je možné spo ľahlivo odhadnú ť.
 
30. Stupe ň dokončenia zmluvných prác možno zisti ť rôznymi spôsobmi. 
Účtovná jednotka používa metódu, pomocou ktorej sa spo ľahlivo 
meria vykonaná práca. Tieto metódy môžu v závislosti od charakteru zmluvy zah ŕňať:
 
a) pomer vynaložených zmluvných nákladov na práce, vykonané 
k dátumu, k odhadnutým celkovým zmluvných nákladov;  
b) zistenie stavu vykonanej práce alebo  
c) dokon čenie pomerného fyzického objemu zmluvnej práce.  
Postupné platby a preddavky prijaté od zákazníkov často neodzrka ­
dľujú vykonanú prácu.  
31. Ak je stupe ň dokončenia stanovený pod ľa zmluvných nákladov vyna ­
ložených k dátumu, do nákladov vynaložených k dátumu sú zahrnuté 
len tie zmluvné náklady, ktoré odzrkad ľujú vykonanú prácu. Medzi 
zmluvné náklady, ktoré sú vylú čené, patria napríklad tieto:  
a) zmluvné náklady, ktoré sa týkajú budúcej činnosti na plnení 
zmluvy, ako sú náklady na materiály dodané na miesto zhotovenia, alebo odložené na použitie v rámci zmluvy, ale zatia ľ nenainštalo ­
vané, nepoužité alebo neaplikované po čas plnenia zmluvy 
o zhotovení, pokia ľ materiál nebol zhotovený osobitne na ú čely 
tejto zmluvy, a
 
b) platby subdodávate ľom pred prácou vykonanou na subdodávke.  
32. Ak výsledok zmluvy o zhotovení nemožno spo ľahlivo odhadnú ť: 
a) tržby sa vykážu len v rozsahu vynaložených zmluvných nákladov, 
pri ktorých je ich návratnos ť pravdepodobná, a  
b) zmluvné náklady sa vykážu ako náklad v období, v ktorom sa 
vynaložia.  
Očakávaná strata zo zmluvy o zhotovení sa okamžite vykáže ako 
náklad v súlade s odsekom 36.  
33. Po čas počiatočných štádií plnenia zmluvy sa často stáva, že výsledok 
zmluvy nie je možné spo ľahlivo odhadnú ť. Aj napriek tomu môže by ť 
pravdepodobné, že ú čtovná jednotka získa vynaložené zmluvné 
náklady spä ť. Preto sa zmluvné tržby vykážu len v rozsahu vynalože ­
ných nákladov, pri ktorých sa o čakáva, že budú návratné. Ak výsledok 
zmluvy nemožno spo ľahlivo odhadnú ť, zisk sa nevykáže. Aj ke ď 
nemožno výsledok zmluvy spo ľahlivo odhadnú ť, môže by ť pravdepo ­
dobné, že celkové zmluvné náklady budú vyššie ako celkové zmluvné tržby. V takýchto prípadoch sa prípadné o čakávané prevýšenie celko ­
vých zmluvných nákladov nad celkovými zmluvnými tržbami vyka ­
zuje v rámci zmluvy okamžite ako náklad v súlade s odsekom 36.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 81
 
34. Zmluvné náklady, pri ktorých je nepravdepodobné, že budú získané 
späť, sa okamžite vykazujú ako náklad. Medzi okolnosti, za ktorých 
návratnos ť vynaložených zmluvných nákladov nemusí by ť pravdepo ­
dobná a za ktorých sa zmluvné náklady pravdepodobne budú musie ť 
okamžite vykáza ť ako náklad, patria napríklad zmluvy:  
a) ktoré nie sú plne vymožite ľné, t. j. ich platnos ť je vážne spochyb ­
nená;  
b) ktorých splnenie je podmienené výsledkom prebiehajúceho práv ­
neho konania alebo právnych predpisov;  
c) vzťahujúce sa na majetok, ktorý bude pravdepodobne zabavený 
alebo vyvlastnený;  
d) pri ktorých zákazník nie je schopný splni ť svoje záväzky alebo  
e) pri ktorých dodávate ľ nie je schopný splni ť zmluvu alebo inak 
splniť svoje záväzky vyplývajúce zo zmluvy.  
35. Ak už neexisujú neistoty, ktoré znemožnili, aby výsledok zmluvy bol 
spoľahlivo odhadnutý, tržby a náklady spojené so zmluvou 
o zhotovení sa vykazujú skôr pod ľa odseku 22, ako pod ľa odseku 32.  
VYKAZOVANIE O ČAKÁVANÝCH STRÁT  
36. Ak je pravdepodobné, že celkové zmluvné náklady budú vyššie ako 
celkové zmluvné tržby, o čakávaná strata sa okamžite vykáže ako 
náklad.  
37. Výška takejto straty je ur čená bez oh ľadu na:  
a) skutočnosť, či sa začala práca na plnení zmluvy;  
b) stupeň dokončenia zmluvnej činnosti alebo  
c) výšku ziskov, ktorých vznik sa o čakáva z iných zmlúv, ku ktorým 
sa nepristupuje ako k jednej zmluve o zhotovení v súlade 
s odsekom 9.  
ZMENY V ODHADOCH  
38. Metóda percenta dokon čenia sa uplat ňuje na kumulatívnom základe 
v každom ú čtovnom období na sú časné odhady zmluvných tržieb 
a zmluvných nákladov. Preto sa vplyv zmeny odhadu zmluvných 
tržieb alebo zmluvných nákladov, alebo vplyv zmeny v odhade 
výsledku zmluvy, ú čtuje ako zmena v ú čtovnom odhade (pozri IAS 
8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby ). Zmenené 
odhady sa použijú pri výpo čte sumy tržieb a nákladov, vykázaných vo 
výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ v období, v ktorom sa 
zmena uskuto čnila, a v nasledujúcich obdobiach.  
ZVEREJŇOVANIE  
39. Ú čtovná jednotka je povinná zverejni ť tieto informácie:  
a) sumu zmluvných tržieb vykázanú ako tržby za obdobie;  
b) metódy použité na ur čenie zmluvných tržieb vykázaných za 
obdobie a  
c) metódy použité na zistenie stup ňa rozpracovanosti prebiehajúcej 
zmluvy.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 82
 
40. Ú čtovná jednotka je povinná zverejni ť k súvahovému d ňu pri prebie ­
hajúcich zmluvách tieto informácie:  
a) súhrnnú sumu vynaložených nákladov a vykázaných ziskov 
(zníženú o vykázané straty) k dátumu;  
b) sumu prijatých preddavkov a  
c) sumu zádržného.  
41. Zádržné predstavuje sumy postupných fakturácií, ktoré sa neuhradia, 
pokiaľ nebudú splnené podmienky na uhradenie týchto súm stanovené 
v zmluve, alebo pokia ľ nebudú odstránené chyby. Postupné fakturácie 
sú sumy fakturované za vykonanú prácu na plnení zmluvy bez oh ľadu 
na to, či ich zákazník už uhradil. Preddavky sú sumy, ktoré dodávate ľ 
prijal pred vykonaním príslušnej práce.  
42. Ú čtovná jednotka zverejní:  
a) hrubú sumu dlhovanú zákazníkmi za prácu na plnení zmluvy ako 
majetok a  
b) hrubú sumu dlhovanú zákazníkom za prácu na plnení zmluvy ako 
záväzok.  
43. Hrubá suma dlhovaná zákazníkmi za prácu na plnení zmluvy je čistá 
suma určená ako:  
a) vynaložené náklady plus vykázané zisky, mínus  
b) suma vykázaných strát a postupnej fakturácie  
pre všetky prebiehajúce zmluvy, pri ktorých vynaložené náklady plus 
vykázané zisky (mínus vykázané straty) prevyšujú sumu postupnej fakturácie.
 
44. Hrubá suma dlhovaná zákazníkom za zmluvné práce je čistá suma 
určená ako:  
a) vynaložené náklady plus vykázané zisky, mínus  
b) suma vykázaných strát a postupnej fakturácie  
pre všetky prebiehajúce zmluvy, pri ktorých suma postupnej fakturácie 
prevyšuje vynaložené náklady plus vykázané zisky (mínus vykázané straty).
 
45. Ú čtovná jednotka zverej ňuje prípadné podmienené záväzky 
a podmienené aktíva v súlade s IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky 
a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené aktíva môžu 
vznikať z takých položiek, ako sú záru čné náklady, nároky, penále 
alebo možné straty.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
46. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky, ktoré sa vz ťa­
hujú na obdobie, ktoré sa za čína 1. januára 1995 alebo neskôr.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 83
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 12  
Dane z príjmov  
CIEĽ 
Cieľom tohto štandardu je ur čiť postup ú čtovania daní z príjmov. Základným 
problémom pri ú čtovaní daní z príjmov je, ako sa majú ú čtovať bežné a budúce 
daňové dôsledky z:  
a) budúceho spätného získania (vysporiadania) ú čtovnej hodnoty aktív 
(záväzkov), ktoré sú vykázané v súvahe ú čtovnej jednotky, a  
b) transakcií a ostatných udalostí bežného obdobia, ktoré sú vykázané v ú čtovnej 
závierke ú čtovnej jednotky.  
►M5 Vo ◄ vykazovaní aktíva alebo záväzku je obsiahnuté, že vykazujúca 
účtovná jednotka o čakáva spätné získanie alebo vysporiadanie ú čtovnej hodnoty 
daného aktíva alebo záväzku. Ak je pravdepodobné, že spätné získanie alebo 
vyrovnanie ú čtovnej hodnoty spôsobí vyššie (nižšie) budúce da ňové platby než 
by boli, keby táto úhrada alebo vysporiadanie nemali da ňové dôsledky, tento 
štandard vyžaduje, aby ú čtovná jednotka vykázala odložený da ňový záväzok 
(odloženú da ňovú pohľadávku) s ur čitými obmedzenými výnimkami.  
Tento štandard vyžaduje, aby ú čtovná jednotka ú čtovala da ňové dôsledky trans ­
akcií a ostatných udalostí tým istým spôsobom, ako ú čtuje samotné transakcie 
a ostatné udalosti.  ►M5 Pri transakciách a ostatných udalostiach vykazovaných 
mimo zisku alebo straty (bu ď v ostatných sú častiach komplexného výsledku, 
alebo priamo vo vlastnom imaní) sa všetky súvisiace da ňové účinky vykazujú 
takisto mimo zisku alebo straty (bu ď v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku, alebo priamo vo vlastnom imaní, v uvedenom poradí). ◄ Pre tran ­
sakcie a ostatné udalosti vykázané priamo vo vlastnom imaní sú všetky súvisiace daňové dôsledky takisto vykázané priamo vo vlastnom imaní.  ►
M12  Podobne 
aj vykazovanie odložených da ňových poh ľadávok a záväzkov v rámci podni ­
kovej kombinácie ovplyv ňuje sumu goodwillu, ku vzniku ktorého dochádza 
v rámci podnikovej kombinácie, alebo sumu vykázaného zisku z výhodnej kúpy. ◄
 
Tento štandard sa zaoberá aj vykazovaním odloženej da ňovej pohľadávky vzni ­
kajúcej z nevyužitých da ňových strát alebo nevyužitých da ňových úľav, prezen ­
táciou daní z príjmov v ú čtovnej závierke a zverejnením informácií súvisiacich 
s daňami z príjmov.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri účtovaní daní z príjmov.  
2. Na ú čely tohto štandardu dane z príjmov zah ŕňajú všetky domáce 
a zahrani čné dane, ktoré vychádzajú zo zdanite ľných ziskov. Dane 
z príjmov zah ŕňajú aj dane, ako sú zrážkové dane pri rozde ľovaní 
pre vykazujúcu ú čtovnú jednotku, ktoré platia dcérska spolo čnosť, 
pridružený podnik alebo vykazujúci podnik.  
3. [Vypúš ťa sa.]  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 84
 
4. Tento štandard sa nezaoberá metódami ú čtovania štátnych dotácií 
(pozri IAS 20  Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej 
pomoci ) alebo investi čných daňových úverov. Zaoberá sa však ú čto­
vaním do časných rozdielov, ktoré môžu vznika ť z takýchto dotácií 
alebo investi čných daňových úľav. 
DEFINÍCIE  
5. Nasledujúce pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Účtovný zisk  je zisk alebo strata za dané obdobie pred odpo čítaním 
daňových nákladov.  
Zdaniteľný zisk (da ňová strata)  je zisk (strata) za dané obdobie 
určený/určená v súlade s da ňovými predpismi ustanovenými da ňo­
vými úradmi, z ktorého sú dane z príjmov splatné (návratné).  
Daňový náklad (da ňový výnos)  je celková suma splatnej dane 
a odloženej dane zahrnutá v čistom zisku alebo strate za dané 
obdobie.  
Splatná da ň je suma daní z príjmov splatných (návratných) zo zdani ­
teľného zisku (da ňovej straty) za dané obdobie.  
Odložené da ňové záväzky  sú sumy daní z príjmov splatných 
v budúcich obdobiach v súvislosti so zdanite ľnými do časnými 
rozdielmi.  
Odložené da ňové pohľadávky  sú sumy daní z príjmov návratných 
v budúcich obdobiach v súvislosti s:  
a) odpočítateľnými dočasnými rozdielmi;  
b) nevyužitými da ňovými stratami prevedenými z minulých období a  
c) nevyužitými da ňovými úľavami prevedenými z minulých období.  
Dočasné rozdiely  sú rozdiely medzi ú čtovnou hodnotou aktíva alebo 
záväzku v súvahe a ich da ňovým základom. Do časné rozdiely môžu 
byť buď: 
a) zdaniteľné dočasné rozdiely , sú to také do časné rozdiely, ktoré 
budú vies ť k zdanite ľným sumám pri ur čovaní zdanite ľného 
zisku (daňovej straty) v budúcich obdobiach, ke ď účtovná hodnota 
aktíva alebo záväzku bude získaná spä ť alebo vysporiadaná, alebo  
b) odpočítateľné dočasné rozdiely , sú to také do časné rozdiely, ktoré 
budú vies ť k sumám, ktoré sú odpo čítateľné pri ur čovaní zdani ­
teľného zisku (da ňovej straty) v budúcich obdobiach, ke ď účtovná 
hodnota aktíva alebo záväzku bude získaná spä ť alebo vysporia ­
daná.  
Daňový základ  majetku alebo záväzku je suma priradená tomuto 
majetku alebo záväzku na da ňové účely. 
6. Da ňový náklad (da ňový výnos) sa skladá zo splatného da ňového 
nákladu (splatného da ňového výnosu) a odloženého da ňového nákladu 
(odloženého da ňového výnosu).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 85
 
Daňový základ  
7. Da ňový základ majetku je suma, ktorá bude na da ňové účely odpo­ 
čítateľná oproti každému zdanite ľnému ekonomickému úžitku, ktorý 
účtovná jednotka získa vtedy, ak získa spä ť účtovnú hodnotu majetku. 
Ak daný ekonomický úžitok nebude zdanite ľný, daňový základ 
majetku sa rovná jeho ú čtovnej hodnote.  
Príklady  
1 Obstarávacia cena stroja je 100. Na da ňové účely sa už odpo ­ 
čítal odpis 30 v bežnom období a v predchádzajúcich obdo ­
biach a zostatková cena bude odpo čítateľná v budúcich obdo ­
biach buď ako odpis, alebo formou odpo čtu pri vyradení. 
Výnos vytváraný pri používaní stroja je zdanite ľný, každý 
zisk z vyradenia stroja bude zdanite ľný a každá strata 
z vyradenia bude odpo čítateľnou položkou na da ňové účely. 
Daňový základ stroja je 70 . 
2 Úroková poh ľadávka má ú čtovnú hodnotu 100. Príslušný 
úrokový výnos sa bude zda ňovať na základe pe ňažných 
prostriedkov.  Daňový základ úrokovej poh ľadávky je nula . 
3 Obchodná poh ľadávka má ú čtovnú hodnotu 100. Súvisiaci 
výnos už bol zahrnutý do zdanite ľného zisku (da ňovej straty).  
Daňový základ obchodnej poh ľadávky je 100 . 
4 Pohľadávka z dividend z dcérskej spolo čnosti má ú čtovnú 
hodnotu 100. Dividendy nie sú zdanite ľné. V podstate celá 
účtovná hodnota aktíva je odpo čítateľnou položkou oproti 
ekonomickým úžitkom. Da ňový základ poh ľadávky 
z dividend je v dôsledku toho 100 (  a ). 
5 Pohľadávka z úveru má ú čtovnú hodnotu 100. Splátky úveru 
nebudú ma ť žiadne da ňové následky.  Daňový základ úveru je 
100. 
___________  
( a ) Podľa tejto analýzy neexistuje zdanite ľný dočasný rozdiel. Alterna ­
tívna analýza je, že časovo rozlíšené poh ľadávky z dividend majú 
nulový da ňový základ a že nulová da ňová sadzba platí pre výsledný 
dočasný rozdiel vo výške 100. Pod ľa oboch analýz neexistuje odlo ­ 
žený daňový záväzok.  
8. Da ňovým základom záväzku je jeho ú čtovná hodnota znížená o každú 
sumu, ktorá bude odpo čítateľná na da ňové účely z tohto záväzku 
v budúcich obdobiach. V prípade výnosov budúcich období je da ňový 
základ výsledného záväzku jeho ú čtovná hodnota znížená o každú 
sumu výnosov budúcich období, ktorá nebude zdanite ľná 
v budúcich obdobiach.  
Príklady  
1 Medzi krátkodobé záväzky patria výdavky budúcich období 
v účtovnej hodnote 100. Súvisiaci náklad sa na da ňové účely 
odpočíta na základe úhrady pe ňažných prostriedkov.  Daňový 
základ výdavkov budúcich období je nula.  
2 Medzi obežné záväzky patria úrokové výnosy prijaté vopred, 
v účtovnej hodnote 100. Príslušný úrokový výnos bol 
zdanený na základe príjmu pe ňažných prostriedkov.  Daňový 
základ úroku prijatého vopred je nula . ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 86
 
3 Medzi obežné záväzky patria výdavky budúcich období 
v účtovnej hodnote 100. Súvisiace náklady už boli odpo čí­
tané na da ňové účely. Daňový základ výdavkov budúcich 
období je 100 . 
4 Medzi obežné záväzky patria výdavky na pokuty a penále 
v účtovnej hodnote 100. Pokuty a penále nie sú odpo čítateľ­
nými položkami na da ňové účely. Daňový základ záväzkov 
z titulu výdavkov na pokuty a penále je 100  ( a ). 
5 Záväzok z úveru má ú čtovnú hodnotu 100. Splátky úveru 
nebudú ma ť žiadne da ňové následky.  Daňový základ úveru 
je 100.  
___________  
( a ) Podľa tejto analýzy neexistujú odpo čítateľné dočasné rozdiely. Alter ­
natívna analýza je, že záväzok z výdavkov na pokuty a penále má 
nulový da ňový základ a že nulová da ňová sadzba platí pre výsledný 
dočasný rozdiel vo výške 100. Pod ľa oboch analýz neexistuje odlo ­ 
žená daňová pohľadávka.  
9. Niektoré položky majú da ňový základ, ale nie sú vykázané ako aktíva 
alebo záväzky v súvahe. Napríklad náklady na výskum sú vykázané 
ako náklad pri ur čovaní účtovného zisku v období, v ktorom sa vyna ­
ložili, ale môžu by ť uznané ako odpo čítateľné položky pri ur čovaní 
zdaniteľného zisku (da ňovej straty) až v neskoršom období. Rozdiel 
medzi da ňovým základom nákladov na výskum, ktoré budú sumou 
uznanou da ňovými predpismi ako odpo čítateľná položka v budúcich 
obdobiach, a nulovou ú čtovnou hodnotou, je odpo čítateľný dočasný 
rozdiel, ktorého výsledkom je vznik odloženej da ňovej pohľadávky.  
10. Ak da ňový základ aktíva alebo záväzku nie je ihne ď zrejmý, je 
vhodné zoh ľadniť základnú zásadu, z ktorej tento štandard vychádza: 
účtovná jednotka s ur čitými obmedzenými výnimkami vykáže odlo ­ 
žený daňový záväzok (poh ľadávku) vždy, ak by následkom spätného 
získania alebo vyrovnania ú čtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku boli 
vyššie (nižšie) budúce platby daní, ako keby to spätné získanie alebo vysporiadanie nemali da ňové dôsledky. Príklad C nasledujúci za 
odsekom 52 ilustruje okolnosti, ke ď môže by ť vhodné zoh ľadniť 
túto základnú zásadu, napríklad, ke ď daňový základ majetku alebo 
záväzku závisí od o čakávaného spôsobu spätného získania alebo 
vysporiadania.
 
11. V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa do časné rozdiely ur čujú porov ­
návaním ú čtovných hodnôt aktív a záväzkov v konsolidovanej 
účtovnej závierke s príslušným da ňovým základom. Da ňový základ 
sa určuje odkazom na konsolidované da ňové priznanie v tých juri ­
sdikciách, v ktorých sa toto priznanie podáva. V iných jurisdikciách je daňový základ stanovený odkazom na da ňové priznania každej 
účtovnej jednotky v skupine.
 
VYKAZOVANIE SPLATNÝCH DA ŇOVÝCH ZÁVÄZKOV A SPLATNÝCH 
DAŇOVÝCH POH ĽADÁVOK  
12. Splatná da ň za bežné a predchádzajúce obdobia sa v rozsahu neza ­
platenej dane vykáže ako záväzok. Ak už zaplatená suma dane za 
bežné a predchádzajúce obdobia prevyšuje sumu splatnú v týchto obdobiach, prebytok sa vykáže ako aktívum.
 
13. Úžitok súvisiaci s da ňovou stratou, ktorá sa môže spätne odpo čítať zo 
splatnej dane za predchádzajúce obdobie, sa vykáže ako aktívum.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 87
 
14. Ak sa da ňová strata použije na spätné získanie splatnej dane pred ­
chádzajúceho obdobia, ú čtovná jednotka vykáže úžitok ako aktívum 
v období, v ktorom da ňová strata vznikla, pretože je pravdepodobné, 
že tento úžitok ú čtovná jednotka získa a možno ho spo ľahlivo oceni ť. 
VYKAZOVANIE ODLOŽENÝCH DA ŇOVÝCH ZÁVÄZKOV 
A ODLOŽENÝCH DA ŇOVÝCH POH ĽADÁVOK  
ZDANITE ĽNÉ DOČASNÉ ROZDIELY  
15. Odložený da ňový záväzok sa vykáže pre všetky zdanite ľné dočasné 
rozdiely s výnimkou odloženého da ňového záväzku vznikajúceho z:  
a) prvotného vykázania goodwillu alebo  
b) prvotného vykázania aktíva alebo záväzku v transakcii, ktorá:  
i) nie je podnikovou kombináciou a  
ii) v čase transakcie táto nevplýva ani na ú čtovný zisk, ani na 
zdaniteľný zisk (da ňovú stratu).  
V prípade zdanite ľných dočasných rozdielov spojených s investíciami 
do dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridružených podnikov 
a podielov na spolo čnom podnikaní sa odložený da ňový záväzok 
vykazuje v súlade s odsekom 39.  
16. ►M5 Vo ◄ vykázaní aktíva je obsiahnuté, že jeho ú čtovná hodnota 
sa získa spä ť v podobe ekonomických úžitkov, ktoré ú čtovnej 
jednotke budú plynú ť v budúcich obdobiach. Ak ú čtovná hodnota 
aktíva prevyšuje jeho da ňový základ, hodnota zdanite ľných ekonomic ­
kých úžitkov bude prevyšova ť sumu, ktorá sa uzná za odpo čítateľnú 
na daňové účely. Tento rozdiel je zdanite ľným dočasným rozdielom 
a povinnos ť zaplatiť výslednú da ň z príjmov v budúcich obdobiach je 
odloženým da ňovým záväzkom. Ke ď účtovná jednotka získa spä ť 
účtovnú hodnotu aktíva, zdanite ľný dočasný rozdiel sa zruší 
a účtovná jednotka bude ma ť zdaniteľný zisk. V dôsledku toho je 
pravdepodobné, že ekonomické úžitky sa od čerpajú z ú čtovnej 
jednotky formou platieb daní. Tento štandard preto vyžaduje vykáza ť 
všetky odložené da ňové záväzky, s výnimkou ur čitých okolností 
uvedených v odsekoch 15 a 39.  
Príklad  
Majetok, ktorý má obstarávaciu cenu 150, má ú čtovnú hodnotu 
100. Oprávky na da ňové účely sú 90 a sadzba dane je 25 %.  
Daňový základ majetku je 60 (obstarávacia cena 150 znížená 
o daňové oprávky 90). Na získanie ú čtovnej hodnoty 100 spä ť 
musí účtovná jednotka dosiahnu ť zdaniteľné príjmy 100, ale 
bude môc ť odpočítať len da ňové oprávky vo výške 60. 
V dôsledku toho bude ú čtovná jednotka plati ť dane z príjmov 
10 (25 % zo 40) vtedy, ke ď sa získa spä ť účtovná hodnota 
majetku. Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou 100 a jeho da ňovým 
základom 60 je zdanite ľný dočasný rozdiel 40. Preto ú čtovná 
jednotka vykáže odložený da ňový záväzok 10 (25 % zo 40) pred ­
stavujúci da ň z príjmov, ktorú zaplatí, ke ď získa spä ť účtovnú 
hodnotu majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 88
 
17. Niektoré do časné rozdiely vznikajú vtedy, ke ď sú výnosy alebo 
náklady zahrnuté do ú čtovného zisku v jednom období, ale zahrnuté 
do zdanite ľného zisku v inom období. Takéto do časné rozdiely sa 
často ozna čujú ako časové rozdiely. Ďalej sú uvedené príklady do čas­
ných rozdielov tohto druhu, ktoré sú zdanite ľnými do časnými 
rozdielmi, a preto spôsobujú vznik odložených da ňových záväzkov:  
a) úrokové výnosy sú zahrnuté do ú čtovného zisku v čase ich vzniku, 
ale v niektorých jurisdikciách môžu by ť zahrnuté do zdanite ľného 
zisku pri získaní pe ňazí. Daňový základ každej poh ľadávky vyká ­
zanej v súvahe z takýchto výnosov je nulový, pretože výnosy neovplyvňujú zdanite ľný zisk až dovtedy, dokedy nie sú získané 
peniaze;
 
b) odpisy používané pri ur čovaní zdanite ľného zisku (da ňovej straty) 
sa môžu líši ť od tých, ktoré sa používajú pri ur čovaní účtovného 
zisku. Do časný rozdiel je rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou 
majetku a jeho da ňovým základom, ktorý sa rovná pôvodnej obsta ­
rávacej cene majetku zníženej o všetky odpo čítateľné položky 
vzhľadom na toto aktívum uznané da ňovými orgánmi pri ur čovaní 
zdaniteľného zisku za bežné obdobie a predchádzajúce obdobia. 
Zdaniteľný dočasný rozdiel vzniká a vyvoláva vznik odloženého 
daňového záväzku, ke ď daňové odpisy sú zrýchlené (ak sú da ňové 
odpisy pomalšie ako ú čtovné, vzniká odpo čítateľný dočasný 
rozdiel a spôsobí vznik odloženej da ňovej pohľadávky), a  
c) náklady na vývoj sa môžu aktivova ť a amortizova ť počas budúcich 
období pri ur čovaní účtovného zisku, ale môžu sa odpo čítať pri 
určovaní zdanite ľného zisku v období, v ktorom sa vynaložili. 
Takéto náklady na vývoj majú nulový da ňový základ, pretože už 
boli odpo čítané od zdanite ľného zisku. Do časný rozdiel je 
rozdielom medzi ú čtovnou hodnotou nákladov na vývoj a ich 
nulovým da ňovým základom.  
18. Do časné rozdiely vznikajú aj vtedy, ak:  
▼M12  
a) identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky 
v podnikovej kombinácii sú vykázané v ich reálnych hodnotách 
v súlade s IFRS 3  Podnikové kombinácie , ale na da ňové účely sa 
nevykonáva ekvivalentná úprava (pozri odsek 19);  
▼B 
b) aktíva sú precenené, ale nie je uskuto čnená ekvivalentná úprava na 
daňové účely (pozri odsek 20);  
c) goodwill vzniká v rámci podnikovej kombinácie (pozri odseky 21);  
d) daňový základ aktíva alebo záväzku pri prvotnom vykázaní sa líši 
od jeho prvotnej ú čtovnej hodnoty, napríklad, ak sa úžitky 
účtovnej jednotky z nezdanite ľných štátnych dotácií týkajú aktív 
(pozri odseky 22 a 33), alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 89
 
e) účtovná hodnota vkladov do dcérskych spolo čností, pobo čiek 
a pridružených podnikov alebo podielov na spolo čnom podnikaní 
sa líši od da ňového základu danej investície alebo podielu (pozri 
odseky 38 až 45).  
Podnikové kombinácie  
19. ►M12  S obmedzenými výnimkami sa identifikovate ľný nadobud ­
nutý majetok a prevzaté záväzky v podnikovej kombinácii vykazujú vo svojich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia. ◄ Dočasné 
rozdiely vznikajú, ak da ňový základ nadobudnutého identifikovate ľ­
ného majetku a prevzatých záväzkov nie je ovplyvnený podnikovou 
kombináciou, alebo je ovplyvnený odlišne. Napríklad, ak sa ú čtovná 
hodnota aktíva zvýši na reálnu hodnotu, ale da ňový základ aktíva 
ostáva na úrovni nákladov u predchádzajúceho vlastníka, vzniká 
zdaniteľný dočasný rozdiel, ktorý vedie k vzniku odloženého da ňo­
vého záväzku. Výsledný odložený da ňový záväzok má vplyv na good ­
will (pozri odsek 66).
 
Majetok oce ňovaný v reálnej hodnote  
20. IFRS umož ňujú alebo požadujú, aby bol ur čitý majetok ú čtovaný 
v reálnej hodnote, alebo aby bol precenený (pozri napríklad IAS 16  
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia , IAS 38  Nehmotný majetok , IAS 39  
Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  a IAS 40  Investičný 
nehnuteľný majetok ). V niektorých jurisdikciách vplýva precenenie 
alebo iné prehodnotenie aktíva na reálnu hodnotu na zdanite ľný zisk 
(daňovú stratu) bežného obdobia. Výsledkom je, že da ňový základ 
majetku je upravený a nevzniká do časný rozdiel. V iných jurisdik ­
ciách nemá precenenie alebo prehodnotenie aktíva vplyv na zdani ­
teľný zisk v období precenenia alebo prehodnotenia a v dôsledku 
toho sa da ňový základ majetku neupravuje. Napriek tomu bude ma ť 
budúce spätné získanie ú čtovnej hodnoty za následok vznik zdanite ľ­
ných ekonomických úžitkov ú čtovnej jednotke a suma, ktorá bude 
odpočítateľnou na da ňové účely, sa bude líši ť od hodnoty týchto 
ekonomických úžitkov. Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou precene ­
ného aktíva a jeho da ňovým základom je do časným rozdielom 
a spôsobuje vznik odloženého da ňového záväzku alebo poh ľadávky. 
Toto platí dokonca aj vtedy, ak:  
a) účtovná jednotka nemá v úmysle majetok vyradi ť. V takýchto 
prípadoch sa precenená ú čtovná hodnota majetku získa spä ť jeho 
používaním a tým sa vytvorí zdanite ľný výnos, ktorý prevýši odpis 
odpočítateľný na daňové účely v budúcich obdobiach, alebo  
b) daň z kapitálových ziskov je odložená, ak sa výnosy z vyradenia 
aktíva investujú do podobného majetku. V takýchto prípadoch sa 
daň bude nakoniec plati ť pri predaji alebo používaní podobných 
aktív.  
Goodwill  
▼M12  
21. Goodwill vznikajúci v rámci podnikovej kombinácie sa oce ňuje ako 
prebytok sumy písmena a) nad sumou písmena b), uvedených ďalej: 
a) je súhrn:  
i) prevedeného plnenia oceneného v súlade s IFRS 3, ktorý spra ­
vidla požaduje reálnu hodnotu k dátumu nadobudnutia;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 90
 
ii) sumy každého nekontrolného podielu v nadobúdanom subjekte 
v súlade s IFRS 3; a  
iii) v podnikovej kombinácii uskuto čnenej vo fázach, reálnej 
hodnoty k dátumu nadobudnutia nadobúdate ľom predtým 
vlastneného podielu na vlastnom imaní nadobúdaného 
subjektu.  
b) rozdielu medzi hodnotami identifikovate ľného majetku k dátumu 
nadobudnutia a prevzatých záväzkov ocenených v súlade s IFRS 3.  
▼B 
Mnohé da ňové inštitúcie nepovo ľujú pri ur čovaní zdanite ľného zisku 
zníženie ú čtovnej hodnoty goodwillu vo forme odpo čítateľného 
nákladu. Okrem toho nie sú náklady na goodwill v takýchto jurisdik ­
ciách často odpo čítateľnými, ak dcérska spolo čnosť zlikviduje svoju 
základnú podnikate ľskú činnosť. V takýchto jurisdikciách má good ­
will nulový da ňový základ. Každý rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou 
goodwillu a jeho nulovým da ňovým základom je zdanite ľný dočasný 
rozdiel. Tento štandard však nepovo ľuje vykazovanie vzniknutého 
odloženého da ňového záväzku, pretože goodwill je zostatok 
a vykazovanie odloženého da ňového záväzku by zvýšilo ú čtovnú 
hodnotu goodwillu.  
▼M12  
21A. Následné zníženia odloženého da ňového záväzku, ktorý sa nevyka ­
zuje, pretože vzniká z prvotného vykázania goodwillu, sa takisto 
považujú za vznikajúce z prvotného vykázania goodwillu, a preto sa 
v súlade s odsekom 15 písm. a) nevykazujú. Ak napríklad v rámci podnikovej kombinácie ú čtovná jednotka vykazuje goodwill vo výške 
100 CU, ktorý má nulový da ňový základ, odsekom 15 písm. a) sa 
tejto účtovnej jednotke zakazuje vykazova ť vzniknutý odložený 
daňový záväzok. Ak následne táto ú čtovná jednotka vykáže stratu 
zo zníženie hodnoty uvedeného goodwillu vo výške 20 CU, suma zdaniteľného dočasného rozdielu súvisiaca s goodwillom sa zníži zo 
100 CU na 80 CU a dôjde k zníženiu hodnoty nevykázaného odlo ­ 
ženého da ňového záväzku. Toto zníženie hodnoty nevykázaného odlo ­ 
ženého da ňového záväzku sa takisto považuje za súvisiace s prvotným 
vykázaním goodwillu, a preto sa jeho vykazovanie pod ľa odseku 15 
písm. a) zakazuje.
 
21B. Odložené da ňové záväzky pri zdanite ľných dočasných rozdieloch, 
ktoré sa týkajú goodwillu, sa však vykazujú za predpokladu, že 
k ich vzniku nedošlo v súvislosti s prvotným vykázaním goodwillu. 
Ak napríklad v rámci podnikovej kombinácie ú čtovná jednotka 
vykáže goodwill vo výške 100 CU, ktorý je odpo čítateľnou položkou 
na daňové účely pri ro čnej sadzbe 20 percent po čínajúc rokom 
nadobudnutia, da ňový základ goodwillu pri prvotnom vykázaní je 
100 CU a ku koncu roku nadobudnutia predstavuje 80 CU. Ak účtovná hodnota goodwillu ku koncu roku, v ktorom došlo 
k nadobudnutiu, ostáva na nezmenenej úrovni 100 CU, vznikne ku 
koncu tohto roku zdanite ľný dočasný rozdiel v hodnote 20 CU. 
Keďže takýto zdanite ľný dočasný rozdiel nesúvisí s prvotným vyká ­
zaním goodwillu, výsledný odložený da ňový záväzok sa vykáže.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 91
 
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku  
▼M12  
22. Do časný rozdiel môže vzniknú ť pri prvotnom vykázaní majetku alebo 
záväzku, ak napríklad časť alebo celá obstarávacia cena majetku 
nebude odpo čítateľná na da ňové účely. Spôsob ú čtovania takéhoto 
dočasného rozdielu závisí od povahy transakcie, ktorá viedla 
k prvotnému vykázaniu majetku alebo záväzku:  
a) v rámci podnikovej kombinácie ú čtovná jednotka vykazuje každý 
odložený da ňový záväzok alebo poh ľadávku a takéto vykazovanie 
ovplyvní sumu goodwillu alebo sumu zisku z výhodnej kúpy, ktorý vykazuje (pozri odsek 19);
 
▼B 
b) ak transakcia ovplyvní ú čtovný zisk alebo zdanite ľný zisk, ú čtovná 
jednotka vykazuje každý odložený da ňový záväzok alebo poh ľa­
dávku a vykazuje výsledný odložený da ňový náklad alebo výnos 
vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ (pozri odsek 59);  
c) ak transakcia nie je podnikovou kombináciou a nemá vplyv ani na 
účtovný zisk, ani na zdanite ľný zisk, ú čtovná jednotka by pri 
chýbajúcej výnimke ustanovenej v odsekoch 15 a 24 vykázala výsledný odložený da ňový záväzok alebo poh ľadávku a upravila 
účtovnú hodnotu aktíva alebo záväzku o rovnakú sumu. Takéto 
úpravy by mohli spôsobi ť, že účtovná závierka by bola menej 
transparentná. Preto tento štandard nepovo ľuje, aby ú čtovná 
jednotka vykázala výsledný odložený da ňový záväzok alebo 
pohľadávku ani pri prvotnom vykázaní, ani následne (pozri 
príklady ďalej). Okrem toho ú čtovná jednotka nevykazuje následné 
zmeny v nevykázanom odloženom da ňovom záväzku alebo poh ľa­
dávke po čas odpisovania aktíva.
 
Príklad na ilustráciu odseku 22 písm. c)  
Účtovná jednotka má v úmysle používa ť majetok, ktorý bolo 
obstaraný za 1 000, po čas päťročného obdobia jeho použite ľnosti 
a potom ho vyradi ť za nulovú zostatkovú hodnotu. Sadzba dane 
je 40 %. Odpisy majetku nie sú odpo čítateľné na daňové účely. 
Pri vyradení by akýko ľvek zisk z predaja majetku nebol zdani ­
teľný a akáko ľvek strata z predaja majetku by nebola odpo číta­
teľná. 
Pri získavaní ú čtovnej hodnoty majetku spä ť má účtovná 
jednotka zdanite ľný výnos 1 000 a zaplatí da ň 400. Účtovná 
jednotka nevykáže výsledný odložený da ňový záväzok 400, 
pretože je výsledkom prvotného vykázania majetku.  
V nasledujúcom roku je ú čtovná hodnota majetku 800. Pri 
získaní zdanite ľného výnosu 800 zaplatí ú čtovná jednotka da ň 
320. Účtovná jednotka nevykáže výsledný odložený da ňový 
záväzok 320, pretože je výsledkom prvotného vykázania majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 92
 
23. V súlade s IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia  emitent zloženého 
finančného nástroja (napríklad konvertibilného dlhopisu) klasifikuje 
oddelene záväzkový prvok nástroja ako záväzok a prvok vlastného imania ako vlastné imanie. V niektorých jurisdikciách sa da ňový 
základ záväzkového prvku pri prvotnom vykázaní rovná prvotnej 
účtovnej hodnote súhrnu záväzkového prvku a prvku vlastného 
imania. Výsledný zdanite ľný dočasný rozdiel vzniká z prvotného 
vykázania prvku vlastného imania oddelene od záväzkového prvku. Výnimka ustanovená v odseku 15 písm. b) preto neplatí. V dôsledku 
toho účtovná jednotka vykáže výsledný odložený da ňový záväzok.  
►
M5 V súlade s odsekom 61A sa odložená da ň účtuje priamo do 
účtovnej hodnoty prvku vlastného imania. V súlade s odsekom 58 sa 
následné zmeny v odloženom da ňovom záväzku vykážu v zisku alebo 
strate ako odložený da ňový náklad (výnos). ◄ 
Odpočítateľné dočasné rozdiely  
24. Odložená da ňová pohľadávka sa vykáže zo všetkých odpo čítateľných 
dočasných rozdielov v rozsahu, v akom je pravdepodobné, že 
k dispozícii bude zdanite ľný zisk, oproti ktorému sa odpo čítateľný 
dočasný rozdiel použije s výnimkou situácie, ke ď odložená da ňová 
pohľadávka vzniká z prvotného vykázania majetku alebo záväzku 
v rámci transakcie, ktorá:  
a) nie je podnikovou kombináciou a  
b) v čase transakcie nemá vplyv ani na ú čtovný zisk, ani na zdani ­
teľný zisk (da ňovú stratu).  
Z odpočítateľných dočasných rozdielov spojených s vkladmi do dcér ­
skych spolo čností, pobo čiek, pridružených podnikov a s podielmi na 
spoločnom podnikaní sa však odložená da ňová pohľadávka vykáže 
v súlade s odsekom 44.  
25. ►M5 Vo ◄ vykázaní záväzku je obsiahnuté, že ú čtovná hodnota sa 
vyrovná v budúcich obdobiach prostredníctvom od čerpania zdrojov 
z účtovnej jednotky predstavujúcich ekonomické úžitky. Ke ď sa 
zdroje od čerpávajú z ú čtovnej jednotky, ich časť alebo ich celková 
hodnota môže by ť odpočítateľná pri ur čovaní zdanite ľného zisku 
v období, ktoré nasleduje po období, v ktorom bol záväzok vykázaný. 
V takýchto prípadoch existuje do časný rozdiel medzi ú čtovnou 
hodnotou záväzku a jeho da ňovým základom. Pod ľa toho vzniká 
odložená da ňová pohľadávka vo vz ťahu k daniam z príjmov, ktoré 
budú spätne získate ľné v budúcich obdobiach vtedy, ak je umožnené 
túto časť záväzku odpo čítať pri určovaní zdanite ľného zisku. 
Podobne, ak je ú čtovná hodnota aktíva nižšia ako jeho da ňový základ, 
rozdiel vedie ku vzniku odloženej da ňovej poh ľadávky vo vz ťahu 
k daniam z príjmov, ktoré budú spätne získate ľné v budúcich obdo ­
biach.  
Príklad  
Účtovná jednotka vykazuje záväzok 100 ako časové rozlíšenie 
nákladov na záruku kvality výrobku. Tieto náklady na záruku 
kvality výrobku nebudú na da ňové účely odpo čítateľné až 
dovtedy, dokia ľ účtovná jednotka nezaplatí reklamáciu. Sadzba 
dane je 25 %.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 93
 
Daňový základ záväzku je nula (ú čtovná hodnota 100 znížená 
o sumu, ktorá bude odpo čítateľná na da ňové účely vo vz ťahu 
k tomuto záväzku v budúcich obdobiach). Pri vysporiadaní záväzku v jeho ú čtovnej hodnote ú čtovná jednotka zníži svoj 
budúci zdanite ľný zisk o 100 a následne zníži svoje budúce 
platby dane o 25 (25 % zo 100). Rozdiel medzi ú čtovnou 
hodnotou 100 a jeho da ňovým základom nula je zdanite ľný 
dočasný rozdiel 100. Ú čtovná jednotka preto vykazuje odloženú 
daňovú pohľadávku 25 (25 % zo 100) za predpokladu, že je 
pravdepodobné, že ú čtovná jednotka dosiahne dostato čný zdani­
teľný zisk v budúcich obdobiach, aby mala úžitok zo zníženia 
platieb daní.
 
26. Ďalej sú uvedené príklady odpo čítateľných dočasných rozdielov, ktoré 
majú za následok vznik odložených da ňových poh ľadávok:  
a) náklady na penzijné požitky sa môžu odpo čítať pri určovaní účtov­
ného zisku po čas poskytovania služieb zamestnancom, avšak sú 
odpočítateľné od zdanite ľného zisku bu ď v čase, keď účtovná 
jednotka platí príspevky do fondu, alebo v čase, keď účtovná 
jednotka vypláca penzijné požitky. V takýchto prípadoch existuje dočasný rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou záväzku a jeho 
daňovým základom. Da ňový základ záväzku je zvy čajne nula. 
Takýto odpo čítateľný dočasný rozdiel má za následok odloženú 
daňovú pohľadávku po čas plynutia ekonomických úžitkov do 
účtovnej jednotky formou odpo čítateľných položiek od zdanite ľ­
ného zisku v čase, keď sa príspevky alebo penzijné požitky vyplá ­
cajú;
 
b) náklady na výskum sa vykazujú ako náklady pri ur čovaní účtov­
ného zisku v období, v ktorom vznikli, avšak môžu by ť uznanou 
odpočítateľnou položkou pri ur čovaní zdanite ľného zisku (da ňovej 
straty) až v neskoršom období. Rozdiel medzi da ňovým základom 
nákladov na výskum, ktorý je sumou uznanou da ňovými orgánmi 
ako odpo čítateľná položka v budúcich obdobiach, a nulovou 
účtovnou hodnotou je odpo čítateľný dočasný rozdiel, ktorého 
výsledkom je odložená da ňová pohľadávka;  
▼M12  
c) s obmedzenými výnimkami ú čtovná jednotka vykazuje identifiko ­
vateľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky v podnikovej 
kombinácii v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia. 
Ak je prevzatý záväzok vykázaný k dátumu nadobudnutia, ale súvisiace náklady sa pri ur čovaní zdanite ľného zisku odpo čítajú 
až v neskorších obdobiach, vzniká odpo čítateľný dočasný rozdiel, 
ktorého výsledkom je odložená da ňová pohľadávka. Odložená 
daňová pohľadávka takisto vzniká, ak reálna hodnota nadobudnu ­
tého identifikovate ľného majetku je nižšia ako jeho da ňový základ. 
V oboch prípadoch výsledná odložená da ňová poh ľadávka 
ovplyvní goodwill (pozri odsek 66); a
 
▼B 
d) určité aktíva sa môžu uzna ť v reálnej hodnote alebo sa môžu 
preceniť bez toho, aby sa uskuto čnila ekvivalentná úprava na 
daňové účely (pozri odsek 20). Odpo čítateľný dočasný rozdiel 
vzniká vtedy, ak da ňový základ aktíva prevyšuje jeho ú čtovnú 
hodnotu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 94
 
27. Zrušenie odpo čítateľných dočasných rozdielov vedie k vzniku odpo ­ 
čítateľných položiek pri ur čovaní zdanite ľných ziskov v budúcich 
obdobiach. Ekonomické úžitky vo forme zníženia platby daní však bude ma ť účtovná jednotka jedine vtedy, ak dosiahne dostato čné 
zdaniteľné zisky, oproti ktorým sa môžu odpo čítateľné položky 
kompenzova ť. Účtovná jednotka preto vykazuje odložené da ňové 
pohľadávky iba vtedy, ke ď je pravdepodobné, že dosiahne zdanite ľné 
zisky tak, aby sa mohli oproti nim použi ť odpočítateľné dočasné 
rozdiely.
 
28. Je pravdepodobné, že ú čtovná jednotka dosiahne zdanite ľný zisk tak, 
aby sa mohli oproti nemu použi ť odpočítateľné dočasné rozdiely, ak 
existujú dostato čné zdanite ľné dočasné rozdiely súvisiace s tým istým 
daňovým orgánom a tým istým da ňovým subjektom, v prípade 
ktorého sa o čakáva zrušenie:  
a) v tom istom období ako o čakávané zrušenie odpo čítateľného 
dočasného rozdielu alebo  
b) v obdobiach, v ktorých sa da ňová strata vyplývajúca z odloženej 
daňovej poh ľadávky môže uplatni ť spätne alebo previes ť do 
ďalších období.  
Za takýchto okolností sa odložená da ňová pohľadávka vykazuje 
v období, v ktorom vznikajú odpo čítateľné dočasné rozdiely.  
29. Ak nie sú zdanite ľné dočasné rozdiely týkajúce sa toho istého da ňo­
vého orgánu a toho istého da ňového subjektu dostato čné, odložená 
daňová pohľadávka sa vykáže v rozsahu, v akom:  
a) je pravdepodobné, že ú čtovná jednotka bude ma ť dostatočný 
zdaniteľný zisk týkajúci sa toho istého da ňového orgánu a toho 
istého daňového subjektu v rovnakom období, ako sa vráti odpo ­ 
čítateľný dočasný rozdiel (alebo v obdobiach, v ktorých sa da ňová 
strata vzniknutá z odloženej da ňovej poh ľadávky môže uplatni ť 
spätne alebo previes ť do ďalších období). Pri vyhodnotení, či 
účtovná jednotka bude ma ť dostato čný zdanite ľný zisk 
v budúcich obdobiach, ú čtovná jednotka ignoruje zdanite ľné 
sumy, ktoré vznikajú z odpo čítateľných dočasných rozdielov, pri 
ktorých sa o čakáva, že sa vyskytnú v budúcich obdobiach, pretože 
odložená da ňová pohľadávka vznikajúca z týchto odpo čítateľných 
dočasných rozdielov bude sama vyžadova ť budúci zdanite ľný zisk 
na to, aby bola využitá, alebo  
b) účtovná jednotka má k dispozícii možnosti da ňového plánovania, 
ktoré povedú k vytvoreniu zdanite ľného zisku v príslušných obdo ­
biach.  
30. Možnosti da ňového plánovania sú opatrenia, ktoré by ú čtovná 
jednotka uskuto čnila s cie ľom vytvori ť alebo zvýši ť zdaniteľné 
výnosy v ur čitom období pred uplynutím lehoty na umorenie da ňovej 
straty alebo da ňových úľav. Napríklad v niektorých jurisdikciách sa 
zdaniteľný zisk môže vytvori ť alebo zvýši ť: 
a) zvolením spôsobu zda ňovania výnosových úrokov bu ď pri prijatí, 
alebo pri vzniku poh ľadávky;  
b) odložením nároku na ur čité odpočty zo zdanite ľného zisku;  
c) predajom a azda spätným lízingom aktív, ktoré boli precenené, 
avšak pre ktoré da ňový základ nebol upravený tak, aby zoh ľad­ 
ňoval toto precenenie, a  
d) predajom aktíva, ktoré vytvára nezdanite ľné výnosy (ako je 
v niektorých jurisdikciách štátny dlhopis), v snahe nakúpi ť inú 
investíciu, ktorá vytvára zdanite ľný výnos.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 95
 
Ak možnosti da ňového plánovania presúvajú zdanite ľný zisk 
z neskoršieho obdobia na skoršie obdobie, využitie da ňovej straty 
alebo daňových úľav prevedených do budúcich období stále závisí 
od existencie budúceho zdanite ľného zisku z iných zdrojov ako 
z dočasných rozdielov vzniknutých v budúcnosti.  
31. Ak ú čtovná jednotka v nedávnej minulosti vytvárala straty, postupuje 
podľa návodu v odsekoch 35 a 36.  
32. [Vypúš ťa sa.]  
▼M12  
Goodwill  
32A. Ak je ú čtovná hodnota goodwillu vznikajúceho v rámci podnikovej 
kombinácie nižšia ako jeho da ňový základ, na základe tohto rozdielu 
vzniká odložená da ňová pohľadávka. Odložená da ňová pohľadávka 
vznikajúca z prvotného vykázania goodwillu sa vykáže ako sú časť 
zaúčtovania podnikovej kombinácie za predpokladu, že je pravdepo ­
dobné, že k dispozícii bude zdanite ľný zisk, vo či ktorému by sa 
mohol použi ť odpočítateľný dočasný rozdiel.  
▼B 
Prvotné vykázanie aktíva alebo záväzku  
33. Jedným z prípadov, ke ď vzniká odložená da ňová poh ľadávka 
z prvotného vykázania aktíva, je prípad, ke ď nezdanite ľná štátna 
dotácia súvisiaca s daným aktívom je odpo čítateľnou položkou pri 
jej prijatí v ú čtovnej hodnote aktíva, ale na da ňové účely nie je 
odpočítateľnou položkou od odpisovate ľnej hodnoty aktíva (inými 
slovami od da ňového základu); ú čtovná hodnota aktíva je nižšia ako 
jeho daňový základ, a to spôsobuje vznik odpo čítateľného dočasného 
rozdielu. Štátne dotácie sa takisto môžu považova ť za odložené 
výnosy a rozdiel medzi odloženým výnosom a jeho nulovým 
daňovým základom je vtedy odpo čítateľný dočasný rozdiel. Nezávisle 
od toho, ktorý spôsob prezentácie ú čtovná jednotka uplat ňuje, nevy ­
kazuje výslednú odloženú da ňovú pohľadávku z dôvodu uvedeného 
v odseku 22.  
Nevyužité da ňové straty a nevyužité da ňové úľavy 
34. Odložená da ňová pohľadávka sa vykáže pri prevode nevyužitej 
daňovej straty do ďalších období a nevyužitých da ňových úľav 
v rozsahu, v ktorom je pravdepodobné, že sa dosiahne budúci zdani ­
teľný zisk, oproti ktorému bude možné zužitkova ť tieto nevyužité 
daňové straty a nevyužité da ňové úľavy. 
35. Kritériá na vykázanie odložených da ňových poh ľadávok vznikajúcich 
pri prevode nevyužitých da ňových strát a da ňových úľav do ďalšieho 
obdobia sú rovnaké ako kritériá na vykázanie odložených da ňových 
pohľadávok vznikajúcich z odpo čítateľných dočasných rozdielov. 
Z existencie nevyužitých da ňových strát však jasne vyplýva, že zdani ­
teľný zisk sa v budúcnosti možno nedosiahne. Preto, ak má ú čtovná 
jednotka preh ľad o nedávnych stratách, vykazuje odloženú da ňovú 
pohľadávku vznikajúcu z nevyužitých da ňových strát alebo nevyuži ­
tých daňových úľav iba v rozsahu, v akom ú čtovná jednotka vykázala 
dostatočné zdanite ľné dočasné rozdiely, alebo ak existuje presved čivý 
dôkaz, že ú čtovná jednotka dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk, 
oproti ktorému bude možné zužitkova ť nevyužité da ňové straty 
alebo nevyužité da ňové úľavy. Za takýchto okolností sa odsekom 
82 vyžaduje zverejni ť výšku odloženej da ňovej poh ľadávky 
a charakter dôkazu podporujúceho jej vykázanie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 96
 
36. Pri odhade pravdepodobnosti, že bude dosiahnutý zdanite ľný zisk, 
oproti ktorému bude možné zužitkova ť nevyužité da ňové straty 
alebo nevyužité da ňové úľavy, účtovná jednotka berie do úvahy 
tieto kritériá:  
a) či má účtovná jednotka dostato čné zdanite ľné dočasné rozdiely 
týkajúce sa toho istého da ňového orgánu a toho istého da ňového 
subjektu, ktorých výsledkom budú zdanite ľné sumy, ktoré je 
možné zužitkova ť na nevyužité da ňové straty alebo nevyužité 
daňové úľavy v období ich platnosti;  
b) či je pravdepodobné, že ú čtovná jednotka vytvorí zdanite ľné zisky 
v období platnosti nevyužitých da ňových strát alebo nevyužitých 
daňových úľav; 
c) či sú nevyužité da ňové straty výsledkom identifikovate ľných 
prípadov, pri ktorých je opätovný výskyt nepravdepodobný, a  
d) či sú možnosti da ňového plánovania (pozri odsek 30) dostupné 
účtovnej jednotke, ktorá vytvorí zdanite ľný zisk v období, 
v ktorom možno zužitkova ť nevyužité da ňové straty alebo nevyu ­ 
žité daňové úľavy. 
Odložená da ňová pohľadávka sa nevykazuje v takom rozsahu, v akom 
nie je pravdepodobné, že sa vytvorí zdanite ľný zisk, oproti ktorému je 
možné zužitkova ť nevyužité da ňové straty alebo nevyužité da ňové 
úľavy. 
Prehodnotenie nevykázaných odložených da ňových poh ľadávok  
37. Ú čtovná jednotka prehodnocuje ku každému súvahovému d ňu nevy­
kázané odložené da ňové poh ľadávky. Ú čtovná jednotka vykáže 
predtým nevykázané odložené da ňové pohľadávky v takom rozsahu, 
v akom je pravdepodobné, že budúci zdanite ľný zisk umožní, aby sa 
odložená da ňová pohľadávka získala spä ť. Napríklad zlepšením 
obchodných podmienok sa môže zvýši ť pravdepodobnos ť, že účtovná 
jednotka bude schopná vytvára ť dostato čný zdanite ľný zisk 
v budúcnosti, aby odložená da ňová pohľadávka splnila kritériá na 
vykázanie stanovené v odseku 24 alebo 34. Iným príkladom je, ak účtovná jednotka prehodnotí odložené da ňové pohľadávky k dátumu 
podnikovej kombinácie alebo následne (pozri odseky 67 a 68).
 
Investície do dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridružených 
podnikov a podielov na spolo čnom podnikaní  
38. Do časné rozdiely vznikajú, ak sa ú čtovná hodnota investícií do dcér ­
skych spolo čností, pobo čiek, pridružených podnikov a podielov na 
spoločnom podnikaní (a to podiel materskej spolo čnosti alebo inve ­
stora na čistých aktívach dcérskej spolo čnosti, pobo čky, pridruženého 
podniku alebo podniku, do ktorého sa investovalo, vrátane ú čtovnej 
hodnoty goodwillu) stáva odlišnou od da ňového základu (ktorým je 
často obstarávacia cena) investície alebo podielu. Takéto rozdiely 
môžu vzniknú ť v dôsledku rôznych okolností, napríklad:  
a) pri existencii nerozdelených ziskov dcérskych spolo čností, pobo ­ 
čiek, pridružených podnikov a spolo čných podnikov;  
b) pri zmenách v kurzoch cudzích mien, ke ď sú materská spolo čnosť 
a jej dcérske spolo čnosti umiestnené v rôznych krajinách, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 97
 
c) pri znížení ú čtovnej hodnoty investície v pridruženom podniku na 
jej spätne získate ľnú sumu.  
V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa môže do časný rozdiel líši ť od 
dočasného rozdielu spojeného s danou investíciou v individuálnej 
účtovnej závierke materskej spolo čnosti, ak materská spolo čnosť 
uvádza investíciu vo svojej individuálnej ú čtovnej závierke 
v obstarávacej cene alebo v precenenej výške.  
39. Ú čtovná jednotka vykáže odložený da ňový záväzok pri všetkých 
zdaniteľných dočasných rozdieloch spojených s investíciami do dcér ­
skych spolo čností, pobo čiek, pridružených podnikov a do podielov na 
spoločnom podnikaní s výnimkou prípadov, ke ď sú splnené obidve 
z týchto podmienok:  
a) materská spolo čnosť, investor alebo spolo čník môžu na časovať 
obdobie zrušenia do časného rozdielu a  
b) je pravdepodobné, že do časný rozdiel nebude v doh ľadnej budúc ­
nosti zrušený.  
40. Ke ďže materská spolo čnosť riadi dividendovú politiku vo vlastných 
dcérskych spolo čnostiach, je schopná na časovať zrušenie do časných 
rozdielov spojených s danou investíciou (vrátane do časných rozdielov 
vznikajúcich nielen z nerozdelených ziskov, ale takisto z každého 
prevodu cudzej meny). Okrem toho by často nebolo vykonate ľné 
určiť výšku daní z príjmov, ktoré by boli splatné pri zrušení do čas­
ného rozdielu. Preto ke ď materská spolo čnosť určila, že tieto zisky sa 
nebudú v doh ľadnej budúcnosti rozde ľovať, materská spolo čnosť 
nevykazuje odložený da ňový záväzok. Rovnaký postup sa uplat ňuje 
na investície do pobo čiek. 
41. Nepe ňažný majetok a záväzky ú čtovnej jednotky sa oce ňujú v jej 
funkčnej mene (pozri IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien ). 
Ak sa zdanite ľný zisk alebo da ňová strata ú čtovnej jednotky (a teda 
daňový základ jej nepe ňažného majetku a záväzkov) ur čujú v odlišnej 
mene, zmeny výmenného kurzu spôsobujú vznik do časných rozdielov, 
ktorých výsledkom je vykázanie odloženého da ňového záväzku alebo 
(podľa odseku 24) majetku. Výsledná odložená da ň sa vykáže na 
ťarchu alebo v prospech hospodárskeho výsledku (pozri odsek 58).  
42. Investor v pridruženom podniku nemá pod kontrolou túto ú čtovnú 
jednotku a vä čšinou nie je v takej pozícii, aby ur čoval dividendovú 
politiku. Preto pri neexistencii dohody, ktorá by vyžadovala, aby sa zisky pridruženého podniku nerozde ľovali v doh ľadnej budúcnosti, 
investor vykazuje odložený da ňový záväzok vznikajúci zo zdanite ľ­
ných do časných rozdielov spojených s jeho investíciami 
v pridruženom podniku. V niektorých prípadoch investor nemusí byť schopný stanovi ť výšku splatnej dane, ak spätne získa obstará ­
vaciu cenu svojej investície v pridruženom podniku, ale môže ur čiť, 
že sa bude rovna ť minimálnej hodnote alebo ju prevýši. V takýchto 
prípadoch je odložený da ňový záväzok ocenený v tejto výške.
 
43. Dohoda medzi ú častníkmi v spolo čnom podniku sa vä čšinou zaoberá 
rozdelením ziskov a stanovuje, či na rozhodnutia o takýchto záležito ­
stiach je potrebný súhlas všetkých spolo čníkov alebo len stanovenej 
väčšiny spolo čníkov. Ke ď môže spolo čník ovláda ť rozdeľovanie 
ziskov a je pravdepodobné, že sa zisky nebudú rozde ľovať 
v predpokladanej budúcnosti, odložený da ňový záväzok sa nevykáže.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 98
 
44. Ú čtovná jednotka vykáže odloženú da ňovú pohľadávku pri všetkých 
odpočítateľných dočasných rozdieloch, ktoré vznikajú z investícií do 
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridružených podnikov a do 
podielov na spolo čnom podnikaní v rozsahu, v akom je pravdepo ­
dobné, že:  
a) dočasný rozdiel sa zruší v predpokladanej budúcnosti a  
b) dosiahne sa zdanite ľný zisk, oproti ktorému bude možné zužit ­
kovať dočasný rozdiel.  
45. Pri rozhodovaní, či sa odložená da ňová poh ľadávka vykáže 
z odpočítateľných dočasných rozdielov spojených s investíciami do 
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridružených podnikov a do 
podielov na spolo čnom podnikaní, berie ú čtovná jednotka do úvahy 
návod uvedený v odsekoch 28 až 31.  
OCEŇOVANIE  
46. Splatné da ňové záväzky (poh ľadávky) za bežné a predchádzajúce 
obdobia sa oce ňujú v sume, pri ktorej sa o čakáva, že sa má zaplati ť 
daňovým orgánom (alebo od nich spä ť získať) použitím da ňových 
sadzieb (a da ňových zákonov), ktoré sú platné alebo v podstate platné 
k súvahovému d ňu. 
47. Odložené da ňové pohľadávky a záväzky sa oce ňujú sadzbami dane, 
ktorých uplat ňovanie sa o čakáva v období, v ktorom sa poh ľadávka 
zrealizuje alebo záväzok vyrovná v závislosti od sadzieb dane 
(a daňových zákonov), ktoré sú platné alebo v podstate platné 
k súvahovému d ňu. 
48. Splatné a odložené da ňové pohľadávky a záväzky sú spravidla 
ocenené použitím da ňových sadzieb (a da ňových zákonov), ktoré sú 
platné. V niektorých jurisdikciách má však vyhlásenie da ňových 
sadzieb (a da ňových zákonov) vládou rovnakú ú činnosť ako skuto čný 
zákon, ktorý môže nadobudnú ť platnosť v priebehu nieko ľkých 
mesiacov od oznámenia. Za týchto podmienok sa da ňové pohľadávky 
a záväzky ocenia použitím vyhlásených da ňových sadzieb 
(a daňových zákonov).  
49. Ak platia rôzne sadzby dane pre rôzne úrovne zdanite ľných ziskov, 
odložené da ňové pohľadávky a záväzky sa oce ňujú použitím priemer ­
ných sadzieb, ktorých platnos ť sa očakáva pre zdanite ľný zisk 
(daňovú stratu) v obdobiach, v ktorých sa o čakáva zrušenie do časných 
rozdielov.  
50. [Vypúš ťa sa.]  
51. Oce ňovanie odložených da ňových záväzkov a odložených da ňových 
pohľadávok musí zoh ľadňovať daňové dôsledky, ktoré by vyplynuli 
zo spôsobu, akým ú čtovná jednotka o čakáva spätné získanie alebo 
vysporiadanie ú čtovnej hodnoty svojich aktív a záväzkov 
k súvahovému d ňu. 
52. V niektorých jurisdikciách môže spôsob, akým ú čtovná jednotka 
spätne získa (vysporiada) ú čtovnú hodnotu aktíva (záväzku), 
ovplyvniť jednu alebo obidve z týchto veli čín: 
a) sadzbu dane uplatnite ľnú v čase, keď účtovná jednotka spätne 
získa (vyrovná) ú čtovnú hodnotu aktíva (záväzku), a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 99
 
b) daňový základ aktíva (záväzku).  
V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka oce ňuje odložené da ňové 
záväzky a odložené da ňové poh ľadávky použitím sadzby dane 
a daňového základu, ktoré sú v súlade s o čakávaným spôsobom spät ­
ného získania alebo vyrovnania.  
Príklad A  
Majetok má ú čtovnú hodnotu 100 a da ňový základ 60. Pri 
predaji majetku by platila sadzba dane 20 % a pri zdanení 
iných príjmov by platila sadzba dane 30 %.  
Účtovná jednotka vykazuje odložený da ňový záväzok vo výške 8 
(20 % zo 40), ak o čakáva predaj majetku bez ďalšieho použí ­
vania, a odložený da ňový záväzok vo výške 12 (30 % zo 40), ak 
očakáva ponechanie majetku v používaní a spätné získanie 
účtovnej hodnoty jeho používaním.  
Príklad B  
Majetok s obstarávacou cenou 100 a ú čtovnou hodnotou 80 je 
precenený na 150. Neuskuto čnila sa ekvivalentná úprava na 
daňové účely. Oprávky na da ňové účely sú 30 a sadzba dane 
je 30 %. Ak sa majetok predá za vyššiu cenu, ako je jeho 
obstarávacia cena, da ňové oprávky 30 sa zahrnú do zdanite ľných 
výnosov, ale tržby z predaja prevyšujúce obstarávaciu cenu nebudú zdanite ľné.
 
Daňový základ majetku je 70 a vzniká zdanite ľný dočasný 
rozdiel 80. Ak ú čtovná jednotka o čakáva spätné získanie 
účtovnej hodnoty používaním majetku, musí vytvori ť zdaniteľný 
výnos 150, ale bude si môc ť odpočítať len odpisy 70. To 
znamená, že je odložený da ňový záväzok 24 (30 % z 80). Ak 
účtovná jednotka o čakáva spätné získanie ú čtovnej hodnoty 
predajom majetku okamžite tržbou 150, odložený da ňový 
záväzok sa vypo číta takto:  
Zdaniteľný 
dočasný 
rozdiel  Daňová 
sadzba  Odložený 
daňový 
záväzok  
Kumulatívne da ňové 
oprávky  30  30 %  9  
Tržby prevyšujúce obsta ­
rávaciu cenu  50  nula  —  
Spolu  80  9  
(poznámka: v súlade s odsekom  ►M5 61A ◄ sa dodato čná 
odložená da ň, ktorá vznikne pri precenení,  ►M5 vykázé 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄) 
Príklad C  
Základné údaje sú rovnaké ako v príklade B, s výnimkou toho, 
keď sa majetok predá za viac, ako je jeho obstarávacia cena, 
daňové oprávky sa zahrnú do zdanite ľných výnosov (zdanené 
30 %) a tržby z predaja sa zdania 40 % po odpo čítaní obstará ­
vacej ceny upravenej o infláciu 110.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 100
 
Ak účtovná jednotka o čakáva úhradu ú čtovnej hodnoty použí ­
vaním majetku, musí vytvori ť zdaniteľné výnosy 150, ale bude 
si môcť odpočítať len odpisy 70. To znamená, že da ňový základ 
je 70, zdanite ľný dočasný rozdiel 80 a odložený da ňový záväzok 
24 (30 % z 80), tak ako v príklade B.  
Ak účtovná jednotka o čakáva úhradu ú čtovnej hodnoty predajom 
majetku okamžite tržbou 150, ú čtovná jednotka si bude môc ť 
odpočítať indexovanú obstarávaciu cenu 110. Čisté tržby 40 
budú zdanené 40 %. Okrem toho sa da ňové oprávky 30 zahrnú 
do zdanite ľných výnosov a zdania sa 30 %. To znamená, že 
daňový základ je 80 (110 mínus 30), zdanite ľný dočasný rozdiel 
70 a odložený da ňový záväzok 25 (40 % zo 40 plus 30 % z 30). 
Ak nie je da ňový základ okamžite jasný v tomto príklade, môžu 
sa zohľadniť základné zásady uvedené v odseku 10.  
(Poznámka: V súlade s odsekom  ►M5 61A ◄ sa dodato čná 
odložená da ň, ktorá vznikne pri precenení,  ►M5 vykázé 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄.) 
52A. V niektorých jurisdikciách sú dane z príjmov splatné pri vyššej alebo 
nižšej sadzbe, ak sa časť čistého zisku alebo celý čistý zisk alebo 
nerozdelený zisk vyplácajú ako dividenda  ►M5 vlastníkom ◄ 
účtovnej jednotky. V niektorých iných jurisdikciách sú dane 
z príjmov refundovate ľné alebo splatné, ak sa časť čistého zisku 
alebo celý čistý zisk alebo nerozdelený zisk vyplácajú ako dividenda  
►M5 vlastníkom ◄ účtovnej jednotky. Za týchto okolností sa 
splatné a odložené da ňové pohľadávky a záväzky oce ňujú pri sadzbe 
dane uplatnite ľnej na nerozdelený zisk.  
52B. Za okolností opísaných v odseku 52A sa dôsledky dividend týkajúce 
sa dane z príjmov vykazujú, ak sa vykazuje záväzok vyplati ť divi­
dendu. Dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov sú spojené viac s minulými transakciami alebo udalos ťami ako s rozde ľovaním vlast ­
níkom. Dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov sa preto vyka ­
zujú cez hospodársky výsledok obdobia pod ľa odseku 58 s výnimkou 
prípadu, ak dôsledky dividend týkajúce sa dane z príjmov vyplynú z okolností opísaných v odseku 58 písm. a) a b).
 
Príklad na ilustráciu odsekov 52A a 52B  
V tomto príklade ide o oce ňovanie splatných a odložených da ňo­
vých poh ľadávok a záväzkov ú čtovnej jednotky v jurisdikcii, 
v ktorej sú dane z príjmov splatné pri vyššej sadzbe uplatnite ľnej 
na nerozdelený zisk (50 %), pri čom suma je nahradite ľná, keď 
sa zisk rozde ľuje. Sadzba dane uplatnite ľná na rozdelený zisk je 
35 %.  ►M5 Na konci obdobia vykazovania ◄, 31. decembra 
20X1, účtovná jednotka nevykazuje ako záväzok dividendy 
navrhnuté alebo vyhlásené  ►M5 po období vykazovania ◄. 
Z toho vyplýva, že v roku 20X1 sa nevykazujú žiadne divi ­
dendy. Zdanite ľný výnos na rok 20X1 je 100 000. Čistý zdani ­
teľný dočasný rozdiel na rok 20X1 je 40 000.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 101
 
Účtovná jednotka vykazuje splatný da ňový záväzok a náklady na 
splatnú da ň z príjmov 50 000. Žiadne aktívum sa nevykazuje pre 
sumu potenciálne spätne získate ľný ako výsledok budúcich divi ­
dend. Ú čtovná jednotka takisto vykazuje odložený da ňový 
záväzok a odložený da ňový náklad 20 000 (50 % zo 40 000), 
ktoré predstavujú dane, ktoré ú čtovná jednotka zaplatí, ke ď získa 
späť alebo vyrovná ú čtovné hodnoty svojich aktív a záväzkov 
založené na sadzbe dane uplatnite ľnej na nerozdelený zisk.  
V dôsledku toho 15. marca 20X2 vykazuje ú čtovná jednotka 
dividendy 10 000 z predchádzajúceho prevádzkového zisku ako záväzok.
 
Účtovná jednotka vykazuje 15. marca 20X2 spätné získanie dane 
z príjmov 1 500 (15 % dividend vykázaných ako záväzok) ako 
splatnú da ňovú pohľadávku a ako zníženie nákladu na splatnú 
daň z príjmov na rok 20X2.  
53. Odložené da ňové pohľadávky a záväzky sa nediskontujú.  
54. Spo ľahlivé stanovenie odložených da ňových poh ľadávok a záväzkov 
na základe diskontovania vyžaduje podrobné časové rozvrhnutie 
zrušenia každého do časného rozdielu. V mnohých prípadoch je zosta ­
venie takéhoto harmonogramu ve ľmi nepraktické alebo komplikované. 
Nie je preto vhodné vyžadova ť diskontovanie odložených da ňových 
pohľadávok alebo záväzkov. Povoli ť diskontovanie, ale ho nevyža ­
dovať, by viedlo k odloženým da ňovým poh ľadávkam a záväzkom, 
ktoré by neboli porovnate ľné medzi ú čtovnými jednotkami. Tento 
štandard preto nevyžaduje, ale ani nepovo ľuje diskontovanie odlože ­
ných daňových poh ľadávok a záväzkov.  
55. Do časné rozdiely sa ur čujú vo vz ťahu k účtovnej hodnote aktíva alebo 
záväzku. Toto pravidlo sa uplat ňuje, aj ke ď je účtovná hodnota sama 
určená na diskontnej základni, napríklad v prípade povinností 
z penzijných požitkov (pozri IAS 19  Zamestnanecké požitky ). 
56. Ú čtovná hodnota odloženej da ňovej poh ľadávky sa preskúma ku 
každému súvahovému d ňu. Účtovná jednotka zníži ú čtovnú hodnotu 
odloženej da ňovej pohľadávky v rozsahu, v ktorom už nie je pravde ­
podobné, že dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk, ktorý umožní zužit ­
kovať časť alebo celý úžitok tejto odloženej da ňovej poh ľadávky. 
Každé takéto zníženie sa zruší v rozsahu, v ktorom vzniká pravdepo ­
dobnosť, že sa dosiahne dostato čný zdanite ľný zisk.  
VYKAZOVANIE SPLATNEJ A ODLOŽENEJ DANE  
57. Ú čtovanie splatnej a odloženej dane spôsobujú transakcie alebo iné 
udalosti, ktoré nie sú konzistentné s ú čtovaním transakcií alebo 
udalostí samotných. Odseky 58 až 68C uplat ňujú túto zásadu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 102
 
Položky vykazované v zisku alebo strate  
58. Splatná a odložená da ň sa vykazuje ako výnos alebo náklad a zahrnie 
sa do zisku alebo straty za dané obdobie, ale s výnimkou prípadov, 
keď daň vzniká z:  
a) transakcie alebo udalosti, ktorá sa vykáže v tom istom alebo inom 
období mimo zisku alebo straty bu ď v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku, alebo priamo vo vlastnom imaní (pozri 
odseky 61A až 65)  
▼B 
b) podnikovej kombinácie (pozri odseky 66 až 68).  
59. Vä čšina odložených da ňových záväzkov a odložených da ňových poh ľa­
dávok vzniká, ak je výnos alebo náklad zahrnutý do ú čtovného zisku 
v jednom období, avšak do zdanite ľného zisku (da ňovej straty) v inom 
období. Výsledná odložená da ň sa vykáže vo výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄. Príkladmi sú:  
a) výnosy z úrokov, tantiém alebo dividend prijaté po konci obdobia, 
ak sú zahrnuté do ú čtovného zisku na základe časového rozdelenia 
v súlade s IAS 18  Výnosy , avšak do zdanite ľného zisku (da ňovej 
straty) sú zahrnuté pri prijatí pe ňažných prostriedkov, a  
b) náklady na obstaranie nehmotného majetku boli aktivované 
v súlade s IAS 38, ak sa odpisujú vo výkaze  ►M5 komplexného 
výsledku ◄, avšak stali sa da ňovo odpo čítateľnými položkami 
v čase, keď sa vynaložili.  
60. Ú čtovná hodnota odložených da ňových poh ľadávok a záväzkov sa 
môže meni ť dokonca aj vtedy, ak by sa nezmenila výška súvisiaceho 
dočasného rozdielu. Toto môže by ť spôsobené napríklad:  
a) zmenou da ňových sadzieb alebo da ňových predpisov;  
b) prehodnotením nahradite ľnosti odložených da ňových poh ľadávok 
alebo  
c) zmenou v o čakávanom spôsobe návratnosti aktíva.  
Výsledná odložená da ň sa vykáže vo výkaze  ►M5 komplexného 
výsledku ◄ s výnimkou prípadov týkajúcich sa položiek  ►M5 vyká­
zaných mimo zisku alebo straty ◄ (pozri odsek 63).  
Položky ú čtované priamo ►M5 vykázané mimo zisku alebo 
straty ◄ 
▼M5 __________  
61A. Splatná da ň a odložená da ň sa vykazujú mimo zisku alebo straty 
v prípade, ke ď daň súvisí s položkami vykazovanými mimo zisku 
alebo straty v tom istom alebo inom období. Preto splatná da ň 
a odložená da ň, ktorá súvisí s položkami vykazovanými v tom 
istom alebo inom období:  
a) v ostatných sú častiach komplexného výsledku sa vykazuje 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku (pozri odsek 62),  
b) priamo vo vlastnom imaní sa vykazuje priamo vo vlastnom imaní 
(pozri odsek 62A).  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 103
 
62. Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva požadujú alebo 
povoľujú, aby sa ur čité položky vykazovali v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku. Príklady takýchto položiek sú tieto:  
a) zmena v ú čtovnej hodnote, ktorá vzniká z precenenia nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení (pozri IAS 16) a  
b) [Vypúš ťa sa]  
c) kurzové rozdiely vznikajúce z prepo čtu účtovnej závierky 
prevádzky v zahrani čí (pozri IAS 21),  
d) [Vypúš ťa sa]  
62A. Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva požadujú alebo 
povoľujú, aby sa ur čité položky ú čtovali priamo v prospech alebo 
na ťarchu vlastného imania. Príklady takýchto položiek sú tieto:  
a) úprava za čiatočného stavu nerozdeleného zisku spôsobená bu ď 
zmenou ú čtovnej politiky, ktorá sa uplat ňuje retrospektívne, 
alebo opravou chyby (pozri IAS 8  Účtovné politiky, zmeny 
v účtovných odhadoch a chyby ) a 
b) sumy vznikajúce pri prvotnom vykázaní prvku vlastného imania 
v zloženom finan čnom nástroji (pozri odsek 23).  
63. Za výnimo čných okolností môže by ť zložité stanovi ť výšku splatnej 
a odloženej dane, ktorá súvisí s položkami vykázanými mimo zisku alebo straty (bu ď v ostatných sú častiach komplexného výsledku, alebo 
priamo vo vlastnom imaní). Toto môže by ť prípad, kedy napríklad:
 
▼B 
a) existuje progresívna sadzba dane z príjmov a nie je možné stanovi ť 
sadzbu, ktorou je konkrétna zložka zdanite ľného zisku (da ňovej 
straty) zdanená;  
b) zmena sadzby dane alebo iných da ňových predpisov má vplyv na 
odloženú da ňovú pohľadávku alebo záväzok súvisiaci (celkovo 
alebo čiastočne) ►M5 s položkou, ktorá bola predtým vykázaná 
mimo zisku alebo straty alebo ◄ 
c) účtovná jednotka ur čí, že odložená da ňová pohľadávka by sa mala 
vykazova ť, alebo by sa nemala ďalej úplne vykazova ť ►M5 a 
odložená da ňová poh ľadávka súvisí (celkom alebo s časti) 
s položkou, ktorá bola predtým vykázaná mimo zisku alebo straty. ◄
 
▼M5 
V takýchto prípadoch sa splatná a odložená da ň súvisiaca 
s položkami, ktoré sa vykazujú mimo zisku alebo straty, stanoví z primeraného pomerného priradenia splatnej a odloženej dane 
v účtovnej jednotke v da ňovej jurisdikcii alebo inou metódou, ktorá 
zabezpečí presnejšiu alokáciu za daných okolností.
 
▼B 
64. V IAS 16 sa konkrétne neuvádza, či by účtovná jednotka mala 
previesť každý rok z prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku 
sumu vo výške rovnajúcej sa rozdielu medzi odpismi alebo amortizá ­
ciou prece ňovaného aktíva a odpismi alebo amortizáciou vychádzajú ­
cimi z obstarávacej ceny tohto aktíva. Ak ú čtovná jednotka uskuto ční 
takéto zú čtovanie, zú čtovaná suma je znížená o zodpovedajúcu odlo ­ 
ženú daň. Podobné postupy platia pre ú čtovanie pri vyra ďovaní 
položky nehnute ľností, strojov alebo zariadení.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 104
 
65. Ke ď sa aktívum prece ňuje na da ňové účely a toto precenenie súvisí 
s účtovaním precenenia týkajúceho sa predchádzajúceho obdobia, 
alebo s takým, ktoré sa uskuto ční v budúcom období, da ňové vplyvy 
oboch precenení aktíva i úpravy da ňového základu sa  ►M5 vyka­
zujú v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄ v obdobiach, 
v ktorých sa uskuto čnia. Ak však precenenie na da ňové účely nesúvisí 
s účtovným precenením v predchádzajúcom období, alebo s takým, 
ktorého vykonanie sa o čakáva v budúcom období, da ňové vplyvy 
úpravy da ňového základu sa vykazujú vo výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄. 
65A. Ak ú čtovná jednotka platí dividendy svojim  ►M5 vlastníkom ◄, 
môže sa od nej vyžadova ť vyplatiť časť dividend da ňovým orgánom 
v mene  ►M5 vlastníkov ◄. V mnohých jurisdikciách sa táto suma 
uvádza ako zrážková da ň. Takáto suma platená alebo splatná 
daňovým orgánom sa ú čtuje do vlastného imania ako časť dividend.  
Odložená da ň, ktorá vzniká pri podnikovej kombinácii  
▼M12  
66. Ako bolo vysvetlené v odsekoch 19 a 26 písm. c), v rámci podnikovej 
kombinácie môžu vznika ť dočasné rozdiely. V súlade s IFRS 3 
účtovná jednotka vykazuje všetky vzniknuté odložené da ňové pohľa­
dávky (za predpokladu, že sp ĺňajú kritériá na vykázanie uvedené 
v odseku 24), alebo odložené da ňové záväzky ako identifikovate ľný 
majetok a identifikovate ľné záväzky k dátumu nadobudnutia. 
Následne tieto odložené da ňové pohľadávky a odložené da ňové 
záväzky ovplyv ňujú sumu goodwillu alebo zisk z výhodnej kúpy, 
ktorý účtovná jednotka vykazuje. V súlade s odsekom 15 písm. a) 
však účtovná jednotka nevykazuje odložené da ňové záväzky vznika ­
júce pri prvotnom vykázaní goodwillu.  
67. V dôsledku podnikovej kombinácie by sa mohla zmeni ť pravdepodob ­
nosť realizácie odloženej da ňovej poh ľadávky nadobúdate ľa pred 
nadobudnutím. Nadobúdate ľ môže považova ť za pravdepodobné, že 
spätne získa svoju vlastnú odloženú da ňovú pohľadávku, ktorá nebola 
vykázaná pred podnikovou kombináciou. Napríklad nadobúdate ľ 
môže byť schopný uplatni ť úžitok zo svojich nevyužitých da ňových 
strát voči budúcemu zdanite ľnému zisku nadobúdaného subjektu. 
Alternatívne v dôsledku podnikovej kombinácie by už nemuselo by ť 
pravdepodobné, že v prípade dosiahnutia budúceho zdanite ľného 
zisku bude možné spätne získa ť odloženú da ňovú poh ľadávku. 
V takýchto prípadoch nadobúdate ľ vykáže zmenu odloženej da ňovej 
pohľadávky v období podnikovej kombinácie, avšak nezahrnie ju ako 
súčasť účtovania podnikovej kombinácie. Preto ju nadobúdate ľ 
neberie do úvahy pri ocenení goodwillu alebo zisku z výhodnej kúpy, ktorý vykazuje v rámci podnikovej kombinácie.
 
68. Potenciálny úžitok z prevedenej da ňovej straty nadobúdaného 
subjektu alebo iné odložené da ňové pohľadávky by nemuseli sp ĺňať 
kritériá na samostatné vykázanie v čase prvotného zaú čtovania podni ­
kovej kombinácie, ale mohli by sa uplatni ť následne.  
Účtovná jednotka vykáže nadobudnuté odložené da ňové úžitky, ktoré 
uplatňuje po podnikovej kombinácii takto:  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 105
 
a) Nadobudnuté odložené da ňové úžitky vykázané v rámci obdobia 
oceňovania, ktoré sú výsledkom nových informácií 
o skutočnostiach alebo o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu 
nadobudnutia, sa použijú na zníženie ú čtovnej hodnoty každého 
goodwillu súvisiaceho s týmto nadobudnutím. Ak je ú čtovná 
hodnota tohto goodwillu nulová, všetky zostávajúce odložené 
daňové úžitky sa vykážu v zisku alebo strate.  
b) Všetky ostatné nadobudnuté odložené da ňové úžitky, ktoré sú 
uplatnené, sa vykážu v zisku alebo strate (alebo, ak to tento štan ­
dard požaduje, mimo zisku alebo straty).  
__________  
▼B 
Splatná a odložená da ň vyplývajúca z platobných transakcií na 
základe podielov  
68A. V niektorých jurisdikciách ú čtovná jednotka získa odpo čítateľnú 
položku (t. j. sumu, ktorú možno odpo čítať pri stanovovaní zdanite ľ­
ného zisku), ktorá sa týka vyplatenej odmeny v akciách, opciách na 
akcie alebo iných majetkových nástrojov ú čtovnej jednotky. Suma 
takejto odpo čítateľnej položky sa môže odlišova ť od súvisiaceho 
kumulatívneho nákladu na odme ňovanie a môže k nej dôjs ť 
v neskoršom ú čtovnom období. Napríklad v niektorých jurisdikciách 
môže účtovná jednotka vykáza ť náklad za spotrebu prijatých služieb 
od zamestnancov ako úhradu za poskytnuté opcie na akcie v súlade s IFRS 2  Platby na základe podielov  a nezíska odpo čítateľnú položku 
dovtedy, kým nedôjde k realizácii opcií, pri čom ocenenie odpo číta­
teľnej položky vychádza z ceny akcie ú čtovnej jednotky k dátumu 
realizácie.
 
68B. Tak ako v prípade nákladov na výskum, ktorými sa zaoberajú 
odseky 9 a 26 písm. b) tohto štandardu, rozdiel medzi da ňovým 
základom služieb prijatých od zamestnancov k danému dátumu (ide o sumu, ktorú da ňový úrad umož ňuje považova ť za odpo čítateľnú 
v budúcich obdobiach) a ú čtovnou hodnotou nuly predstavuje odpo ­ 
čítateľný dočasný rozdiel, z ktorého vzniká odložená da ňová pohľa­
dávka. Ak suma, ktorú da ňový úrad umožní odpo čítať v budúcich 
obdobiach, nie je na konci daného obdobia známa, odhadne sa na základe dostupných informácií ku koncu uvedeného obdobia. Ak 
napríklad suma, ktorú da ňový úrad umož ňuje odpočítať v budúcich 
obdobiach, závisí od ceny akcie ú čtovnej jednotky v budúcom období, 
ocenenie odpo čítateľného dočasného rozdielu by malo vychádza ť 
z ceny akcie ú čtovnej jednotky ku koncu daného obdobia.
 
68C. Pod ľa ustanovení odseku 68A suma odpo čítateľnej položky (alebo 
odhadnutej budúcej odpo čítateľnej položky ocenenej v súlade 
s odsekom 68B) sa môže líši ť od súvisiacich kumulatívnych nákladov 
na odmeňovanie. Pod ľa odseku 58 tohto štandardu sa vyžaduje, aby 
sa splatná a odložená da ň vykazovali ako výnos alebo náklad 
a zahrnuli do hospodárskeho výsledku za dané obdobie s výnimkou 
prípadu, ak da ň vyplýva z  ►M5 a) transakcie alebo udalosti, ktorá 
je v tom istom alebo inom období vykázaná mimo zisku alebo straty alebo b) podnikovej kombinácie. ◄ Ak suma odpo čítateľnej položky 
(alebo odhadnutej budúcej odpo čítateľnej položky) presiahne sumu 
súvisiacich kumulatívnych nákladov na odme ňovanie, znamená to, 
že odpočítateľná položka nesúvisí len s nákladmi na odme ňovanie, 
ale aj s položkou vlastného imania. V takejto situácii sa prebytok 
súvisiacej splatnej alebo odloženej dane vykazuje priamo vo vlastnom 
imaní.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 106
 
PREZENTÁCIA  
Daňové pohľadávky a da ňové záväzky  
69. [Vypúš ťa sa.]  
70. [Vypúš ťa sa.]  
Kompenzácia  
71. Ú čtovná jednotka kompenzuje splatné da ňové pohľadávky a splatné 
daňové záväzky vtedy a len vtedy, ak:  
a) má zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ť vykázané sumy a  
b) má zámer vyrovna ť v čistej výške alebo realizova ť pohľadávku 
a vyrovna ť záväzok súbežne.  
72. Hoci splatné da ňové pohľadávky a záväzky sa vykazujú a oce ňujú 
oddelene, ich kompenzovanie v súvahe je pod ľa kritérií podobných 
s tými, ktoré sú ur čené pre finan čné nástroje v IAS 32. Ú čtovná 
jednotka má zvy čajne zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ť 
splatnú da ňovú pohľadávku oproti splatnému da ňovému záväzku, ak 
súvisia s da ňami z príjmov vyberanými tým istým da ňovým orgánom 
a daný da ňový orgán povolí ú čtovnej jednotke zaplati ť alebo prija ť 
výslednú sumu po kompenzácii.  
73. V konsolidovanej ú čtovnej závierke je splatná da ňová pohľadávka 
jedného podniku v skupine kompenzovaná so splatným da ňovým 
záväzkom druhého podniku v skupine vtedy a len vtedy, ak uvedené 
účtovné jednotky majú zo zákona vykonate ľné právo zaplati ť alebo 
prijať jedinú výslednú sumu a tieto jednotky majú v úmysle zaplati ť 
alebo prija ť takúto výslednú sumu alebo prija ť úhradu poh ľadávky 
a vyrovna ť záväzok súbežne.  
74. Ú čtovná jednotka kompenzuje odložené da ňové poh ľadávky 
a odložené da ňové záväzky vtedy a len vtedy, ak:  
a) má zo zákona vykonate ľné právo kompenzova ť splatné da ňové 
pohľadávky oproti splatným da ňovým záväzkom a  
b) odložené da ňové pohľadávky a odložené da ňové záväzky súvisia 
s daňami z príjmov vyberanými tým istým da ňovým orgánom 
buď: 
i) v tom istom zda ňovanom subjekte, alebo  
ii) v rôznych zda ňovaných subjektoch, ktoré majú v úmysle 
vyrovnať splatné da ňové záväzky a poh ľadávky na netto 
základe alebo realizova ť pohľadávky a vyrovna ť záväzky 
súbežne v každom z budúcich období, v ktorom sa o čakáva 
vyrovnanie alebo spätné získanie významných súm odložených 
daňových záväzkov alebo poh ľadávok.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 107
 
75. Aby sa nemusel vypracova ť podrobný časový rozvrh zrušenia 
každého do časného rozdielu, tento štandard vyžaduje od ú čtovnej 
jednotky, aby kompenzovala odloženú da ňovú pohľadávku oproti 
odloženému da ňovému záväzku toho istého zda ňovaného subjektu 
vtedy a len vtedy, ak tieto súvisia s da ňami z príjmov vyberanými 
tým istým da ňovým orgánom a ú čtovná jednotka má zo zákona vyko ­
nateľné právo kompenzova ť splatné da ňové poh ľadávky oproti 
splatným da ňovým záväzkom.  
76. Za výnimo čných okolností môže ma ť účtovná jednotka zo zákona 
vykonateľné právo kompenzova ť a zámer vyrovna ť na netto základe 
iba v niektorých obdobiach, avšak nie v ostatných. Za takýchto výni ­
močných okolností sa môže vyžadova ť podrobný časový rozvrh na 
spoľahlivé určenie toho, či odložený da ňový záväzok jedného zda ňo­
vaného subjektu spôsobí zvýšenie da ňových platieb v rovnakom 
období, v ktorom odložená da ňová pohľadávka iného zda ňovaného 
subjektu spôsobí zníženie platieb v prípade druhého zda ňovaného 
subjektu.  
Daňový náklad  
Daňový náklad (výnos) zo zisku alebo straty z bežných činností  
▼M5 
77. Da ňový náklad (výnos) vz ťahujúci sa na zisk alebo stratu z bežnej 
činnosti sa prezentuje vo výkaze komplexného výsledku.  
77A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 
uvedenom v IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie 
z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezentuje da ňový náklad 
(výnos) vz ťahujúci sa na zisk alebo stratu z bežnej činnosti.  
▼B 
Kurzové rozdiely k odloženým zahrani čným daňovým záväzkom alebo 
pohľadávkam  
78. V IAS 21 sa vyžaduje, aby sa ur čité kurzové rozdiely vykazovali ako 
výnos alebo náklad, ale konkrétne neuvádza, kde by sa mali tieto rozdiely prezentova ť vo výkaze  ►
M5 komplexného výsledku ◄. 
Preto, ak sa kurzové rozdiely k odloženým zahrani čným daňovým 
záväzkom alebo poh ľadávkam vykazujú vo výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄, môžu sa tieto rozdiely klasifikova ť ako odložený 
daňový náklad (výnos), ak sa takáto prezentácia považuje za najuži ­
točnejšiu pre používate ľov účtovnej závierky.  
ZVEREJŇOVANIE  
79. Hlavné zložky da ňových nákladov (výnosov) sa zverej ňujú oddelene.  
80. Zložky da ňových nákladov (výnosov) môžu zah ŕňať: 
a) splatný da ňový náklad (výnos);  
b) všetky úpravy vykázané v období pre splatnú da ň predchádzajú ­
cich období;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 108
 
c) sumu odloženého da ňového nákladu (výnosu) súvisiaceho so 
vznikom a zrušením do časných rozdielov;  
d) sumu odloženého da ňového nákladu (výnosu) súvisiaceho so 
zmenami v sadzbách dane alebo so zavedením nových daní;  
e) sumu úžitku vznikajúceho z predchádzajúcej nevykázanej da ňovej 
straty, da ňových úľav alebo do časného rozdielu predchádzajúcich 
období, ktorá je využitá na zníženie splatného da ňového nákladu;  
f) sumu úžitku z predchádzajúcej nevykázanej da ňovej straty, da ňo­
vých úľav alebo do časného rozdielu predchádzajúcich období, 
ktorá je využitá na zníženie odloženého da ňového nákladu;  
g) odložený da ňový náklad vznikajúci zo zníženia alebo zrušenia 
predtým zníženej odloženej da ňovej poh ľadávky v súlade 
s odsekom 56 a  
h) sumu da ňových nákladov (výnosov) v súvislosti s tými zmenami 
v účtovnej politike a chybami, ktoré sú obsiahnuté 
v hospodárskom výsledku v súlade s IAS 8, pretože ich nie je možné účtovať so spätnou platnos ťou.
 
▼M5 
81. Oddelene sa takisto zverej ňujú: 
a) súhrnná splatná a odložená da ň súvisiaca s položkami, ktoré sa 
zaúčtovali priamo na ťarchu alebo v prospech vlastného imania 
(pozri odsek 62A);  
ab) suma dane z príjmov, ktorá súvisí s každou zložkou ostatných 
súčastí komplexného výsledku [pozri odsek 62 a IAS 1 (v znení 
revízie z roku 2007)];  
b) [Vypúš ťa sa];  
▼B 
c) vysvetlenie vz ťahu medzi da ňovým nákladom (výnosom) 
a účtovným ziskom v jednej alebo obidvoch z týchto foriem:  
i) číselným zosúhlasením da ňových nákladov (výnosov) 
s účtovným ziskom vynásobeným platnou(-ými) sadzbou(- 
ami) dane, so sú časným zverejnením základu dane, 
z ktorého je (sú) vypo čítaná(-é) platná(-é) sadzba(-y) dane, 
alebo  
ii) číselným zosúhlasením priemernej efektívnej sadzby dane 
s platnou sadzbou dane, so sú časným zverejnením základu 
dane, pod ľa ktorého je vypo čítaná platná sadzba dane;  
d) vysvetlenie zmien v platnej(-ých) sadzbe(-ách) dane v porovnaní 
s predchádzajúcim ú čtovným obdobím;  
e) suma (a ak existuje, aj obdobie platnosti) odpo čítateľných dočas­
ných rozdielov, nevyužitých da ňových strát a nevyužitých da ňo­
vých úľav, pre ktoré sa nevykazuje odložená da ňová pohľadávka 
k súvahovému d ňu; 
f) súhrnná výška do časných rozdielov spojených s investíciami do 
dcérskych spolo čností, pobo čiek, pridružených podnikov a do 
podielov na spolo čnom podnikaní, pre ktoré neboli vykázané 
odložené da ňové záväzky (pozri odsek 39);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 109
 
g) ku každému typu do časného rozdielu a každému typu nevyuži ­
tých daňových strát a nevyužitých da ňových úľav: 
i) suma odložených da ňových poh ľadávok a záväzkov vykáza ­
ných v súvahe za každé prezentované obdobie;  
ii) suma odloženého da ňového výnosu alebo nákladu vykázaného 
vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄, ak nie je zjavný 
zo zmien v sumách vykazovaných v súvahe;  
▼M12  
h) v súvislosti s ukon čenými činnosťami daňový náklad vz ťahu­
júci sa na:  
i) zisk alebo stratu z ukon čenia; a  
ii) zisk alebo stratu z bežnej činnosti z ukon čenej činnosti za 
obdobie, spolu s príslušnými sumami za každé predchá ­
dzajúce prezentované obdobie;  
i) suma ú činkov na da ň z príjmov, vyplývajúcich z dividend pre 
akcionárov ú čtovnej jednotky, ktoré boli navrhnuté alebo 
vyhlásené pred schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie, 
ale nevykázali sa ako záväzok v ú čtovnej závierke,  
j) ak podniková kombinácia, v rámci ktorej je ú čtovná jednotka 
nadobúdate ľom, spôsobí zmenu vo vykázanej hodnote svojej 
odloženej da ňovej poh ľadávky pred nadobudnutím (pozri 
odsek 67), suma tejto zmeny, a  
k) ak odložené da ňové úžitky nadobudnuté v podnikovej kombi ­
nácii nie sú vykázané k dátumu nadobudnutia, ale sú vyká ­
zané po dátume nadobudnutia (pozri odsek 68), opis udalosti alebo zmeny okolností, ktoré spôsobili vykázanie odložených daňových úžitkov.
 
▼B 
82. Ú čtovná jednotka zverejní sumu odloženej da ňovej poh ľadávky 
a charakter dôkazu podporujúci jej vykázanie, ak:  
a) zužitkovanie odloženej da ňovej pohľadávky závisí od prebytkov 
budúcich zdanite ľných ziskov nad ziskom, ktorý vzniká zo 
zrušenia existujúcich zdanite ľných dočasných rozdielov, a  
b) účtovná jednotka dosiahla stratu bu ď v bežnom, alebo predchádza ­
júcom období v da ňovom systéme, s ktorým odložená da ňová 
pohľadávka súvisí.  
82A. Za okolností opísaných v odseku 52A ú čtovná jednotka zverejní 
charakter potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane z príjmov, 
ktoré by vyplynuli z vyplatenia dividend jej  ►M5 vlastníkom ◄. 
Okrem toho ú čtovná jednotka zverejní sumy potenciálnych dôsledkov 
týkajúcich sa dane z príjmov prakticky stanovite ľných a či existujú 
nejaké potenciálne dôsledky týkajúce sa dane z príjmov prakticky 
nestanovite ľné. 
83. [Vypúš ťa sa.]  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 110
 
84. Zverejnenia, ktoré sa vyžadujú pod ľa odseku 81 písm. c), umož ňujú 
používate ľom účtovnej závierky pochopi ť, či vzťah medzi da ňovými 
nákladmi (výnosmi) a ú čtovným ziskom je neobvyklý a porozumie ť 
významným skuto čnostiam, ktoré by mohli ma ť vplyv na tento vz ťah 
v budúcnosti. Vz ťah medzi da ňovými nákladmi (výnosmi) 
a účtovným ziskom môžu ovplyvni ť také faktory, ako sú výnosy, 
ktoré sú oslobodené od dane, náklady, ktoré nie sú odpo čítateľné 
pri stanovení zdanite ľného zisku (da ňovej straty), ú činky daňových 
strát a účinky kurzových rozdielov.  
85. Pri vysvet ľovaní vz ťahu medzi da ňovými nákladmi (výnosmi) 
a účtovným ziskom používa ú čtovná jednotka platnú sadzbu dane, 
ktorá poskytuje najvýznamnejšie informácie pre používate ľov 
účtovnej závierky. Často je najvýznamnejšou sadzbou tuzemská 
sadzba dane krajiny, v ktorej má ú čtovná jednotka sídlo, zahr ňujúca 
sadzbu dane platnú pre národné dane so sadzbami pre každú miestnu 
daň, ktorá je vypo čítaná v podstate na podobnej úrovni zdanite ľného 
zisku (da ňovej straty). Pre ú čtovnú jednotku vykonávajúcu činnosť 
v mnohých jurisdikciách však môže ma ť väčší význam zlú čiť odde­
lené zosúhlasenia použitím tuzemskej sadzby v každej jednotlivej 
jurisdikcii. Ďalej uvedený príklad je ilustráciou, ako výber platnej 
sadzby dane ovplyv ňuje prezentáciu číselného zosúhlasenia.  
Príklad na ilustráciu odseku 85  
V roku 19X2 vykázala ú čtovná jednotka ú čtovný zisk vo svojej 
vlastnej jurisdikcii (krajine A) 1 500 (v 19X1: 2 000) a v krajine 
B 1 500 (v 19X1: 500). Sadzba dane je 30 % v krajine A a 20 % 
v krajine B. V krajine A nie sú náklady 100 (19X1: 200) odpo ­ 
čítateľnými položkami na da ňové účely. 
Nasleduje príklad zosúhlasenia s tuzemskou sadzbou dane.  
19X1  19X2  
Účtovný zisk  2 500  3 000  
Daň podľa tuzemskej sadzby 
30 %  750  900  
Daňový vplyv nákladov, ktoré 
nie sú odpo čítateľné na daňové 
účely 60  30  
Vplyv nižšej sadzby dane 
v krajine B  – 50  – 150  
Daňový náklad  760 780  
V ďalej uvedenom príklade je zosúhlasenie zostavené zlú čením 
oddelených zosúhlasení v každej národnej jurisdikcii. Pod ľa tejto 
metódy sa vplyv rozdielov medzi vlastnou tuzemskou sadzbou 
dane vykazujúcej ú čtovnej jednotky a tuzemskou sadzbou dane 
v ostatných jurisdikciách neprejavuje ako samostatná položka pri zosúhlasení. Ú čtovná jednotka môže prediskutova ť vplyvy 
významných zmien na každú zo sadzieb dane alebo na zlú čenie 
ziskov dosiahnutých v rôznych jurisdikciách, v snahe vysvetli ť 
zmeny platnej(-ých) sadzby(-ieb) dane tak, ako sa to vyžaduje v odseku 81 písm. d).
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 111
 
Účtovný zisk  2 500  3 000  
Daň podľa tuzemskej sadzby 
použitá pre zisk dosiahnutý v tej krajine
 700  750  
Daňový vplyv nákladov, ktoré 
nie sú odpo čítateľné na daňové 
účely 60  30  
Daňový náklad  760 780  
86. Priemerná platná sadzba dane je da ňový náklad (výnos) vydelený 
účtovným ziskom.  
87. Často by bolo nemožné vypo čítať výšku nevykázaných da ňových 
záväzkov vznikajúcich z investícií do dcérskych spolo čností, pobo ­ 
čiek, pridružených podnikov a do podielov na spolo čnom podnikaní 
(pozri odsek 39). V tomto štandarde sa preto vyžaduje, aby ú čtovná 
jednotka zverejnila súhrnnú výšku podkladových do časných 
rozdielov, ale nevyžaduje sa zverejni ť odložené da ňové záväzky. Aj 
napriek tomu sa ú čtovnej jednotke odporú ča, ak je to vykonate ľné, 
zverejniť výšku nevykázaných odložených da ňových záväzkov, 
pretože používatelia ú čtovnej závierky môžu považova ť takúto infor ­
máciu za užito čnú. 
87A. V odseku 82A sa vyžaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila charakter 
potenciálnych dôsledkov týkajúcich sa dane z príjmov, ktoré by 
vyplynuli z vyplatenia dividend jeho  ►M5 vlastníkom ◄. Účtovná 
jednotka zverej ňuje dôležité črty systému dane z príjmov a faktory, 
ktoré budú ovplyv ňovať sumu potenciálnych dôsledkov na da ň 
z príjmov vyplývajúcu z dividend.  
87B. Niekedy by nebolo možné vypo čítať celkovú sumu potenciálnych 
dôsledkov na da ň z príjmov, ktoré by mohli vyplynú ť z vyplatenia 
dividend  ►M5 vlastníkom ◄. Tento prípad môže nasta ť napríklad 
vtedy, ke ď účtovná jednotka má ve ľa zahraničných dcérskych spolo č­
ností. Za týchto okolností sú však niektoré časti celkovej sumy ľahko 
stanovieľné. Napríklad v konsolidovanej skupine mohli materská 
spoločnosť a niektoré jej pobo čky platiť dane z príjmov pri vyššej 
sadzbe nerozdeleného zisku a mohli bra ť do úvahy sumu, ktorá by 
mohla by ť refundovaná, ke ď sa z konsolidovaného nerozdeleného 
zisku vyplatia  ►M5 vlastníkom ◄ budúce dividendy. V tomto 
prípade sa refundovate ľná suma zverejní. Ak je to vhodné, ú čtovná 
jednotka takisto zverejní, že existujú ďalšie potenciálne dôsledky dane 
z príjmov prakticky nestanovite ľné. V individuálnej ú čtovnej závierke 
materskej spolo čnosti, ak existuje, sa zverejnenie potenciálnych 
dôsledkov dane z príjmov týka nerozdeleného zisku materskej spolo č­
nosti.  
87C. Od ú čtovnej jednotky, od ktorej sa vyžadovalo zverejnenie uvedené 
v odseku 82A, sa môže takisto vyžadova ť zverejnenie súvisiace 
s dočasnými rozdielmi spojenými s investíciami do dcérskych spolo č­
ností, pobo čiek, pridružených podnikov alebo do podielov na 
spoločnom podnikaní. V takýchto prípadoch to ú čtovná jednotka 
zvažuje pri ur čovaní údajov, ktoré sa majú pod ľa odseku 82A 
zverejniť. Napríklad od ú čtovnej jednotky sa môže vyžadova ť, aby 
zverejnila súhrnnú sumu do časných rozdielov spojených s investíciami 
do dcérskych spolo čností, pre ktoré neboli vykázané žiadne odložené 
daňové záväzky [pozri odsek 81 písm. f)]. Ak nie je možné vypo čítať 
výšku nevykázaných odložených da ňových záväzkov (pozri odsek 
87), môže sa vyskytnú ť suma potenciálnych dôsledkov dividend týka ­
júca sa dane z príjmov v skuto čnosti nestanovite ľných, ktoré sa týkajú 
týchto dcérskych spolo čností.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 112
 
88. Ú čtovná jednotka zverej ňuje všetky da ňovo súvisiace podmienené 
záväzky a podmienené aktíva v súlade s IAS 37  Rezervy, podmienené 
záväzky a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené 
aktíva môžu vznika ť napríklad z nevyriešených sporov s da ňovými 
orgánmi. Podobne, ak sú uzákonené alebo vyhlásené zmeny 
v sadzbách dane alebo da ňových predpisoch po  ►M5 období vyka ­
zovania ◄, účtovná jednotka zverej ňuje každý významný vplyv 
týchto zmien na jej splatné a odložené da ňové poh ľadávky 
a záväzky (pozri IAS 10  Udalosti po  ►M5 období vykazovania ◄). 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
89. S výnimkou uvedenou v odseku 91 sa tento štandard stáva ú činným 
pre účtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 1998 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento 
štandard na ú čtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 
pred 1. januárom 1998, zverejní skuto čnosť, že uplat ňovala tento 
štandard namiesto IAS 12  Účtovanie daní z príjmov  schváleného 
v roku 1979.  
90. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 12  Účtovanie daní z príjmov  
schválený v roku 1979.  
91. Odseky 52A, 52B, 65A, odsek 81 písm. i), odseky 82A, 87A, 87B, 
87C a vypustenie odsekov 3 a 50 sa stávajú ú činnými pre ro čné 
účtovné závierky (  1 ) zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 
2001 alebo neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňovanie. Ak skoršie 
uplatnenie má vplyv na ú čtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní 
túto skuto čnosť. 
▼M5 
92. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 23, 52, 58, 
60, 62, 63, 65, 68C, 77 a 81, vypustil odsek 61 a vložil odseky 61A, 62A a 77A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak 
účtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie 
obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M12  
93. Na vykázanie odložených da ňových poh ľadávok nadobudnutých 
v podnikových kombináciách, sa uplatní odsek 68 prospektívne od 
dátumu ú činnosti IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre 
medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008).  
94. Preto ú čtovné jednotky neupravia ú čtovanie predchádzajúcich podni ­
kových kombinácií, ak da ňové úžitky nezodpovedajú kritériám na 
samostatné vykázanie k dátumu nadobudnutia a sú vykázané po 
dátume nadobudnutia, s výnimkou prípadov, ke ď sú úžitky vykázané 
v rámci obdobia oce ňovania a sú výsledkom nových informácií 
o skutočnostiach alebo okolnostiach, ktoré existovali k dátumu 
nadobudnutia. Ostatné vykázané da ňové úžitky sa vykážu v zisku 
alebo strate (alebo, ak to tento štandard požaduje, mimo zisku alebo straty).
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 113  
( 1 ) Odsek 91 odkazuje na „ro čnú účtovnú závierku“ v súlade s presnejšou terminológiou 
písaného textu prijatého v roku 1998. Odsek 89 odkazuje na „ú čtovnú závierku“.
 95. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné 
účtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 21 a 67 
a pridal odseky 32A a 8 písm. j) a k). Ú čtovná jednotka uplatní 
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 
(revidovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny 
a doplnenia sa takisto uplat ňujú na toto skoršie obdobie.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 114
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 16  
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť spôsob ú čtovania pri nehnute ľ­
nostiach, strojoch a zariadeniach, aby používatelia ú čtovnej závierky 
mohli rozlíši ť informácie o investíciách ú čtovnej jednotky do svojich 
nehnuteľností, strojov a zariadení, ako aj o zmenách v takýchto inves ­
tíciách. Základnými otázkami pri ú čtovaní nehnute ľností, strojov 
a zariadení je vykazovanie týchto aktív, ur čenie ich ú čtovných hodnôt 
a výšky odpisov a strát zo zníženia hodnoty, ktoré sa v súvislosti 
s nimi vykazujú.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovanie nehnute ľností, strojov 
a zariadení s výnimkou prípadov, ke ď sa iným štandardom požaduje 
alebo umož ňuje odlišný spôsob ú čtovania.  
3. Tento štandard sa nevz ťahuje na:  
a) nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, klasifikované ako držané na 
predaj v súlade s IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj 
a ukončené činnosti ; 
b) biologické aktíva týkajúce sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri 
IAS 41  Poľnohospodárstvo ); 
c) vykazovanie a oce ňovanie majetku z prieskumu a ohodnocovania 
majetku (pozri IFRS 6  Prieskum a ohodnocovanie zdrojov nerast ­
ných surovín ) alebo  
d) práva na nerastné suroviny a zdroje nerastných surovín, ako sú 
ropa, zemný plyn a ďalšie neobnovite ľné zdroje.  
Tento štandard sa však vz ťahuje na nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, 
ktoré sa používajú na úpravu alebo údržbu majetku opísaného 
v písmenách b) až d).  
4. Iné štandardy môžu vyžadova ť vykazovanie položiek nehnute ľností, 
strojov a zariadení, založené na inom prístupe ako sa stanovuje 
v tomto štandarde. Napríklad pod ľa IAS 17  Lízingy  sa vyžaduje, 
aby účtovná jednotka vyhodnotila vykazovanie položky prenajatých 
nehnuteľností, strojov a zariadení na základe prevodu rizík a odmien. 
V takýchto prípadoch však tento štandard predpisuje ostatné aspekty 
spôsobu ú čtovania tohto majetku, vrátane odpisov.  
▼M8 
5. Ú čtovná jednotka, ktorá pri ú čtovaní investi čného nehnute ľného 
majetku používa model ocenenia obstarávacou cenou v súlade s IAS 40  Investičný nehnute ľný majetok , používa model ocenenia 
obstarávacou cenou pod ľa tohto štandardu.
 
▼B 
DEFINÍCIE  
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Účtovná hodnota  je suma, v ktorej sa vykazuje majetok po odpo čítaní 
prípadných akumulovaných odpisov a akumulovaných strát zo 
zníženia hodnoty.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 115
 
Obstarávacia cena  je uhradená suma pe ňazí alebo pe ňažných ekviva ­
lentov, alebo reálna hodnota inej protihodnoty vynaloženej na ú čely 
nadobudnutia majetku v čase jeho obstarania alebo vyhotovovania, 
alebo prípadne suma priradená tomuto majetku pri prvotnom vykázaní v súlade so špecifickými požiadavkami iných IFRS, napríklad IFRS 2  
Platby na základe podielov .
 
Odpisovate ľná hodnota  je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, 
ktorá nahrádza obstarávaciu cenu, po odpo čítaní jeho reziduálnej 
hodnoty.  
Odpisovanie  je systematické rozvrhnutie odpisovate ľnej hodnoty 
majetku po čas doby jeho použite ľnosti.  
Špecifická hodnota pre ú čtovnú jednotku  je súčasná hodnota pe ňaž­
ných tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva v súvislosti so stálym 
používaním majetku a s jeho vyradením na konci doby jeho použite ľ­
nosti, alebo ktoré o čakáva pri úhrade záväzku.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený 
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi 
stranami.  
Strata zo zníženia hodnoty  je suma, o ktorú ú čtovná hodnota aktíva 
prevyšuje jeho spätne získate ľnú sumu.  
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia  sú hmotné položky:  
a) ktoré sú držané na použitie vo výrobe alebo na dodávanie tovaru 
alebo služieb, prenájom iným osobám alebo na administratívne účely a
 
b) pri ktorých sa o čakáva, že sa budú používa ť počas viac ako 
jedného obdobia.  
▼M8 
Spätne získate ľná suma  je tá suma, ktorá je vyššia z reálnej hodnoty 
majetku bez nákladov na predaj a jeho hodnoty z užívania.  
▼B 
Reziduálna hodnota  majetku je odhadovaná suma, ktorú by ú čtovná 
jednotka v sú časnosti získala z vyradenia majetku po odpo čítaní odha ­
dovaných nákladov na vyradenie, keby už majetok dosahoval vek a stav, ktorý sa o čakáva na konci jeho doby použite ľnosti.
 
Doba použite ľnosti  je: 
a) obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, že majetok bude k dispozícii 
na používanie ú čtovnou jednotkou, alebo  
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré ú čtovná jednotka 
očakáva, že sa získajú z majetku.  
VYKAZOVANIE  
7. Obstarávacia cena položky nehnute ľností, strojov a zariadení sa vyka ­
zuje ako majetok iba vtedy, ak:  
a) je pravdepodobné, že ú čtovnej jednotke budú z danej položky 
plynúť budúce ekonomické úžitky, a  
b) obstarávaciu cenu tejto položky je možné spo ľahlivo určiť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 116
 
8. Náhradné diely a servisné zariadenie sa zvy čajne účtujú ako zásoby 
a vo výsledku hospodárenia sa vykazujú po ich spotrebovaní. Vä čšie 
náhradné diely a prídavné zariadenia však sp ĺňajú kritériá na vykazo ­
vanie ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ak ú čtovná jednotka 
očakáva, že ich bude používa ť dlhšie ako jedno obdobie. Podobne, 
ak sa náhradné diely a servisné zariadenie môžu používa ť len 
v súvislosti s niektorou položkou z nehnute ľností, strojov 
a zariadení, ú čtujú sa ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia.  
9. Tento štandard nepredpisuje jednotku oce ňovania pre vykazovanie, 
t. j. z čoho pozostáva položka nehnute ľností, strojov a zariadení. 
Preto je pri uplat ňovaní týchto kritérií vykazovania potrebné postu ­
povať na základe posúdenia konkrétnych okolností ú čtovnej jednotky. 
Môže by ť vhodné zhrnú ť jednotlivo nevýznamné položky, ako sú 
formy, nástroje a matrice, a uplatni ť tieto kritériá na súhrnnú hodnotu.  
10. Ú čtovná jednotka vyhodnocuje na základe uvedenej zásady vykazo ­
vania obstarávaciu cenu všetkých svojich nehnute ľností, strojov 
a zariadení v čase jej vzniku. Táto obstarávacia cena zah ŕňa náklady 
prvotne vynaložené v súvislosti s nadobudnutím alebo zhotovením položky nehnute ľností, strojov a zariadení a náklady následne vyna ­
ložené na jej rozšírenie, výmenu jej časti alebo údržbu.
 
Počiatočné náklady  
11. Dôvodom na obstaranie položiek nehnute ľností, strojov a zariadení 
môže byť bezpečnosť alebo ochrana životného prostredia. Získanie 
takýchto nehnute ľností, strojov a zariadení, hoci priamo nezvyšujú 
budúce ekonomické úžitky zo žiadnej konkrétnej existujúcej položky nehnuteľností, strojov a zariadení, môže by ť potrebné na to, aby 
účtovná jednotka získala budúce ekonomické úžitky z iného svojho 
majetku. Takéto položky nehnute ľností, strojov a zariadení sp ĺňajú 
kritériá vykazovania ako majetok, pretože umož ňujú účtovnej 
jednotke získava ť budúce ekonomické úžitky zo súvisiaceho majetku 
nad rámec toho, čo by mohla získava ť, ak by nedošlo k obstaraniu 
týchto položiek. Napríklad výrobca v chemickom priemysle môže na 
splnenie požiadaviek ochrany životného prostredia zavies ť pri výrobe 
a skladovaní nebezpe čných chemikálií nové procesy manipulácie 
s chemikáliami; súvisiace rozšírenie funkcií strojov sa vykazuje ako 
majetok, pretože bez nich by ú čtovná jednotka nebola spôsobilá 
vyrábať a predáva ť chemikálie. Výsledná ú čtovná hodnota takéhoto 
majetku a súvisiaceho majetku sa však následne preverí na zníženie 
hodnoty v zmysle IAS 36  Zníženie hodnoty majetku .
 
Následné náklady  
12. Pod ľa zásady vykazovania uvedenej v odseku 7 ú čtovná jednotka 
v účtovnej hodnote položky nehnute ľností, strojov a zariadení nevy ­
kazuje náklady na bežnú údržbu položky. Namiesto toho sa takéto 
náklady vykazujú vo výsledku hospodárenia v čase ich vzniku. 
Náklady na bežnú údržbu zah ŕňajú predovšetkým mzdové náklady 
a náklady na spotrebný materiál, pri čom môžu zah ŕňať aj náklady 
na drobné náhradné diely. Ú čel týchto výdavkov sa často ozna čuje 
ako „opravy a údržba“ položky nehnute ľností, strojov a zariadení.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 117
 
13. Sú časti niektorých položiek nehnute ľností, strojov a zariadení si môžu 
vyžadova ť výmenu v pravidelných intervaloch. Napríklad pec si po 
určitom počte hodín prevádzky môže vyžadova ť nové obloženie, 
alebo vnútorné vybavenie lietadla, ako sú sedadlá a kuchynka, si môže počas životnosti kostry lietadla vyžadova ť aj nieko ľkonásobnú 
výmenu. Ú čelom obstarania položiek nehnute ľností, strojov 
a zariadení môže by ť aj menej často sa opakujúca výmena, napríklad 
výmena vnútorných stien budov alebo uskuto čnenie jednorazovej 
výmeny. Pod ľa zásady vykazovania uvedenej v odseku 7 ú čtovná 
jednotka vykazuje v ú čtovnej hodnote položky nehnute ľností, strojov 
a zariadení náklady na výmenu takejto položky v čase ich vzniku, ak 
sú splnené kritériá vykazovania. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto 
vymenených častí sa ukon čí v súlade ustanoveniami o ukon čení vyka­
zovania tohto štandardu (pozri odseky 67 až 72).
 
14. Podmienka na pokra čovanie prevádzkyschopnosti položky nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení (napríklad lietadla) sa môže spája ť 
s pravidelnými rozsiahlymi kontrolami s cie ľom zistiť poruchy 
a chyby bez oh ľadu na to, či dochádza k výmene častí položky. Po 
uskutočnení každej rozsiahlej kontroly sa jej náklady vykážu 
v účtovnej hodnote položky nehnute ľností, strojov a zariadení ako 
náklady na výmenu častí, ak sú splnené kritériá vykazovania. Sú časne 
dochádza k ukon čeniu vykazovania ú čtovnej hodnoty nákladov na 
predchádzajúcu kontrolu (odlíšenej od fyzických náhradných dielov). K tomu dochádza bez oh ľadu na to, či boli v transakcii nadobudnutia 
alebo zhotovenia danej položky identifikované náklady na predchá ­
dzajúcu kontrolu. V prípade potreby sa môže odhadovaný náklad na podobnú kontrolu použi ť ako indikátor toho, aká mohla by ť obstará­
vacia cena zložky vz ťahujúcej sa na kontrolu v čase, keď bola 
položka nadobudnutá alebo zhotovená.
 
OCENENIE PRI VYKÁZANÍ  
15. Položka nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorá sp ĺňa kritériá na 
vykazovanie ako majetok, sa oce ňuje vo výške obstarávacej ceny.  
Zložky obstarávacej ceny  
16. Obstarávacia cena položky nehnute ľností, strojov a zariadení zah ŕňa: 
a) jej nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a nerefundovate ľných 
daní, po odpo čítaní obchodných zliav a rabatov;  
b) všetky priamo priradite ľné náklady v súvislosti s dopravou majetku 
na miesto ur čenia a uvedením do stavu, v ktorom je schopný 
prevádzky, ktorej spôsob ur čil manažment;  
c) prvotný odhad nákladov na demontáž a odstránenie danej položky 
a na uvedenie miesta jej umiestnenia do pôvodného stavu, čo je 
povinnosť, ktorá ú čtovnej jednotke vzniká bu ď pri obstaraní 
položky majetku, alebo v dôsledku jej používania po čas určitého 
obdobia na iné ú čely, ako je výroba zásob po čas tohto obdobia.  
17. Priamo priradite ľné náklady sú napríklad tieto:  
a) náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19  Zamestna ­
necké požitky ) vzniknuté v priamej súvislosti so zhotovením alebo 
s nadobudnutím položky nehnute ľností, strojov a zariadení;  
b) náklady na prípravu miesta ur čenia;  
c) počiatočné náklady na doru čenie a manipuláciu;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 118
 
d) náklady na inštaláciu a montáž;  
e) náklady na skúšky správnej funk čnosti majetku, po odpo čítaní 
čistého zisku z predaja prípadných položiek vyrobených po čas 
dopravy majetku na dané miesto ur čenia a uvedenia do daného 
stavu (ako sú vzorky vyrobené po čas skúšok zariadenia), a  
f) poplatky za odborné služby.  
18. Na náklady súvisiace s povinnos ťou demontova ť, odstráni ť a uviesť 
miesto umiestnenia položky do pôvodného stavu, ktoré vzniknú v určitom období v dôsledku využívania tejto položky na výrobu 
zásob počas tohto obdobia, uplat ňuje účtovná jednotka IAS 2  Zásoby . 
Záväzky súvisiace s nákladmi, ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 2 alebo 
IAS 16, sa vykazujú a oce ňujú v súlade s IAS 37  Rezervy, podmie ­
nené záväzky a podmienené aktíva .
 
19. Náklady, ktoré nie sú sú časťou obstarávacej ceny položiek nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení sú napríklad tieto:  
a) náklady na zriadenie novej prevádzky;  
b) náklady na zavedenie nového výrobku alebo služby (vrátane 
nákladov na reklamu a podporu predaja);  
c) náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou 
zákazníkov (vrátane nákladov na zaškolenie personálu) a  
d) administratívne a iné režijné náklady všeobecnej povahy.  
20. Vykazovanie nákladov ako sú časti účtovnej hodnoty položky nehnu ­
teľností, strojov a zariadení sa ukon čí, keď sa položka nachádza na 
mieste ur čenia a v stave, v ktorom je schopná prevádzky spôsobom 
predpokladaným manažmentom. Preto sa do ú čtovnej hodnoty tejto 
položky nezah ŕňajú náklady vzniknuté pri jej používaní alebo ďalšom 
presune. Do ú čtovnej hodnoty položky nehnute ľností, strojov 
a zariadení sa napríklad nezah ŕňajú tieto náklady:  
a) náklady vzniknuté po čas obdobia, ke ď je položka, ktorá je už 
schopná prevádzky spôsobom predpokladaným manažmentom, 
nezačne využíva ť alebo sa nevyužíva na plnú kapacitu;  
b) počiatočné prevádzkové straty, ktoré vznikajú napríklad v dôsledku 
práve vznikajúceho dopytu po výstupe danej položky, a  
c) náklady na čiastočný alebo úplný presun alebo reorganizáciu 
činností účtovnej jednotky.  
21. V súvislosti so zhotovením alebo s úpravou položky nehnute ľností, 
strojov a zariadení dochádza aj k ur čitým činnostiam, ktoré nie sú 
nevyhnutné na dopravu položky na miesto ur čenia a uvedenie do 
stavu, v ktorom je schopná prevádzky spôsobom predpokladaným 
manažmentom. Tieto ved ľajšie činnosti sa môžu vyskytova ť pred 
činnosťami vzťahujúcimi sa na zhotovenie alebo úpravu, alebo 
počas nich. Napríklad prostredníctvom používania staveniska ako 
parkoviska, kým sa neza čnú stavebné práce, sa môžu získa ť výnosy. 
Keďže vedľajšie činnosti nie sú nevyhnutné na dopravu položky na 
miesto ur čenia a uvedenie do stavu, v ktorom je schopná prevádzky 
spôsobom predpokladaným manažmentom, výnosy a súvisiace 
náklady z ved ľajších činností sa vykazujú vo výsledku hospodárenia 
a sú zahrnuté do príslušných klasifikácií výnosov a nákladov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 119
 
22. Obstarávacia cena majetku vytvoreného vlastnou činnosťou je stano ­
vená použitím rovnakých zásad ako pri obstaranom majetku. Ak 
účtovná jednotka zhotovuje podobné aktíva ur čené na predaj 
v rámci bežného chodu podnikania, obstarávacia cena aktíva sa zvyčajne rovná nákladom na zhotovenie aktíva ur čeného na predaj 
(pozri IAS 2). Všetky interné zisky sú preto pri výpo čte tohto 
ocenenia vylú čené. Podobne sa do obstarávacej ceny majetku neza ­
hŕňajú náklady na neobvyklú hodnotu materiálového odpadu, mzdo ­
vých nákladov a iných zdrojov vynaložených na majetok vytvorený 
vlastnou činnosťou. IAS 23  Náklady na prijaté úvery a pôži čky stano­
vuje kritériá na vykazovanie úrokov ako sú časti účtovnej hodnoty 
položky nehnute ľností, strojov a zariadení, vytvorenej vlastnou čin­
nosťou.
 
Určenie obstarávacej ceny  
▼M1 
23. Obstarávacie náklady položky pozemky, budovy a zariadenia pred ­
stavujú ekvivalent ceny v hotovosti ku d ňu vykázania. Ak sa platba 
odloží na neskorší čas ako sú bežné úverové podmienky, rozdiel 
medzi ekvivalentom ceny v hotovosti a celkovou sumou platby sa vykazuje ako úrok za obdobie trvania úveru, pokia ľ taký úrok nie 
je kapitalizovaný v súlade s IAS 23.
 
▼B 
24. Jednu alebo viac položiek nehnute ľností, strojov a zariadení je možné 
obstarať výmenou za nepe ňažné aktívum alebo aktíva alebo kombi ­
náciu peňažných a nepe ňažných aktív. Nasledujúci výklad sa týka 
jednoduchej výmeny jedného nepe ňažného aktíva za iné, uplat ňuje 
sa však aj pri všetkých výmenách opísaných v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takejto položky nehnute ľností, strojov a zariadení 
sa oceňuje v reálnej hodnote okrem prípadov, ak a) výmennej trans ­
akcii chýba obchodná podstata, alebo b) nemožno spo ľahlivo ur čiť 
reálnu hodnotu tak prijatého, ako ani odovzdaného majetku. Obstaraná položka sa týmto spôsobom oce ňuje aj vtedy, ak ú čtovná jednotka 
nemôže okamžite ukon čiť vykazovanie odovzdaného majetku. Ak sa 
obstaraná položka majetku neoce ňuje v reálnej hodnote, jej obstará ­
vacia cena sa ur čí vo výške ú čtovnej hodnoty odovzdaného majetku.
 
25. Ú čtovná jednotka ur čí, či má výmenná transakcia obchodnú podstatu 
posúdením rozsahu, do akého sa v dôsledku transakcie o čakáva 
výskyt zmien budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má 
obchodnú podstatu, ak:  
a) štruktúra pe ňažných tokov (riziko, časový priebeh a sumy) prija ­
tého majetku sa líši od štruktúry pe ňažných tokov prevedeného 
majetku alebo  
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty časti 
činností účtovnej jednotky ovplyvnených transakciou a  
c) rozdiel v písmenách a) alebo b) je vzh ľadom na reálnu hodnotu 
vymenených aktív významný.  
Na účely stanovenia toho, či má výmenná transakcia obchodnú 
podstatu, špecifická hodnota časti aktivít jednotky ovplyvnených 
transakciou odzrkad ľuje peňažné toky po zdanení. Výsledok týchto 
analýz môže by ť jednozna čný bez toho, aby ú čtovná jednotka musela 
vykonať podrobné výpo čty. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 120
 
26. Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú porovnate ľné trhové 
transakcie, je možné spo ľahlivo ur čiť, ak a) variabilita v rozsahu 
vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tento majetok, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahu sa môžu spo ľahlivo posúdi ť a používa ť pri odhadovaní reálnej 
hodnoty. Ak ú čtovná jednotka dokáže spo ľahlivo ur čiť reálnu 
hodnotu, či už prijatého alebo odovzdaného majetku, použije sa na 
ocenenie obstarávacej ceny prijatého majetku reálna hodnota odovzda ­
ného majetku, pokia ľ nie je reálna hodnota prijatého majetku jedno ­
značnejšie zrejmá.
 
27. Obstarávacia cena položky nehnute ľností, strojov a zariadení v držbe 
nájomcu v rámci finan čného prenájmu sa ur čuje v súlade s IAS 17.  
28. Ú čtovnú hodnotu položky nehnute ľností, strojov a zariadení môžu 
znižovať štátne dotácie v súlade s IAS 20  Účtovanie štátnych dotácií 
a zverejňovanie štátnej pomoci . 
OCEŇOVANIE PO VYKÁZANÍ  
29. Ú čtovná jednotka si za svoju ú čtovnú zásadu vyberie bu ď model 
ocenenia obstarávacou cenou pod ľa odseku 30, alebo model prece ­
nenia pod ľa odseku 31 a túto zásadu uplatní na celú triedu nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení.  
Model ocenenia obstarávacou cenou  
30. Položka nehnute ľností, strojov a zariadení sa po vykázaní ako majetok 
účtuje vo svojej obstarávacej cene zníženej o prípadné akumulované 
odpisy a akumulované straty zo zníženia hodnoty.  
Model precenenia  
31. Položka nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorej reálnu hodnotu je 
možné spo ľahlivo ur čiť, sa po vykázaní ako majetok ú čtuje 
v precenenej hodnote, ktorá zodpovedá jej reálnej hodnote k dátumu precenenia, zníženej o všetky následné akumulované odpisy a akumulované straty zo zníženia hodnoty. Precenenia sa vykonávajú 
dostatočne pravidelne s cie ľom zabezpe čiť, aby sa k súvahovému d ňu 
účtovná hodnota významne nelíšila od hodnoty, ktorá by bola stano ­
vená na základe reálnej hodnoty.
 
32. Reálna hodnota pozemku a budov sa zvy čajne stanovuje na základe 
trhových údajov oce ňovaním, ktoré oby čajne vykonávajú odborne 
spôsobilí odhadcovia. Objektívna hodnota položiek strojov a zariadení je zvy čajne ich trhovou hodnotou ur čenou oce ňovaním.
 
33. Ak neexistuje dôkaz o reálnej hodnote založený na trhových údajoch 
z dôvodu osobitného charakteru položky nehnute ľností, strojov 
a zariadení a položka je zriedkavo predmetom predaja, s výnimkou predaja položky ako sú časti pokra čujúceho podnikania, ú čtovná 
jednotka môže na ur čenie reálnej hodnoty použi ť výnosovú metódu 
alebo metódu reproduk čnej obstarávacej ceny zníženej o odpisy.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 121
 
34. Intervaly medzi preceneniami závisia od zmien reálnych hodnôt polo ­ 
žiek nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré sa prece ňujú. Ak sa 
reálna hodnota preceneného majetku významne líši od jeho ú čtovnej 
hodnoty, je potrebné ďalšie precenenie. Pre niektoré položky nehnu ­
teľností, strojov a zariadení môžu by ť typické významné a náhle 
zmeny reálnej hodnoty, v dôsledku čoho môže by ť potrebné vyko ­
návať každoročné precenenie. Takéto časté precenenia nie sú potrebné 
pre tie položky nehnute ľností, strojov a zariadení, pri ktorých 
dochádza len k nevýznamným zmenám reálnej hodnoty. Namiesto 
toho môže by ť potrebné preceni ť položku iba raz za tri alebo pä ť 
rokov.  
35. Pri prece ňovaní položky nehnute ľností, strojov a zariadení sa ku 
všetkým akumulovaným odpisom k dátumu precenenia pristupuje 
jedným z týchto spôsobov:  
a) prepočítajú sa pomerne so zmenou v brutto ú čtovnej hodnote 
majetku tak, aby sa ú čtovná hodnota majetku po precenení rovnala 
jeho precenenej hodnote. Táto metóda sa často používa pri prece ­ 
ňovaní majetku pomocou indexu s cie ľom určiť jeho reproduk čnú 
obstarávaciu cenu zníženú o odpisy;  
b) vylúčia sa oproti brutto ú čtovnej hodnote majetku a zostatková 
hodnota sa prepo číta na precenenú sumu majetku. Táto metóda 
sa často využíva pre budovy.  
Suma úpravy na základe prehodnotenia alebo eliminácie akumulova ­
ných odpisov tvorí sú časť zvýšenia alebo zníženia ú čtovnej hodnoty, 
ktorá sa ú čtuje v súlade s odsekmi 39 a 40.  
36. Pri prece ňovaní položky nehnute ľností, strojov a zariadení je potrebné 
prehodnoti ť celú triedu nehnute ľností, strojov a zariadení, do ktorej 
majetok patrí.  
37. Trieda nehnute ľností, strojov a zariadení je zoskupenie majetku 
podobného charakteru a použitia pri činnostiach ú čtovnej jednotky. 
Samostatné triedy sú napríklad tieto:  
a) pozemky;  
b) pozemky a budovy;  
c) strojové zariadenia;  
d) lode;  
e) lietadlá;  
f) motorové dopravné prostriedky;  
g) nábytok a inventár a  
h) kancelárske zariadenia.  
38. Položky v rámci triedy nehnute ľností, strojov a zariadení sa prece ňujú 
súčasne, aby sa predišlo selektívnemu prece ňovaniu majetku 
a vykazovaniu súm v ú čtovnej závierke, ktoré sú zmesou obstaráva ­
cích cien a hodnôt k rôznym dátumom. Trieda majetku však môže by ť 
precenená aj na pohyblivom základe za predpokladu, že precenenie 
celej triedy majetku sa uskuto ční v krátkom období a že sa precenenia 
pravidelne aktualizujú.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 122
 
►M5 39. Ak sa zvýši ú čtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia, 
toto zvýšenie sa vykáže v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
a kumuluje sa vo vlastnom imaní pod nadpisom prebytok z precenenia. ◄ Zvýšenie sa však vykazuje vo výsledku hospodá ­
renia v tej miere, v akej ruší zníženie z precenenia toho istého 
majetku predtým vykázaného vo výsledku hospodárenia.
 
40. Ak sa ú čtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia zníži, toto 
zníženie sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.  ►M5 Toto zníženie 
sa však vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku do 
výšky prípadného pasívneho zostatku existujúceho v prebytku 
z precenenia tohto majetku. Zníženie vykázané v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku znižuje sumu kumulovanú vo vlastnom imaní pod záhlavím prebytok z precenenia. ◄
 
41. Prebytok z precenenia zahrnutý do vlastného imania, ktorý sa vz ťa­
huje na položku nehnute ľností, strojov a zariadení, sa po ukon čení 
vykazovania majetku môže previes ť priamo do nerozdeleného zisku. 
To môže znamena ť prevedenie prebytku v plnej výške pri ukon čení 
používania alebo vyradení majetku. Časť tohto prebytku však možno 
previesť aj vtedy, ak ú čtovná jednotka daný majetok používa. 
V takom prípade zodpovedá suma prevedeného prebytku rozdielu 
medzi odpisom vychádzajúcim z precenenej ú čtovnej hodnoty 
majetku a odpisom vychádzajúcim z pôvodnej obstarávacej ceny majetku. Prevody prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku sa 
neuskutočňujú prostredníctvom ú čtu ziskov a strát.
 
42. Vplyvy daní na prípadný zisk z precenenia nehnute ľností, strojov 
a zariadení sa vykazujú a zverej ňujú v súlade s IAS 12  Dane 
z príjmov . 
Odpisovanie  
43. Všetky sú časti položky nehnute ľností, strojov a zariadení, ktorých 
obstarávacia cena tvorí významnú časť celkovej obstarávacej ceny 
položky, sa odpisujú osobitne.  
▼M12  
44. Sumu, v ktorej bola pôvodne vykázaná položka nehnute ľností, strojov 
a zariadení, ú čtovná jednotka alokuje na jej významné časti a každú 
takúto časť odpisuje osobitne. Napríklad môže by ť vhodné osobitne 
odpisovať drak lietadla a motory lietadla, či už sú vlastnené alebo sú 
predmetom finan čného lízingu. Podobne v prípade, ke ď účtovná 
jednotka nadobudne nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ktoré sú pred ­
metom operatívneho lízingu, v ktorom je ú čtovná jednotka prenajíma ­
teľom, môže by ť vhodné samostatne odpisova ť sumy vyjadrené 
v obstarávacej cene tejto položky, ktoré sú priradite ľné priaznivým 
alebo nepriaznivým lízingovým podmienkam vzh ľadom na trhové 
podmienky.  
▼B 
45. Významná časť položky nehnute ľností, strojov a zariadení môže ma ť 
rovnakú dobu použite ľnosti a rovnakú metódu odpisovania, ako je 
doba použite ľnosti a metóda odpisovania inej významnej časti tej 
istej položky. Pri výpo čte odpisových nákladov možno takéto časti 
zoskupova ť. 
46. Ak ú čtovná jednotka odpisuje niektoré časti položky nehnute ľností, 
strojov a zariadení osobitne, osobitne odpisuje aj jej zvyšné časti. 
Tieto zvyšné časti pozostávajú z tých častí položky, ktoré sú jedno ­
tlivo nevýznamné. Ak sa zo strany ú čtovnej jednotky vz ťahujú na 
tieto časti rôzne o čakávania, na odpisovanie týchto zvyšných častí 
spôsobom, ktorý čo najvernejšie vyjadruje predpokladaný režim 
spotreby a/alebo dobu životnosti týchto častí, môže by ť potrebné 
použiť aproxima čné techniky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 123
 
47. Ú čtovná jednotka môže zvoli ť osobitné odpisovanie aj tých častí 
položky, ktorých obstarávacia cena netvorí významnú časť celkovej 
obstarávacej ceny položky.  
48. Odpisové náklady za každé obdobie sa vykazujú vo výsledku hospo ­
dárenia s výnimkou prípadov, ak sú zahrnuté do ú čtovnej hodnoty 
iného majetku.  
49. Odpisové náklady za obdobie sa zvy čajne vykazujú vo výsledku 
hospodárenia. Niekedy sú však budúce ekonomické úžitky, zahrnuté 
v majetku, spotrebované pri výrobe iného majetku. V takom prípade 
predstavujú odpisové náklady sú časť obstarávacej ceny iného majetku 
a sú zahrnuté do jeho ú čtovnej hodnoty. Napríklad, odpisovanie 
výrobných strojov a zariadení sa zahrnie do nákladov na premenu 
zásob (pozri IAS 2). Podobne odpisy nehnute ľností, strojov 
a zariadení, ktoré sa využívajú pri vývojových činnostiach, možno 
zahrnúť do obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktorý sa vykazuje 
v súlade s IAS 38  Nehmotný majetok . 
Odpisovate ľná hodnota a doba odpisovania  
50. Odpisovate ľná hodnota majetku je systematicky rozvrhnutá na celú 
dobu jeho použite ľnosti.  
51. Reziduálna hodnota a doba použite ľnosti majetku by sa mali prehod ­
notiť najmenej ku koncu každého finan čného roka a ak sa o čakávané 
hodnoty líšia od predchádzajúcich odhadov, ú čtuje sa suma alebo 
sumy tohto rozdielu ako zmena v ú čtovnom odhade v súlade s IAS 
8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . 
52. Odpisy sa vykazujú aj vtedy, ak reálna hodnota majetku prevyšuje 
jeho účtovnú hodnotu, pokia ľ jeho reziduálna hodnota neprevyšuje 
jeho účtovnú hodnotu. Opravy a udržiavanie majetku nevylu čujú 
potrebu odpisova ť ho. 
53. Odpisovate ľná hodnota aktíva sa stanoví po odpo čítaní jeho rezidu ­
álnej hodnoty. V praxi je reziduálna hodnota majetku často nevýz ­
namná, a preto nie je významná pri výpo čte odpisovate ľnej hodnoty.  
54. Reziduálna hodnota majetku sa môže zvýši ť na sumu, ktorá sa rovná 
jeho účtovnej hodnote alebo je vyššia. V takom prípade sa odpisový 
náklad majetku rovná nule, okrem prípadu a dovtedy, kým sa jeho 
reziduálna hodnota následne nezníži na sumu nižšiu, ako je ú čtovná 
hodnota majetku.  
55. Odpisovanie majetku sa za čína vtedy, ke ď je k dispozícii na použí ­
vanie, t. j. ke ď je na mieste ur čenia a v stave, v ktorom je schopný 
prevádzky spôsobom ur čeným manažmentom. Odpisovanie majetku 
sa ukončí buď k dátumu, ke ď sa majetok klasifikuje ako majetok, 
k dispozícii na predaj (alebo zaradí do skupiny, ktorá je klasifikovaná ako k dispozícii na predaj) v súlade s IFRS 5 alebo k dátumu, ku 
ktorému sa vykazovanie majetku ukon čí, podľa toho, ktorý z nich 
nastane skôr. Preto, pokia ľ dôjde k situácii, že sa preruší používanie 
majetku alebo sa jeho aktívne používanie ukon čí, odpisovanie majetku 
sa neukon čí, ak nie je majetok úplne odpísaný. Pri používaní výko ­
nových metód odpisovania sa však môže odpisový náklad rovna ť 
nule, ak sa majetok nepoužíva vo výrobe.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 124
 
56. Budúce ekonomické úžitky zahrnuté v majetku spotrebuje predovšet ­
kým prostredníctvom jeho používania. Iné faktory, ako je technické 
alebo obchodné zastaranie a fyzické opotrebenie po čas obdobia, ke ď 
sa majetok nevyužíva, však často majú za následok pokles ekonomic ­
kých úžitkov, ktoré by sa mohli získa ť z majetku. Z toho vyplýva, že 
pri určovaní doby použite ľnosti majetku je potrebné zoh ľadniť všetky 
tieto faktory:  
a) očakávané používanie majetku. Toto používanie sa posudzuje so 
zreteľom na očakávanú kapacitu alebo fyzické výstupy z majetku;  
b) očakávané fyzické opotrebenie, ktoré závisí od prevádzkových 
faktorov, ako je po čet pracovných zmien, po čas ktorých sa majetok 
používa, a plán opráv a údržby, ako aj úrove ň udržiavania 
a starostlivosti o majetok v čase, keď sa nepoužíva;  
c) technické alebo obchodné zastaranie vyplývajúce zo zmien alebo 
vylepšení vo výrobe alebo zo zmeny v trhovom dopyte po výrobku alebo po službách, predstavujúcich výstupy z majetku;
 
d) zákonné alebo podobné obmedzenia na používanie aktíva, ako je 
dátum ukon čenia súvisiacich lízingov.  
57. Doba použite ľnosti majetku sa vymedzuje na základe o čakávanej 
užitočnosti majetku pre ú čtovnú jednotku. Zásady spravovania 
majetku ú čtovnej jednotky môžu zah ŕňať jeho vyradenie po stano ­
venej dobe alebo po spotrebovaní ur čitej časti budúcich ekonomic ­
kých úžitkov zahrnutých v majetku. Doba použite ľnosti majetku môže 
byť preto kratšia ako jeho ekonomická životnos ť. Odhad doby použi ­
teľnosti majetku je vecou posúdenia založeného na skúsenostiach 
účtovnej jednotky s podobným majetkom.  
58. Pozemky a budovy predstavujú samostatný majetok a ú čtujú sa samo ­
statne, a to aj vtedy, ak boli obstarané spolo čne. Okrem nieko ľkých 
výnimiek, ako sú kame ňolomy a plochy používané ako skládky 
odpadov, majú pozemky neobmedzenú dobu použite ľnosti a preto 
sa neodpisujú. Budovy majú obmedzenú dobu použite ľnosti a preto 
predstavujú odpisovate ľný majetok. Zvýšenie hodnoty pozemku, na 
ktorom stojí budova, nemá vplyv na stanovenie odpisovate ľnej 
hodnoty budovy.  
59. Ak obstarávacia cena pozemkov zah ŕňa náklady na demontáž, odstrá ­
nenie a rekultiváciu plôch, odpisuje sa táto časť obstarávacej ceny 
počas doby získavania úžitkov vzniknutých na základe vynaloženia 
týchto nákladov. V niektorých prípadoch môže ma ť obmedzenú dobu 
použiteľnosti aj samotný pozemok a v takých prípadoch sa odpisuje 
spôsobom, ktorý odzrkad ľuje očakávané úžitky z tohto pozemku.  
Metóda odpisovania  
60. Použitá metóda odpisovania musí odráža ť očakávaný spôsob, ktorým 
účtovná jednotka spotrebuje budúce ekonomické úžitky z majetku.  
61. Použitá metóda odpisovania danej položky majetku by sa mala 
preskúma ť aspoň ku koncu každého finan čného roka, a pokia ľ sa 
výrazne zmenil o čakávaný režim spotreby budúcich ekonomických 
úžitkov z majetku, je potrebné zmeni ť metódu tak, aby odrážala 
túto zmenu režimu. Takáto zmena sa ú čtuje ako zmena v ú čtovnom 
odhade v súlade s IAS 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 125
 
62. Na rozvrhnutie odpisovate ľnej hodnoty majetku na systematickom 
základe po čas jeho doby použite ľnosti sa môžu použi ť rôzne metódy 
odpisovania. Tieto metódy zah ŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchle ­
ného odpisovania a výkonovú metódu. Pri lineárnej metóde odpiso ­
vania sú náklady po čas doby použite ľnosti konštantné za predpokladu, 
že sa nemení reziduálna hodnota majetku. Pri metóde zrýchleného 
odpisovania sa náklady po čas doby použite ľnosti majetku postupne 
znižujú. Pri výkonovej metóde je výška nákladov založená na pred ­
pokladanom využití alebo výstupoch. Ú čtovná jednotka vyberá takú 
metódu, ktorá najlepšie odráža predpokladaný režim spotreby budú ­
cich ekonomických úžitkov zahrnutých v majetku. Zvolenú metódu odpisovania je potrebné v jednotlivých obdobiach uplat ňovať konzi­
stentne s výnimkou prípadov, ke ď sa zmení o čakávaný režim spotreby 
budúcich ekonomických úžitkov.
 
Zníženie hodnoty  
63. Na ur čenie, či je hodnota položky nehnute ľností, strojov a zariadení 
znížená, ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 36  Zníženie hodnoty majetku . 
Uvedený štandard vysvet ľuje, ako ú čtovná jednotka preveruje ú čtovnú 
hodnotu svojho majetku, ako ur čuje spätne získate ľnú sumu majetku 
a kedy vykazuje alebo zruší vykazovanie straty zo zníženia hodnoty.  
64. [Vypúš ťa sa.]  
Kompenzácia za zníženie hodnoty  
65. Kompenzácia od tretích osôb za položky nehnute ľností, strojov 
a zariadení, v prípade ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli odovzdané, je zahrnutá do výsledku hospodárenia ku d ňu, 
keď vznikne nárok na poh ľadávku z tejto kompenzácie.
 
66. Zníženia hodnoty alebo strata položiek nehnute ľností, strojov 
a zariadení, súvisiace nároky na kompenzácie alebo úhrady kompen ­
zácií od tretích osôb a prípadné následné obstaranie alebo zhotovenie náhradného majetku, predstavujú samostatné ekonomické udalosti a účtujú sa samostatne takto:
 
a) zníženia hodnoty položiek nehnute ľností, strojov a zariadení sa 
vykazujú v súlade s IAS 36;  
b) ukončenie vykazovania položiek nehnute ľností, strojov a zariadení, 
ktorých používanie sa ukon čilo, alebo boli vyradené, sa ur čuje 
v súlade s týmto štandardom;  
c) kompenzácia od tretích osôb za položky nehnute ľností, strojov 
a zariadení, v prípade ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli odovzdané, sa zahrnie do výsledku hospodárenia ku dňu, keď vznikne nárok na poh ľadávku z tejto kompenzácie, a
 
d) obstarávacia cena položiek nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré 
boli obnovené, zakúpené alebo zhotovené ako náhrada, sa ur čuje 
v súlade s týmto štandardom.  
UKONČENIE VYKAZOVANIA  
67. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty položky nehnute ľností, strojov 
a zariadení je ukon čené: 
a) pri jej vyradení alebo  
b) ak sa z jej používania alebo vyradenia neo čakávajú budúce ekono ­
mické úžitky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 126
 
68. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania položky nehnute ľností, 
strojov a zariadení sa zahrnie do výsledku hospodárenia k dátumu 
ukončenia vykazovania položky (okrem prípadov, ak sa v IAS 17 
v súvislosti s predajom a spätným lízingom vyžaduje inak). Zisky sa neklasifikujú ako tržby.
 
▼M8 
68A. Ú čtovná jednotka, ktorá však v rámci svojich bežných činností bežne 
predáva položky nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré držala na 
prenájom iným osobám, prevedie takýto majetok do zásob v jeho 
účtovnej hodnote, ke ď sa prestane prenajíma ť a začne byť v držbe 
na predaj. Príjmy z predaja takéhoto majetku sa ú čtujú ako výnos 
v súlade s IAS 18  Výnosy . IFRS 5 sa neuplat ňuje, ak sa majetok, 
ktorý je držaný na predaj v rámci bežného podnikania, prevedie do 
zásob.  
69. Položky nehnute ľností, strojov a zariadení sa môžu vyradi ť rôznymi 
spôsobmi (napríklad predajom, finan čným lízingom alebo darovaním). 
Pri určovaní dátumu vyradenia položky ú čtovná jednotka pri vykázaní 
výnosu z predaja tovaru uplatní kritériá uvedené v IAS 18. Na vyra ­
denie predajom a spätný lízing sa vz ťahujú ustanovenia IAS 17.  
▼B 
70. Ak pod ľa zásady vykazovania v odseku 7 ú čtovná jednotka vykazuje 
obstarávaciu cenu časti, ktorou sa nahrádza časť položky nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení v rámci ú čtovnej hodnoty tejto položky, 
ukončí vykazovanie ú čtovnej hodnoty nahradenej časti bez oh ľadu 
na to, či bola táto nahradená časť odpisovaná samostatne. Ak ú čtovná 
jednotka nemôže ur čiť účtovnú hodnotu nahradenej časti, môže použi ť 
obstarávaciu cenu náhradnej časti ako indikátor toho, aká bola obsta ­
rávacia cena nahradenej časti v čase, keď bola obstaraná alebo zhoto ­
vená.  
71. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania položky nehnute ľností, 
strojov a zariadení sa ur čuje ako rozdiel medzi prípadnými čistými 
tržbami z vyradenia a ú čtovnou hodnotou položky.  
72. Protihodnota splatná pri vyradení položky nehnute ľností, strojov 
a zariadení sa prvotne vykáže v jej reálnej hodnote. Ak je úhrada 
za položku odložená, prijatá protihodnota sa prvotne vykáže vo výške ekvivalentu ceny v hotovosti. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protihodnoty a ekvivalentom ceny v hotovosti sa vykazuje 
ako úrokový výnos v súlade s IAS 18 odrážajúci efektívny úrokový 
výnos z poh ľadávky.
 
ZVEREJŇOVANIE  
73. Pre každú triedu nehnute ľností, strojov a zariadení sa v ú čtovne 
závierke zverej ňujú tieto skuto čnosti:  
a) oceňovacie základne použité pri ur čení brutto ú čtovnej hodnoty;  
b) použité metódy odpisovania;  
c) doby použite ľnosti alebo použité odpisové sadzby;  
d) brutto ú čtovná hodnota a akumulované odpisy (súhrnne 
s akumulovanými stratami zo zníženia hodnoty) k za čiatku a ku 
koncu obdobia a  
e) porovnanie ú čtovnej hodnoty na za čiatku a ku koncu obdobia 
ukazujúce:  
i) prírastky;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 127
 
ii) majetok klasifikovaný ako držaný na predaj alebo zahrnutý 
do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako držaná na predaj 
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;  
iii) akvizície prostredníctvom podnikových kombinácií;  
iv) zvýšenia alebo zníženia vyplývajúce z precenení v zmysle 
odsekov 31, 39 a 40 a zo strát zo zníženia hodnoty, ktoré boli ►
M5 vykázané alebo zrušené v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku ◄ v súlade s IAS 36;  
v) straty zo zníženia hodnoty vykázané v súlade s IAS 36 vo 
výsledku hospodárenia;  
vi) straty zo zníženia hodnoty zrušené v súlade s IAS 36 vo 
výsledku hospodárenia;  
vii) odpisy;  
viii) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej 
závierky z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny, vrátane 
prepočtu zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny vyka ­
zujúcej ú čtovnej jednotky a  
ix) ostatné zmeny.  
74. V ú čtovnej závierke sa zverej ňujú aj tieto skuto čnosti:  
a) existencia a sumy obmedzení vlastníckeho práva a nehnute ľnosti, 
stroje a zariadenia slúžiace ako zábezpeka za záväzky;  
b) suma výdavkov vykázaných v ú čtovnej hodnote položky nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení po čas jej zhotovovania;  
c) suma zmluvných záväzkov z obstarania nehnute ľností, strojov 
a zariadení a  
d) ak nie je samostatne zverejnená priamo vo výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄, suma kompenzácie poskytnutej tretími osobami za 
položky nehnute ľností, strojov a zariadení, pri ktorých došlo 
k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli odovzdané, ktorá je zahrnutá 
vo výsledku hospodárenia.  
75. Výber metódy odpisovania a odhad doby použite ľnosti majetku je 
predmetom posúdenia. Preto zverejnenie zvolených metód 
a odhadovaných dôb použite ľnosti alebo odpisových sadzieb posky ­
tuje používate ľom účtovnej závierky informácie, ktoré im umož ňujú 
posúdenie manažmentom uplat ňovaných zásad a tiež ich porovnanie 
s inými jednotkami. Z podobných dôvodov je potrebné zverejni ť: 
a) odpisy vykazované po čas obdobia, či už vo výsledku hospodárenia 
alebo ako sú časť obstarávacej ceny iného majetku, a  
b) sumu akumulovaných odpisov ku koncu obdobia.  
76. V súlade s IAS 8 ú čtovná jednotka zverejní charakter a ú činok zmeny 
v účtovnom odhade, ktorá má významný vplyv v bežnom období, 
alebo pri ktorej sa o čakáva, že bude ma ť vplyv v nasledujúcich obdo ­
biach. V prípade nehnute ľností, strojov a zariadení takéto zverejnenie 
môže vyplynú ť zo zmien v odhadoch týkajúcich sa:  
a) reziduálnych hodnôt;  
b) odhadovaných nákladov na demontáž, odstránenie alebo obnovu 
položiek nehnute ľností, strojov a zariadení;  
c) dôb použite ľnosti a  
d) metód odpisovania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 128
 
77. Ak sa položky nehnute ľností, strojov a zariadení vykazujú 
v precenených hodnotách, zverejnia sa tieto skuto čnosti:  
a) dátum uskuto čnenia precenenia;  
b) či ocenenie vykonal nezávislý odhadca;  
c) metódy a významné predpoklady uplatnené pri stanovení odhadov 
reálnych hodnôt položiek;  
d) do akej miery sa reálne hodnoty položiek ur čili priamo na základe 
zistiteľných cien na aktívnom trhu alebo na základe aktuálnych 
nezávislých trhových transakcií, alebo či sa odhadli s použitím 
iných techník oce ňovania;  
e) účtovná hodnota každej precenenej triedy nehnute ľností, strojov 
a zariadení, ktorá by bola vykázaná, ak by sa majetok ú čtoval 
v súlade s modelom ocenenia obstarávacou cenou, a  
f) prebytok z precenenia, ktorý nazna čuje zmenu za obdobie 
a prípadné obmedzenia na rozdelenie zostatku  ►M5 vlast­
níkom ◄. 
78. Okrem informácií požadovaných v odseku 73 písm. e) bodoch iv) až 
vi) účtovná jednotka zverej ňuje aj informácie o znížení hodnoty 
nehnuteľností, strojov a zariadení v súlade s požiadavkami IAS 36.  
79. Používatelia ú čtovnej závierky takisto môžu vzh ľadom na svoje 
potreby považova ť za relevantné tieto informácie:  
a) účtovná hodnota do časne nevyužitých nehnute ľností, strojov 
a zariadení;  
b) brutto ú čtovná hodnota všetkých plne odpísaných nehnute ľností, 
strojov a zariadení, ktoré sa ešte používajú;  
c) účtovná hodnota nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré prestala 
aktívne používa ť a ktoré sa neklasifikovali ako držané na predaj 
v súlade s IFRS 5, a  
d) pri použití modelu ocenenia obstarávacou cenou reálna hodnota 
nehnuteľností, strojov a zariadení, ak sa významne líši od ú čtovnej 
hodnoty.  
Účtovným jednotkám sa preto odporú ča, aby tieto sumy zverej ňovali.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
80. Požiadavky odsekov 24 až 26 týkajúce sa prvotného ocenenia položky 
nehnuteľnosti, stroje a zariadenia obstaranej v transakcii výmeny za 
iný majetok sa uplat ňujú prospektívne len na budúce transakcie.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
81. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré 
sa začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
81A. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia v odseku 3 na ro čné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 a neskôr. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní IFRS 6 na skoršie obdobie, tieto zmeny 
a doplnenia sa uplatnia na toto skoršie obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 129
 
81B. IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007) 
zmenil a doplnil terminológiu používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 39, 40 a 73 písm. e) bod (iv). Ú čtovná jednotka 
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 
(revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M12  
81C. IFRS 3 Podnikové kombinácie (v znení revízie, ktorú urobila Rada 
pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil 
odsek 44 Ú čtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní IFRS 3 (revidovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena a doplnenie sa takisto uplat ňuje na toto skoršie 
obdobie.
 
▼M8 
81D. Odseky 6 a 69 boli zmenené a doplnené a odsek 68A bol pridaný  
Vylepšeniami IFRS  vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ­ 
ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na skoršie 
obdobie, zverejní túto skuto čnosť a súčasne uplat ňuje súvisiace 
zmeny a doplnenia IAS 7  Výkaz pe ňažných tokov . 
81E. Odsek 5 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie 
prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené, ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje súčasne aj zmeny a doplnenia odsekov 8, 9, 22, 48, 53, 
53A, 53B, 54, 57 a 85B IAS 40. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto 
zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
ZRUŠENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV  
82. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia  (revidovaný v roku 1998).  
83. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:  
a) SIC-6  Náklady na úpravu existujúceho softvéru ; 
b) SIC-14  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  – kompenzácia za 
zníženie hodnoty alebo stratu položiek  a 
c) SIC-23  Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia  – náklady na rozsiahlu 
kontrolu alebo generálne opravy . ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 130
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 17  
Lízingy  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť pre nájomcov a prenajímate ľov 
vhodnú ú čtovnú politiku a zverejnenie uplat ňované vo vz ťahu 
k lízingom.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri účtovaní všetkých lízingov iných než:  
a) lízingy na prieskum a využívanie nerastov, ropy, zemného plynu 
a podobných neobnovite ľných zdrojov a  
b) licenčné zmluvy na také položky, ako sú hrané filmy, videozáz ­
namy, divadelné hry, rukopisy, patenty a autorské práva.  
Tento štandard sa však neuplat ňuje ako základ oce ňovania na:  
a) nehnute ľnosti držané nájomcami, ktoré sa ú čtujú ako investi čný 
nehnuteľný majetok (pozri IAS 40  Investičný nehnute ľný majetok ); 
b) investi čný nehnute ľný majetok poskytovaný prenajímate ľmi 
v rámci operatívnych lízingov (pozri IAS 40);  
c) biologický majetok držaný nájomcami v rámci finan čných lízingov 
(pozri IAS 41  Poľnohospodárstvo ) alebo  
d) biologický majetok poskytovaný prenajímate ľmi v rámci operatív ­
nych lízingov (pozri IAS 41).  
3. Tento štandard sa uplat ňuje na zmluvy, ktorými sa prenáša právo 
používať majetok, aj ke ď sa v súvislosti s prevádzkou alebo údržbou 
tohto majetku môžu od prenajímate ľa vyžadova ť podstatné služby. 
Tento štandard sa nevz ťahuje na zmluvy, ktoré sú zmluvami 
o poskytovaní služieb, ktorými sa neprenáša právo používa ť majetok 
z jednej zmluvnej strany na druhú.  
DEFINÍCIE  
4. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Lízing  je zmluva, prostredníctvom ktorej prenajímate ľ prevádza na 
nájomcu právo používa ť majetok na dohodnuté časové obdobie 
výmenou za platbu alebo sériu platieb.  
Finančný lízing  je lízing, ktorým sa prevádzajú v podstate všetky 
riziká a odmeny plynúce z vlastníctva majetku. Vlastnícke právo sa nakoniec môže, ale nemusí previes ť.
 
Operatívny lízing  je lízing iný ako finan čný lízing.  
Nevypovedate ľný lízing  je lízing, ktorý je vypovedate ľný len:  
a) pri výskyte nejakej vzdialenej podmienenej skuto čnosti;  
b) so súhlasom prenajímate ľa; ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 131
 
c) ak nájomca uzavrie novú lízingovú zmluvu na rovnaký alebo 
rovnocenný majetok s rovnakým prenajímate ľom, alebo  
d) pri platbe takej dodato čnej sumy nájomcom, že na za čiatku lízingu 
je pokračovanie lízingu primerane isté.  
Začiatok lízingu  je skorší z dátumu uzatvorenia lízingovej zmluvy 
a dátumu prijatia základných podmienok lízingu ako záväzku oboch 
strán. K tomuto dátumu:  
a) sa lízing klasifikuje bu ď ako operatívny, alebo ako finan čný lízing 
a 
b) v prípade finan čného lízingu sú stanovené sumy, ktoré by sa mali 
vykázať na začiatku doby lízingu.  
Začiatok doby lízingu  je dátum, od ktorého je nájomca oprávnený 
vykonáva ť svoje právo používa ť prenajímaný majetok. Je to dátum 
prvotného vykázania lízingu (t. j. vykázania majetku, záväzkov, výnosov alebo nákladov vyplývajúcich z lízingu, pod ľa charakteru).
 
Doba lízingu  je nevypovedate ľné obdobie, na ktoré nájomca uzavrel 
zmluvu o nájme majetku spolu so všetkými ďalšími podmienkami, na 
ktoré má nájomca opciu pokra čovať v nájme majetku za ďalšiu platbu 
alebo bez nej, ke ď je na za čiatku lízingu primerane isté, že nájomca 
túto opciu využije.  
Minimálne lízingové splátky  sú platby po čas doby lízingu, ktorých 
uskutočnenie sa od nájomcu požaduje alebo môže požadova ť, 
s vylúčením podmieneného nájomného, nákladov za služby a daní, 
ktoré má plati ť prenajímate ľ a ktoré mu nájomca refunduje, spolo čne: 
a) pre nájomcu, so všetkými sumami zaru čenými nájomcom alebo 
osobou spriaznenou s nájomcom, alebo  
b) pre prenajímate ľa, s akouko ľvek reziduálnou hodnotou garanto ­
vanou prenajímate ľovi: 
i) nájomcom;  
ii) osobou spriaznenou s nájomcom alebo  
iii) treťou osobou, ktorá nie je spriaznená s prenajímate ľom 
a ktorá je finan čne schopná vyrovna ť záväzky pod ľa záruky.  
Ak má však nájomca opciu na nákup majetku za cenu, o ktorej sa 
očakáva, že bude dostato čne nižšia ako reálna hodnota k dátumu, ke ď 
sa opcia stane uplatnite ľnou, takže na za čiatku lízingu je primerane 
isté, že opcia sa uplatní, minimálne lízingové splátky obsahujú mini ­
málne platby splatné po čas doby lízingu až do predpokladaného 
dátumu využitia tejto kúpnej opcie a platbu požadovanú za využitie tejto opcie.
 
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 132
 
Ekonomická životnos ť je buď: 
a) obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, že majetok bude ekonomicky 
použiteľný jedným alebo viacerými používate ľmi, alebo  
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, pri ktorých sa 
očakáva, že sa získajú z majetku jedným alebo viacerými použí ­
vateľmi. 
Doba použite ľnosti  je odhadované zostávajúce obdobie od za čiatku 
obdobia nájmu, bez obmedzenia d ĺžkou nájomného obdobia, po čas 
ktorého sa o čakáva, že ú čtovná jednotka budú spotrebúva ť ekono­
mické úžitky obsiahnuté v majetku.  
Zaručená reziduálna hodnota  je: 
a) pre nájomcu tá časť reziduálnej hodnoty, ktorá je zaru čená 
nájomcom alebo osobou spriaznenou s nájomcom (suma záruky je maximálnou sumou, ktorá by sa mohla sta ť, za každých okol ­
ností, splatnou), a
 
b) pre prenajímate ľa tá časť reziduálnej hodnoty, ktorá je zaru čená 
nájomcom alebo tre ťou osobou, ktorá nie je spriaznená 
s prenajímate ľom a ktorá je finan čne schopná vyrovna ť záväzky 
podľa záruky.  
Nezaručená reziduálna hodnota  je ten podiel reziduálnej hodnoty 
prenajímaného majetku, ktorého realizácia prenajímate ľom nie je 
zaistená alebo je zaru čená len osobou spriaznenou s prenajímate ľom. 
Začiatočné priame náklady  sú prírastkové náklady, ktoré sú priamo 
priraditeľné prerokúvaniu a dohodovaniu lízingu, okrem nákladov 
vynaložených výrobcami alebo obchodníkmi ako prenajímate ľmi. 
Hrubá investícia do lízingu  je súhrn:  
a) minimálnych lízingových splátok obdržate ľných prenajímate ľom 
v rámci finan čného lízingu a  
b) nezaru čenej reziduálnej hodnoty nabiehajúcej prenajímate ľovi. 
Čistá investícia do lízingu  je hrubá investícia do lízingu diskontovaná 
implicitnou úrokovou mierou lízingu.  
Nerealizovaný finan čný výnos  je rozdiel medzi:  
a) hrubou investíciou do lízingu a  
b) čistou investíciou do lízingu.  
Implicitná úroková miera lízingu  je diskontná sadzba, ktorá na 
začiatku lízingu zaprí čiňuje, že agregovaná sú časná hodnota 
a) minimálnych lízingových splátok a b) nezaru čenej reziduálnej 
hodnoty sa rovná sume i) reálnej hodnoty prenajímaného majetku 
a ii) začiatočných priamych nákladov prenajímate ľa. 
Úroková sadzba pôži čky nájomcu  je úroková sadzba, ktorú by 
nájomca musel zaplati ť za podobný lízing, alebo ak sa to nedá 
určiť, sadzba, pri ktorej by si mohol nájomca na za čiatku lízingu 
vypožičať, na podobné obdobie a s podobnou zárukou, finan čné 
prostriedky nevyhnutné na nákup majetku.  
Podmienené nájomné  je tá časť lízingových splátok, ktorá nie je 
stanovená fixnou sumou, ale je založená na budúcej hodnote faktora, ktorý sa mení inak, ako len plynutím času (napríklad percento budú ­
ceho predaja, rozsah budúceho používania, budúce cenové indexy, 
budúce trhové úrokové sadzby).
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 133
 
5. Lízingová zmluva alebo záväzok môže obsahova ť ustanovenie 
o úprave lízingových splátok o zmeny výrobných alebo obstarávacích 
nákladov prenajímanej nehnute ľnosti, alebo o zmeny v ocenení iných 
nákladov alebo hodnoty, akými sú napríklad všeobecné cenové hladiny, alebo nákladov prenajímate ľa na financovanie lízingu po čas 
obdobia medzi za čiatkom lízingu a za čiatkom doby lízingu. V takom 
prípade sa takéto zmeny na ú čely tohto štandardu považujú za ú činné 
od začiatku lízingu.
 
6. Definícia lízingu zah ŕňa zmluvy o nájme majetku, ktoré obsahujú 
ustanovenie dávajúce nájomcovi opciu na získanie vlastníckeho práva na majetok po splnení dohodnutých podmienok. Tieto zmluvy sú niekedy známe ako zmluvy o kúpe na splátky.
 
KLASIFIKÁCIA LÍZINGOV  
7. Klasifikácia lízingov prijatá v tomto štandarde je založená na rozsahu, 
v ktorom riziká a odmeny plynúce z vlastníctva prenajímaného 
majetku spo čívajú na nájomcovi alebo prenajímate ľovi. Riziká 
zahŕňajú možnosti strát z nevyužitej kapacity alebo technologického 
zastarávania a z kolísania návratnosti spôsobeného meniacimi sa ekonomickými podmienkami. Odmeny môžu predstavova ť očakávanie 
ziskovej činnosti po čas ekonomickej životnosti majetku a zisku zo 
zhodnotenia alebo z realizácie reziduálnej hodnoty.
 
8. Lízing sa klasifikuje ako finan čný lízing, ak sa ním prevádzajú 
v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva. Lízing sa klasifikuje ako operatívny lízing, ak sa ním neprevádzajú v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva.
 
9. Pretože transakcia medzi prenajímate ľom a nájomcom je založená na 
lízingovej zmluve medzi nimi, je vhodné použi ť konzistentné defi ­
nície. Použitie týchto definícií na rozdielne okolnosti prenajímate ľa 
a nájomcu môže ma ť za následok, že rovnaký lízing každý z nich 
klasifikuje odlišne. Môže k tomu dôjs ť napríklad vtedy, ak má prena ­
jímateľ úžitky z reziduálnej hodnoty zaru čenej osobou, ktorá nie je 
spriaznená s nájomcom.  
10. Či je lízing finan čným lízingom alebo operatívnym lízingom, to závisí 
od podstaty transakcie a nie od formy zmluvy. (  1 ) Príkladmi situácií, 
ktoré by mohli jednotlivo alebo v kombinácii bežne vies ť ku klasifi ­
kácii lízingu ako finan čného lízingu, sú:  
a) lízingom sa na konci doby lízingu prevádza vlastníctvo majetku na 
nájomcu;  
b) nájomca má opciu na kúpu majetku za cenu, pri ktorej sa o čakáva, 
že bude podstatne nižšia ako reálna hodnota k dátumu, ke ď sa 
opcia stáva uplatnite ľnou, takže na za čiatku lízingu je primerane 
isté, že opcia sa uplatní;  
c) doba lízingu je na podstatnú časť ekonomickej životnosti majetku, 
aj keď sa vlastnícke právo neprevedie;  
d) na začiatku lízingu sa sú časná hodnota minimálnych lízingových 
splátok rovná minimálne v podstate celej reálnej hodnote prenají ­
maného majetku a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 134  
( 1 ) Pozri tiež SIC-27  Vyhodnocovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu 
lízingu .
 e) prenajímaný majetok má taký špecifický charakter, že bez vä čších 
úprav ho môže použi ť len nájomca.  
11. Indikátormi situácií, ktoré by mohli individuálne alebo v kombinácii 
tiež viesť ku klasifikácii lízingu ako finan čného lízingu, sú:  
a) ak nájomca môže zruši ť lízing, straty prenajímate ľa spojené s jeho 
zrušením znáša nájomca;  
b) zisky alebo straty z kolísania reálnej hodnoty zostatku pripadnú 
nájomcovi (napríklad vo forme nájomného rabatu, ktorý sa rovná väčšine tržieb z predaja na konci lízingu) a
 
c) nájomca má schopnos ť pokračovať v lízingu v druhotnom období 
za nájomné, ktoré je podstatne nižšie ako trhové nájomné.  
12. Príklady a indikátory v odsekoch 10 a 11 nie sú vždy jednozna čné. 
Ak je z iných vlastností zrejmé, že lízingom sa neprevádzajú 
v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva, lízing sa klasifikuje ako operatívny lízing. To môže nasta ť napríklad vtedy, 
ak sa vlastníctvo majetku prevádza na konci lízingu za variabilnú 
platbu, ktorá sa rovná jeho reálnej hodnote v tom čase, alebo ak 
v dôsledku podmienených nájmov nájomca nemá v podstate všetky takéto riziká a odmeny.
 
13. Klasifikácia lízingu sa urobí na za čiatku lízingu. Ak sa v akomko ľvek 
čase nájomca a prenajímate ľ dohodnú na zmene podmienok lízingu 
inak ako obnovením lízingu, a to spôsobom, ktorý by mal za následok odlišnú klasifikáciu lízingu pod ľa kritérií v odsekoch 7 až 12, ak by 
zmenené podmienky boli ú činné už na za čiatku lízingu, revidovaná 
zmluva sa považuje za novú zmluvu po čas doby jej platnosti. Zmeny 
v odhadoch (napríklad zmeny v odhadoch ekonomickej životnosti alebo reziduálnej hodnoty prenajímaného majetku) alebo zmeny v okolnostiach (napríklad nedodržanie záväzkov nájomcom) však 
nespôsobujú novú klasifikáciu lízingu na ú čtovné účely.
 
▼M22  __________  
15A. Ak lízing zah ŕňa tak zložky pôdy, ako aj budov, ú čtovná jednotka 
samostatne zhodnotí klasifikáciu každej zložky ako finan čný alebo 
operatívny lízing v súlade s odsekmi 7 až 13. Pri ur čovaní, či je 
zložka pôdy operatívnym alebo finan čným lízingom, je dôležitým 
hľadiskom to, že pôda má zvy čajne neur čitú ekonomickú životnos ť. 
▼B 
16. Ke ď je to na ú čely klasifikácie a ú čtovania lízingu pozemkov a budov 
potrebné, minimálne lízingové splátky (vrátane všetkých jednorazo ­
vých platieb vopred) sa alokujú medzi prvky pozemkov a budov 
úmerne pod ľa relatívnych reálnych hodnôt zainteresovanosti na zložke 
pozemku a zložkách budov v lízingu na za čiatku lízingu. Ak sa lízin ­
gové splátky nedajú spo ľahlivo alokova ť medzi tieto dva prvky, celý 
lízing sa klasifikuje ako finan čný lízing, pokia ľ nie je isté, že obidva 
prvky sú operatívnym lízingom, a v tom prípade sa celý lízing klasi ­
fikuje ako operatívny lízing.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 135
 
17. Pri lízingu pozemkov a budov, ak je hodnota, ktorá by sa pre zložku 
pozemkov prvotne vykázala v súlade s odsekom 20, nevýznamná, sa 
pozemky a budovy môžu na ú čely klasifikácie lízingu považova ť za 
jeden celok a môžu sa klasifikova ť ako finan čný alebo operatívny 
lízing v súlade s odsekmi 7 až 13. V takomto prípade sa ekonomická 
životnosť budov považuje za ekonomickú životnos ť celého prenají ­
maného majetku.  
18. Samostatné oce ňovanie zložiek pozemkov a budov sa nevyžaduje, ak 
sa podiel nájomcu na pozemku aj budovách klasifikuje ako investi čný 
nehnuteľný majetok v súlade s IAS 40 a používa sa model reálnej 
hodnoty. Pre toto ohodnotenie sa vyžadujú podrobné výpo čty iba 
vtedy, ak je klasifikácia jednej alebo oboch zložiek inak neistá.  
19. V súlade s IAS 40 je možné, aby nájomca klasifikoval podiel na 
držanej nehnute ľnosti v rámci operatívneho lízingu ako investi čný 
nehnuteľný majetok. V takom prípade sa podiel na nehnute ľnosti 
účtuje, ako keby to bol finan čný lízing a okrem toho sa pre vykázaný 
majetok použije model reálnej hodnoty. Nájomca pokra čuje 
v účtovaní lízingu ako o finan čnom lízingu aj vtedy, ak následná 
udalosť zmení charakter podielu nájomcu na nehnute ľnosti tak, že 
sa už ďalej neklasifikuje ako investi čný nehnute ľný majetok. Tento 
stav nastáva, ak nájomca napríklad:  
a) používa nehnute ľnosť, ktorá sa potom prevedie medzi nehnute ľ­
nosti používané vlastníkom v reproduk čnej cene, ktorá sa rovná 
výške jej reálnej hodnoty v de ň zmeny používania, alebo  
b) poskytne sublízing, ktorým sa prevádzajú v podstate všetky riziká 
a odmeny plynúce z vlastníctva podielu na nespriaznenú tretiu 
stranu. Takýto sublízing ú čtuje nájomca ako finan čný lízing 
poskytnutý tretej strane, hoci tretia strana ho môže ú čtovať ako 
operatívny lízing.  
LÍZINGY V Ú ČTOVNÝCH ZÁVIERKACH NÁJOMCOV  
Finančné lízingy  
Prvotné vykázanie  
20. Na za čiatku doby lízingu vykazujú nájomcovia finan čné lízingy ako 
majetok a záväzky vo svojich súvahách v sumách stanovených na 
začiatku lízingu, ktoré sa rovnajú reálnej hodnote prenajímaného 
majetku, alebo ak je nižšia, sú časnej hodnote minimálnych lízingo ­
vých splátok. Diskontnou sadzbou, ktorá sa použije na výpo čet 
súčasnej hodnoty minimálnych lízingových splátok, je implicitná 
úroková miera lízingu, ak je možné ju ur čiť; ak nie, použije sa 
úroková sadzba pôži čky nájomcu. Všetky za čiatočné priame náklady 
nájomcu sa pripo čítajú k sume vykázanej ako majetok.  
21. Transakcie a iné udalosti sa ú čtujú a prezentujú v súlade s ich 
podstatou a finan čnou realitou a nie výlu čne na základe ich právnej 
formy. Aj ke ď je právna forma lízingovej zmluvy taká, že nájomca 
nemôže získa ť právny nárok na prenajímaný majetok, v prípade finan ­ 
čných lízingov sú podstata a finan čná realita také, že nájomca získava 
ekonomické úžitky z používania prenajímaného majetku po čas 
podstatnej časti jeho ekonomickej životnosti výmenou za prijatie 
záväzku zaplati ť za toto právo sumu na za čiatku lízingu sa približu ­
júcu reálnej hodnote majetku a súvisiacemu finan čnému poplatku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 136
 
22. Ak sa takéto lízingové transakcie neodzrkadlia v súvahe nájomcu, sú 
ekonomické zdroje a úrove ň záväzkov ú čtovnej jednotky podhodno ­
tené, čím sa skres ľujú finančné ukazovatele. Je preto vhodné, aby sa 
finančný lízing vykázal v súvahe nájomcu ako majetok a zárove ň ako 
záväzok zaplati ť budúce lízingové splátky. Na za čiatku doby lízingu 
sa majetok a záväzky z budúcich lízingových splátok vykazujú 
v súvahe v rovnakých sumách okrem za čiatočných priamych nákladov 
nájomcu, ktoré sa pripo čítajú k sume vykázanej ako majetok.  
23. Nie je vhodné, aby sa záväzky za prenajímaný majetok prezentovali 
v účtovnej závierky ako odpo čet z hodnoty prenajímaného majetku. 
Ak sa pri prezentácii záväzkov v súvahe urobí rozlíšenie medzi obež ­
nými a neobežnými záväzkami, rovnaké rozlíšenie sa urobí pre lízin ­
gové záväzky.  
24. Za čiatočné priame náklady často vznikajú v súvislosti so špecifickými 
lízingovými činnosťami, akými sú vyjednávanie a zabezpe čovanie 
lízingových dohôd. Náklady identifikované ako náklady priamo prira ­
diteľné činnostiam vykonávaným nájomcom pre finan čný lízing sa 
pripočítavajú k sume vykázanej ako majetok.  
Následné ocenenie  
25. Minimálne lízingové splátky sa rozdelia medzi finan čný poplatok 
a zníženie nesplateného záväzku. Finan čný poplatok sa alokuje do 
každého obdobia po čas doby lízingu tak, aby sa zabezpe čila 
konštantná pravidelná úroková sadzba z ostávajúceho zostatku záväzku. Podmienené nájomné sa ú čtuje ako náklad v obdobiach, 
v ktorých vznikne.
 
26. V praxi môže nájomca pri alokácii finan čného poplatku do období 
počas doby lízingu použi ť na zjednodušenie výpo čtu niektoré formy 
približných hodnôt.  
27. Pri finan čnom lízingu vznikajú v každom ú čtovnom období náklady 
na odpisy odpisovate ľného majetku, ako aj finan čné náklady. Politika 
odpisovania pri odpisovate ľnom prenajímanom majetku je konzi ­
stentná s politikou pre odpisovate ľný majetok vo vlastníctve 
a vykázané odpisy sa vypo čítavajú v súlade s IAS 16  Nehnuteľnosti, 
stroje a zariadenia  a IAS 38  Nehmotný majetok . Ak nie je primeraná 
istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, majetok sa úplne odpíše po čas doby lízingu alebo, ak je kratšia, po čas jeho doby 
použiteľnosti.
 
28. Odpisovate ľná suma prenajímaného majetku sa systematicky alokuje 
do každého ú čtovného obdobia po čas doby predpokladaného použí ­
vania konzistentne s politikou odpisovania, ktorú nájomca uplat ňuje 
pre odpisovate ľný majetok, ktorý je vo vlastníctve. Ak je primeraná 
istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, doba pred ­
pokladaného používania je doba použite ľnosti majetku; inak sa 
majetok odpisuje po čas doby lízingu alebo, ak je kratšia, po čas 
doby jeho použite ľnosti.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 137
 
29. Suma nákladov na odpisy majetku a finan čného nákladu za obdobie je 
zriedkavo rovnaká ako lízingové splátky splatné za dané obdobie, 
a preto je nevhodné vykáza ť len splatné lízingové splátky ako náklad. 
Podľa toho je nepravdepodobné, že majetok a súvisiaci záväzok sa 
budú po za čiatku doby lízingu v sumách rovna ť. 
30. Pri stanovovaní, či sa hodnota prenajímaného majetku znížila, ú čtovná 
jednotka uplat ňuje IAS 36  Zníženie hodnoty majetku . 
31. Nájomcovia, okrem splnenia požiadaviek IFRS 7  Finančné nástroje: 
zverejnenie,  zverejnia o finan čných lízingoch aj tieto informácie:  
a) za každú triedu majetku čistú účtovnú hodnotu k súvahovému d ňu; 
b) zosúhlasenie medzi celkovou sumou minimálnych lízingových 
splátok k súvahovému d ňu a ich sú časnou hodnotou. Okrem 
toho účtovná jednotka zverejní celkovú hodnotu budúcich mini ­
málnych lízingových splátok k súvahovému d ňu a ich sú časnú 
hodnotu pre každé z týchto období:  
i) do jedného roka;  
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ť rokov;  
iii) viac ako pä ť rokov;  
c) podmienené nájomné vykázané ako náklad za obdobie;  
d) celková suma budúcich minimálnych sublízingových splátok, pri 
ktorých sa o čakáva, že budú prijaté v rámci nevypovedate ľných 
sublízingov k súvahovému d ňu; 
e) všeobecný opis významných lízingových dohôd nájomcu zah ŕňa­
júcich okrem iného tieto skuto čnosti:  
i) základ, na ktorom sú ur čené podmienené nájomné splátky;  
ii) existenciu a podmienky opcií na obnovu alebo kúpu 
a podmienky automatického zvyšovania a  
iii) obmedzenia ur čené lízingovými dohodami, ako sú napríklad 
tie, ktoré sa týkajú dividend, dodato čného dlhu a ďalšieho 
lízingu.  
32. Okrem toho pre nájomcov majetku prenajímaného v rámci finan čných 
lízingov platia požiadavky na zverejnenie v súlade s IAS 16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41.
 
Operatívne lízingy  
33. Lízingové splátky v rámci operatívneho lízingu sa vykazujú ako 
náklad rovnomerne po čas doby lízingu, pokia ľ iný systematický 
základ nezodpovedá viac časovému modelu úžitkov používate ľa ( 1 ). 
34. Pri operatívnych lízingoch sa lízingové splátky (okrem nákladov za 
služby, ako sú poistenie a údržba) vykazujú ako náklad rovnomerne, 
pokiaľ iný systematický základ nezodpovedá viac časovému modelu 
úžitkov používate ľa, aj keď splátky nie sú založené na takomto 
základe.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 138  
( 1 ) Pozri tiež SIC-15  Operatívny lízing – stimuly .
 35. Nájomcovia, okrem splnenia požiadaviek IFRS 7, zverejnia 
o operatívnych lízingoch aj tieto informácie:  
a) celkovú sumu budúcich minimálnych lízingových splátok v rámci 
nevypovedate ľného operatívneho lízingu za každé z týchto období:  
i) do jedného roka;  
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ť rokov;  
iii) viac ako pä ť rokov;  
b) celkovú sumu budúcich minimálnych sublízingových splátok, pri 
ktorých sa o čakáva, že budú prijaté v rámci nevypovedate ľných 
sublízingov k súvahovému d ňu; 
c) lízingové a sublízingové splátky vykázané ako náklad za dané 
obdobie, s oddelenými sumami za minimálne lízingové splátky, 
podmienené nájomné a sublízingové splátky;  
d) všeobecný opis významných lízingových dohôd nájomcu zah ŕňa­
júcich okrem iného tieto skuto čnosti:  
i) základ, na ktorom sú ur čené podmienené nájomné splátky;  
ii) existenciu a podmienky opcií na obnovu alebo kúpu 
a podmienky automatického zvyšovania a  
iii) obmedzenia ur čené lízingovými dohodami, ako sú napríklad 
tie, ktoré sa týkajú dividend, dodato čného dlhu a ďalšieho 
lízingu.  
LÍZINGY V Ú ČTOVNÝCH ZÁVIERKACH PRENAJÍMATE ĽOV 
Finančné lízingy  
Prvotné vykázanie  
36. Prenajímatelia vykazujú majetok držaný v rámci finan čného lízingu vo 
svojich súvahách a prezentujú ho ako poh ľadávku v sume, ktorá sa 
rovná čistej investícii do lízingu.  
37. V rámci finan čného lízingu prenajímate ľ prevádza v podstate všetky 
riziká a odmeny plynúce z právneho vlastníctva, a poh ľadávka 
z lízingových splátok sa teda chápe u prenajímate ľa ako splatenie 
istiny a finan čný výnos za náhradu výdavkov a odmenu prenajímate ľa 
za jeho investíciu a služby.  
38. Prenajímate ľom často vzniknú za čiatočné priame náklady a zah ŕňajú 
sumy, akými sú provízie, právne poplatky a interné náklady, ktoré sú prírastkové a priamo priradite ľné rokovaniu a dohadovaniu lízingu. 
Z nich sú vylú čené všeobecné režijné náklady, akými sú tie, ktoré 
vytvárajú tímy predaja a marketingu. Pri finan čných lízingoch, okrem 
tých, ktoré poskytujú výrobcovia alebo obchodníci ako prenajímatelia, sú začiatočné priame náklady zahrnuté do prvotného ocenenia poh ľa­
dávky z finan čného lízingu a znižujú sumu výnosu vykázaného po čas 
doby lízingu. Implicitná úroková miera lízingu je definovaná takým spôsobom, že za čiatočné priame náklady sú automaticky zahrnuté do 
pohľadávky z finan čného lízingu a nie je potrebné pripo čítavať ich 
samostatne. Náklady vynaložené prenajímate ľmi, ktorí sú výrobcami 
alebo obchodníkmi, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovaním lízingu sú vylú čené z definície za čiatočných priamych nákladov. 
Z toho dôvodu sú vylú čené z čistej investície do lízingu a vykazujú 
sa ako náklad pri vykazovaní zisku z predaja, čo je pri finan čnom 
lízingu zvy čajne na za čiatku doby lízingu.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 139
 
Následné ocenenie  
39. Vykázanie finan čného výnosu je založené na modeli odzrkad ľujúcom 
konštantnú pravidelnú mieru návratnosti čistej investície prenajímate ľa 
do finančného lízingu.  
40. Cie ľom prenajímate ľa je alokova ť finančný výnos po čas doby lízingu 
systematickým a racionálnym spôsobom. Toto alokovanie výnosu je 
založené na modeli odzrkad ľujúcom konštantnú pravidelnú mieru 
návratnosti čistej investície prenajímate ľa do finan čného lízingu. 
Lízingové splátky súvisiace s obdobím, s výnimkou nákladov za služby, sa uplat ňujú oproti hrubej investícii do lízingu tak, aby sa 
nimi znížila tak istina, ako aj nerealizovaný finan čný výnos.
 
41. Odhadované nezaru čené reziduálne hodnoty použité pri výpo čte 
hrubej investície prenajímate ľa do lízingu sa pravidelne prehodnocujú. 
Ak nastalo zníženie v odhadovanej nezaru čenej reziduálnej hodnote, 
alokácia výnosu po čas doby lízingu sa reviduje a okamžite sa vykáže 
prípadné zníženie vzh ľadom na časovo rozlíšené sumy.  
41A. Majetok v rámci finan čného lízingu, ktorý sa klasifikuje ako majetok 
držaný na predaj (alebo bol zaradený do skupiny na vyradenie, ktorá 
sa klasifikuje ako držaná na predaj) v súlade s IFRS 5  Dlhodobý 
majetok držaný na predaj a ukon čené činnosti  sa účtuje v súlade 
s uvedeným IFRS.  
42. Prenajímatelia, ktorí sú výrobcami alebo obchodníkmi, vykazujú zisk 
alebo stratu z predaja v tom období, v ktorom ich ú čtovná jednotka 
vykazuje v súlade s politikou uplat ňovanou pri priamom predaji. Ak 
sa stanovujú umelo nízke úrokové sadzby, zisk z predaja sa obmedzí 
na výšku, ktorá by sa použila, ak by sa ú čtovala trhová úroková 
sadzba. Náklady vynaložené prenajímate ľmi, ktorí sú výrobcami 
alebo obchodníkmi, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovaním lízingu sa vykazujú ako náklad, ke ď sa vykáže zisk z predaja.
 
43. Výrobcovia alebo obchodníci často ponúkajú zákazníkom vo ľbu kúpy 
alebo lízingu majetku. Finan čný lízing majetku prenajímate ľmi, ktorí 
sú výrobcami alebo obchodníkmi, spôsobuje vznik dvoch typov výnosu:
 
a) zisk alebo strata zodpovedajúca zisku alebo strate vyplývajúcej 
z priameho predaja prenajímaného majetku za bežné predajné ceny, zoh ľadňujúce všetky uplatnite ľné objemové alebo obchodné 
rabaty, a
 
b) finančný výnos za dobu lízingu.  
44. Výnosom z predaja vykázaného na za čiatku doby lízingu prenajíma ­
teľom, ktorý je výrobcom alebo obchodníkom, je reálna hodnota 
majetku alebo, ak je nižšia, sú časná hodnota minimálnych lízingových 
splátok nabiehajúca prenajímate ľovi, vypo čítaná pri trhovej úrokovej 
sadzbe. Nákladom na predaj vykázaný k za čatiu doby lízingu je obsta ­
rávacia cena, alebo ú čtovná hodnota, ak je odlišná, prenajímanej 
nehnuteľnosti mínus sú časná hodnota nezaru čenej reziduálnej 
hodnoty. Rozdiel medzi tržbou z predaja a nákladom na predaj je 
zisk z predaja, ktorý sa vykazuje v súlade s politikou ú čtovnej 
jednotky pre priamy predaj.  
45. Prenajímatelia, ktorí sú výrobcami alebo obchodníkmi, niekedy stano ­
vujú umelo nízke úrokové sadzby, aby prilákali zákazníkov. Použí ­
vanie takýchto sadzieb by malo za následok, že v čase predaja sa 
vykáže nadmerná časť výnosu z celkového výnosu transakcie. Ak 
sú stanovené umelo nízke úrokové sadzby, zisk z predaja sa obmedzí 
na výšku, ktorá by sa použila, ak by sa ú čtovala trhová úroková 
sadzba.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 140
 
46. Náklady vynaložené prenajímate ľom, ktorý je výrobcom alebo 
obchodníkom, v súvislosti s vyjednávaním a dohadovaním finan čného 
lízingu, sa vykazujú ako náklad na za čiatku doby lízingu, pretože 
súvisia najmä s vytváraním zisku z predaja výrobcu alebo obchodníka.  
47. Poskytovatelia lízingu, okrem splnenia požiadaviek IFRS 7, zverejnia 
pri finančných lízingoch aj tieto informácie:  
a) zosúhlasenie medzi sumou hrubej investície do lízingu 
k súvahovému d ňu a sú časnou hodnotou poh ľadávky 
z minimálnych lízingových splátok k súvahovému d ňu. Okrem 
toho účtovná jednotka zverejní hrubú investíciu do lízingu 
a súčasnú hodnotu poh ľadávky z minimálnych lízingových splátok 
k súvahovému d ňu, a to za každé z týchto období:  
i) do jedného roka;  
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ť rokov;  
iii) viac ako pä ť rokov;  
b) nerealizovaný finan čný výnos;  
c) nezaru čené reziduálne sumy pripadajúce prenajímate ľovi; 
d) akumulované opravné položky k nevymožite ľným poh ľadávkam 
z minimálnych lízingových splátok;  
e) podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie;  
f) všeobecný opis významných lízingových dohôd prenajímate ľa. 
48. Ako indikátor rastu je často užito čné uviesť tiež hrubú investíciu 
mínus nerealizovaný výnos v nových obchodoch, ktoré pribudli 
počas obdobia, po odpo čítaní príslušných súm zrušených lízingov.  
Operatívne lízingy  
49. Prenajímatelia prezentujú majetok, ktorý je predmetom operatívnych 
lízingov, vo svojej súvahe pod ľa charakteru majetku.  
50. Lízingový výnos z operatívnych lízingov sa vykazuje vo výnosoch 
rovnomerne po čas doby lízingu, pokia ľ iný systematický základ 
nezodpovedá viac časovému modelu, ktorým sa použitie úžitku odvo ­
deného z prenajímaného majetku znižuje. (  1 ) 
51. Náklady, vrátane odpisov, ktoré vzniknú v súvislosti s lízingovými 
výnosmi, sa vykazujú ako náklady. Lízingový výnos (okrem príjmov za poskytnuté služby, akými sú poistenie a údržba) sa vykazuje vo výnosoch rovnomerne po čas doby lízingu, aj ke ď príjmy nie sú zalo ­ 
žené na takomto základe, pokia ľ iný systematický základ nezodpo ­
vedá viac časovému modelu, ktorým sa použitie úžitku odvodeného 
z prenajímaného majetku znižuje.
 
52. Za čiatočné priame náklady vynaložené prenajímate ľmi pri vyjedná ­
vaní a dohadovaní operatívneho lízingu sa pripo čítavajú k ú čtovnej 
hodnote prenajímaného majetku a vykazujú ako náklad po čas doby 
lízingu na rovnakom základe ako lízingový výnos.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 141  
( 1 ) Pozri tiež SIC-15  Operatívny lízing – stimuly .
 53. Politika odpisovania je pri odpisovate ľnom prenajímanom majetku 
konzistentná s bežnou odpisovou politikou prenajímate ľa pre podobný 
majetok a odpisovanie sa vypo čítava v súlade s IAS 16 a IAS 38.  
54. Pri stanovovaní, či sa hodnota prenajímaného majetku znížila, uplat ­ 
ňuje účtovná jednotka IAS 36.  
55. Prenajímate ľ, ktorý je výrobcom alebo obchodníkom, nevykazuje pri 
uzavretí operatívneho lízingu zisk z predaja, pretože to nie je ekviva ­
lent predaja.  
56. Prenajímatelia, okrem splnenia požiadaviek IFRS 7, zverejnia pri 
operatívnych lízingoch aj tieto informácie:  
a) budúce minimálne lízingové platby z nevypovedate ľných operatív ­
nych lízingov v celkovej hodnote a za každé z týchto období:  
i) do jedného roka;  
ii) viac ako jeden rok, ale nie viac ako pä ť rokov;  
iii) viac ako pä ť rokov;  
b) celkové podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie;  
c) všeobecný opis lízingových dohôd prenajímate ľa. 
57. Okrem toho pre prenajímate ľov majetku prenajímaného v rámci 
operatívnych lízingov platia požiadavky na zverej ňovanie uvedené 
v IAS 16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41.  
TRANSAKCIE PREDAJA A SPÄTNÉHO LÍZINGU  
58. Transakcia predaja a spätného lízingu zah ŕňa predaj majetku a spätný 
lízing toho istého majetku. Lízingová splátka a predajná cena sú 
zvyčajne vzájomne závislé, pretože sú dohodnuté ako celok. Ú čto­
vanie transakcie predaja a spätného lízingu závisí od typu lízingu, ktorý obsahuje.
 
59. Ak má transakcia predaja a spätného lízingu za následok finan čný 
lízing, akýko ľvek prebytok tržieb z predaja nad ú čtovnú hodnotu 
predajca – nájomca nevykazuje okamžite ako výnos. Namiesto toho 
sa odloží a odpisuje po čas doby lízingu.  
60. Ak je spätný lízing finan čným lízingom, transakcia je prostriedok, 
pomocou ktorého prenajímate ľ poskytuje nájomcovi financie, pri čom 
majetok je zárukou. Z tohto dôvodu nie je vhodné považova ť 
prebytok tržieb z predaja nad ú čtovnú hodnotu za výnos. Takýto 
prebytok sa odloží a odpisuje po čas doby lízingu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 142
 
61. Ak má transakcia predaja a spätného lízingu za následok operatívny 
lízing a je zrejmé, že transakcia je stanovená v reálnej hodnote, každý 
zisk alebo strata sa vykazuje okamžite. Ak je predajná cena pod reálnou hodnotou, každý zisk alebo strata sa vykazuje okamžite okrem prípadu, ak je strata kompenzovaná budúcimi lízingovými 
splátkami pod trhovú cenu, vtedy sa strata odloží a odpisuje pomerne 
k lízingovým splátkam po čas obdobia, v ktorom sa predpokladá 
používanie majetku. Ak je predajná cena nad reálnou hodnotou, prebytok nad reálnou hodnotou sa odloží a odpisuje po čas obdobia, 
v ktorom sa predpokladá používanie majetku.
 
62. Ak je spätný lízing operatívnym lízingom a lízingové splátky 
a predajná cena sú stanovené v reálnej hodnote, v skuto čnosti došlo 
k bežnej predajnej transakcii a akýko ľvek zisk alebo strata sa vyka ­
zuje okamžite.  
63. Ak je pri operatívnych lízingoch reálna hodnota v čase transakcie 
predaja a spätného lízingu menšia ako ú čtovná hodnota majetku, strata 
rovnajúca sa sume rozdielu medzi ú čtovnou hodnotou a reálnou 
hodnotou sa vykáže okamžite.  
64. Pri finan čných lízingoch nie sú žiadne takéto úpravy potrebné, pokia ľ 
nedošlo k zníženiu hodnoty; v takom prípade sa ú čtovná hodnota 
zníži na spätne získate ľnú sumu v súlade s IAS 36.  
65. Požiadavky na zverejnenia pre nájomcov a prenajímate ľov sa uplat ­ 
ňujú rovnako na transakcie predaja a spätného lízingu. Požadovaný 
opis významných lízingových dohôd vedie k zverejneniu jedine čných 
alebo nezvy čajných ustanovení zmluvy alebo podmienok transakcií 
predaja a spätného lízingu.  
66. Transakcie predaja a spätného lízingu môžu sp ĺňať kritériá oddeleného 
zverejňovania pod ľa IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
67. Pod ľa odseku 68 sa spätné uplat ňovanie tohto štandardu odporú ča, ale 
nepožaduje. Ak sa štandard neuplat ňuje spätne, zostatok akéhoko ľvek 
prebiehajúceho finan čného lízingu sa považuje za správne ur čený 
prenajímate ľom a ďalej sa ú čtuje v súlade s ustanoveniami tohto 
štandardu.  
68. Ú čtovná jednotka, ktorá predtým uplat ňovala IAS 17 (revidovaný 
v roku 1997), uplat ňuje zmeny a doplnenia vykonané týmto štan ­
dardom spätne na všetky lízingy, alebo ak sa IAS 17 (revidovaný 
v roku 1997) neuplat ňoval spätne, na všetky lízingy uzatvorené od 
začiatku uplat ňovania tohto štandardu.  
▼M22  
68A. Ú čtovná jednotka prehodnocuje klasifikáciu zložiek pôdy pri 
neukončených lízingoch k dátumu, ku ktorému prijme zmeny 
a doplnenia, na ktoré odkazuje odsek 69A, na základe informácií 
existujúcich pri vzniku týchto lízingov. Novo klasifikovaný lízing 
vykazuje spätne ako finan čný lízing v súlade s IAS 8  Účtovná 
politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . Ak však ú čtovná 
jednotka nemá informácie potrebné na spätné uplatnenie zmien 
a doplnení:  
a) uplatňuje zmeny a doplnenia na tieto lízingy na základe 
skutočností a okolností existujúcich k dátumu, kedy prijme 
zmeny a doplnenia; a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 143
 
b) vykazuje majetok a záväzok súvisiaci s lízingom pozemku novo 
klasifikovaným ako finan čný lízing v ich reálnych hodnotách 
k tomuto dátumu; prípadný rozdiel medzi týmito reálnymi hodnotami sa vykazuje v nerozdelenom zisku.
 
▼B 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
69. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína­
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. 
Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce 
sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M22  
69A. Odseky 14 a 15 boli vypustené a odseky 15A a 68A boli zmenené 
a doplnené  Vylepšeniami IFRS  vydanými v apríli 2009. Ú čtovná 
jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré 
sa začínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je 
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia 
na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 17 (REVIDOVANÉHO V ROKU 1997)  
70. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 17  Lízingy  (revidovaný v roku 
1997).  ▼M22  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 144
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 18  
Výnosy  
CIEĽ 
Výnosy sú v Koncep čnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky defi ­
nované ako zvýšenie ekonomických úžitkov po čas účtovného obdobia vo forme 
prítoku alebo zvýšenia aktív alebo zníženie záväzkov, čo má za následok 
zvýšenie vlastného imania, iné ako to, ktoré je spojené s vkladmi osôb podie ľa­
júcimi sa na vlastnom imaní ú čtovnej jednotky. Výnosy zah ŕňajú tak výnosy 
z bežnej činnosti, ako aj iné výnosy a zisky. Výnosy z bežnej činnosti sú výnosy, 
ktoré vznikajú z bežných činností účtovnej jednotky a uvádzajú sa pod mnohými 
názvami vrátane názvov tržby, poplatky za služby, úroky, dividendy a tantiémy. Cieľom tohto štandardu je stanovi ť spôsob ú čtovania výnosov vznikajúcich 
z určitých druhov transakcií a udalostí.
 
Hlavnou otázkou pri ú čtovaní výnosov z bežných činností je stanovi ť, kedy tieto 
výnosy vykazova ť. Výnosy sa vykazujú, ak je pravdepodobné, že do ú čtovnej 
jednotky budú plynú ť budúce ekonomické úžitky a tieto úžitky sa môžu spo ľa­
hlivo oceni ť. Týmto štandardom sa ur čujú okolnosti, za ktorých budú tieto 
kritériá splnené, a teda sa vykážu výnosy. Štandardom sa poskytuje aj praktický návod na uplat ňovanie týchto kritérií.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní výnosov vznikajúcich 
z týchto transakcií a udalostí:  
a) predaj tovaru;  
b) poskytovanie služieb a  
c) používanie majetku ú čtovnej jednotky inými stranami, z čoho 
plynie úrok, tantiémy a dividendy.  
2. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 18  Vykazovanie výnosov , schvá­
lený v roku 1982.  
3. Tovar zah ŕňa tovar vyrobený ú čtovnou jednotkou na ú čely predaja 
a tovar nakúpený na ú čely ďalšieho predaja, ako napríklad tovar 
nakúpený obchodníkom alebo pozemky a iné nehnute ľnosti držané 
s cieľom ďalšieho predaja.  
4. Poskytovanie služieb zah ŕňa spravidla vykonávanie zmluvne dohod ­
nutej úlohy ú čtovnou jednotkou po čas dohodnutého obdobia. Služby 
sa môžu poskytova ť počas jedného alebo viacerých období. Niektoré 
zmluvy na poskytovanie služieb sa priamo vz ťahujú na zmluvy 
o zhotovení, napríklad na služby vedúcich projektov a architektov. Výnosy vznikajúce z týchto zmlúv nie sú predmetom tohto štandardu, ale zaobchádza sa s nimi v súlade s požiadavkami pre zmluvy 
o zhotovení tak, ako je to špecifikované v IAS 11  Zmluvy o zhotovení .
 
5. Pri použití majetku ú čtovnej jednotky inými stranami vznikajú výnosy 
vo forme:  
a) úroku – poplatkov za použitie pe ňažných prostriedkov alebo 
peňažných ekvivalentov alebo súm, ktoré sú splatné ú čtovnej 
jednotke;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 145
 
b) tantiém – poplatkov za použitie dlhodobého majetku ú čtovnej 
jednotky, napríklad patentov, obchodných zna čiek, autorských 
práv a po čítačového softvéru, a  
c) dividend – rozdelenia ziskov držite ľom investícií do vlastného 
imania v pomere, v akom sa podie ľajú na vlastníctve ur čitej triedy 
kapitálu.  
6. Tento štandard sa nezaoberá výnosmi pochádzajúcimi z:  
a) lízingových zmlúv (pozri IAS 17  Lízingy ); 
b) dividend pochádzajúcich z investícií, ktoré sa ú čtujú metódou 
vlastného imania (pozri IAS 28  Podiely v pridružených podni ­
koch ); 
c) poistných zmlúv v rámci rozsahu pôsobnosti IFRS 4  Poistné 
zmluvy ; 
d) zmien reálnej hodnoty finan čných aktív alebo finan čných záväzkov 
alebo z ich vyradenia (pozri IAS 39  Finančné nástroje: vykazo ­
vanie a oce ňovanie) ; 
e) zmien hodnoty iného obežného majetku;  
f) prvotného vykázania a zo zmien reálnej hodnoty biologického 
majetku týkajúceho sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri IAS 41  
Poľnohospodárstvo ); 
g) prvotného vykázania po ľnohospodárskej výroby (pozri IAS 41) a  
h) ťažby nerastov.  
DEFINÍCIE  
7. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Výnosy  sú hrubé príjmy ekonomických úžitkov ktoré vznikajú 
v danom období z bežných činností účtovnej jednotky, ak tieto príjmy 
majú za následok iné zvýšenie vlastného imania ako zvýšenie súvi ­
siace s vkladmi od osôb, ktoré sa na ňom podie ľajú. 
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.  
8. Výnosy zah ŕňajú len hrubé príjmy ekonomických úžitkov prijatých 
alebo nárokovaných ú čtovnou jednotkou na jej vlastný ú čet. Sumy 
vybrané v mene tretích strán, akými sú napríklad dane z predaja, dane z tovarov a služieb a dane z pridanej hodnoty, nie sú ekono ­
mickými úžitkami, ktoré plynú do ú čtovnej jednotky a nemajú za 
následok zvýšenie vlastného imania. Preto sú z výnosov vylú čené. 
Podobne, pri zastupovaní tretej strany, hrubé príjmy ekonomických úžitkov zah ŕňajú sumy vybrané v mene príkazcu, ktoré nemajú za 
následok zvýšenie vlastného imania ú čtovnej jednotky. Sumy vybrané 
v mene príkazcu nie sú výnosom. Namiesto toho je výnosom suma 
provízie.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 146
 
OCEŇOVANIE VÝNOSOV  
9. Výnosy sa oce ňujú v reálnej hodnote prijatej alebo nárokovanej proti ­
hodnoty. (  1 ) 
10. Suma výnosov vznikajúca z transakcie je obvykle ur čená zmluvou 
medzi účtovnou jednotkou a kupujúcim alebo používate ľom majetku. 
Je ocenená v reálnej hodnote prijatej alebo nárokovanej protihodnoty 
po zohľadnení všetkých obchodných zliav a objemových rabatov 
poskytovaných ú čtovnou jednotkou.  
11. Vo vä čšine prípadov má protihodnota formu pe ňažných prostriedkov 
alebo peňažných ekvivalentov a suma výnosov predstavuje sumu 
prijatých alebo nárokovaných pe ňažných prostriedkov alebo pe ňaž­
ných ekvivalentov. Ak je však príjem pe ňažných prostriedkov alebo 
peňažných ekvivalentov odložený, môže by ť reálna hodnota protihod ­
noty nižšia, ako menovitá hodnota prijatých alebo nárokovaných peňazí. Napríklad ú čtovná jednotka môže poskytnú ť kupujúcemu 
bezúročný úver alebo prija ť od kupujúceho ako protihodnotu za 
predaj tovaru zmenku, ktorá má nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu. 
Ak sa takouto dohodou v skuto čnosti vytvára finan čná transakcia, 
reálna hodnota protihodnoty je ur čená diskontovaním všetkých budú ­
cich príjmov pomocou kalkulovanej úrokovej sadzby. Kalkulovanú 
úrokovú sadzbu je možné konkrétnejšie ur čiť buď z:
 
a) prevažujúcej úrokovej sadzby pre podobný nástroj emitenta 
s podobným kreditným hodnotením, alebo  
b) úrokovej sadzby, ktorou sa menovitá hodnota tohto nástroja 
diskontuje na bežnú pe ňažnú predajnú cenu tovaru alebo služieb.  
Rozdiel medzi reálnou hodnotou a menovitou hodnotou protihodnoty 
sa vykazuje ako výnos z úrokov pod ľa odsekov 29 a 30 a pod ľa 
IAS 39.  
12. Ak sa tovary alebo služby vymie ňajú alebo zamie ňajú za tovary alebo 
služby, ktoré majú podobnú povahu a hodnotu, výmena sa nepovažuje 
za transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy. Často je to prípad komodít, 
akými sú olej alebo mlieko, ke ď dodávatelia menia alebo zamie ňajú 
zásoby na rôznych miestach tak, aby v čas vyhoveli dopytu na 
konkrétnom mieste. Ak sa tovar predáva alebo ak sa služby poskytujú 
výmenou za nepodobný tovar alebo služby, výmena sa považuje za transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy. Výnosy sa oce ňujú v reálnej 
hodnote prijatého tovaru alebo služieb, upravenej o sumu všetkých 
prevedených pe ňažných prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov. 
Ak nie je možné reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo služieb spo ľa­
hlivo určiť, výnosy sa ocenia v reálnej hodnote postúpeného tovaru 
alebo služieb, upravenej o sumu všetkých prevedených pe ňažných 
prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov.
 
IDENTIFIKÁCIA TRANSAKCIE  
13. Kritériá vykazovania sa v tomto štandarde obvykle uplat ňujú na každú 
transakciu osobitne. Za ur čitých okolností je však nevyhnutné uplat ­ 
ňovať kritériá vykazovania aj na samostatne identifikovate ľné zložky 
jednej transakcie tak, aby sa zoh ľadnila podstata tejto transakcie. 
Napríklad ak predajná cena výrobku zah ŕňa identifikovate ľnú sumu 
určenú na následný servis, táto suma sa odloží a vykáže ako výnos 
počas obdobia, v ktorom sa uvedený servis uskuto čňuje. Naopak, 
kritériá vykazovania sa uplat ňujú na dve alebo viac transakcií 
spoločne, ak sú spojené takým spôsobom, že ich komer čnému účinku 
nie je možné porozumie ť bez odkazu na skupinu transakcií ako celok. 
Účtovná jednotka môže napríklad preda ť tovar a sú časne uzavrie ť 
samostatnú zmluvu na spätný nákup tovaru k neskoršiemu dátumu, pričom dochádza k negácii podstatného ú činku transakcie; v tomto 
prípade sa obe transakcie posudzujú spolo čne.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 147  
( 1 ) Pozri tiež SIC-31  Výnosy – výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné služby .
 PREDAJ TOVARU  
14. Výnosy z predaja tovaru sa vykážu, ak sú splnené všetky tieto 
podmienky:  
a) účtovná jednotka previedla na kupujúceho podstatné riziká 
a odmeny vyplývajúce z vlastníctva tovaru;  
b) účtovná jednotka si neponecháva ani pokra čujúcu manažérsku 
spoluzodpovednos ť v miere obvykle zodpovedajúcej vlastníctvu, 
ani efektívnu kontrolu nad predaným tovarom;  
c) suma výnosu sa môže spo ľahlivo oceni ť; 
d) je pravdepodobné, že do ú čtovnej jednotky budú plynú ť ekono­
mické úžitky spojené s transakciou, a  
e) náklady, ktoré vznikli alebo ktoré vzniknú v súvislosti 
s transakciou, sa môžu spo ľahlivo oceni ť. 
15. Posúdenie momentu, ke ď účtovná jednotka previedla podstatné riziká 
a odmeny vyplývajúce z vlastníctva na kupujúceho, si vyžaduje preskúmanie okolností transakcie. Vo vä čšine prípadov sa prevod 
rizík a odmien vyplývajúcich z vlastníctva zhoduje s prevodom práv ­
neho nároku alebo odovzdaním majetku kupujúcemu. Je tomu tak pri 
väčšine maloobchodných predajov. V iných prípadoch dochádza 
k prevodu rizík a odmien vyplývajúcich z vlastníctva v inom čase 
ako v čase prevodu právneho nároku alebo odovzdania majetku.
 
16. Ak si ú čtovná jednotka ponecháva podstatné riziká vyplývajúce 
z vlastníctva, transakcia nie je predajom a výnos sa nevykazuje. Účtovná jednotka si môže ponecha ť podstatné riziká vyplývajúce 
z vlastníctva nieko ľkými spôsobmi. Príkladmi situácií, v ktorých si 
môže účtovná jednotka ponecha ť významné riziká a odmeny vyplý ­
vajúce z vlastníctva, sú:
 
a) ak si ú čtovná jednotka ponecháva záväzok za neuspokojivú výkon ­
nosť, na ktorý sa nevz ťahujú bežné záru čné ustanovenia;  
b) ak je prijatie výnosu z konkrétneho predaja podmienené vytvo ­
rením výnosov kupujúceho z jeho predaja tovaru;  
c) ak podmienky dodávky tovaru obsahujú aj jeho inštaláciu 
a inštalácia tvorí podstatnú sú časť predmetu plnenia zmluvy 
a účtovná jednotka ju ešte nedokon čila a 
d) ak má kupujúci právo odstúpi ť od kúpy z dôvodu uvedeného 
v predajnej zmluve a ú čtovná jednotka nepozná pravdepodobnos ť 
možnosti takéhoto odstúpenia.  
17. Ak si ú čtovná jednotka ponechá len nepodstatné riziko vyplývajúce 
z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos sa vykáže. Napríklad predávajúci si môže ponecha ť právny nárok na tovar výlu čne preto, 
aby chránil vymáhate ľnosť splatnej sumy. V takomto prípade, ak 
účtovná jednotka previedla podstatné riziká a odmeny vyplývajúce 
z vlastníctva, je transakcia predajom a výnos sa vykáže. Iným príkladom situácie, ke ď si účtovná jednotka ponechala len nepodstatné 
riziko vyplývajúce z vlastníctva, môže by ť maloobchodný predaj, ke ď 
sa v prípade nespokojnosti zákazníka ponúka vrátenie pe ňazí. V tomto 
prípade sa výnosy vykážu v čase predaja za predpokladu, že pred ­
ávajúci môže spo ľahlivo odhadnú ť mieru vracania tovaru, ktoré 
nastane v budúcnosti a na základe predchádzajúcich skúseností 
a iných dôležitých faktorov sa vykáže záväzok na vrátenie pe ňazí.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 148
 
18. Výnosy sa vykazujú, len ak je pravdepodobné, že do ú čtovnej 
jednotky budú plynú ť ekonomické úžitky spojené s transakciou. 
V niektorých prípadoch to nemusí by ť pravdepodobné, pokia ľ sa 
neprijme protihodnota, alebo pokia ľ sa neodstráni neistota. Nemusí 
byť napríklad isté, či zahraničný štátny orgán udelí povolenie zaplati ť 
úhradu za predaj, ktorý sa uskuto čnil v zahrani čí. Ak sa povolenie 
udelí, neistota sa odstráni a výnosy sa vykážu. Ak však vznikne neistota o vymožite ľnosti sumy, ktorá už bola zahrnutá do výnosov, 
nevymožite ľná suma alebo suma, ktorej vymožite ľnosť prestala by ť 
pravdepodobná, sa vykáže ako náklad, a nie ako úprava pôvodne 
vykázanej sumy výnosov.
 
19. Výnosy a náklady, ktoré sa vz ťahujú na rovnakú transakciu alebo inú 
udalosť, sa vykazujú sú časne; tento proces sa vo všeobecnosti nazýva 
priraďovanie výnosov k nákladom. Náklady, vrátane záruk a iných 
nákladov, ktoré vzniknú po odoslaní tovaru, sa môžu zvy čajne spoľa­
hlivo určiť, ak boli splnené aj ostatné podmienky na vykázanie 
výnosov. Výnosy sa však nemôžu vykáza ť, ak nie je možné náklady 
spoľahlivo určiť; za týchto okolností sa každá už prijatá protihodnota 
za predaj tovaru vykáže ako záväzok.  
POSKYTOVANIE SLUŽIEB  
20. Ak sa dá výsledok transakcie zah ŕňajúcej poskytovanie služieb spo ľa­
hlivo odhadnú ť, výnos spojený s transakciou sa vykáže pod ľa stupňa 
dokončenia transakcie k súvahovému d ňu. Výsledok transakcie sa 
môže spo ľahlivo odhadnú ť, ak sú splnené všetky tieto podmienky:  
a) suma výnosu sa dá spo ľahlivo oceni ť; 
b) je pravdepodobné, že do ú čtovnej jednotky budú plynú ť ekono­
mické úžitky spojené s transakciou;  
c) stupeň dokončenia transakcie k súvahovému d ňu sa dá spo ľahlivo 
oceniť a 
d) náklady vzniknuté pri transakcii a náklady vynaložené na dokon ­ 
čenie transakcie sa dajú spo ľahlivo oceni ť ( 1 ). 
21. Vykázanie výnosov pod ľa stupňa dokončenia transakcie sa často 
označuje ako metóda percenta dokon čenia. Pod ľa tejto metódy sa 
výnosy vykazujú v tých ú čtovných obdobiach, v ktorých sa služby 
poskytnú. Vykázanie výnosov týmto spôsobom poskytuje užito čné 
informácie o rozsahu poskytovania činností v oblasti služieb 
a o výsledkoch za dané obdobie. Vykazovanie výnosov týmto spôsobom sa požaduje aj v IAS 11. Požiadavky tohto štandardu sú vo všeobecnosti uplatnite ľné na vykazovanie výnosov a súvisiacich 
nákladov pri transakcii zah ŕňajúcej poskytovanie služieb.
 
22. Výnosy sa vykážu len vtedy, ak je pravdepodobné, že do ú čtovnej 
jednotky budú plynú ť ekonomické úžitky spojené s transakciou. Ak 
však vznikne neistota o vymožite ľnosti sumy už zahrnutej do 
výnosov, nevymožite ľná suma alebo suma, ktorej vymožite ľnosť 
prestala by ť pravdepodobná, sa vykáže ako náklad, a nie ako úprava 
sumy pôvodne vykázaného výnosu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 149  
( 1 ) Pozri tiež SIC-27  Ohodnotenie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu lízingu 
a SIC-31 Výnosy – výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné služby .
 23. Ú čtovná jednotka je vo všeobecnosti schopná vykonáva ť spoľahlivé 
odhady po tom, ako sa dohodla s ostatnými stranami transakcie na:  
a) vymáhate ľných právach každej strany za službu, ktorú budú tieto 
strany poskytova ť a prijíma ť; 
b) protihodnote, ktorá sa vymení, a  
c) spôsobe a podmienkach vysporiadania.  
Pre účtovnú jednotku je tiež spravidla nevyhnutné ma ť účinný interný 
systém finan čného rozpo čtovania a vykazovania. Ú čtovná jednotka 
preskúmava a, ak je to potrebné, reviduje odhady výnosov po čas 
poskytovania služieb. Potreba takýchto revízií nemusí nevyhnutne naznačovať, že výsledok transakcie sa nemôže spo ľahlivo odhadnú ť.
 
24. Stupe ň dokončenia transakcie sa môže ur čiť rôznymi metódami. 
Účtovná jednotka používa tú metódu, ktorá spo ľahlivo stanovuje 
uskutočnené služby. V závislosti od charakteru transakcie môžu 
tieto metódy zah ŕňať: 
a) prehľady vykonanej práce;  
b) doposia ľ poskytnuté služby ako percentuálny podiel celkových 
služieb, ktoré sa majú poskytnú ť, alebo  
c) pomer medzi doposia ľ vzniknutými nákladmi a odhadovanými 
celkovými nákladmi na transakciu. Do hodnoty doposia ľ vzniknu­
tých nákladov sa zah ŕňajú iba náklady za doposia ľ uskutočnené 
služby. Do odhadovaných celkových nákladov na transakciu sa 
zahŕňajú len náklady za poskytnuté služby alebo služby, ktoré sa 
majú poskytnú ť. 
Priebežné platby a preddavky prijaté od zákazníkov často nevyjadrujú 
rozsah poskytnutých služieb.  
25. Z praktických dôvodov, ke ď sa poskytované služby skladajú 
z neurčiteľného počtu úkonov vykonávaných po čas daného obdobia, 
výnosy sa vykazujú rovnomerne po čas daného obdobia, pokia ľ neexi­
stuje dôkaz, že nejaká iná metóda nevyjadruje lepšie stupe ň dokon­ 
čenia. Ak je ur čitý úkon ove ľa dôležitejší ako ktorýko ľvek iný úkon, 
vykázanie výnosu sa odloží do uskuto čnenia tohto dôležitého úkonu.  
26. Ak nie je možné výsledok transakcie zahr ňujúcej poskytovanie služieb 
spoľahlivo odhadnú ť, výnosy sa vykážu len v rozsahu vykázaných 
nákladov, ktoré je možné získa ť späť. 
27. V po čiatočných štádiách transakcie sa často stáva, že výsledok tran ­
sakcie nie je možné spo ľahlivo odhadnú ť. Napriek tomu môže by ť 
pravdepodobné, že ú čtovná jednotka získa spä ť výdavky vynaložené 
na transakciu. Preto sa výnos vykazuje len v rozsahu vynaložených výdavkov, pri ktorých sa o čakáva, že sa dajú získa ť späť. Keďže 
výsledok transakcie nie je možné spo ľahlivo odhadnú ť, nevykáže sa 
žiaden zisk.
 
28. Ak nie je možné výsledok transakcie spo ľahlivo odhadnú ť a nie je 
pravdepodobné, že sa vynaložené výdavky získajú spä ť, výnos sa 
nevykáže a vynaložené výdavky sa vykážu ako náklady daného obdobia. Ak už pominuli neistoty, ktoré bránili spo ľahlivému odhadu 
výsledku zmluvy, výnos sa vykáže v súlade s odsekom 20 a nie 
v súlade s odsekom 26.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 150
 
ÚROK, TANTIÉMY A DIVIDENDY  
29. Výnosy za užívanie majetku ú čtovnej jednotky inými stranami, 
z ktorých plynie úrok, tantiémy a dividendy, sa vykazujú pod ľa 
zásad stanovených v odseku 30, ak:  
a) je pravdepodobné, že do ú čtovnej jednotky budú plynú ť ekono­
mické úžitky spojené s transakciou, a  
b) sumu výnosov je možné spo ľahlivo oceni ť. 
30. Výnosy sa vykazujú na týchto základoch:  
a) úrok sa vykazuje pomocou metódy efektívnej úrokovej miery 
podľa ustanovení IAS 39 odsekov 9 a AG5 až AG8;  
b) tantiémy sa vykazujú na akruálnom princípe v súlade s podstatou 
súvisiacej zmluvy a  
c) dividendy sa vykazujú v prípade, ak je stanovené právo akcionára 
dostávať platbu.  
31. [Vypúš ťa sa.]  
▼M7 
32. Ak nabehol nezaplatený úrok ešte pred nadobudnutím úro čenej inves ­
tície, následné prijatie úroku sa rozdelí medzi obdobie predchádzajúce nadobudnutiu a obdobie po nadobudnutí; ako výnos sa vykáže iba 
časť zodpovedajúca obdobiu po nadobudnutí.
 
▼B 
33. Tantiémy sa časovo rozlišujú pod ľa podmienok príslušnej zmluvy 
a takto sa obvykle aj vykazujú, pokia ľ, vychádzajúc z podstaty 
zmluvy, nie je vhodnejšie vykáza ť výnosy na nejakom inom systema ­
tickom a rozumnom základe.  
34. Výnosy sa vykazujú len vtedy, ak je pravdepodobné, že do ú čtovnej 
jednotky budú plynú ť ekonomické úžitky spojené s transakciou. Ak 
však vznikne neistota o vymožite ľnosti sumy už zahrnutej do 
výnosov, nevymožite ľná suma alebo suma, ktorej vymožite ľnosť 
prestala by ť pravdepodobná, sa vykáže ako náklad, a nie ako úprava 
sumy pôvodne vykázaného výnosu.  
ZVEREJŇOVANIE  
35. Ú čtovná jednotka zverej ňuje: 
a) účtovnú politiku prijatú na vykazovanie výnosov vrátane metód 
prijatých na stanovovanie stup ňa dokončenia transakcií zahr ňujú­
cich poskytovanie služieb;  
b) sumu každej významnej kategórie výnosov vykázaných po čas 
obdobia vrátane výnosov vzniknutých z:  
i) predaja tovaru;  
ii) poskytovania služieb;  
iii) úrokov;  
iv) tantiém;  
v) dividend a  
c) sumu výnosov, ktoré vznikajú z výmeny tovaru alebo služieb 
zahrnutých v každej významnej kategórii výnosov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 151
 
36. Ú čtovná jednotka zverej ňuje všetky podmienené záväzky 
a podmienené aktíva v súlade s IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky 
a podmienené aktíva . Podmienené záväzky a podmienené aktíva môžu 
vzniknúť z položiek, akými sú náklady na záruky, právne nároky, 
pokuty alebo možné straty.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
37. Tento štandard nadobúda ú činnosť pre účtovné závierky, ktoré sa 
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1995 alebo neskôr.  
▼M7 
38. Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej 
účtovnej jednotky alebo pridruženého podniku  (zmeny a doplnenia 
IFRS 1  Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného 
výkazníctva  a IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka ) 
vydané v máji 2008 – zmenil a doplnil odsek 32. Ú čtovná jednotka 
uplatňuje túto zmenu a doplnenie prospektívne na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie 
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje súvisiace zmeny 
a doplnenia v odsekoch 4 a 38A IAS 27 na skoršie obdobie, uplat ňuje 
súčasne zmenu a doplnenie uvedené v odseku 32.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 152
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 19  
Zamestnanecké požitky  
CIEĽ 
Cieľom tohto štandardu je predpísa ť spôsob ú čtovania a zverej ňovania zamest ­
naneckých požitkov. Štandard požaduje, aby ú čtovná jednotka vykázala:  
a) záväzok, ke ď zamestnanec poskytol službu výmenou za zamestnanecké 
požitky, ktoré sa majú vyplati ť v budúcnosti, a  
b) náklad, ke ď účtovná jednotka spotrebúva ekonomický úžitok plynúci zo 
služby poskytnutej zamestnancom výmenou za zamestnanecké požitky.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Zamestnávate ľ uplatní tento štandard pri ú čtovaní všetkých zamestna ­
neckých požitkov s výnimkou tých, na ktoré sa vz ťahujú ustanovenia 
IFRS 2  Platby na základe podielov . 
2. Tento štandard sa netýka vykazovania programov zamestnaneckých 
požitkov (pozri IAS 26  Účtovanie a vykazovanie penzijných 
programov ). 
3. Medzi zamestnanecké požitky, na ktoré sa tento štandard vz ťahuje, 
patria tie, ktoré sú poskytnuté:  
a) podľa formálnych programov alebo iných formálnych dohôd medzi 
účtovnou jednotkou a jednotlivými zamestnancami, skupinami 
zamestnancov alebo ich zástupcami;  
b) podľa požiadaviek právnych predpisov, alebo na základe dohôd 
uzavretých pre jednotlivé odvetvia, ktoré požadujú, aby ú čtovné 
jednotky prispievali do národných, štátnych, odvetvových alebo iných programov viacerých zamestnávate ľov, alebo
 
c) na základe neformálnych zvyklostí, ktoré vyvolávajú vznik mimo ­
zmluvnej povinnosti. Neformálne zvyklosti vedú k vzniku mimo ­
zmluvnej povinnosti, ak ú čtovná jednotka nemá inú reálnu alterna ­
tívu, len zamestnanecké požitky vyplati ť. Príkladom mimo ­
zmluvnej povinnosti je situácia, ke ď by zmena neformálnych 
zvyklostí ú čtovnej jednotky mohla zaprí činiť neprijate ľné poško ­
denie vzťahov so zamestnancami.  
4. Medzi zamestnanecké požitky patria:  
a) krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy 
a príspevky na sociálne zabezpe čenie, platená ro čná dovolenka 
a platená zdravotná dovolenka, podiely na zisku a odmeny (ak 
sú splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia) a nepeňažné požitky (ku ktorým patrí zdravotná starostlivos ť, 
poskytovanie bývania, áut a bezplatne alebo so z ľavou poskytova ­
ných tovarov alebo služieb) pre sú časných zamestnancov;
 
b) požitky po skon čení zamestnania, ako napríklad penzie, iné 
dôchodkové požitky, životné poistenie po skon čení zamestnania 
a zdravotná starostlivos ť po skončení zamestnania;  
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky vrátane nároku na doda ­
točnú dovolenku za odpracovaný po čet rokov a iné osobitné dovo ­
lenky, požitky pri výro čiach, alebo iné požitky za dlhodobú 
službu, požitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti a aj 
podiely na zisku, odmeny a odložené náhrady, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 153
 
d) požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru.  
Pretože každá z kategórií uvedených v písmenách a) až d) má 
rozdielne charakteristiky, tento štandard ustanovuje pre každú kate ­
góriu osobitné požiadavky.  
5. Medzi zamestnanecké požitky patria požitky poskytované bu ď 
zamestnancom, alebo rodinným príslušníkom a môžu sa vysporiada ť 
peňažnými úhradami (alebo poskytovaním tovaru alebo služieb) bu ď 
priamo v prospech zamestnancov, ich manželiek a manželov, detí, 
alebo iných rodinných príslušníkov, alebo iným osobám, ako naprí ­
klad pois ťovne.  
6. Zamestnanec môže poskytova ť služby ú čtovnej jednotke na plný 
úväzok, na čiastočný úväzok, na trvalom, príležitostnom alebo 
dočasnom základe. Na ú čely tohto štandardu patria medzi zamest ­
nancov aj členovia predstavenstva a iní členovia manažmentu.  
DEFINÍCIE  
7. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto bližšie 
určených významoch:  
Zamestnanecké požitky  sú všetky formy protihodnôt poskytnutých 
účtovnou jednotkou výmenou za služby poskytované zamestnancami.  
▼M8 
Krátkodobé zamestnanecké požitky  sú zamestnanecké požitky (iné ako 
požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré sú 
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom 
zamestnanec poskytol súvisiacu službu.  
▼B 
Požitky po skon čení zamestnania  sú zamestnanecké požitky (iné ako 
požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru), ktoré sú 
splatné po skon čení zamestnania.  
Programy požitkov po skon čení zamestnania  predstavujú formálne 
alebo neformálne dohody, pri ktorých ú čtovná jednotka poskytuje 
požitky po skon čení zamestnania jednému alebo viacerým zamest ­
nancom.  
Programy so stanovenými príspevkami  sú programy požitkov po 
skončení zamestnania, pri ktorých jednotka platí pevne stanovené 
príspevky do samostatnej jednotky (fondu) a nebude ma ť žiadne 
právne vymožite ľnú alebo mimozmluvnú povinnos ť zaplatiť ďalšie 
príspevky, ak fond nebude ma ť majetok posta čujúci na úhradu všet ­
kých zamestnaneckých požitkov súvisiacich so zamestnancovou 
službou v sú časnom a minulých obdobiach.  
Programy so stanovenými požitkami  sú programy požitkov po skon ­ 
čení zamestnania, iné ako programy so stanovenými príspevkami.  
Programy viacerých zamestnávate ľov sú programy so stanovenými 
príspevkami (iné ako štátne programy) alebo programy so stanove ­
nými požitkami (iné ako štátne programy), ktoré:  
a) združujú majetok poskytnutý viacerými ú čtovnými jednotkami, 
ktoré sa nenachádzajú pod spolo čnou kontrolou, a  
b) používajú tento majetok na poskytnutie požitkov zamestnancom 
viac ako jednej ú čtovnej jednotky, pri čom úrove ň príspevkov 
a požitkov sa ur čuje bez oh ľadu na identitu ú čtovnej jednotky, 
ktorá zamestnáva príslušných zamestnancov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 154
 
Iné dlhodobé zamestnanecké požitky  sú zamestnanecké požitky (iné 
ako požitky po skon čení zamestnania a požitky vyplývajúce 
z ukončenia pracovného pomeru), ktoré sa nemusia splati ť do dvaná ­
stich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamestnanec poskytol 
súvisiacu službu.  
▼B 
Požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru  sú zamestna ­
necké požitky, na ktoré vznikol nárok v dôsledku bu ď: 
a) rozhodnutia ú čtovnej jednotky ukon čiť zamestnanie zamestnanca 
pred dátumom riadneho odchodu do dôchodku, alebo  
b) rozhodnutia zamestnanca akceptova ť dobrovo ľné rozviazanie 
pracovného pomeru výmenou za tieto požitky.  
Nárokovate ľné zamestnanecké požitky  sú zamestnanecké požitky, 
ktoré nie sú podmienené pokra čovaním zamestnania v budúcnosti.  
Súčasná hodnota záväzku zo stanovených požitkov  predstavuje 
súčasnú hodnotu o čakávaných budúcich platieb potrebných na vyspo ­
riadanie záväzku vyplývajúceho zo zamestnancovej služby 
v súčasnom období a minulých obdobiach, bez odpo čítania majetku 
programu.  
Náklady na sú časnú službu  sú zvýšením sú časnej hodnoty záväzku zo 
stanovených požitkov, vyplývajúceho zo zamestnancovej služby 
v súčasnom období.  
Úrokové náklady  predstavujú zvýšenie sú časnej hodnoty záväzku zo 
stanovených požitkov, ktoré vzniká v priebehu obdobia, pretože sú 
požitky o jedno obdobie bližšie k ich vysporiadaniu.  
Majetok programu  zahŕňa: 
a) majetok v držbe fondu poskytujúceho dlhodobé zamestnanecké 
požitky a  
b) poistné zmluvy sp ĺňajúce kritériá.  
Majetok v držbe fondu poskytujúceho dlhodobé zamestnanecké požitky  
je majetok (iný než neprevodite ľné finančné nástroje vydané vykazu ­
júcou účtovnou jednotkou), ktorý:  
a) drží ú čtovná jednotka (fond), ktorá je z právneho h ľadiska odde ­
lená od vykazujúcej ú čtovnej jednotky a slúži len na výplatu alebo 
kapitalizáciu zamestnaneckých požitkov, a  
b) je použite ľný len na výplatu alebo kapitalizáciu záväzkov zo 
zamestnaneckých požitkov, nie však na úhradu záväzkov vo či 
veriteľom danej ú čtovne jednotky (ani v rámci konkurzného 
konania) a nemožno ho vráti ť do vykazujúcej ú čtovnej jednotky, 
okrem týchto prípadov:  
i) majetok zostávajúci vo fonde posta čuje na vysporiadanie všet ­
kých príslušných záväzkov zo zamestnaneckých požitkov programu alebo vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo
 
ii) majetok sa vráti vykazujúcej ú čtovnej jednotke ako náhrada za 
už vyplatené zamestnanecké požitky.  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 155
 
Poistná zmluva sp ĺňajúca kritériá  je poistná zmluva (  1 ) vystavená 
poisťovateľom, ktorý nie je spriaznenou osobou vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky (ako je vymedzené v IAS 24  Zverejnenia 
spriaznených osôb ), keď sa plnenia z poistnej zmluvy:  
a) môžu použi ť len na výplatu alebo úhradu zamestnaneckých 
požitkov v rámci vymedzeného programu požitkov a  
b) nemôžu by ť k dispozícii verite ľom vykazujúcej ú čtovnej jednotky 
(ani v rámci konkurzného konania) a nemôžu sa vyplati ť vykazu­
júcej účtovnej jednotke, okrem týchto prípadov:  
i) plnenia predstavujú prebytky majetku, ktoré nie sú potrebné na 
splnenie všetkých záväzkov zo zamestnaneckých požitkov krytých poistkou, alebo
 
ii) plnenia sa vrátia vykazujúcej ú čtovnej jednotke ako náhrada za 
už vyplatené zamestnanecké požitky.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený 
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.  
▼M8 
Výnos z majetku programu  znamená úroky, dividendy a iné výnosy 
plynúce z majetku programu, spolu s realizovanými a nerealizovanými 
ziskami alebo stratami z majetku programu, po odpo čítaní všetkých 
nákladov na správu programu (iných ako nákladov zahrnutých v aktuárskych predpokladoch používaných na oce ňovanie povinnosti 
zo stanovených požitkov) a všetkých daní týkajúcich sa samotného 
programu.
 
▼B 
Aktuárske zisky a straty  sa skladajú z:  
a) úprav vyplývajúcich zo skuto čného vývoja (vplyv rozdielov medzi 
predchádzajúcimi aktuárskymi predpokladmi a skuto čnosťou) a  
b) vplyvu zmien v aktuárskych predpokladoch.  
▼M8 
Náklady minulej  služby sú zmenou sú časnej hodnoty povinnosti zo 
stanovených požitkov za službu zamestnanca v predchádzajúcich 
obdobiach, ktorá sa prejaví v sú časnom období a vyplýva zo zave ­
denia alebo zo zmien požitkov po skon čení zamestnania alebo iných 
dlhodobých zamestnaneckých požitkov. Náklady minulej služby môžu 
byť buď kladné (ke ď požitky sú zavedené alebo zlepšené tak, že sa 
súčasná hodnota povinnosti zo stanovených požitkov zvyšuje), alebo 
záporné (ke ď existujúce požitky sú zmenené tak, že sa sú časná 
hodnota povinnosti zo stanovených požitkov znižuje).  
▼B 
KRÁTKODOBÉ ZAMESTNANECKÉ POŽITKY  
8. Krátkodobé zamestnanecké požitky zahr ňujú položky ako napríklad:  
a) mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpe čenie, ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 156  
( 1 ) Poistná zmluva sp ĺňajúca kritériá nemusí by ť nevyhnutne poistnou zmluvou, tak ako je 
vymedzená v IFRS 4  Poistné zmluvy .
 b) krátkodobé platené vo ľno (ako napríklad platená ro čná dovolenka 
a platená zdravotná dovolenka), kde sa má náhrada za vo ľno 
vyplatiť do 12 mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamest ­
nanci poskytli súvisiacu zamestnaneckú službu,  
▼B 
c) podiely na zisku a odmeny splatné do 12 mesiacov po skon čení 
obdobia, v ktorom zamestnanci poskytli súvisiacu službu, a  
d) nepeňažné požitky (medzi ktoré patrí zdravotná starostlivos ť, 
bývanie, poskytovanie áut, bezplatne alebo so z ľavou poskytova ­
ných tovarov alebo služieb) pre sú časných zamestnancov.  
9. Ú čtovanie krátkodobých zamestnaneckých požitkov je vo všeobec ­
nosti jednoduché, pretože k oceneniu záväzku alebo nákladu sa nepo ­ 
žaduje uplat ňovanie aktuárskych predpokladov a neexistuje možnos ť 
vzniku žiadneho aktuárskeho zisku alebo straty. Navyše sa záväzky z krátkodobých zamestnaneckých požitkov pri oce ňovaní nediskon ­
tujú.
 
Vykazovanie a oce ňovanie  
Všetky krátkodobé zamestnanecké požitky  
10. Ak zamestnanec ú čtovnej jednotke poskytol službu po čas účtovného 
obdobia, táto jednotka vykáže nediskontovanú sumu krátkodobých zamestnaneckých požitkov, pri ktorých sa o čakáva, že budú vyplatené 
výmenou za túto službu:
 
a) ako záväzok (výdavok budúcich období), po odrátaní akejko ľvek 
už uhradenej sumy. Ak suma už uhradených súm presiahne nedi ­
skontovanú sumu požitkov, ú čtovná jednotka vykáže tento 
nadbytok ako majetok (náklad budúcich období) v rozsahu, v akom bude platba vies ť napríklad k zníženiu budúcich platieb 
alebo k refundácií pe ňažných prostriedkov, a
 
b) ako náklad, pokia ľ iný štandard nepožaduje alebo nepovo ľuje 
zahrnutie týchto požitkov do obstarávacích nákladov majetku (pozri napríklad IAS 2  Zásoby  a IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia ).
 
V odsekoch 11, 14 a 17 sa vysvet ľuje, ako ú čtovná jednotka uplatní 
túto požiadavku vo vz ťahu ku krátkodobým zamestnaneckým 
požitkom vo forme plateného vo ľna, programov podielov na zisku 
a odmien.  
Krátkodobé platené vo ľno 
11. Ú čtovná jednotka vykáže o čakávané náklady na krátkodobé zamest ­
nanecké požitky vo forme plateného vo ľna podľa odseku 10 takto:  
a) v prípade akumulácie plateného vo ľna vtedy, ke ď zamestnanci 
poskytujú službu, ktorá zvyšuje rozsah ich nárokov na platené 
voľno v budúcnosti, a  
b) v prípade neakumulovaného plateného vo ľna vtedy, ke ď dôjde 
k uplatneniu nároku na vo ľno. 
12. Ú čtovná jednotka môže da ť zamestnancom platené vo ľno z rôznych 
dôvodov, vrátane dovolenky, choroby a krátkodobej pracovnej neschopnosti, materskej dovolenky, ú časti v súdnej porote 
a vojenskej služby. Nároky na platené vo ľno patria do dvoch kate ­
górií:
 
a) akumulovate ľné a 
b) neakumulovate ľné. ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 157
 
13. Akumulovate ľné platené vo ľná sú tie, ktoré sa prenášajú do ďalšieho 
obdobia a môžu sa použi ť v budúcich obdobiach, ak sa nárok na ne 
v súčasnom období plne nevyužil. Akumulovate ľné platené vo ľná 
môžu by ť nárokovate ľné (inými slovami, zamestnanci majú právo 
na peňažnú náhradu za nevyužitie nároku na vo ľno), alebo nenároko ­
vateľné (keď zamestnanci nemajú právo na pe ňažnú náhradu za 
nevyužitie nároku na vo ľno). Povinnos ť vzniká, ke ď zamestnanci 
poskytli službu, ktorá zvýši rozsah ich nároku na budúce platené voľná. Záväzok existuje a je vykázaný, aj ke ď platené vo ľná nie sú 
nárokovate ľné, hoci možnos ť, že zamestnanci môžu odís ť pred tým, 
ako využijú nenárokovate ľné akumulované oprávnenie, môže 
ovplyvniť ocenenie tohto záväzku.
 
14. Ú čtovná jednotka ocení o čakávané náklady akumulovaného plateného 
voľna v sume, ktorú o čakáva, že dodato čne zaplatí ako výsledok 
nevyužitého nároku akumulovaného k súvahovému d ňu. 
15. Metódou uvedenou v predchádzajúcom odseku sa oce ňuje záväzok 
sumou dodato čných platieb, pri ktorých sa o čakáva, že vzniknú 
výhradne z akumulácie nárokov. Ú čtovná jednotka nemusí 
v mnohých prípadoch vykona ť podrobné výpo čty, aby mohla 
odhadnúť, že neexistuje významný záväzok vyplývajúci z nevyužitia 
nároku na platené vo ľno. Napríklad záväzok z titulu zdravotnej dovo ­
lenky bude zrejme významný len vtedy, ak existuje formálna alebo neformálna dohoda, že nevyužitá platená zdravotná dovolenka sa 
môže využi ť ako platená dovolenka.
 
Príklad na ilustráciu odsekov 14 a 15  
Účtovná jednotka má 100 zamestnancov, z ktorých každý má 
každoročne nárok na pä ť pracovných dní zdravotnej dovolenky. 
Nevyužitý nárok na zdravotnú dovolenku sa môže prenies ť do 
nasledujúceho kalendárneho roku. Zdravotná dovolenka sa najprv berie z nároku za sú časný rok a potom z akéhoko ľvek 
prenosu zostatku z predchádzajúceho roka (princíp LIFO). K 30. 
decembru 20X1 predstavuje priemerná hodnota nevyužitého 
nároku dva dni na každého zamestnanca. Ú čtovná jednotka na 
základe minulých skúseností, o ktorých predpokladá, že budú pokračovať, očakáva, že 92 zamestnancov si v roku 20X2 nezo ­
berie viac ako pä ť dní platenej zdravotnej dovolenky a že zo 
zostávajúcich 8 zamestnancov si každý zoberie v priemere šes ť 
a pol dňa zdravotnej dovolenky.
 
Účtovná jednotka o čakáva, že uhradí dodato čných 12 dní zdra ­
votnej dovolenky v dôsledku nevyužitého nároku akumulovaného k 31. decembru 20X1 (jeden a pol d ňa pre každého z ôsmich 
zamestnancov). Preto táto jednotka vykazuje záväzok, ktorý sa 
rovná platbe za 12 dní zdravotnej dovolenky.
 
16. Neakumulovate ľné platené vo ľná sa neprenášajú: zaniknú, ak nárok 
súčasného obdobia nie je plne využitý a zamestnancom nevzniká 
nárok na pe ňažnú náhradu za nevyužité nároky na vo ľno. Často je 
to prípad platby za práceneschopnos ť (v rozsahu, v akom nevyužité 
minulé nároky nezvyšujú budúce nároky), materskú dovolenku a platené vo ľná za účasť v súdnej porote alebo za vojenskú službu. 
Účtovná jednotka až do doby čerpania vo ľna nevykazuje záväzok 
alebo náklady, pretože služba zamestnanca nezvyšuje sumu požitku.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 158
 
Programy podielov na zisku a programy odmien  
17. Ú čtovná jednotka vykáže o čakávaný náklad podielov na zisku 
a platieb odmien pod ľa ustanovení odseku 10 vtedy a len vtedy, ak:  
a) má existujúcu zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť uskutočniť 
takéto platby v dôsledku minulých udalostí a  
b) môže sa vykona ť spoľahlivý odhad záväzku.  
Súčasný záväzok existuje vtedy a len vtedy, ke ď účtovná jednotka 
nemá reálne inú možnos ť, len platby uskuto čniť. 
18. Pod ľa niektorých programov podielov na zisku dostávajú zamestnanci 
podiel na zisku, len ak zostávajú v ú čtovnej jednotke po čas stanove ­
ného obdobia. Takéto programy vytvárajú mimozmluvnú povinnos ť, 
pretože zamestnanci poskytujú službu, ktorá, ak zamestnanci zostávajú v zamestnaní do konca vymedzeného obdobia, zvyšuje sumu, ktorá sa 
má vyplati ť. Oceňovaním takýchto mimozmluvných povinností sa 
zohľadňuje možnos ť, že niektorí zamestnanci môžu odís ť bez prijatia 
platieb podielov na zisku.
 
Príklad na ilustráciu odseku 18  
Pri programe podielov na zisku sa požaduje, aby ú čtovná 
jednotka platila stanovený podiel zo svojho čistého ro čného 
zisku zamestnancom, ktorí pracovali po čas celého roku. Ak 
žiaden zo zamestnancov po čas roku neodíde, celkové platby 
podielov na zisku za rok budú 3 % zisku. Ú čtovná jednotka 
odhaduje, že fluktuácia zamestnancov zníži platby na 2,5 % 
zisku.  
Účtovná jednotka vykáže záväzok a náklad vo výške 2,5 % zisku.  
19. Ú čtovná jednotka nemusí ma ť zákonnú povinnos ť vyplatiť odmeny. 
Napriek tomu ú čtovná jednotka má vo zvyku v niektorých prípadoch 
odmeny vypláca ť. V takýchto prípadoch má ú čtovná jednotka mimo ­
zmluvnú povinnos ť, pretože nemá inú reálnu alternatívu, len odmeny 
vyplatiť. Oceňovanie mimozmluvnej povinnosti zoh ľadňuje možnos ť, 
že niektorí zamestnanci môžu odís ť bez získania odmeny.  
20. Ú čtovná jednotka môže vykona ť spoľahlivý odhad svojej zákonnej 
alebo mimozmluvnej povinnosti vyplývajúcej z programu podielov na zisku alebo programu odmien vtedy a len vtedy, ak:
 
a) formálne podmienky programu obsahujú vzorec na ur čenie výšky 
požitku;  
b) účtovná jednotka ur čí sumy, ktoré budú vyplatené pred tým, ako je 
účtovná závierka schválená na zverejnenie, alebo  
c) skúsenosti z minulej praxe jasne potvrdzujú výšku mimozmluvnej 
povinnosti ú čtovnej jednotky.  
21. Záväzok pod ľa programov podielov na zisku a programov odmien 
vyplýva zo služby zamestnanca a nie z transakcie s vlastníkmi účtovnej jednotky. Preto ú čtovná jednotka vykazuje náklady 
programov podielu na zisku a programov odmien nie ako rozdelenie 
čistého zisku, ale ako náklady obdobia.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 159
 
22. Ak platby podielov na zisku a odmien nie sú celkom splatné do 
dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom zamestnanci 
poskytli súvisiacu službu, považujú sa tieto platby za ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky (pozri odseky 126 až 131).
 
Zverejňovanie  
23. Hoci tento štandard nepožaduje osobitné zverejnenia o krátkodobých 
zamestnaneckých požitkoch, iné štandardy môžu tieto zverejnenia požadova ť. Napríklad IAS 24  Zverejnenia o spriaznených osobách , 
vyžaduje zverejnenia o zamestnaneckých požitkoch pre členov vrcho ­
lového vedenia. IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  vyžaduje zverej ­
nenie nákladov na zamestnanecké požitky.
 
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: ROZLIŠOVANIE MEDZI 
PROGRAMAMI SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI A PROGRAMAMI 
SO STANOVENÝMI POŽITKAMI  
24. Medzi požitky po skon čení zamestnania patria napríklad:  
a) dôchodkové požitky, ako napríklad penzie, a  
b) ostatné požitky po skon čení zamestnania, ku ktorým patria životné 
poistenie po skon čení zamestnania a zdravotná starostlivos ť po 
skončení zamestnania.  
Dohody, na základe ktorých ú čtovná jednotka poskytuje požitky po 
skončení zamestnania, sú programy požitkov po skon čení zamest ­
nania. Účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na všetky takéto 
dohody bez oh ľadu na to, či ich súčasťou je alebo nie je založenie 
samostatnej ú čtovnej jednotky na prijímanie príspevkov a výplatu 
požitkov.  
25. Programy požitkov po skon čení zamestnania sa klasifikujú bu ď ako 
programy so stanovenými príspevkami, alebo ako programy so stano ­
venými požitkami, v závislosti od ekonomickej podstaty programu, 
tak ako to vyplýva z jeho základných podmienok. Pod ľa programu 
so stanovenými príspevkami:  
a) sú právny záväzok alebo mimozmluvná povinnos ť účtovnej 
jednotky limitované sumou, ktorou sa rozhodla prispieva ť do 
fondu. Preto je výška požitkov po skon čení zamestnania, ktorú 
zamestnanec dostane, ur čená sumou príspevkov platených 
účtovnou jednotkou (a možno aj zamestnancom) do programu 
požitkov po skon čení zamestnania alebo do pois ťovne, spolu 
s výnosmi plynúcimi z investovaných príspevkov, a  
b) v dôsledku uvedeného bude aktuárske riziko (požitky budú nižšie, 
ako sa očakávalo) a investi čné riziko (investovaný majetok nebude 
stačiť na uspokojenie o čakávaných požitkov) nies ť zamestnanec.  
26. Prípady, pri ktorých záväzok ú čtovnej jednotky nie je limitovaný 
sumou, ktorou sa rozhodla prispieva ť do fondu, ak má ú čtovná 
jednotka právnu alebo mimozmluvnú povinnos ť, sú napríklad tieto:  
a) vzorec na výpo čet požitkov programu, ktorý nie je založený 
výhradne na výške príspevkov;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 160
 
b) záruka stanovenej výnosnosti investovaných príspevkov danej bu ď 
nepriamo prostredníctvom programu, alebo priamo, alebo  
c) tých neformálnych zvyklostí, z ktorých vzniká mimozmluvná 
povinnosť. Mimozmluvná povinnos ť môže napríklad vzniknú ť, 
keď účtovná jednotka v predchádzajúcich obdobiach zvyšovala 
požitky pre bývalých zamestnancov, aby tieto požitky udržali 
krok s infláciou, aj ke ď nejestvuje zákonná povinnos ť, aby tak 
účtovná jednotka urobila.  
27. Pod ľa programov so stanovenými požitkami:  
a) povinnos ť účtovnej jednotky je poskytova ť dohodnuté požitky 
súčasným a bývalým zamestnancom a  
b) aktuárske riziko (požitky budú nákladnejšie, ako sa o čakávalo) 
a investičné riziko nesie v podstate ú čtovná jednotka. Ak sú aktu ­
árske alebo investi čné výsledky horšie, ako sa o čakávalo, môže sa 
záväzok ú čtovnej jednotky zvýši ť. 
28. V ďalej uvedených odsekoch 29 až 42 sa vysvet ľujú rozdiely medzi 
programami so stanovenými príspevkami a programami so stanove ­
nými požitkami v kontexte programov viacerých zamestnávate ľov, 
štátnych programov a poistených požitkov.  
Programy viacerých zamestnávate ľov 
29. Ú čtovná jednotka klasifikuje program, na ktorom sa podie ľajú viacerí 
zamestnávatelia, ako program so stanovenými príspevkami alebo ako program so stanovenými požitkami, a to pod ľa podmienok programu 
(vrátane každej mimozmluvnej povinnosti, ktorá je nad rámec formál ­
nych podmienok). Ke ď je program viacerých zamestnávate ľov 
programom so stanovenými požitkami, ú čtovná jednotka:
 
a) účtuje svoj proporcionálny podiel na záväzku zo stanovených 
požitkov, majetku programu a nákladoch súvisiacich 
s programom tým istým spôsobom ako pri každom inom programe so stanovenými požitkami a
 
b) zverejní informácie požadované odsekom 120A.  
30. Ak nie sú dostupné dostato čné informácie na ú čtovanie o programe 
viacerých zamestnávate ľov a ktorý má charakter programu so stano ­
venými požitkami, ako o programe zo stanovenými požitkami, účtovná jednotka:
 
a) účtuje o programe pod ľa odsekov 44 až 46 tak, ako keby to bol 
program so stanovenými príspevkami;  
b) zverejní:  
i) skutočnosť, že program je programom so stanovenými požit ­
kami, a  
ii) dôvod, pre čo nie sú dostupné informácie potrebné na to, aby 
účtovná jednotka mohla ú čtovať o programe ako o programe so 
stanovenými požitkami, a  
c) v rozsahu, v akom môže prebytok alebo deficit programu 
ovplyvniť výšku budúcich príspevkov, zverejní navyše:  
i) všetky dostupné informácie o tomto prebytku alebo deficite;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 161
 
ii) na základe čoho sa tento prebytok alebo deficit ur čil a 
iii) dôsledky pre ú čtovné jednotku, ak nejaké sú.  
31. Príkladom programu so stanovenými požitkami viacerých zamestná ­
vateľov je program:  
a) ktorý sa financuje priebežným spôsobom tak, že príspevky za dané 
obdobie sú stanovené na úrovni, pri ktorej sa o čakáva, že budú 
postačovať na výplatu požitkov splatných v rovnakom období; 
a budúce požitky, na ktoré vznikol nárok po čas súčasného 
obdobia, sa vyplatia z budúcich príspevkov a  
b) kde zamestnanecké požitky sú ur čené dĺžkou služby zamestnancov 
a zúčastnené ú čtovné jednotky nemajú reálne prostriedky na 
zrušenie ú časti na programe bez toho, aby zaplatili príspevky za 
požitky, na ktoré vznikol nárok zamestnancom ku d ňu zrušenia 
účasti. Taký program vytvára pre ú čtovnú jednotku aktuárske 
riziko, ak sú celkové náklady požitkov, na ktoré už vznikol 
nárok k súvahovému d ňu, vyššie, ako sa o čakávalo, ú čtovná 
jednotka bude musie ť buď zvýšiť svoje príspevky, alebo 
presvedčiť zamestnancov, aby súhlasili so znížením požitkov. 
Preto je takýto program programom so stanovenými požitkami.  
32. Ak sú dostupné dostato čné informácie o programe viacerých zamest ­
návateľov, ktorý je programom so stanovenými požitkami, ú čtovná 
jednotka ú čtuje svoj proporcionálny podiel na záväzkoch zo stanove ­
ných požitkov, majetku programu a nákladoch požitkov po skon čení 
zamestnania súvisiacich s programom rovnakým spôsobom, ako 
o každom inom programe so stanovenými požitkami. V niektorých 
prípadoch však ú čtovná jednotka nemusí by ť schopná ur čiť na 
účtovné ú čely svoj podiel na základnej finan čnej situácii 
a výsledkoch programu s dostato čnou spoľahlivosťou. Môže to nasta ť, 
ak: 
a) účtovná jednotka nemá prístup k informáciám o programe, ktoré sú 
v súlade s požiadavkami tohto štandardu, alebo  
b) program vystavuje zú častnené ú čtovné jednotky aktuárskym 
rizikám súvisiacimi so sú časnými alebo bývalými zamestnancami 
iných účtovných jednotiek, v dôsledku čoho nejestvuje konzi ­
stentný a spo ľahlivý základ na priradenie záväzkov, majetku 
programu a nákladov jednotlivým ú čtovným jednotkám zú čast­
neným na programe.  
V týchto prípadoch ú čtovná jednotka ú čtuje o programe tak, ako keby 
to bol program so stanovenými príspevkami, a zverejní dodato čné 
informácie požadované pod ľa odseku 30.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 162
 
32A. Medzi programom viacerých zamestnávate ľov a jeho ú častníkmi môže 
existovať zmluvná dohoda, ktorou sa ur čuje, ako sa prebytok 
programu rozdelí medzi ú častníkov (alebo ako sa deficit vyrovná). 
Účastník v programe viacerých zamestnávate ľov s takouto dohodou, 
ktorý účtuje o tomto programe ako o programe v súlade s odsekom 
30, vykáže majetok alebo záväzky, ktoré vzniknú zo zmluvnej dohody 
a z toho vyplývajúce výnosy a náklady cez hospodársky výsledok.  
Príklad na ilustráciu odseku 32A  
Účtovná jednotka sa zú častňuje na programe so stanovenými 
požitkami viacerých zamestnávate ľov a tento program nepripra ­
vuje oceňovanie programu na základe IAS 19. Preto ú čtuje 
o programe ako keby to bol program so stanovenými príspev ­
kami. Ocenenie zdrojov, ktoré nie v súlade s IAS 19, vykazuje deficit programu 100 miliónov. Programom na základe zmluvy 
so zúčastnenými zamestnávate ľmi sa odsúhlasil časový plán 
príspevkov, ktoré vyrovnajú deficit po čas nasledujúcich piatich 
rokov. Celkové príspevky ú čtovnej jednotky pod ľa zmluvy sú 8 
miliónov.
 
Účtovná jednotka vykáže záväzok na príspevky upravené 
o časovú hodnotu pe ňazí a rovnaké náklady v hospodárskom 
výsledku.  
▼M8 
32B. V IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  sa 
požaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila informácie o niektorých 
podmienených záväzkoch. V kontexte programu viacerých zamestná ­
vateľov môže podmienený záväzok vzniknú ť napríklad:  
▼B 
a) aktuárskych strát súvisiacich s ostatnými zú častnenými ú čtovnými 
jednotkami, pretože každá ú čtovná jednotka, ktorá sa zú častňuje na 
programe viacerých zamestnávate ľov, sa podie ľa na aktuárskych 
rizikách každej inej zú častnenej ú čtovnej jednotky, alebo  
b) akejko ľvek zodpovednosti vyplývajúcej z podmienok programu na 
financovanie každého schodku v programe v prípade, ak sa ostatné účtovné jednotky prestanú zú častňovať na programe.
 
33. Programy viacerých zamestnávate ľov sú odlišné od programov so 
skupinovou správou. Program so skupinovou správou je len súhrnom jednotlivých programov jednotlivých zamestnávate ľov spojených do 
jedného celku preto, aby umožnil zú častneným zamestnávate ľom 
združovať ich majetok na ú čely investovania a zníženia nákladov na 
riadenie a správu investícií, avšak nároky jednotlivých zamestnáva ­
teľov zostávajú oddelené výhradne na uspokojenie požitkov ich vlast ­
ných zamestnancov. Programy so skupinovou správou nepredstavujú 
vážne účtovné problémy, pretože informácie sú pohotovo dostupné, 
aby bolo možné s nimi zaobchádza ť rovnakým spôsobom ako 
s akýmiko ľvek inými programami jednotlivých zamestnávate ľov, 
a pretože takéto programy nevystavujú zú častnené ú čtovné jednotky 
aktuárskym rizikám súvisiacim so sú časnými a bývalými zamestnan ­
cami iných ú čtovných jednotiek. Pod ľa definícií tohto štandardu 
jednotka musí klasifikova ť program so skupinovou správou ako 
program so stanovenými príspevkami alebo program so stanovenými 
požitkami v súlade s podmienkami programu (vrátane každej mimo ­
zmluvnej povinnosti idúcej nad rámec formálnych podmienok).
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 163
 
Programy so stanovenými požitkami, ktorých riziká sa delia 
medzi rôzne ú čtovné jednotky pod spolo čnou kontrolou  
34. Programy so stanovenými požitkami, ktorých riziká sa delia medzi 
rôzne účtovné jednotky pod spolo čnou kontrolou, napríklad materský 
podnik a jeho dcérske podniky, nie sú programami viacerých zamest ­
návateľov. 
34A. Ú čtovná jednotka zú častnená na takomto programe musí dosta ť infor­
mácie o programe ako celku, ocenenom v súlade s IAS 19, na základe predpokladov, ktoré platia pre program ako celok. Ak existuje zmluvná dohoda alebo stanovená politika na zaú čtovanie čistého 
nákladu na stanovené požitky pre program, ocenený ako celok 
v súlade s IAS 19, jednotlivým ú čtovným jednotkám skupiny, ú čtovná 
jednotka vo svojej samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke 
vykáže čistý náklad na takto zaú čtované stanovené požitky. Ak takáto 
dohoda alebo politika neexistuje, čistý náklad na stanovené požitky sa 
vykáže v samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke ú čtovnej 
jednotky v skupine, ktorá je právne garantujúcim zamestnávate ľom 
programu. Iné ú čtovné jednotky v skupine vo svojich samostatných 
alebo individuálnych ú čtovných závierkach vykážu náklad rovnajúci 
sa ich záväzku na príspevok za obdobie.
 
34B. Ú časť na takomto programe je transakcia so spriaznenými osobami 
pre každú individuálnu ú čtovnú jednotku skupiny. Preto ú čtovná 
jednotka vo svojej samostatnej alebo individuálnej ú čtovnej závierke 
vykoná tieto zverejnenia:  
a) zmluvnú dohodu alebo stanovenú politiku na ú čtovanie čistého 
nákladu na stanovené požitky, alebo skuto čnosť, že takáto politika 
neexistuje;  
b) politiku na ur čenie príspevkov, ktoré má ú čtovná jednotka plati ť; 
c) ak účtovná jednotka ú čtuje o alokácii čistého nákladu na stanovené 
požitky v súlade s odsekom 34A, všetky informácie o programe ako celku v súlade s odsekmi 120 až 121;
 
d) ak účtovná jednotka ú čtuje o splatných príspevkoch za obdobie 
v súlade s odsekom 34A, informácie o programe ako celku poža ­
dované v súlade s odsekom 120A písm. b) až e), j), n), o), q) a odsekom 121. Ostatné zverejnenia požadované odsekom 120A neuplatní.
 
35. [Vypúš ťa sa.]  
Štátne programy  
36. Ú čtovná jednotka ú čtuje o štátnom programe rovnakým spôsobom 
ako o programe viacerých zamestnávate ľov (pozri odseky 29 a 30).  
37. Štátne programy sú zriadené právnymi predpismi, vz ťahujú sa na 
všetky účtovné jednotky (alebo všetky ú čtovné jednotky nachádzajúce 
sa v konkrétnej kategórii, napríklad v špecifickom odvetví) a prevádzkuje ich vláda alebo samospráva alebo iný orgán (napríklad 
nezávislá agentúra vytvorená konkrétne na tento ú čel), ktorý nepo ­
dlieha riadeniu alebo vplyvu vykazujúcej ú čtovnej jednotky. Niektoré 
programy zriadené ú čtovnou jednotkou poskytujú povinné požitky, 
nahrádzajúce požitky, na ktoré by sa inak vz ťahoval štátny program, 
ako aj dodato čné dobrovo ľné požitky. Takéto programy sa nepova ­ 
žujú za štátne programy.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 164
 
38. Štátne programy sú charakterizované ako programy so stanovenými 
požitkami alebo so stanovenými príspevkami, a to pod ľa charakteru 
záväzku ú čtovnej jednotky, ktorý je ur čený podmienkami programu. 
Mnoho štátnych programov sa financuje priebežným spôsobom: príspevky za dané obdobie sú stanovené na úrovni, pri ktorej sa 
očakáva, že bude posta čovať na zaplatenie požadovaných požitkov 
splatných v rovnakom období; a budúce požitky, na ktoré vznikol nárok po čas súčasného obdobia, sa zaplatia z budúcich príspevkov. 
Napriek tomu v mnohých štátnych programoch ú čtovná jednotka 
nemá zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť platiť tieto budúce 
požitky: jej jediný záväzok je zaplati ť príspevky vtedy, ke ď sú splatné 
a ak účtovná jednotka prestane zamestnáva ť osoby zú častnené na 
štátnom programe, nebude ma ť povinnos ť zaplatiť požitky, na ktoré 
vznikol nárok jej vlastným zamestnancom v predchádzajúcich rokoch. 
Z tohto dôvodu sú štátne programy za bežných okolností programami so stanovenými príspevkami. V zriedkavých prípadoch, ke ď štátny 
program je programom so stanovenými požitkami, však ú čtovná 
jednotka uplat ňuje postup uvedený v odsekoch 29 a 30.
 
Poistené požitky  
39. Ú čtovná jednotka môže plati ť poistné, aby zaistila financovanie 
programov požitkov po skon čení zamestnania. Ú čtovná jednotka 
účtuje o takomto programe ako o programe so stanovenými príspev ­
kami, pokia ľ táto jednotka nebude ma ť (buď priamo, alebo nepriamo 
prostredníctvom programu) zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť 
buď: 
a) vyplati ť zamestnanecké požitky v čase ich splatnosti priamo alebo  
b) vyplati ť dodatočné sumy, ak pois ťovateľ nehradí všetky budúce 
zamestnanecké požitky súvisiace so zamestnancovou službou 
v súčasnom období a v predchádzajúcich obdobiach.  
Ak si účtovná jednotka ponechá takúto právnu alebo mimozmluvnú 
povinnosť, účtuje o takomto programe ako o programe so stanove ­
nými požitkami.  
40. Požitky poistené poistnou zmluvou nemusia ma ť priamy alebo auto ­
matický vz ťah k záväzku jednotky týkajúcemu sa zamestnaneckých 
požitkov. Programy požitkov po skon čení zamestnania, ktoré zah ŕňajú 
aj poistné zmluvy, sú predmetom rozlišovania medzi ú čtovaním 
a financovaním rovnako ako iné financované programy.  
41. V prípade, že ú čtovná jednotka financuje záväzok za požitky po 
skončení zamestnania prispievaním na poistnú zmluvu, pod ľa ktorej 
si účtovná jednotka ponechá (bu ď priamo, alebo nepriamo prostred ­
níctvom programu, prostredníctvom mechanizmu na stanovenie poist ­
ného v budúcnosti alebo na základe vz ťahu osoby spriaznenej 
s poisťovateľom) zákonnú alebo mimozmluvnú povinnos ť, platba 
poistného nie je sú časťou dohody so stanovenými príspevkami. 
Z toho vyplýva, že ú čtovná jednotka:  
a) účtuje poistnú zmluvu sp ĺňajúcu kritériá ako majetok programu 
(pozri odsek 7) a  
b) vykazuje ostatné poistné zmluvy ako nároky na náhradu (ak 
poistky vyhovujú kritériám odseku 104A).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 165
 
42. Ak poistná zmluva znie na meno ur čitého účastníka programu alebo 
skupiny ú častníkov programu a ú čtovná jednotka nemá zákonnú alebo 
mimozmluvnú povinnos ť vyrovna ť akékoľvek straty zo zmluvy, 
účtovná jednotka nie je povinná zaplati ť požitky zamestnancom 
a poisťovateľ má výhradnú zodpovednos ť za vyplatenie požitkov. 
Platba pevného poistného pod ľa takýchto zmlúv je v podstate vyspo ­
riadaním záväzku zo zamestnaneckých požitkov, a nie investíciou na splnenie záväzku. Z toho vyplýva, že ú čtovná jednotka už nemá ani 
majetok, ani záväzky. Preto ú čtovná jednotka s takýmito príspevkami 
zaobchádza ako s príspevkami do programu so stanovenými príspev ­
kami.
 
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVE ­
NÝMI PRÍSPEVKAMI  
43. Ú čtovanie o programoch so stanovenými príspevkami nie je zložité, 
pretože záväzok vykazujúcej ú čtovnej jednotky je na každé obdobie 
určená sumou, ktorou za toto obdobie do programu prispeje. Z toho 
vyplýva, že na ocenenie záväzku alebo nákladu sa nepožaduje uplat ­ 
ňovanie aktuárskych predpokladov a nejestvuje možnos ť vzniku aktu ­
árskeho zisku alebo straty. Navyše sa pri oce ňovaní záväzkov nepou ­ 
žíva diskontovanie, s výnimkou tých záväzkov, ktoré nie sú úplne 
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom 
zamestnanci poskytli súvisiacu službu.  
Vykazovanie a oce ňovanie  
44. Ak zamestnanec poskytoval po čas určitého obdobia ú čtovnej jednotke 
službu, táto jednotka vykáže príspevok splatný do programu so stano ­
venými príspevkami výmenou za túto službu:  
a) ako záväzok (výdavok budúceho obdobia), pri čom sa tento 
záväzok znižuje o sumu každého už zaplateného príspevku. Ak 
presiahne suma už zaplateného príspevku príspevok, ktorý je 
splatný za službu pred  ►M5 koncom obdobia vykazovania ◄, 
účtovná jednotka vykáže takýto prebytok ako majetok (náklad 
budúcich období) v takej výške, v akej bude toto predplatenie 
viesť napríklad k zníženiu budúcich platieb alebo k vráteniu 
peňazí, a  
b) ako náklad obdobia, pokia ľ iný štandard nepožaduje alebo nepo ­
voľuje zahrnutie týchto nákladov do obstarávacej ceny majetku 
(pozri napríklad IAS 2  Zásoby  a IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia ). 
45. Ak príspevky do programu so stanovenými príspevkami nie sú úplne 
splatné do dvanástich mesiacov po skon čení obdobia, v ktorom 
zamestnanci poskytli súvisiacu službu, musia sa diskontova ť 
s použitím diskontnej sadzby ur čenej v odseku 78.  
Zverejňovanie  
46. Ú čtovná jednotka zverejní sumu vykázanú ako náklady na programy 
so stanovenými príspevkami.  
47. V prípade, ke ď to požaduje IAS 24, ú čtovná jednotka zverej ňuje 
informácie o príspevkoch do programov so stanovenými príspevkami 
za členov vrcholového vedenia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 166
 
POŽITKY PO SKON ČENÍ ZAMESTNANIA: PROGRAMY SO STANOVE ­
NÝMI POŽITKAMI  
48. Ú čtovanie o programoch so stanovenými požitkami je zložité, pretože 
na oceňovanie záväzku a nákladov sa požaduje použitie aktuárskych 
predpokladov a existuje možnos ť vzniku aktuárskych ziskov alebo 
strát. Okrem toho sa záväzky oce ňujú s využitím diskontácie, pretože 
sa majú vysporiada ť až mnoho rokov potom, ako zamestnanec 
poskytol súvisiacu službu.  
Vykazovanie a oce ňovanie  
49. Programy so stanovenými požitkami môžu by ť nefinancované z fondu 
alebo môžu by ť úplne alebo čiastočne financované príspevkami 
účtovnej jednotky a niekedy aj jej zamestnancov do ú čtovnej jednotky 
alebo fondu, ktorý je právne oddelený od vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky a z ktorého sa zamestnanecké požitky vyplácajú. Platba požitkov financovaných z fondu závisí v prípade ich splatnosti nielen od finančnej situácie a investi čnej výkonnosti fondu, ale aj od schop ­
nosti (a ochoty) ú čtovnej jednotky vyrovna ť prípadný schodok na 
majetku fondu. Preto ú čtovná jednotka v podstate zaru čuje aktuárske 
a investičné riziká súvisiace s programom. Z toho vyplýva, že náklady 
vykázané v súvislosti s programom so stanovenými požitkami 
nemusia nevyhnutne zodpoveda ť sume príspevku splatného za dané 
obdobie.
 
50. Ú čtovanie programov so stanovenými požitkami ú čtovnou jednotkou 
zahŕňa tieto kroky:  
a) použitie aktuárskych postupov na vykonanie spo ľahlivého odhadu 
sumy požitku, ktorú si zamestnanci zarobili výmenou za svoju 
službu v sú časnom období a predchádzajúcich obdobiach. Tento 
postup vyžaduje, aby ú čtovná jednotka ur čila výšku požitkov prira ­
diteľných súčasnému obdobiu a predchádzajúcim obdobiam (pozri 
odseky 67 až 71) a vykonala odhady (aktuárske predpoklady) 
o demografických premenných (ako napríklad fluktuácia zamest ­
nancov a úmrtnos ť) a finan čných premenných (ako napríklad 
budúce zvýšenia platov a nákladov na zdravotnú starostlivos ť), 
ktoré budú ma ť vplyv na náklady požitku (pozri odseky 72 až 91),  
b) diskontovanie takéhoto požitku použitím metódy projektovaných 
jednotkových kreditov na ur čenie súčasnej hodnoty záväzku zo 
stanovených požitkov a nákladov sú časnej služby (pozri odseky 64 
až 66);  
c) určenie reálnej hodnoty akéhoko ľvek majetku programu (pozri 
odseky l02 až 104);  
d) určenie celkovej výšky aktuárskych ziskov a strát a sumy tých 
aktuárskych ziskov a strát, ktoré by sa mali vykáza ť (pozri 
odseky 92 až 95);  
e) pri zavedení nového programu alebo zmeny programu stanovenie 
výsledného nákladu minulej služby (pozri odseky 96 až 101) a  
f) pri krátení alebo vysporiadaní programu stanovenie z toho vyplý ­
vajúceho zisku alebo straty (pozri odseky 109 až 115).  
Ak účtovná jednotka má viac ako jeden program so stanovenými 
požitkami, používa tieto postupy pri každom významnom programe 
samostatne.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 167
 
51. V niektorých prípadoch môžu poskytova ť spoľahlivú aproximáciu 
podrobných výpo čtov opísaných v tomto štandarde odhady, priemery 
a zjednodušené výpo čty. 
Účtovanie mimozmluvnej povinnosti  
52. Ú čtovná jednotka ú čtuje nielen o svojich zákonných povinnostiach 
vyplývajúcich z formálnych podmienok programov so stanovenými 
požitkami, ale aj o každej mimozmluvnej povinnosti, ktorá vzniká 
z neformálnych zvyklostí ú čtovnej jednotky. Neformálne zvyklosti 
vedú k vzniku mimozmluvnej povinnosti, ak ú čtovná jednotka nemá 
inú reálnu alternatívu, len zamestnanecké požitky vyplati ť. Príkladom 
mimozmluvnej povinnosti je situácia, ke ď by zmena neformálnych 
praktík ú čtovnej jednotky mohla zaprí činiť neprijate ľnú ujmu vo 
vzťahu k zamestnancom.  
53. Formálne podmienky programov so stanovenými požitkami môžu 
umožňovať, aby účtovná jednotka vypovedala svoje záväzky vyplý ­
vajúce z programu. Napriek tomu je pre ú čtovnú jednotku zvy čajne 
ťažké zruši ť program, ak si má udrža ť zamestnancov. Preto, pokia ľ 
nejestvuje dôkaz potvrdzujúci opak, ú čtovanie požitkov po skon čení 
zamestnania obsahuje predpoklad, že ú čtovná jednotka, ktorá 
v súčasnosti poskytuje takéto požitky, bude pokra čovať v tejto praxi 
počas obdobia, v ktorom zostanú zamestnanci v práci.  
▼M5 
Výkaz o finan čnej situácii  
▼B 
54. Suma vykázaná ako záväzok zo stanovených požitkov je čistý súčet 
týchto súm:  
a) súčasná hodnota záväzku zo stanovených požitkov vykázaná 
k súvahovému d ňu (pozri odsek 64);  
b) plus všetky aktuárske zisky (mínus akéko ľvek aktuárske straty) 
nevykázané pre postupy stanovené v odsekoch 92 a 93;  
c) mínus všetky ešte nevykázané náklady minulej služby (pozri odsek 
96); 
d) mínus reálna hodnota vykázaná k súvahovému d ňu, týkajúca sa 
toho majetku programu (ak nejaký je), z ktorého sa majú záväzky uhrádzať priamo (pozri odseky 102 až 104).
 
55. Sú časná hodnota záväzku zo stanovených požitkov predstavuje 
celkový záväzok pred odpo čítaním reálnej hodnoty celkového majetku 
programu.  
56. Ú čtová jednotka stanovuje reálnu hodnotu záväzkov zo stanovených 
požitkov a reálnu hodnotu celkového majetku programu s dostato čnou 
pravidelnos ťou, aby sa sumy vykázané v ú čtovných závierkach 
podstatne nelíšili od súm, ktoré by boli vykázané k súvahovému d ňu. 
57. V tomto štandarde sa odporú ča, ale nepožaduje, aby ú čtovná jednotka 
pri oceňovaní všetkých podstatných záväzkov za požitky po skon čení 
zamestnania využila služby kvalifikovaného aktuára. Ú čtovná jednotka 
môže praktických dôvodov žiada ť od kvalifikovaného aktuára, aby 
vykonal podrobné ocenenie záväzku pred  ►M5 koncom obdobia 
vykazovania. ◄ Napriek tomu sa výsledky takéhoto hodnotenia aktu ­
alizujú pri akýchko ľvek významných transakciách a iných významných 
zmenách okolností (vrátane zmien trhových cien a úrokových sadzieb), 
a to až do súvahového d ňa. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 168
 
58. Suma zistená pod ľa odseku 54 môže by ť záporná (majetok). Ú čtovná 
jednotka ocení výsledný majetok v nižšej hodnote zo:  
a) sumy zistenej pod ľa odseku 54 a  
b) súhrnu:  
i) všetkých nevykázaných čistých aktuárskych strát a nákladov 
minulej služby (pozri odseky 92, 93 a 96) a  
ii) súčasnej hodnoty všetkých ekonomických úžitkov dostupných 
vo forme refundácií z programu alebo vo forme zníženia budú ­
cich príspevkov do programu. Sú časná hodnota týchto ekono ­
mických úžitkov sa ur čí s použitím diskontnej sadzby stano ­
venej v odseku 78.  
58A. Uplatnenie odseku 58 nesmie vies ť k vykázaniu zisku, ktorý by bol 
len výsledkom aktuárskej straty alebo nákladov minulej služby v bežnom období alebo straty, ktorá by bola len výsledkom aktuár ­
skeho zisku za bežné obdobie. Ú čtovná jednotka preto pod ľa 
odseku 54, v rozsahu, v akom vzniká majetok zo stanovených požitkov ur čený v zhode s odsekom 58 písm. b), okamžite vykáže 
tieto prípady:
 
a) čisté aktuárske straty a náklady minulej služby bežného obdobia 
v rozsahu presahujúcom zníženie sú časnej hodnoty ekonomických 
úžitkov uvedených v odseku 58 písm. b) bode ii). Ak sa sú časná 
hodnota ekonomických úžitkov nezmení alebo narastie, všetky 
čisté aktuárske straty bežného obdobia a náklad minulej služby 
za bežné obdobie sa vykážu okamžite pod ľa odseku 54;  
b) čisté aktuárske zisky bežného obdobia po odrátaní nákladu minulej 
služby vzniknutého v bežnom období v rozsahu presahujúcom 
zvýšenie sú časnej hodnoty ekonomických úžitkov uvedených 
v odseku 58 písm. b) bode ii). Ak sa nezmení alebo sa zníži súčasná hodnota ekonomických úžitkov, vykáže okamžite všetky 
čisté aktuárske zisky bežného obdobia po odrátaní nákladu minulej 
služby bežného obdobia pod ľa odseku 54.
 
58B. Odsek 58A sa uplatní na ú čtovnú jednotku, len ak na za čiatku alebo 
na konci ú čtovného obdobia vykazuje prebytok (  1 ) v programe so 
stanovenými požitkami, ktorý pod ľa aktuálnych podmienok programu 
nemôže úplne spätne získa ť prostredníctvom refundácií alebo krátení 
budúcich príspevkov. V takých prípadoch náklad minulej služby a aktuárske straty, ktoré vzniknú v období a ktorých vykázanie sa odloží pod ľa odseku 54, zvýšia sumu uvedenú v odseku 58 
písm. b) bode i). Ak toto zvýšenie nie je kompenzované rovnakým 
znížením sú časnej hodnoty ekonomických úžitkov, ktoré plnia 
podmienky na vykázanie pod ľa odseku 58 písm. b) bodu ii), vznikne 
prírastok čistého súhrnu špecifikovaného pod ľa odseku 58 písm. b), 
a teda sa vykáže zisk. Odsekom 58A sa za týchto okolností zakazuje 
vykazovanie zisku. Pri aktuárskych ziskoch, ktoré vznikajú po čas 
účtovného obdobia a ktorých vykazovanie sa odkladá pod ľa 
odseku 54, vzniká opa čný účinok v rozsahu, v akom aktuárske 
zisky znižujú kumulované nevykázané aktuárske straty. Odsekom 
58A za týchto okolností zakazuje vykazovanie straty. Príklady uplat ­ 
ňovania tohto odseku sa nachádzajú v dodatku C.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 169  
( 1 ) Prebytok je kladný rozdiel medzi reálnou hodnotou majetku programu a sú časnou 
hodnotou záväzkov zo stanovených požitkov.
 59. Majetok môže vzniknú ť, ak bol program so stanovenými požitkami 
financovaný vo vyššej miere ako bolo potrebné, alebo v ur čitých 
prípadoch, ke ď dochádza k vykázaniu aktuárskych ziskov. Ú čtovná 
jednotka v týchto prípadoch vykazuje majetok, pretože:  
a) účtovná jednotka ovláda zdroj, čo predstavuje jej schopnos ť použiť 
prebytok na tvorbu budúcich požitkov;  
b) toto ovládanie je výsledkom minulých udalostí (príspevkov plate ­
ných účtovnou jednotkou a služieb poskytovaných zamestnancami) a  
c) budúce ekonomické úžitky sú pre ú čtovnú jednotku dostupné vo 
forme zníženia budúcich príspevkov alebo pe ňažnej refundácie, 
a to buď priamo ú čtovnej jednotke, alebo vrátenie nepriamo do 
iného programu, ktorý sa nachádza v deficite.  
60. Limit uvedený v odseku 58 písm. b) nie je nadradený odloženiu 
vykazovania ur čitých aktuárskych strát (pozri odseky 92 a 93) 
a určitého nákladu minulej služby (pozri odsek 96) okrem prípadov 
uvedených v odseku 58A. Limit je však nadradený prechodnej možnosti uvedenej v odseku 155 písm. b). Odsekom 120A 
písm. f) bodom iii) sa od ú čtovnej jednotky požaduje, aby zverejnila 
každú sumu nevykázanú ako majetok na základe limitu uvedeného v odseku 58 písm. b).
 
Príklad na ilustráciu odseku 60  
Program so stanovenými požitkami má tieto charakteristiky: 
Súčasná hodnota záväzku  1 100  
Reálna hodnota majetku programu  –1 190  
– 90  
Nevykázané aktuárske straty  – 110  
Nevykázané náklady minulej služby  – 70  
Nevykázané zvýšenie záväzku po prvotnom uplat ­
není štandardu pod ľa odseku 155 písm. b)  – 50  
Záporná suma ur čená podľa odseku 54  – 320  
Súčasná hodnota možných budúcich refundácií 
a zníženia budúcich príspevkov  90 
Limit pod ľa odseku 58 písm. b) sa vypo číta takto:  
Nevykázané aktuárske straty  110  
Nevykázané náklady minulej služby  70  
Súčasná hodnota možných budúcich refundácií 
a zníženia budúcich príspevkov  90  
Limit  270 
270 je menej ako 320. Preto ú čtovná jednotka vykazuje majetok 
vo výške 270 a zverej ňuje, že limit znížil ú čtovnú sumu majetku 
o 50 [pozri odsek 120A písm. f) bod iii)].  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 170
 
Zisk alebo strata  
61. Ú čtovná jednotka vykáže čistý súhrn nasledujúcich súm 
v hospodárskom výsledku s výnimkou prípadu, ke ď iný štandard 
požaduje alebo povo ľuje ich aktiváciu do obstarávacej ceny majetku:  
a) náklady sú časnej služby (pozri odseky 63 až 91);  
b) úrokové náklady (pozri odsek 82);  
c) očakávané výnosy plynúce z majetku programu (pozri odseky 105 
až 107) a z práv náhrad (pozri odsek 104A);  
d) aktuárske zisky a straty, ako sa to požaduje v súlade s ú čtovnou 
politikou ú čtovnej jednotky (pozri odseky 92 až 93D);  
e) náklady minulej služby (pozri odsek 96);  
f) účinok každého krátenia alebo vysporiadania (pozri odseky 109 
a 110) a  
g) účinok limitu v odseku 58 písm. b), pokia ľ nie je vykázaný mimo 
hospodárskeho výsledku v súlade s odsekom 93C.  
62. Inými štandardmi sa požaduje aktivácia ur čitých nákladov zamestna ­
neckých požitkov do hodnoty majetku, akými sú zásoby alebo nehnu ­
teľnosti, stroje a zariadenia (pozri IAS 2 a IAS 16). Všetky náklady na 
požitky po skon čení zamestnania aktivované do hodnoty takéhoto 
majetku zah ŕňajú proporcionálny podiel zložiek uvedených 
v odseku 61.  
Vykazovanie a ocenenie: sú časná hodnota záväzku zo stanovených 
požitkov a náklady na sú časné služby  
63. Na kone čné náklady programov so stanovenými požitkami môžu ma ť 
vplyv mnoho faktorov, ako sú napríklad kone čné platy, fluktuácia 
zamestnancov, úmrtnos ť, trendy nákladov na zdravotnú starostlivos ť 
a v prípade programu financovaného z fondu, výnosy z investovania 
majetku programu. Kone čné náklady na program sú neisté a táto 
neistota pravdepodobne pretrvá dlhšie časové obdobie. 
K oceňovaniu sú časnej hodnoty záväzkov za požitky po skon čení 
zamestnania a súvisiaceho nákladu na sú časnú službu je potrebné:  
a) použiť aktuársku metódu oce ňovania (pozri odseky 64 až 66);  
b) priradi ť požitky k obdobiam služby (pozri odseky 67 až 71) a  
c) určiť aktuárske predpoklady (pozri odseky 72 až 91).  
Aktuárska metóda oce ňovania  
64. Ú čtovná jednotka použije metódu projektovaných jednotkových 
kreditov na ur čenie súčasnej hodnoty svojich záväzkov zo stanove ­
ných požitkov a príslušných nákladov sú časnej služby a prípadne aj 
nákladov minulej služby.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 171
 
65. Metóda projektovaných jednotkových kreditov (niekedy známa ako 
metóda postupného nárastu požitkov úmerne k služobným rokom 
alebo ako metóda pomeru požitkov a rokov služby) vychádza z predpokladu, že každé obdobie služby vytvára ďalšiu jednotku 
nároku na požitky (pozri odseky 67 až 71) a oce ňuje každú takú 
jednotku oddelene, takže záväzok postupne narastá do svojej kone čnej 
hodnoty (pozri odseky 72 až 91).
 
Príklad na ilustráciu odseku 65  
Požitok splatný pri ukon čení služby je jednorazová suma ur čená ako 1 % výšky posledného platu pred 
rozviazaním pracovného pomeru za každý rok služby. Plat v roku 1 je 10 000 a predpokladá sa jeho 
rast o 7 % ro čne (s použitím zloženého úrokovania). Použitá diskontná sadzba je 10 % per annum. 
V nasledujúcej tabu ľke je zobrazené, ako rastie povinnos ť za zamestnanca, u ktorého sa o čakáva 
skončenie pracovného pomeru na konci piateho roku, za predpokladu, že nebudú zmeny aktuárskych 
predpokladov. Na zjednodušenie sa v tomto príklade ignoruje dodato čná úprava potrebná na zoh ľad­
nenie pravdepodobnosti, že zamestnanec môže podnik opusti ť k skoršiemu alebo neskoršiemu d ňu. 
Rok 1  2  3  4  5  
Požitky prislúchajúce k:  
— predchádzajúcim rokom  0  131  262  393  524  
— súčasnému roku (1 % 
posledného platu pred 
odchodom zo zamestnania)
 131  131  131  131  131  
— súčasnému 
a predchádzajúcim rokom  131 262  393  524  655  
Začiatočný záväzok  —  89  196  324  476  
Úrok l0 %  —  9  20  33  48  
Náklady na sú časné služby  89  98  108  119  131  
Záverečný záväzok  89 196  324  476  655  
Poznámka:  
1. Začiatočný záväzok sa rovná sú časnej hodnote požitkov prislúchajúcich predchádzajúcim rokom.  
2. Náklady sú časnej služby sa rovnajú sú časnej hodnote požitku priradeného bežnému roku.  
3. Záverečný záväzok sa rovná sú časnej hodnote požitkov prislúchajúcich bežnému a predchádzajúcim 
rokom.  
66. Ú čtovná jednotka diskontuje celý záväzok požitkov po skon čení 
zamestnania, a to aj vtedy, ke ď je časť záväzku splatná do 12 
mesiacov od súvahového d ňa. 
Určenie podielu požitkov pripadajúcich na obdobia služby  
67. Pri ur čení súčasnej hodnoty svojich záväzkov zo stanovených 
požitkov a príslušných nákladov sú časnej služby a vtedy, ke ď je to 
potrebné aj nákladov minulej služby, ú čtovná jednotka priradí požitky 
obdobiam služby, a to pod ľa vzorca na výpo čet požitkov daného 
programom. Ak však služba zamestnanca v neskorších rokoch bude viesť k významne vyššej úrovni požitkov ako v skorších rokoch, 
účtovná jednotka priradí požitky jednotlivým obdobiam rovnomerne:
 
a) odo d ňa, keď služba zamestnanca prvýkrát viedla k požitkom 
podľa programu (bez oh ľadu na to, či požitky boli alebo neboli 
podmienené ďalšou službou), až  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 172
 
b) do dňa, keď ďalšia služba zamestnanca už nebude vies ť 
k významnému zvýšeniu ďalších požitkov poskytovaných 
programom, ako tých požitkov, ktoré vyplývajú z ďalších zvýšení 
platu.  
68. Metóda jednotkových projektovaných kreditov požaduje, aby ú čtovná 
jednotka priradila požitky sú časnému obdobiu (aby sa mohli stanovi ť 
náklady sú časnej služby) a sú časnému a minulému obdobiu (aby sa 
mohla stanovi ť súčasná hodnota záväzkov zo stanovených požitkov). 
Účtovná jednotka prira ďuje požitky do období, v ktorých vzniká 
záväzok poskytnú ť požitky po skon čení zamestnania. Takýto záväzok 
vzniká, ke ď zamestnanec poskytuje službu výmenou za požitky po 
skončení zamestnania, ktoré ú čtovná jednotka predpokladá uhradi ť 
v budúcich vykazovaných obdobiach. Aktuárske postupy umož ňujú 
účtovnej jednotke oce ňovať takýto záväzok s dostato čnou spoľahlivo­
sťou oprávňujúcou vykázanie záväzku.  
Príklad na ilustráciu odseku 68  
1. Program so stanovenými požitkami poskytuje pri odchode do 
dôchodku jednorazovú výplatu 100 za každý odslúžený rok.  
Požitok 100 sa priradí ku každému roku. Náklady sú časnej 
služby predstavujú sú časnú hodnotu 100. Sú časná hodnota 
záväzku zo stanovených požitkov je sú časnou hodnotou 100 
vynásobenou po čtom rokov služby až do súvahového d ňa. 
Ak je požitok splatný hne ď ako zamestnanec opustí ú čtovnú 
jednotku, náklady sú časnej služby a sú časná hodnota záväzku 
zohľadnia dátum, ku ktorému sa o čakáva, že zamestnanec 
odíde. Teda v dôsledku ú činku diskontovania sú tieto sumy 
nižšie, ako by boli vykázané, ak by zamestnanec odišiel k súvahovému d ňu.
 
2. Program poskytuje za každý rok služby mesa čný dôchodok 
vo výške 0,2 % posledného platu pred odchodom zo zamest ­
nania. Dôchodok je splatný od veku 65 rokov.  
Požitok rovnajúci sa sú časnej hodnote (vypo čítanej ku d ňu 
odchodu do dôchodku) mesa čného dôchodku, predstavujú ­
ceho 0,2 % z odhadnutej výšky posledného platu pred 
odchodom zo zamestnania a splatného od o čakávaného d ňa 
odchodu do dôchodku až do o čakávaného d ňa úmrtia, sa 
priradí každému roku služby. Náklady sú časnej služby sa 
rovnajú sú časnej hodnote požitku. Sú časná hodnota záväzku 
zo stanovených požitkov sa rovná sú časnej hodnote mesa č­
ných dôchodkových platieb predstavujúcich 0,2 % posled ­
ného platu pred odchodom zo zamestnania vynásobenej 
počtom rokov služby po čítaných až do súvahového d ňa. 
Náklady sú časnej služby a sú časná hodnota záväzku zo 
stanovených požitkov sú diskontované, pretože výplaty dôchodku sa za čínajú vo veku 65 rokov.
 
69. Služba zamestnanca vytvára záväzok týkajúci sa programu so stano ­
venými požitkami aj v prípade, že požitky sú podmienené budúcim 
zamestnaním (inými slovami, nie je na ne záväzný nárok). Služba zamestnanca pred dátumom vzniku záväzného nároku vytvára mimo ­
zmluvnú povinnos ť, pretože  ►
M5 ku koncu každého nasledujúceho 
obdobia vykazovania ◄ sa znižuje suma budúcej služby, ktorú 
zamestnanec musí poskytnú ť pred nadobudnutím záväzného nároku  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 173
 
na požitky. Pri oce ňovaní záväzku zo stanovených požitkov zvažuje 
účtovná jednotka pravdepodobnos ť, že niektorí zamestnanci nesplnia 
požiadavky na vznik nároku. Podobne platí, že hoci sa ur čité požitky 
po skončení zamestnania, napríklad zdravotná starostlivos ť po skon ­ 
čení zamestnania, stanú splatnými, iba ak v období, v ktorom už 
zamestnanec nie je zamestnaný, nastane ur čitá udalos ť, záväzok 
vzniká už vtedy, ke ď zamestnanec poskytuje službu, ktorá vytvára 
v prípade výskytu tejto udalosti nárok na poskytnutie požitkov. Prav ­
depodobnos ť, že táto ur čitá udalos ť nastane, má vplyv na oce ňovanie 
záväzku, ale neur čuje, či záväzok existuje.  
Príklad na ilustráciu odseku 69  
1. Program vypláca požitok vo výške 100 za každý rok služby. 
Záväzný nárok na požitky vzniká po desiatich rokoch služby.  
Požitok 100 sa priradí ku každému roku. V každom z prvých 
10 rokov zoh ľadňujú náklady sú časnej služby a sú časná 
hodnota záväzku pravdepodobnos ť, že zamestnanec nemusí 
dokončiť 10 rokov služby.  
2. Program vypláca požitok vo výške 100 za každý rok služby 
s výnimkou služby pred vekom 25 rokov. Nárok na požitky vzniká okamžite.
 
Požitok sa službe pred vekom 25 rokov neprira ďuje, pretože 
služba pred takýmto dátumom nevytvára nárok na požitky ( či 
už podmienené alebo nepodmienené). Požitok 100 sa priradí 
ku každému nasledujúcemu roku.  
70. Záväzok narastá až do d ňa, keď ďalšia služba zamestnanca nebude 
viesť k nároku na významnú sumu ďalších požitkov. Preto sa všetky 
požitky priradia do období kon čiacich sa k tomuto d ňu alebo pred 
ním. Požitky sa priradia k jednotlivým ú čtovným obdobiam pod ľa 
vzorca požitkov programu. Ak však služba zamestnanca bude v neskorších rokoch vies ť k podstatne vyššej úrovni požitkov ako 
v skorších rokoch, ú čtovná jednotka priradí požitok rovnomerne, 
a to až do d ňa, keď ďalšia služba zamestnanca už nebude ma ť za 
následok vznik významnej sumy ďalších požitkov. Je to preto, že 
služba zamestnanca po čas celého obdobia vedie nakoniec k požitku 
na tejto vyššej úrovni.
 
Príklad na ilustráciu odseku 70  
1. Program vypláca jednorazovú sumu požitku vo výške 1 000, 
na ktorú vznikne záväzný nárok po 10 rokoch služby. 
Program neposkytuje žiadne ďalšie požitky za služby 
v ďalších obdobiach.  
Požitok 100 (1 000 delené 10) sa priradí ku každému 
z prvých 10 rokov. Náklady sú časnej služby v každom 
z prvých desiatich rokov zoh ľadňujú pravdepodobnos ť, že 
zamestnanec nemusí dokon čiť 10 rokov služby. Požitky nie 
je možné priradi ť do nasledujúcich rokov.  
2. Program vypláca jednorazovú sumu penzijného požitku vo 
výške 2 000 všetkým zamestnancom, ktorí sú ešte zamestnaní 
vo veku 55 rokov po 20 rokoch služby alebo ktorí sú ešte zamestnaní vo veku 65 rokov, bez oh ľadu na d ĺžku ich 
služby.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 174
 
Pre zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania pred 35. 
rokom života, vedie služba najprv k požitkom pod ľa 
programu vo veku 35 rokov (zamestnanec teda mohol opusti ť 
zamestnanie vo veku 30 rokov a vráti ť sa vo veku 33 rokov, 
bez vplyvu na výšku alebo termíny požitkov). Tieto požitky sú podmienené ďalšou službou. Taktiež služba po dosiahnutí 55 
rokov nebude vies ť k podstatnému zvýšeniu sumy ďalších 
požitkov. Pre týchto zamestnancov ú čtovná jednotka ur čí 
požitok 100 (2 000 delené 20) za každý rok od veku 35 do veku 55 rokov.
 
V prípade zamestnancov, ktorí vstúpili do zamestnania medzi 
35. a 45. rokom svojho života, nebude služba presahujúca trvanie 20 rokov vies ť k zvýšeniu ďalších požitkov. Pre týchto 
zamestnancov ú čtovná jednotka ur čí požitok 100 (2 000 
delené 20) za každý z prvých 20 rokov.
 
V prípade zamestnanca, ktorý vstúpil vo zamestnania vo veku 
55 rokov, služba za 10 rokov nebude vies ť k podstatnému 
zvýšeniu sumy ďalších požitkov. Pre tohto zamestnanca 
účtovná jednotka priradí požitok 200 (2 000 delené 10) za 
každý z prvých 10 rokov.  
Pri všetkých zamestnancoch náklady sú časnej služby 
a súčasná hodnota záväzkov zoh ľadňujú pravdepodobnos ť, 
že zamestnanec nemusí dokon čiť potrebné obdobie služby.  
3. Program zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania 
uhradí 40 % nákladov na zdravotnú starostlivos ť zamestnanca 
po skončení zamestnania, ak zamestnanec odíde po viac ako 
10 a menej ako 20 rokoch služby a 50 % týchto nákladov, keď zamestnanec odíde po 20 alebo viacerých rokoch služby.
 
Podľa vzorca požitkov programu ú čtovná jednotka priradí 
4 % súčasnej hodnoty o čakávaných nákladov na zdravotnú 
starostlivos ť (40 % delené 10) ku každému z prvých 10 rokov 
a 1 % (10 % delené 10) ku každému z druhých 10 rokov. Náklady sú časnej služby v každom roku zoh ľadňujú pravde ­
podobnos ť, že zamestnanec nemusí dokon čiť potrebné 
obdobie služby na získanie nároku na časť alebo všetky 
požitky. Zamestnancom, u ktorých sa o čakáva, že odídu 
počas 10 rokov, sa požitok neprira ďuje.
 
4. Program zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania 
uhradí 10 % nákladov na zdravotnú starostlivos ť zamestnanca 
po skončení zamestnania, ak zamestnanec odíde po viac ako 
10 a menej ako 20 rokoch služby a 50 % týchto nákladov, 
keď zamestnanec odíde po 20 alebo viacerých rokoch služby.  
Služba v neskorších rokoch bude vies ť k podstatne vyššej 
úrovni požitkov ako služba v predchádzajúcich rokoch. 
Preto v prípade zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že 
odídu po 20 alebo viacerých rokoch, ú čtovná jednotka prira ­ 
ďuje požitok rovnomerne, pod ľa odseku 68. Služba nad 20 
rokov nebude vies ť k podstatnému zvýšeniu ďalších požitkov. 
Preto požitky priradené každému z prvých 20 rokov sú 2,5 % zo súčasnej hodnoty o čakávaných nemocenských nákladov 
(50 % delené 20).
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 175
 
V prípade zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že odídu 
medzi 10. a 20. rokom, predstavuje požitok priradený 
každému z prvých 10 rokov 1 % sú časnej hodnoty o čakáva­
ných nákladov na zdravotnú starostlivos ť. V prípade týchto 
zamestnancov sa službe medzi koncom 10. roku a odhadnutým dátumom odchodu zo zamestnania požitok 
nepriraďuje.
 
Zamestnancom, u ktorých sa o čakáva, že odídu po čas 10 
rokov, sa požitok neprira ďuje. 
71. Ak je suma požitku za každý rok služby vyjadrená ako konštantný 
podiel z platu pred odchodom zo zamestnania, budúci rast platu 
ovplyvní sumu potrebnú na vysporiadanie záväzku, ktorý existuje za 
službu poskytnutú pred  ►M5 koncom obdobia vykazovania ◄, ale 
nevytvárajú dodato čný záväzok. Preto:  
a) na účely odseku 67 písm. b) zvýšenia platu nevedú k ďalším 
požitkom, dokonca aj ke ď suma požitkov závisí od výšky posled ­
ného platu pred odchodom zo zamestnania, a  
b) suma požitku priradeného ku každému obdobiu je vyjadrená ako 
konštantný podiel platu, s ktorým je požitok spojený.  
Príklad na ilustráciu odseku 71  
Zamestnanci majú nárok na požitky vo výške 3 % z posledného 
platu pred odchodom zo zamestnania za každý rok služby až do veku 55 rokov.
 
Požitok 3 % z odhadnutého posledného platu pred odchodom zo 
zamestnania sa priradí ku každému roku a to až do veku 55 rokov. To je dátum, odkedy ďalšia služba zamestnanca nebude 
viesť k žiadnemu podstatnému zvýšeniu sumy ďalších požitkov 
poskytovaných programom. Požitok sa po tomto veku službe nepriradí.
 
Aktuárske predpoklady  
72. Aktuárske predpoklady musia by ť nezaujaté a navzájom zlu čiteľné. 
73. Aktuárske predpoklady sú najlepšími odhadmi ú čtovnej jednotky 
týkajúcimi sa premenných, ktoré ur čujú kone čné náklady poskyto ­
vania požitkov po skon čení zamestnania. Aktuárske predpoklady 
zahŕňajú: 
a) demografické predpoklady o budúcich charakteristikách sú časných 
a bývalých zamestnancov (a od nich závislých osôb), ktorí majú nárok na požitky. Demografické predpoklady sa zaoberajú otáz ­
kami, ako sú:
 
i) úmrtnos ť, a to po čas zamestnania, ako aj po jeho skon čení; 
ii) miera fluktuácie zamestnancov, práceneschopnos ť a skorší 
odchodu do dôchodku;  
iii) podiel ú častníkov programu, so závislými osobami, ktoré budú 
mať nárok na požitky, a  
iv) výška plnení poskytovaných z programov zdravotnej starostli ­
vosti a  
b) finančné predpoklady týkajúce sa položiek, ako sú napríklad:  
i) diskontná sadzba (pozri odseky 78 až 82);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 176
 
ii) úroveň budúcich platov a požitkov (pozri odseky 83 až 87);  
iii) v prípade nemocenských požitkov, budúcich nákladov na zdra ­
votnú starostlivos ť, vrátane – v podstatných prípadoch – 
nákladov na správu nárokov a platieb požitkov (pozri odseky 88 až 91) a
 
iv) očakávaná miera výnosnosti majetku programu (pozri 
odseky 105 až 107).  
74. Aktuárske predpoklady sú nezaujaté, ak nie sú neopatrné ani nadmieru 
konzervatívne.  
75. Aktuárske predpoklady sú navzájom zlu čiteľné, ak zoh ľadňujú hospo ­
dársky vz ťah medzi faktormi, ako sú napríklad inflácia, miera rastu 
platov, výnosy z majetku programu a diskontné sadzby. Napríklad všetky predpoklady, ktoré závisia od ur čitej úrovne inflácie (ako sú 
predpoklady o úrokových sadzbách a raste platov a požitkov) 
v danom budúcom období predpokladajú v tom istom období tú 
istú úrove ň inflácie.
 
76. Ú čtovná jednotka ur čuje diskontnú sadzbu a iné finan čné predpoklady 
v nominálnych (stanovených) hodnotách, pokia ľ nie sú odhady 
v reálnych hodnotách (o čistených od vplyvu inflácie) spo ľahlivejšie, 
napríklad v hyperinfla čnej ekonomike (pozri IAS 29  Finančné vyka­
zovanie v hyperinfla čných ekonomikách ), alebo v prípadoch, ke ď je 
požitok viazaný na index a zárove ň existuje rozvinutý trh dlhopisov 
viazaných na index vyjadrených v rovnakej mene a viažucich sa na rovnaké obdobie.
 
77. Finan čné predpoklady musia by ť založené na trhových o čakávaniach 
k súvahovému d ňu pre obdobie, po čas ktorého sa majú záväzky 
vyrovnať. 
Aktuárske predpoklady: diskontná sadzba  
78. Sadzba použitá na diskontovanie záväzkov za požitky po skon čení 
zamestnania (financovaných alebo nefinancovaných z fondu) sa ur čí 
k súvahovému d ňu z trhových výnosov do splatnosti vysoko kvalit ­
ných podnikových dlhopisov k tomuto dátumu. V krajinách, kde 
neexistuje rozvinutý trh s takýmito dlhopismi, sa použijú trhové 
výnosy do splatnosti (existujúce k súvahovému d ňu) zo štátnych dlho ­
pisov. Mena a splatnos ť podnikových dlhopisov alebo štátnych dlho ­
pisov musia by ť konzistentné s menou a odhadnutou dobou do splat ­
nosti záväzkov na požitky po skon čení zamestnania.  
79. Aktuárskym predpokladom, ktorý má významný vplyv, je diskontná 
sadzba. Diskontná sadzba zoh ľadňuje časovú hodnotu pe ňazí, ale nie 
aktuárske alebo investi čné riziko. Okrem toho diskontná sadzba nezo ­
hľadňuje individuálne úverové riziko ú čtovnej jednotky znášané veri ­
teľmi podniku, ani nezoh ľadňuje riziko, že skuto čnosť v budúcnosti 
sa môže líši ť od aktuárskych predpokladov.  
80. Diskontná sadzba zoh ľadňuje odhadnuté na časovanie platieb požitkov. 
V praxi to ú čtovná jednotka často dosahuje použitím jednoduchého 
váženého priemeru diskontnej sadzby, ktorý zoh ľadňuje odhadnuté 
načasovanie, sumu platieb požitkov a menu, v ktorej sa majú požitky 
vyplatiť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 177
 
81. V niektorých prípadoch neexistuje rozvinutý trh s dlhopismi 
s dostato čne dlhou splatnos ťou, ktorá by zodpovedala odhadnutej 
splatnosti všetkých platieb požitkov. V týchto prípadoch ú čtovná 
jednotka použije existujúce trhové sadzby platné pre príslušné splat ­
nosti na diskontovanie platieb s kratšou splatnos ťou a odhaduje 
diskontnú sadzbu pre platby s dlhšou splatnos ťou na základe extra ­
polácie sú časných trhových sadzieb pod ľa výnosovej krivky. Nie je 
pravdepodobné, že celková sú časná hodnota záväzku zo stanovených 
požitkov bude osobitne citlivá na diskontnú sadzbu použitú na tú časť 
požitkov, ktorá je splatná po kone čnej splatnosti dostupných podni ­
kových alebo štátnych dlhopisov.  
82. Úrokové náklady sa vypo čítavajú vynásobením diskontnej sadzby 
určenej na za čiatku obdobia sú časnou hodnotou záväzku zo stanove ­
ných požitkov po čas celého tohto obdobia, pri čom sa zoh ľadňujú 
akékoľvek podstatné zmeny záväzku. Sú časná hodnota záväzku sa 
bude líšiť od záväzku vykázaného v súvahe, pretože tento záväzok 
je vykázaný po odpo čítaní reálnej hodnoty celkového majetku 
programu a pretože niektoré aktuárske zisky a straty a niektoré 
náklady minulej služby nie sú vykázané okamžite. (Dodatok A okrem iného obsahuje ilustráciu výpo čtu úrokových nákladov.)
 
Aktuárske predpoklady: platy, požitky a náklady na zdravotnú staro ­
stlivosť 
83. Záväzky na požitky po skon čení zamestnania sa ocenia tak, aby 
zohľadňovali:  
a) odhadnutý budúci rast platov;  
b) požitky stanovené v podmienkach programu (alebo vyplývajúce 
z akejko ľvek mimozmluvnej povinnosti nad rámec týchto 
podmienok) k súvahovému d ňu a 
c) odhadnuté budúce zmeny úrovne štátom ur čených požitkov, ktoré 
majú vplyv na požitky splatné pod ľa programu so stanovenými 
požitkami, a to vtedy a len vtedy, ak:  
i) tieto zmeny nadobudli platnos ť pred  ►M5 koncom obdobia 
vykazovania ◄ alebo  
ii) skúsenosti z minulosti alebo iný spo ľahlivý dôkaz nazna čujú, 
že tieto štátom ur čené požitky sa zmenia predvídate ľným 
spôsobom, napríklad v súlade s budúcimi zmenami všeobec ­
ných úrovní cien alebo všeobecných úrovní platov.  
84. Odhady budúceho rastu platov zoh ľadňujú infláciu, služobný vek, 
povýšenia a iné podstatné faktory, ako je napríklad ponuka a dopyt 
na trhu práce.  
85. Ak formálne podmienky programu (alebo mimozmluvná povinnos ť 
nad rámec týchto podmienok) požadujú, aby ú čtovná jednotka 
zmenila požitky v budúcich obdobiach, oce ňovanie záväzku zoh ľadní 
tieto zmeny. To platí, ak napríklad:  
a) účtovná jednotka v minulosti požitky zvyšovala, napríklad aby 
zmiernila ú činky inflácie a neexistuje náznak, že sa táto prax 
v budúcnosti zmení, alebo  
b) aktuárske zisky už boli v ú čtovných závierkach vykázané 
a účtovná jednotka má bu ď na základe formálnych podmienok 
programu (alebo na základe mimozmluvnej povinnosti nad rámec týchto podmienok), alebo zo zákona povinnos ť použiť každý 
prebytok v programe v prospech ú častníkov programu [pozri 
odsek 98 písm. c)].
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 178
 
86. V aktuárskych predpokladoch sa nezoh ľadňujú zmeny budúcich 
požitkov, ktoré nie sú stanovené vo formálnych podmienkach 
programu (alebo nemajú charakter mimozmluvnej povinnosti) k súvahovému d ňu. Takéto zmeny povedú k:
 
a) nákladom minulej služby vo výške, v akej sa menia požitky za 
službu poskytovanú pred touto zmenou, a  
b) nákladom na sú časné služby za obdobia po zmene vo výške, 
v akej sa zmenia požitky za službu po uvedenej zmene.  
87. Niektoré požitky po skon čení zamestnania sú viazané na premenné, 
akými sú napríklad úrove ň štátom stanovených dôchodkových 
požitkov alebo štátnej zdravotnej starostlivosti. Oce ňovanie výšky 
takýchto požitkov zoh ľadňuje očakávania zmien týchto premenných 
na základe minulých skúseností a iných spo ľahlivých dôkazov.  
88. V predpokladoch týkajúcich sa nákladov na zdravotnú starostlivos ť sa 
zohľadnia očakávané zmeny nákladov zdravotných služieb vyplýva ­
júce z inflácie, ako aj zo špecifických zmien výšky nákladov na 
zdravotnú starostlivos ť. 
89. Pri stanovení výšky požitkov zdravotnej starostlivosti poskytovaných 
po skon čení zamestnania sa vyžadujú predpoklady o úrovni 
a frekvencii budúcich nárokov a nákladov na splnenie týchto nárokov. Účtovná jednotka odhaduje budúce náklady na zdravotnú starostlivos ť 
na základe údajov z vlastnej praxe v minulosti, doplnené v prípade 
potreby o údaje z praxe iných ú čtovných jednotiek v minulosti, údaje 
poistných spolo čnosti, poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti alebo 
iné zdroje. Odhady budúcich nákladov na zdravotnú starostlivos ť berú 
do úvahy ú činok technologického pokroku, zmeny vo využívaní zdra ­
votnej starostlivosti alebo v podmienkach poskytovania tejto starostli ­
vosti a zmeny zdravotného stavu ú častníkov programu.
 
90. Výška a frekvencia nárokov závisia najmä od veku, zdravotného stavu 
a pohlavia zamestnancov (a osôb od nich závislých) a môžu závisie ť 
od iných faktorov, ako je napríklad zemepisná poloha. Preto sa histo ­
rické údaje upravia v rozsahu, v akom sa demografické zloženie 
populácie líši od zloženia populácie použitej ako základ pre historické údaje. Historické údaje sa upravia aj v prípade, ke ď existuje spo ľah­
livý dôkaz, že historické trendy nebudú pokra čovať.
 
91. Niektoré programy zdravotnej starostlivosti po skon čení zamestnania 
vyžadujú, aby zamestnanec prispieval na náklady na zdravotnú staro ­
stlivosť hradenú programom. Odhady budúcich nákladov na zdra ­
votnú starostlivos ť zohľadňujú všetky takéto príspevky na základe 
podmienok programu k súvahovému d ňu (alebo na základe akej ­
koľvek mimozmluvnej povinnosti nad rámec týchto podmienok). 
Zmeny vo výške zamestnaneckých príspevkov majú za následok 
vznik nákladov minulej služby alebo prípadne ich krátenie. Náklady na splnenie nárokov sa môžu zníži ť o požitky od štátnych alebo iných 
poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti [pozri odsek 83 písm. c) 
a odsek 87].
 
Aktuárske zisky a straty  
92. Pri oce ňovaní svojho záväzku zo stanovených požitkov pod ľa 
odseku 54 ú čtovná jednotka pod ľa odseku 58A vykáže podiel (tak 
ako sa to uvádza v odseku 93) svojich aktuárskych ziskov a strát, ako výnos alebo náklad, ak čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky 
alebo straty presahujú ku koncu predchádzajúceho vykazovaného 
obdobia vyššiu hodnotu z:
 
a) 10 % sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov k tomuto 
dňu (pred odpo čítaním majetku programu) a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 179
 
b) 10 % reálnej hodnoty celkového majetku programu k tomuto d ňu. 
Tieto limity sa vypo čítajú a použijú oddelene pre každý program so 
stanovenými požitkami.  
93. Podiel aktuárskych ziskov a strát, ktorý sa má vykáza ť pre každý 
program so stanovenými požitkami, je prebytok ur čený pod ľa 
odseku 92, vydelený o čakávaným priemerným obdobím, po čas 
ktorého zostanú v zamestnaní zamestnanci zú častnení na programe. 
Účtovná jednotka však môže prija ť akúkoľvek systematickú metódu, 
ktorá má za následok rýchlejšie vykázanie aktuárskych ziskov a strát, za predpokladu, že sa pre zisky, ako aj pre straty použije rovnaký 
spôsob a tento sa medzi obdobiami používa konzistentne. Ú čtovná 
jednotka môže použi ť takéto systematické metódy na aktuárske 
zisky a straty dokonca aj vtedy, ak patria do limitov uvedených v odseku 92.
 
►M5 93A. Ak ú čtovná jednotka pod ľa možnosti uvedenej v odseku 93 
prijme politiku vykazova ť aktuárske zisky a straty v období, 
v ktorom vzniknú, môže ich v súlade s odsekmi 93B až 93D vykáza ť 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku za podmienky, že ◄ 
tak urobí v prípade:  
a) všetkých programov so stanovenými požitkami a  
b) všetkých aktuárskych ziskov a strát.  
▼M5 
93B. Aktuárske zisky a straty vykázané v ostatných sú častiach komplex ­
ného výsledku sa pod ľa možnosti uvedenej v odseku 93A prezentujú 
vo výkaze komplexného výsledku.  
93C. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje aktuárske zisky a straty pod ľa 
odseku 93A, vykáže takisto všetky úpravy vzniknuté z limitu 
v odseku 58 písm. b) v ostatných sú častiach komplexného výsledku.  
93D. Aktuárske zisky a straty a úpravy vzniknuté z limitu v odseku 58 
písm. b), ktoré sa vykázali v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku, sa vykazujú okamžite v nerozdelených ziskoch. 
V nasledujúcom období sa nereklasifikujú na zisk alebo stratu.  
▼B 
94. Aktuárske zisky a straty môžu vyplýva ť zo zvýšenia alebo zníženia 
súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov alebo reálnej 
hodnoty súvisiaceho majetku programu. Prí činy aktuárskych ziskov 
a strát sú napríklad tieto:  
a) neočakávane vysoké alebo nízke miery fluktuácie zamestnancov, 
skorších odchodov do dôchodku alebo úmrtnosti alebo zvýšení platov, požitkov (ak formálne alebo mimozmluvné podmienky 
programu riešia aj infla čné zvýšenia požitkov) alebo nákladov na 
zdravotnú starostlivos ť;
 
b) vplyv zmien odhadov budúcej fluktuácie zamestnancov, skorších 
odchodov do dôchodku alebo úmrtnosti alebo zvýšení platov, 
požitkov (ak formálne alebo mimozmluvné podmienky programu 
poskytujú aj infla čné zvýšenia požitkov) alebo nákladov na zdra ­
votnú starostlivos ť; 
c) vplyv zmien diskontnej sadzby a  
d) rozdiely medzi skuto čnou výnosnos ťou majetku programu 
a očakávanou výnosnos ťou majetku programu (pozri odseky 105 
až 107).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 180
 
95. Z dlhodobého h ľadiska sa aktuárske zisky a straty môžu navzájom 
kompenzova ť. Preto je vhodné považova ť odhady záväzkov požitkov 
po skončení zamestnania za interval (alebo „koridor“) okolo najlep ­ 
šieho odhadu. Ú čtovná jednotka môže, ale nemusí vykáza ť aktuárske 
zisky a straty, ktoré patria do tohto intervalu. Tento štandard vyža ­
duje, aby ú čtovná jednotka vykázala minimálne ten podiel aktuár ­
skych ziskov a strát, ktorý patrí mimo tohto „koridoru“ s toleranciou plus alebo mínus 10 %. (Dodatok A okrem iného obsa ­
huje ilustráciu ú čtovania aktuárskych ziskov a strát.) Štandard takisto 
povoľuje systematické metódy rýchlejšieho vykázania za predpokladu, 
že tieto metódy vyhovujú podmienkam stanoveným v odseku 93. Takéto prípustné metódy predstavujú napríklad okamžité vykázanie všetkých aktuárskych ziskov a strát, a to vnútri, ako aj mimo „kori ­
doru“. V odseku 155 písm. b) bode iii) sa vysvet ľuje potreba posúdi ť 
každú nevykázanú časť prechodného záväzku pri ú čtovaní 
o následných aktuárskych ziskoch.
 
Náklady minulej služby  
96. Pri oce ňovaní svojho záväzku zo stanovených požitkov pod ľa 
odseku 54 ú čtovná jednotka vykáže pod ľa odseku 58A náklady 
minulej služby ako náklady rovnomerne po čas priemerného obdobia, 
počas ktorého na ne vzniká záväzný nárok. V rozsahu, v akom vznikli 
záväzné nároky na požitky okamžite po zavedení alebo zmene 
programu so stanovenými požitkami, ú čtovná jednotka vykáže 
náklady minulej služby okamžite.  
▼M8 
97. Náklad minulej služby vzniká, ke ď účtovná jednotka zavedie program 
so stanovenými požitkami, ktorý prira ďuje požitky k minulej službe, 
alebo zmení požitky za minulú službu splatné pod ľa existujúceho 
programu so stanovenými požitkami. Takéto zmeny sú výmenou za 
zamestnancovu službu za obdobie trvajúce dovtedy, kým na uvedené 
požitky nevznikne záväzný nárok. Preto ú čtovná jednotka vykazuje 
náklady minulej služby za toto obdobie bez oh ľadu na skuto čnosť, že 
náklady sa týkajú zamestnancovej služby v predchádzajúcich obdo ­
biach. Účtovná jednotka oce ňuje náklady minulej služby ako zmenu 
záväzku vyplývajúcu z úpravy (pozri odsek 64). Záporné náklady minulej služby vzniknú, ke ď účtovná jednotka zmení požitky priradi ­
teľné k minulej službe tak, že sa sú časná hodnota povinnosti zo 
stanovených požitkov zníži.
 
▼B 
Príklad na ilustráciu odseku 97  
Účtovná jednotka prevádzkuje penzijný program, ktorý posky ­
tuje vo výške 2 % z posledného platu pred odchodom zo zamest ­
nania za každý rok služby. Záväzný nárok na požitok vzniká po 
piatich rokoch služby. Ú čtovná jednotka zvýši 1. januára 20X5 
dôchodok na 2,5 % z posledného platu pred odchodom zo zamestnania za každý rok služby od 1. januára 20X1. Ku d ňu 
zvýšenia je sú časná hodnota dodato čných požitkov za službu od 
1. januára 20X1 do 1. januára 20X5 takáto: 
Zamestnanci s viac ako piatimi rokmi služby 
k 1/1/X5
 150  
Zamestnanci s menej ako piatimi rokmi služby 
k 1/1/X5 (priemerné obdobie do vzniku záväz ­
ného nároku: tri roky)  120  
270 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 181
 
Účtovná jednotka vykáže 150 okamžite, pretože na tieto požitky 
už vznikol záväzný nárok. Ú čtovná jednotka vykáže 120 rovno ­
merne po čas troch rokov od 1. januára 20X5.  
▼M8 
98. K nákladom minulej služby nepatria:  
a) vplyv rozdielov medzi skuto čným a predpokladaným rastom platu 
na záväzok zaplati ť požitky za službu v predchádzajúcich rokoch 
(nejde o náklad minulej služby, pretože s budúcimi platmi po čítajú 
aktuárske predpoklady),  
b) podhodnotenie a nadhodnotenie výšky zvýšenia dôchodkov, ktoré 
sú v kompetencii ú čtovnej jednotky, ak ú čtovná jednotka má 
mimozmluvnú povinnos ť poskytnú ť takéto zvýšenia (nejde 
o náklad minulej služby, pretože s takýmito zvýšeniami po čítajú 
aktuárske predpoklady),  
c) odhady zvýšení požitkov, ktoré vyplývajú z aktuárskych ziskov, 
ktoré boli vykázané v ú čtovných závierkach, ak ú čtovná jednotka 
je zaviazaná bu ď formálnymi podmienkami programu (alebo 
existuje mimozmluvná povinnos ť nad rámec týchto podmienok), 
alebo právnymi predpismi použi ť akýkoľvek prebytok programu 
v prospech ú častníkov programu, aj ke ď zvýšenie požitku nebolo 
ešte formálne priznané [výsledné zvýšenie záväzku je aktuárska 
strata a nie náklady minulej služby, pozri odsek 85 písm. b)],  
d) rast nárokovate ľných požitkov, ak pri absencii nových alebo 
zvýšených požitkov zamestnanci splnia požiadavky na vznik 
nároku na požitky (náklady minulej služby neexistujú, pretože účtovná jednotka vykázala odhadnuté náklady požitkov v čase 
poskytnutia služby ako náklady sú časnej služby), a
 
e) vplyv zmien programu, ktoré znížia požitky za budúcu službu 
(krátenie).  
▼B 
99. Ú čtovná jednotka zria ďuje program amortizácie nákladov minulej 
služby, ke ď sú požitky zavedené alebo zmenené. Udržiava ť podrobné 
záznamy potrebné na identifikáciu a uvedenie následných zmien do 
tohto plánu by mohlo by ť nevykonate ľné. Okrem toho je ú činok 
pravdepodobne významný len vtedy, ak existuje krátenie alebo vyspo ­
riadanie. Preto ú čtovná jednotka mení a dop ĺňa program amortizácie 
nákladov minulej služby len v prípade krátenia alebo vysporiadania.  
100. Ak ú čtovná jednotka zníži požitky splatné pod ľa existujúceho 
programu so stanovenými požitkami, výsledné zníženia záväzkov zo 
stanovených požitkov sa vykážu ako (negatívne) náklady minulej služby po čas priemerného obdobia, do vzniku záväzného nároku na 
znížené požitky.
 
101. Ak ú čtovná jednotka zníži ur čité požitky splatné pod ľa existujúceho 
programu so stanovenými požitkami a v rovnakom čase zvýši pre 
rovnakých zamestnancov iné požitky splatné pod ľa programu, zaob ­
chádza s touto zmenou ako s jednoduchou čistou zmenou.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 182
 
Vykazovanie a ocenenie: majetok programu  
Reálna hodnota majetku programu  
102. Reálna hodnota majetku programu sa pri ur čovaní sumy vykázanej 
v súvahe pod ľa odseku 54 odpo čítava. Ak nie je k dispozícií trhová 
cena, reálna hodnota majetku programu sa odhadne; napríklad diskon ­
tovaním o čakávaných budúcich pe ňažných tokov, pri čom sa použije 
diskontná sadzba, ktorá odzrkad ľuje riziko spojené s majetkom 
programu, ako aj splatnos ť alebo očakávaný dátum vyradenia tohto 
majetku (alebo, ak majetok nemá stanovenú splatnos ť, použije sa 
očakávané obdobie až do vysporiadania súvisiaceho záväzku).  
103. Do majetku programu nepatria nezaplatené príspevky splatné od vyka ­
zujúcej ú čtovnej jednotky do fondu ani akéko ľvek neprevodite ľné 
finančné nástroje vydané ú čtovnou jednotkou a držané fondom. 
Majetok programu sa zníži o záväzky fondu, ktoré nesúvisia so 
zamestnaneckými požitkami, ako napríklad záväzky z obchodného 
styku a ostatné záväzky vyplývajúce z derivátových finan čných 
nástrojov.  
104. Ak majetok programu zah ŕňa také poistné zmluvy, ktoré presne 
zodpovedajú sume a na časovaniu niektorých alebo všetkých požitkov 
splatných pod ľa programu, reálna hodnota týchto poistných zmlúv sa 
považuje za sú časnú hodnotu súvisiacich záväzkov, ako je opísané 
v odseku 54 (s výhradou akéhoko ľvek zníženia vyžadovaného 
v prípade, že sumy nárokovate ľné podľa poistných zmlúv nie sú 
plne vymožite ľné). 
Náhrady  
104A. Vtedy a len vtedy, ke ď je takmer isté, že iná strana s časti alebo úplne 
uhradí výdavky vyžadované na vyrovnanie záväzku zo stanovených požitkov, vykáže ú čtovná jednotka svoj nárok na náhradu ako samo ­
statný majetok. Ú čtovná jednotka ocení tento majetok reálnou 
hodnotou. Ú čtovná jednotka pristupuje v každej inej súvislosti 
k tomuto majetku rovnako ako k majetku programu. Vo výkaze  
►
M5 komplexného výsledku ◄ sa môžu náklady súvisiace 
s programom stanovených požitkov prezentova ť očistené o sumu 
zúčtovanej náhrady.  
104B. Ú čtovná jednotka môže v niektorých prípadoch o čakávať od inej 
strany, napríklad od pois ťovne, že uhradí časť výdavkov vyžadova ­
ných na vyrovnanie záväzku zo stanovených požitkov alebo časť 
z týchto výdavkov. Poistné zmluvy sp ĺňajúce kritériá vymedzené 
v odseku 7 sú majetkom programu. Ú čtovná jednotka ú čtuje 
o poistných zmluvách sp ĺňajúcich kritériá rovnako ako o ostatnom 
majetku programu a odsek 104A sa neuplatní (pozri odseky 39 až 
42 a odsek 104).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 183
 
104C. Ak poistná zmluva nie je poistnou zmluvou sp ĺňajúcou kritériá, nie je 
ani majetkom programu. Odsek 104A sa zaoberá takýmito prípadmi: 
účtovná jednotka vykáže svoj nárok na náhradu v súlade s poistnou 
zmluvou ako samostatný majetok, a nie ako odpo čet pri ur čovaní 
záväzku zo stanovených požitkov vykázanom pod ľa odseku 54; 
v každom inom prípade ú čtovná jednotka pristupuje k takémuto 
majetku ako k majetku programu. Konkrétne, záväzok zo stanovených požitkov vykázaný pod ľa odseku 54 sa zvýši (zníži) do tej miery, že 
čisté akumulované aktuárske zisky (straty) zo záväzku zo stanoveného 
požitku a súvisiaceho nároku na náhradu pod ľa odsekov 92 a 93 
ostanú nevykázané. Odsek 120A písm. f) bod iv) vyžaduje od účtovnej jednotky, aby zverejnila krátky opis súvislosti medzi 
nárokom na úhradu a súvisiacim záväzkom.
 
Príklad na ilustráciu odsekov 104A až 104C  
Súčasná hodnota záväzku  1 241  
Nevykázané aktuárske zisky  17  
Záväzok vykázaný v súvahe  1 258  
Nároky pod ľa poistných zmlúv, ktoré presne 
zodpovedajú sume a na časovaniu niektorých 
požitkov splatných pod ľa programu. Tieto 
požitky majú sú časnú hodnotu 1 092.  1 092  
Nevykázané aktuárske zisky vo výške 17 sú čisté kumulované 
aktuárske zisky zo záväzkov a nárokov na náhradu.  
104D. Ak nárok na úhradu vzniká z poistnej zmluvy, ktorá presne zodpo ­
vedá sume a na časovaniu niektorých alebo všetkých požitkov splat ­
ných pod ľa programu stanovených požitkov, reálna hodnota nároku 
na úhradu sa považuje za sú časnú cenu súvisiaceho záväzku, ako je 
opísané v odseku 54 (s výhradou akéhoko ľvek zníženia vyžadovaného 
v prípade, že nárok na úhradu nie je plne uhradite ľný). 
Výnosy z majetku programu  
105. O čakávané výnosy z majetku programu sú jednou zo sú častí nákladov 
vykázaných vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄. Rozdiel 
medzi očakávanými a skuto čnými výnosmi z majetku programu je 
aktuársky zisk alebo strata; je obsiahnutá v aktuárskych ziskoch 
a stratách záväzku zo stanovených požitkov pri ur čovaní čistej 
sumy, ktorá sa porovnáva s limitom 10 % „koridoru“ uvedeného v odseku 92.
 
106. O čakávaná výnosnos ť majetku programu je založená na trhových 
očakávaniach k za čiatku obdobia pre výnosy z majetku za celú život ­
nosť súvisiaceho záväzku. O čakávaná výnosnos ť majetku programu 
zohľadňuje zmeny reálnej hodnoty majetku programu v držbe po čas 
tohto obdobia, ako výsledku skuto čných príspevkov platených do 
fondu a skuto čných požitkov platených z fondu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 184
 
Príklad na ilustráciu odseku 106  
K 1. januáru 20X1 bola reálna hodnota majetku programu 
10 000 a čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky boli 
760. Dňa 30. júna 20X1 program zaplatil požitky vo výške 
1 900 a prijal príspevky vo výške 4 900. K 31. decembru 
20X1 bola reálna hodnota majetku programu 15 000 a sú časná 
hodnota záväzku zo stanovených požitkov bola 14 792. Aktu ­
árske straty na záväzku za rok 20X1 boli 60.  
Vykazujúca ú čtovná jednotka vykoná k 1. januáru 20X1 tieto 
odhady založené na trhových cenách k tomuto d ňu: 
% 
Výnosy z úrokov a dividend po zdanení, ktoré je 
splatné fondom  9,25  
Realizované a nerealizované zisky z majetku 
programu (po zdanení)  2,00  
Správne náklady  –1,00  
Očakávaná rentabilita  10,25  
Za rok 20X1 sú o čakávané a skuto čné výnosy 
majetku programu takéto:  
Výnosy z 10 000 držaných po čas 12 mesiacov pri 
10,25 %  1 025  
Výnosy z 3 000 držaných po čas 6 mesiacov pri 
5 % (zodpovedá 10,25 % ro čne, pri zloženom 
úrokovaní za každých šes ť mesiacov)  150  
Očakávané výnosy z majetku programu za rok 
20X1  1 175  
Reálna hodnota majetku programu k 31. 
decembru 20X1  15 000  
Mínus reálna hodnota majetku programu k 1. 
januáru 20X1  –10 000  
Mínus prijaté príspevky  –4 900  
Plus zaplatené požitky  1 900  
Skutočné výnosy z majetku programu  2 000  
Rozdiel medzi o čakávanými (1 175) a skuto čnými (2 000) 
výnosmi z majetku programu je aktuársky zisk vo výške 825. Preto akumulované čisté nevykázané aktuárske zisky 1 525 
(760 plus 825 mínus 60). Pod ľa odseku 92 limity koridoru sú 
stanovené na 1 500 [vyššia hodnota z: i) 10 % z 15 000 a ii) 
10 % z 14 792]. V nasledujúcom roku (20X2) ú čtovná jednotka 
vykáže vo výkaze  ►
M5 komplexného výsledku ◄ aktuársky 
zisk vo výške 25 (1 525 mínus 1 500) vydelený o čakávaným 
priemerným obdobím, po čas ktorého zostanú zú častnení zamest ­
nanci v práci.  
Očakávané výnosy z majetku programu za rok 20X2 budú zalo ­ 
žené na trhových o čakávaniach k 1/1/X2 pre výnosy za celé 
obdobie životnosti záväzku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 185
 
107. Pri ur čovaní očakávaných a skuto čných výnosov z majetku programu 
účtovná jednotka odpo číta očakávané správne náklady iné, ako sú 
náklady zahrnuté do aktuárskych predpokladov použitých pri oce ňo­
vaní záväzku.  
Podnikové kombinácie  
108. Pri podnikových kombináciách ú čtovná jednotka vykazuje majetok 
a záväzky vznikajúce z požitkov po skon čení zamestnania 
v súčasnej hodnote záväzku po odpo čítaní reálnej hodnoty majetku 
programu (pozri IFRS 3  Podnikové kombinácie ). Súčasná hodnota 
záväzku zah ŕňa všetky ďalej uvedené položky, aj ke ď ich nadobúdaný 
subjekt k dátumu nadobudnutia nevykázal:  
a) aktuárske zisky a straty, ktoré vznikli pred dátumom nadobudnutia 
(bez ohľadu na to, či patria do 10 % „koridoru“);  
b) náklady minulej služby, ktoré vznikli zo zmien požitkov alebo zo 
zavedenia programu, pred dátumom nadobudnutia a  
c) súm, ktoré pod ľa prechodných ustanovení uvedených 
v odseku 155 písm. b) nadobúdate ľ nevykázal.  
Krátenia a vysporiadania  
109. Ú čtovná jednotka vykáže zisky alebo straty pri krátení alebo vyspo ­
riadaní programu stanovených požitkov vtedy, ke ď krátenie alebo 
vysporiadanie nastane. Zisk alebo strata z krátenia alebo vysporia ­
dania zah ŕňa: 
a) všetky výsledné zmeny sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených 
požitkov;  
b) všetky výsledné zmeny reálnej hodnoty majetku programu;  
c) všetky súvisiace aktuárske zisky a straty a náklady minulej služby, 
ktoré pod ľa odsekov 92 a 96 neboli predtým vykázané.  
110. Pred ur čením vplyvu krátenia alebo vysporiadania ú čtovná jednotka 
opätovne ocení záväzok (a prípadný súvisiaci majetok programu) tak, 
že použije sú časné aktuárske predpoklady (vrátane sú časných trho ­
vých úrokových sadzieb a iných sú časných trhových cien).  
▼M8 
111. Krátenie nastane, ak ú čtovná jednotka bu ď: 
a) je zjavne rozhodnutá uskuto čniť podstatné zníženie po čtu zamest ­
nancov, na ktorých sa program vz ťahuje, alebo  
b) mení a dop ĺňa podmienky programu so stanovenými požitkami 
tak, že podstatná časť budúcej služby už nebude sú časným zamest ­
nancom vytvára ť nárok na požitky alebo bude vytvára ť nárok len 
na znížené požitky.  
Krátenie môže vzniknú ť z izolovanej udalosti, ako napríklad uzatvo ­
renie továrne, prerušenie prevádzky, ukon čenie alebo pozastavenie 
programu, alebo zníženie miery, v akej sú budúce zvýšenia platu spojené so splatnými požitkami za minulú službu. Krátenia sú často 
spojené s reštrukturalizáciou. V takom prípade ú čtovná jednotka 
účtuje krátenie v rovnakom období ako ú čtuje súvisiacu reštruktura ­
lizáciu.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 186
 
111A. Ak sa zmenou a doplnením programu znižujú požitky, krátením je iba 
vplyv zníženia na budúcu službu. Vplyv každého zníženia na minulú službu predstavuje záporné náklady minulej služby.
 
▼B 
112. Vyrovnanie nastane, ke ď účtovná jednotka za čne transakciu, ktorá 
eliminuje všetky ďalšie zákonné alebo mimozmluvné povinnosti pre 
niektoré alebo všetky požitky poskytované pod ľa programu stanove ­
ných požitkov, napríklad ke ď sa uskuto ční jednorazová pe ňažná 
platba účastníkom programu, alebo v ich mene, výmenou za ich 
práva prija ť stanovené požitky po skon čení zamestnania.  
113. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka nadobudne poistnú zmluvu 
na finančné zaistenie niektorých alebo všetkých zamestnaneckých 
požitkov súvisiacich so službou zamestnanca v sú časnom období 
a v predchádzajúcich obdobiach. Nadobudnutie takejto zmluvy nie 
je vyrovnaním, ak si ú čtovná jednotka ponechá právny alebo impli ­
citný záväzok (pozri odsek 39) zaplati ť ďalšie sumy, ak pois ťovateľ 
nezaplatí zamestnanecké požitky uvedené v poistnej zmluve. 
Odseky 104A až 104D sa zaoberajú vykazovaním a oce ňovaním 
nárokov na úhradu pod ľa poistnej zmluvy, ktoré nie sú majetkom 
programu.  
114. Vyrovnanie spolu so skrátením nastane, ak je program ukon čený tak, 
že záväzok je vyrovnaný a program prestáva existova ť. Ukončenie 
programu však nie je krátením alebo vyrovnaním, ak sa program 
nahradí novým programom, ktorý ponúka v podstate totožné požitky.  
115. V prípade, že krátenie sa vz ťahuje len na niektorých zamestnancov, na 
ktorých sa vz ťahuje program, alebo ke ď je len časť záväzku vyrov ­
naná, zisk alebo strata zah ŕňa pomerný podiel predchádzajúcich nevy ­
kázaných nákladov minulej služby a aktuárskych ziskov alebo strát [a prechodných súm, ktoré zostávajú nevykázané pod ľa odseku 155 
písm. b)]. Pomerný podiel je ur čený podľa súčasnej hodnoty záväzkov 
pred a po krátení alebo vyrovnaní, pokia ľ nie je za daných okolností 
rozumnejšie použi ť iný základ. Môže by ť napríklad primerané použi ť 
akýkoľvek zisk vznikajúci z krátenia alebo vyrovnania rovnakého 
programu najprv na elimináciu akýchko ľvek nevykázaných nákladov 
minulej služby súvisiacich s rovnakým programom.
 
Príklad na ilustráciu odseku 115  
Účtovná jednotka ruší prevádzkový segment a zamestnancom ukon čeného 
segmentu nebudú vznika ť nároky na žiadne ďalšie požitky. Toto je krátenie bez 
vyrovnania. Použitím sú časných aktuárskych predpokladov (vrátane sú časných 
trhových úrokových sadzieb a iných trhových cien) bezprostredne pred krátením účtovná jednotka zistila, že má záväzok zo stanovených požitkov s čistou súčasnou 
hodnotou vo výške 1 000, majetok programu s reálnou hodnotou 820 a čisté 
akumulované nevykázané aktuárske zisky vo výške 50. Ú čtovná jednotka prijala 
štandard pred rokom. To zvýšilo čistý záväzok o 100, ktorý sa ú čtovná jednotka 
rozhodla vykazova ť počas obdobia piatich rokov [pozri odsek 155 písm. b)]. 
Krátením sa zníži čistá súčasná hodnota záväzku o 100 na 900.
 ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 187
 
Z predchádzajúcich nevykázaných aktuárskych ziskov a prechodných súm sa 10 % 
(100/1 000) vz ťahuje na časť záväzku, ktorá bola eliminovaná krátením. Potom je 
vplyv krátenia takýto:  
Pred 
krátením  Zisk 
z krátenia  Po krátení  
Čistá súčasná hodnota záväzku  1 000  – 100  900  
Reálna hodnota majetku programu  – 820  —  – 820  
180 – 100  80  
Nevykázané aktuárske zisky  50  – 5  45  
Nevykázaná prechodná suma (100 
× 4/5)  – 80  8  – 72  
Čistý záväzok vykázaný v súvahe  150 – 97  53  
Prezentácia  
Kompenzácie  
116. Ú čtovná jednotka kompenzuje majetok jedného programu so 
záväzkom iného programu vtedy a len vtedy, ak:  
a) má záväzné a vynútite ľné právo použi ť prebytok jedného 
programu na vysporiadanie záväzkov iného programu a  
b) má v úmysle bu ď vysporiada ť záväzky netto spôsobom, alebo 
dosiahnuť prebytok v jednom programe a vyrovna ť svoj záväzok 
podľa iného programu sú časne.  
117. Kritériá kompenzácie sú podobné kritériám, ktoré boli stanovené pre 
finančné nástroje v IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia.  
Rozlíšenie medzi krátkodobos ťou a dlhodobos ťou 
118. Niektoré ú čtovné jednotky rozlišujú krátkodobý majetok a záväzky od 
dlhodobého majetku a záväzkov. Tento štandard nestanovuje, či by 
účtovná jednotka mala rozlišova ť podiel krátkodobého a dlhodobého 
majetku a záväzkov vznikajúcich z požitkov po skon čení zamestnania.  
Finančné zložky nákladov na požitky po skon čení zamestnania  
119. Tento štandard nestanovuje, či by účtovná jednotka mala prezentova ť 
náklady sú časnej služby, úrokové náklady a o čakávané výnosy 
z majetku programu ako sú časti samostatnej položky výnosov alebo 
nákladov  ►M5 vo ◄ výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄. 
Zverejňovanie  
120. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umožnia používate ľom 
jej účtovnej závierky vyhodnoti ť charakter jej programov so stanove ­
nými požitkami a finan čné vplyvy zmien v týchto programoch po čas 
obdobia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 188
 
120A. Ú čtovná jednotka zverejní tieto informácie o programoch stanovených 
požitkov:  
▼B 
a) účtovnú politiku ú čtovnej jednotky na vykazovanie aktuárskych 
ziskov a strát;  
b) všeobecný opis typu programu;  
c) porovnanie za čiatočného a kone čného zostatku sú časnej hodnoty 
záväzku zo stanovených požitkov a samostatne vykázanie prípad ­
ných vplyvov za obdobia priradite ľné každej kategórii z týchto 
položiek:  
i) náklady sú časnej služby;  
ii) úrokové náklady;  
iii) príspevky ú častníkov programu;  
iv) aktuárske zisky a straty;  
v) zmeny výmenných kurzov cudzích mien programov ocene ­
ných v mene odlišnej od prezenta čnej meny ú čtovnej 
jednotky;  
vi) vyplatené požitky;  
vii) náklady minulej služby;  
viii) podnikové kombinácie;  
ix) krátenia a  
x) vysporiadania;  
d) analýzu záväzkov zo stanovených požitkov na sumy vznikajúce 
z programov, ktoré sú celkom finan čne nezaistené, a sumy vzni ­
kajúce z programov, ktoré sú celkom alebo čiastočne finančne 
zaistené;  
e) porovnanie za čiatočných a kone čných zostatkov reálnej hodnoty 
majetku programu a za čiatočných a kone čných zostatkov všetkých 
nárokov na náhradu vykázaných ako majetok v súlade s odsekom 104A, samostatne vykáza ť prípadné vplyvy po čas obdobia prira ­
diteľné každej týchto kategórii:
 
i) očakávané výnosy z majetku programu;  
ii) aktuárske zisky a straty;  
iii) zmeny výmenných kurzov cudzích mien programov ocene ­
ných v mene odlišnej od prezenta čnej meny ú čtovnej 
jednotky;  
iv) vklady zamestnávate ľa; 
v) príspevky ú častníkov programu;  
vi) vyplatené požitky;  
vii) podnikové kombinácie a  
viii) vysporiadania;  
f) porovnanie sú časnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov 
v písmene c) a reálnej hodnoty majetku programu v písmene e) k majetku a záväzkom vykázaným v súvahe, pri čom 
uvedie prinajmenšom:
 
i) čisté aktuárske zisky alebo straty neuvedené v súvahe (pozri 
odsek 92);  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 189
 
ii) náklady minulej služby nevykázané v súvahe (pozri odsek 
96); 
iii) akúko ľvek sumu nevykázanú ako majetok z dôvodu limitu 
uvedeného v odseku 58 písm. b);  
iv) reálnu hodnotu k súvahovému d ňu o akomko ľvek nároku na 
úhradu vykázanom ako majetok pod ľa odseku 104A 
(s krátkym opisom súvislosti medzi nárokom na úhradu a súvisiacim záväzkom) a
 
v) ostatné sumy vykázané v súvahe;  
g) celkovú výšku nákladov vykázaných vo výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄ za každú z týchto kategórií nákladov a položku 
(položky) riadka výkazu  ►M5 komplexného výsledku ◄, 
v ktorých sú zahrnuté:  
i) náklady sú časnej služby;  
ii) úrokové náklady;  
iii) očakávané výnosy z majetku programu;  
iv) očakávané výnosy akéhoko ľvek nároku na úhradu vykáza ­
ného ako majetok pod ľa odseku 104A;  
v) aktuárske zisky a straty;  
vi) náklady minulej služby;  
vii) vplyv každého krátenia alebo vysporiadania a  
viii) vplyv limitu v odseku 58 písm. b);  
▼M5 
h) celkovú sumu vykázanú v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku pre každú z týchto kategórií:  
▼B 
i) aktuárske zisky a straty a  
ii) vplyv limitu v odseku 58 písm. b);  
▼M5 
i) pre ú čtovné jednotky, ktoré vykazujú aktuárske zisky a straty 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade 
s odsekom 93A, kumulatívnu sumu aktuárskych ziskov a strát 
vykázaných v ostatných sú častiach komplexného výsledku;  
▼B 
j) pre každú hlavnú kategóriu majetku programu ktoré sú, ale neob ­
medzujú sa len na ne: nástroje vlastného imania, dlhové nástroje, nehnuteľnosti a všetok ostatný majetok, ktorého percento alebo 
suma ich zara ďuje do hlavnej kategórie na základe reálnej hodnote 
celkového majetku programu;
 
k) sumy zahrnuté v reálnej hodnote majetku programu pre:  
i) každú kategóriu vlastných finan čných nástrojov jednotky a  
ii) akéko ľvek nehnute ľnosti používané ú čtovnou jednotkou, alebo 
iný majetok využívaný ú čtovnou jednotkou;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 190
 
l) skrátený opis základne použitej na ur čenie celkovej o čakávanej 
miery výnosnosti majetku vrátane vplyvu hlavných kategórií 
majetku programu;  
m) skuto čnú výšku výnosov z majetku programu, ako aj sú časnú 
výšku výnosov z nárokov na úhradu vykázaných ako majetok v súlade s odsekom 104A;
 
n) základné aktuárske predpoklady používané k súvahovému d ňu, 
prípadne vrátane:  
i) diskontných sadzieb;  
ii) očakávanej miery výnosnosti akéhoko ľvek majetku programu 
za obdobie prezentované v ú čtovnej závierke;  
iii) očakávanej miery výnosnosti akýchko ľvek nárokov na úhradu 
vykázaných ako majetok v súlade s odsekom 104A za 
obdobia prezentované v ú čtovnej závierke;  
iv) očakávanej miery zvýšení platu (a zmien indexu alebo inej 
premennej uvedenej vo formálnych alebo mimozmluvných podmienkach programu ako základu budúceho zvýšenia 
požitkov);
 
v) trendu miery nákladov na zdravotnú starostlivos ť a 
vi) akýchko ľvek iných podstatných aktuárskych predpokladov, 
ktoré sa použili;  
Účtovná jednotka zverejní každý aktuársky predpoklad 
v absolútnych veli činách (napríklad ako absolútnu percentu ­
álnu hodnotu) a nielen ako maržu medzi rozli čnými percen ­
tuálnymi hodnotami alebo inými premennými;  
o) vplyv zvýšenia o jeden percentuálny bod a vplyv zníženia o jeden 
percentuálny bod v predpokladaných trendoch miery nákladov na 
zdravotnú starostlivos ť na: 
i) súhrn zložiek nákladov sú časnej služby a úrokových nákladov 
z čistých opakovaných nákladov na zdravotnú starostlivos ť po 
ukončení zamestnania; a  
ii) akumulovaný záväzok z požitkov po ukon čení zamestnania pre 
náklady na zdravotnú starostlivos ť. 
Na účely tohto zverejnenia musia by ť všetky ostatné predpoklady 
konštantné. Pre programy prevádzkované vo vysoko infla čnom 
prostredí sa zverej ňuje vplyv percentuálneho zvýšenia alebo 
zníženia v trendoch miery predpokladaných nákladov na zdra ­
votnú starostlivos ť, významnosti podobnej jednému percentuál ­
nemu bodu v nízko infla čnom prostredí;  
p) sumy pre bežné ro čné obdobie a predchádzajúce štyri ro čné 
obdobia:  
i) zo súčasnej hodnoty záväzku zo stanovených požitkov, reálnej 
hodnoty majetku programu a prebytku alebo deficitu 
programu; a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 191
 
ii) z úprav na základe skúseností vznikajúcich:  
A. zo záväzkov programu vyjadrených bu ď ako 1. suma, 
alebo ako 2. percentuálna hodnota záväzkov programu k súvahovému d ňu a
 
B. z majetku programu vyjadrených bu ď ako 1. suma, alebo 
ako 2. percentuálna hodnota majetku programu 
k súvahovému d ňu; 
q) najlepší odhad zamestnávate ľa, tak rýchlo ako môže by ť primerane 
určený, príspevkov o čakávaných, že budú zaplatené do programu 
počas ročného obdobia za čínajúceho sa po  ►M5 období vykazo ­
vania ◄. 
121. Odsek 120A písm. b) vyžaduje všeobecný opis typu programu. 
Takýto opis rozlišuje napríklad programy penzií odvodených od 
paušálneho platu, od programov penzií odvodených od platu pred odchodom do dôchodku a od programov zdravotnej starostlivosti po skončení zamestnania. Opis programu obsahuje neformálne zvyklosti, 
na základe ktorých vzniká mimozmluvná povinnos ť obsiahnutá 
v ocenení záväzku zo stanovených požitkov v súlade s odsekom 52. Ďalšie podrobnosti sa nepožadujú.
 
122. Ak ú čtovná jednotka má viac ako jeden program stanovených 
požitkov, zverejnenia sa môžu urobi ť v súhrne, oddelene pre každý 
program alebo zoskupi ť spôsobom, ktorý sa považuje za najužito č­
nejší. Užito čné môže by ť zoskupovanie pod ľa týchto kritérií:  
a) zemepisné umiestnenie programov, napríklad rozlišovaním domá ­
cich a zahrani čných programov, alebo  
b) či sa na programy vz ťahujú významne rozdielne riziká, napríklad 
rozlišovaním programov odvodených od paušálneho platu od 
programov penzií odvodených od posledného platu pred odchodom zo zamestnania a od programov zdravotnej starostlivosti po skončení zamestnania.
 
Ak účtovná jednotka zverej ňuje údaje v súhrne za skupinu 
programov, poskytujú sa takéto zverejnenia vo forme vážených prie ­
merov alebo relatívne úzkych rozpätí.  
123. Odsek 30 vyžaduje dodato čné zverejnenia o programoch stanovených 
požitkov, na ktorých sa zú častňujú viacerí zamestnávatelia, s ktorými 
sa zaobchádza, ako keby boli programami so stanovenými príspev ­
kami.  
124. Ú čtovná jednotka v prípadoch, ke ď to vyžaduje IAS 24, zverej ňuje 
informácie o:  
a) transakciách spriaznenej osoby s programami požitkov po skon čení 
zamestnania a  
b) požitkoch po skon čení zamestnania pre k ľúčových riadiacich 
pracovníkov.  
125. V prípadoch, ke ď to vyžaduje IAS 37, ú čtovná jednotka zverej ňuje 
informácie o podmienených záväzkoch vznikajúcich zo záväzkov 
z požitkov po skon čení zamestnania.  
OSTATNÉ DLHODOBÉ ZAMESTNANECKÉ POŽITKY  
126. Medzi ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky patria napríklad:  
a) dlhodobé platené vo ľná, ako napríklad mimoriadne vo ľno za dlho ­
ročnú službu alebo študijné vo ľno, ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 192
 
b) odmeny pri príležitosti výro čí alebo iné požitky za dlhoro čnú 
službu;  
c) požitky pri dlhodobej pracovnej neschopnosti;  
d) podiely na zisku a prémie splatné 12 alebo viac mesiacov po skon ­ 
čení obdobia, v ktorom zamestnanci poskytli súvisiacu službu, a  
e) odložené náhrady uhradené 12 alebo viac mesiacov po skon čení 
obdobia, po čas ktorého vznikli nároky na tieto náhrady.  
127. Na oce ňovanie ostatných dlhodobých zamestnaneckých požitkov sa 
obyčajne nevz ťahuje rovnaký stupe ň neistoty ako na oce ňovanie 
požitkov po skon čení zamestnania. Okrem toho zavedenie iných dlho ­
dobých požitkov alebo ich zmeny zriedka spôsobujú podstatné zvýšenie nákladov minulej služby. Z týchto dôvodov tento štandard vyžaduje zjednodušenú metódu ú čtovania ostatných dlhodobých 
zamestnaneckých požitkov. Táto metóda sa líši od ú čtovania vyžado ­
vaného pre požitky po skon čení zamestnania takto:
 
a) aktuárske zisky a straty sa vykazujú okamžite a nepoužije sa 
„koridor“ a  
b) náklady minulej služby sa okamžite vykazujú v plnej výške.  
Vykazovanie a oce ňovanie  
128. Suma vykázaná ako záväzok za ostatné dlhodobé zamestnanecké 
požitky musí by ť čistým súhrnom týchto súm:  
a) súčasná hodnota záväzku zo stanovených požitkov vykázaná 
k súvahovému d ňu (pozri odsek 64);  
b) mínus reálna hodnota vykázaná k súvahovému d ňu týkajúca sa 
toho majetku programu (ak nejaké sú), z ktorého sa majú záväzky uhrádzať priamo (pozri odseky 102 až 104).
 
Pri oceňovaní záväzku ú čtovná jednotka uplat ňuje ustanovenia 
odsekov 49 až 91 s výnimkou odsekov 54 a 61. Ú čtovná jednotka 
uplatňuje odsek 104A pri vykazovaní a oce ňovaní akéhoko ľvek 
nároku na úhradu.  
129. V prípade ostatných dlhodobých zamestnaneckých požitkov ú čtovná 
jednotka vykáže čistý súhrn týchto súm ako náklady alebo 
(s výhradou odseku 58) výnosy, pokia ľ iný štandard nevyžaduje 
alebo nepovo ľuje ich za členenie do hodnoty majetku:  
a) náklady sú časnej služby (pozri odseky 63 až 91);  
b) úrokové náklady (pozri odsek 82);  
c) očakávané výnosy z majetku programu (pozri odseky 105 až 107) 
a z akéhoko ľvek nároku na úhradu vykázaného ako majetok (pozri 
odsek 104A);  
d) aktuárske zisky a straty, ktoré sa všetky vykážu okamžite;  
e) náklady minulej služby, ktoré sa okamžite vykážu v celej výške, a  
f) vplyv každého krátenia alebo vysporiadania (pozri odseky 109 
a 110).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 193
 
130. Jednou z foriem ostatných dlhodobých zamestnaneckých požitkov je 
dlhodobý požitok pri dlhodobej práceneschopnosti. Ak úrove ň požitku 
závisí od d ĺžky služby, záväzok vzniká poskytovaním služby. Oce ňo­
vanie takéhoto záväzku zoh ľadňuje pravdepodobnos ť, že platba bude 
požadovaná a d ĺžku obdobia, po čas ktorého sa o čakáva jej vyplácanie. 
Ak je úrove ň požitku rovnaká pre akéhoko ľvek práceneschopného 
zamestnanca bez oh ľadu na odpracované roky služby, o čakávané 
náklady týchto požitkov sa vykážu vtedy, ke ď nastane udalos ť, 
ktorá spôsobí dlhodobú práceneschopnos ť. 
Zverejňovanie  
131. Hoci tento štandard nevyžaduje osobitné zverejnenia o iných dlhodo ­
bých zamestnaneckých požitkoch, takéto zverejnenia môžu by ť sú­ 
časťou požiadaviek iných štandardov, napríklad vtedy, ke ď sú náklady 
na tieto požitky významné a vyžadujú si tak zverejnenie v súlade s IAS 1. V prípadoch, ke ď si to vyžaduje IAS 24, ú čtovná jednotka 
zverejňuje informácie o ostatných dlhodobých zamestnaneckých požit ­
koch pre k ľúčových riadiacich pracovníkov.
 
POŽITKY VYPLÝVAJÚCE Z UKON ČENIA PRACOVNÉHO POMERU  
132. Tento štandard sa zaoberá požitkami vyplývajúcimi z ukon čenia 
pracovného pomeru oddelene od ostatných zamestnaneckých 
požitkov, pretože udalos ť, ktorá dáva vznik záväzku, je ukon čenie 
zamestnania, a nie služba zamestnanca.  
Vykazovanie  
133. Ú čtovná jednotka vykáže požitky vyplývajúce z ukon čenia pracov ­
ného pomeru ako záväzok a náklady vtedy a len vtedy, ak ú čtovná 
jednotka je preukázate ľne rozhodnutá bu ď: 
a) ukončiť pracovný pomer zamestnanca alebo skupiny zamestnancov 
pred riadnym dátumom odchodu do dôchodku, alebo  
b) poskytnú ť požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru 
ako dôsledku ponuky danej na podporu dobrovo ľného rozviazania 
pracovného pomeru.  
134. Ú čtovná jednotka je preukázate ľne rozhodnutá ukon čiť pracovný 
pomer vtedy a len vtedy, ak má podrobný formálny plán na ukon čenie 
a nemá reálnu možnos ť odstúpenia. Podrobný plán zah ŕňa minimálne:  
a) pracovisko, funkciu a približný po čet zamestnancov, ktorých 
služby budú ukon čené; 
b) požitky vyplývajúce z pred časného ukon čenia pracovného pomeru 
pre každú pracovnú kategóriu alebo funkciu a  
c) čas uplatňovania programu. Uplat ňovanie sa musí za čať čo najskôr 
a obdobie na dokon čenie uplat ňovania sa stanoví tak, aby 
podstatné zmeny programu neboli pravdepodobné.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 194
 
135. Ú čtovná jednotka môže by ť zaviazaná právnymi predpismi, zmluvami 
alebo inými dohodami so zamestnancami alebo ich zástupcami, alebo 
môže byt' viazaná mimozmluvnou povinnos ťou založenou na obchod ­
ných zaužívaných postupoch, zvykoch, alebo želaní kona ť spravo­
dlivo, uskuto čniť platby (alebo poskytova ť iné požitky) zamest ­
nancom pri ukon čení ich pracovného pomeru. Takéto platby sú požit ­
kami vyplývajúcimi z ukon čenia pracovného pomeru. Požitky vyplý ­
vajúce z ukon čenia pracovného pomeru sú spravidla jednorazové 
sumy, ale niekedy takisto zah ŕňajú: 
a) zvýšenie hodnoty penzijných požitkov alebo iných požitkov po 
skončení zamestnania, a to bu ď nepriamo prostredníctvom 
programu zamestnaneckých požitkov, alebo priamo, a  
b) plat až do konca presne stanoveného obdobia, ak zamestnanec 
neposkytuje ďalšiu službu, z ktorej by ú čtovnej jednotke plynul 
hospodársky prínos.  
136. Niektoré zamestnanecké požitky sú splatné bez oh ľadu na dôvod 
odchodu zamestnanca. Platba takýchto požitkov je istá (s výhradou akýchkoľvek požiadaviek potrebných na vznik oprávnenia alebo 
požiadaviek na minimálnu službu), ale na časovanie platieb týchto 
požitkov je neisté. Aj ke ď sú takéto požitky v niektorých krajinách 
charakterizované ako odškodné alebo odmeny pri ukon čení pracov ­
ného pomeru, sú to požitky po skon čení zamestnania a nie požitky 
vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru a ú čtovná jednotka ich 
účtuje ako požitky po skon čení zamestnania. Niektoré ú čtovné 
jednotky poskytujú nižšiu úrove ň požitkov pri dobrovo ľnom ukon čení 
pracovného pomeru na základe žiadosti zamestnanca (v podstate 
požitok po skon čení zamestnania) ako pri nedobrovo ľnom ukon čení 
pracovného pomeru na žiados ť účtovnej jednotky. Dodato čný požitok 
splatný pri nedobrovo ľnom ukon čení pracovného pomeru je požitkom 
vyplývajúcim z ukon čenia pracovného pomeru.
 
137. Požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru neposkytujú 
účtovnej jednotke budúce hospodárske požitky a okamžite sa vykážu 
ako náklad.  
138. V prípade, že ú čtovná jednotka vykazuje požitky vyplývajúce 
z predčasného ukon čenia pracovného pomeru, môže je vzniknú ť 
povinnosť účtovať o krátení penzijných požitkov alebo iných zamest ­
naneckých požitkov (pozri odsek 109).  
Oceňovanie  
139. V prípade, ke ď požitky vyplývajúce z pred časného ukon čenia pracov ­
ného pomeru sú splatné viac ako 12 mesiacov po  ►M5 období 
vykazovania ◄, diskontujú sa s použitím diskontnej sadzby uvedenej 
v odseku 78.  
140. V prípade ponuky danej na podporu dobrovo ľného odchodu sa oce ňo­
vanie požitkov vyplývajúcich z pred časného ukon čenia pracovného 
pomeru zakladá na po čte zamestnancov, u ktorých sa o čakáva, že 
ponuku prijmú.  
Zverejňovanie  
141. V prípade neistoty o po čte zamestnancov, ktorí prijmú ponuku 
požitkov vyplývajúcich z ukon čenia pracovného pomeru, existuje 
podmienený záväzok. Pod ľa požiadaviek IAS 37 ú čtovná jednotka 
zverejňuje informácie o podmienenom záväzku, ak nie je možnos ť 
úbytku pri vysporiadaní príliš vzdialená.  
142. Ú čtovná jednotka zverej ňuje v zmysle požiadaviek IAS 1 charakter 
a sumu nákladov vtedy, ak ide o významné náklady. Požitky vyplý ­
vajúce z ukon čenia pracovného pomeru môžu ma ť za následok 
náklady, ktoré je potrebné zverej ňovať, aby sa tejto požiadavke vyho ­
velo. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 195
 
143. V prípade, že to vyžaduje IAS 24, ú čtovná jednotka zverej ňuje infor­
mácie o požitkoch vyplývajúcich z ukon čenia pracovného pomeru pre 
kľúčových riadiacich pracovníkov.  
144.–152. [Vypúš ťa sa.]  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
153. Táto časť opisuje prechodné postupy pre programy so stanovenými 
požitkami. Ak ú čtovná jednotka prvýkrát uplatní tento štandard na iné 
zamestnanecké požitky, uplatní pri tom IAS 8  Účtovná politika, zmeny 
v účtovných odhadoch a chyby.  
154. Pri prvom uplatnení tohto štandardu ur čí účtovná jednotka svoj 
záväzok z prechodu pre programy so stanovenými požitkami 
k tomuto d ňu takto:  
a) súčasná hodnota záväzku (pozri odsek 64) ku d ňu prijatia;  
b) mínus reálna hodnota vykázaná ku d ňu prijatia za majetok 
programu (ak existuje), ktorým budú záväzky uhradené priamo 
(pozri odseky 102 až 104);  
c) mínus všetky náklady minulej služby, ktoré sa pod ľa odseku 96 
vykážu v neskorších obdobiach.  
155. Ak je záväzok z prechodu vyšší, ako by bol záväzok, ktorý by sa 
k rovnakému d ňu vykázal pod ľa predchádzajúcej ú čtovnej politiky 
účtovnej jednotky, táto jednotka urobí neodvolate ľné rozhodnutie 
o vykázaní tohto zvýšenia ako o časti svojho záväzku zo stanovených 
požitkov pod ľa odseku 54:  
a) okamžite pod ľa IAS 8 alebo  
b) ako náklad rovnomerne po čas piatich rokov odo d ňa prijatia. Ak si 
účtovná jednotka vyberie postup pod ľa písmena b), tak:  
i) uplatní limit opísaný v odseku 58 písm. b) pri oce ňovaní 
každého majetku vykázaného v súvahe;  
ii) zverejní ku každému súvahovému d ňu: 1. sumu zvýšenia, 
ktorá zostáva nevykázaná, a 2. sumu vykázanú v bežnom období;
 
iii) obmedzí vykázanie neskorších aktuárskych ziskov (ale nie 
negatívnych nákladov minulej služby) ďalej uvedeným 
spôsobom. Ak sa má aktuársky zisk vykáza ť podľa odsekov 
92 a 93, ú čtovná jednotka vykáže takýto aktuársky zisk len do 
výšky, v ktorej čisté akumulované nevykázané aktuárske zisky 
(pred vykázaním takéhoto aktuárskeho zisku) prevýšila nevy ­
kázanú časť záväzku z prechodu; a  
iv) zoberie do úvahy súvisiacu časť nevykázaného záväzku 
z prechodu pri ur čovaní každého neskoršieho zisku alebo straty 
z vysporiadania alebo krátenia.  
Ak je záväzok z prechodu nižší ako záväzok, ktorý by mal by ť 
k rovnakému d ňu vykázaný pod ľa predchádzajúcej ú čtovnej politiky 
účtovnej jednotky, pod ľa IAS 8 ú čtovná jednotka vykáže takéto 
zníženie okamžite.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 196
 
156. Pri prvom uplatnení štandardu ú činok zmien ú čtovnej politiky zah ŕňa 
všetky aktuárske zisky alebo straty, ktoré vznikli v skorších obdo ­
biach, dokonca aj ke ď patria do 10 % „koridoru“ uvedeného 
v odseku 92.  
Príklad na ilustráciu odsekov 154 až 156  
K 31. decembru 1998 obsahuje  ►M5 výkaz o finan čnej situ­
ácii ◄ účtovnej jednotky penzijný záväzok vo výške 100. 
Účtovná jednotka uplatní štandard k 1. januáru 1999, ke ď je 
súčasná hodnota záväzku pod ľa štandardu 1 300 a reálna 
hodnota majetku programu je 1 000. Ú čtovná jednotka zvýšila 
1. januára 1993 dôchodky (náklady na požitky, na ktoré ešte nie je záväzný nárok: 160; a priemerná d ĺžka obdobia zostávajúceho 
do vzniku nároku: 10 rokov).
 
Účinok prechodu je: 
Súčasná hodnota záväzku  1 300  
Reálna hodnota majetku programu  –1 000  
Mínus: náklady minulej služby, ktoré budú 
vykázané v neskorších obdobiach (160 × 4/10)
 – 64  
Záväzok z prechodu  236  
Záväzok už vykázaný  100  
Zvýšenie záväzku  136  
Účtovná jednotka si môže zvoli ť vykázanie zvýšenia vo výške 136 
buď okamžite, alebo v priebehu 5 rokov. Tento výber je neod ­
volateľný. 
K 31. decembru 1999 je sú časná hodnota záväzku pod ľa štan­
dardu 1 400 a reálna hodnota majetku programu je 1 050. Čisté 
akumulované nevykázané aktuárske zisky od d ňa uplatnenia 
štandardu sú 120. O čakávaná priemerná d ĺžka obdobia, po čas 
ktorého zostane zamestnanec zú častnený na programe v práci, 
bola osem rokov. Ú čtovná jednotka prijala politiku vykazova ť 
všetky aktuárske zisky alebo straty okamžite, ako je to povolené v odseku 93.
 
Účinok obmedzenia v odseku 155 písm. b) bode iii) je uvedený 
ďalej. 
Čisté akumulované nevykázané aktuárske 
zisky  120  
Nevykázaná časť záväzku z prechodu (136 × 
4/5) – 109  
Maximum zisku, ktorý sa má vykáza ť [odsek 
155 písm. b) bod iii)]  11 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
157. S výnimkou odsekov 159 až 159C sa tento štandard stáva ú činným 
pre účtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 1999 alebo neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňovanie. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na penzijné náklady na 
účtovné závierky zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. janu ­
árom 1999, zverejní skuto čnosť, že uplat ňovala tento štandard 
namiesto IAS 19  Penzijné náklady,  schváleného v roku 1993.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 197
 
158. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 19  Penzijné náklady  schválený 
v roku 1993.  
159. Pre ro čné účtovné závierky (  1 ) zostavené za obdobia za čínajúce sa 
1. januára 2001 alebo neskôr sa stávajú ú činnými:  
a) revidovaná definícia majetku programu v odseku 7 a súvisiace 
definície majetku v držbe fondu dlhodobých zamestnaneckých 
požitkov a oprávnenej poistnej zmluvy a  
b) požiadavky na vykazovanie a oce ňovanie nárokov na náhradu 
v odsekoch 104A, 128 a 129 a súvisiace zverejnenia 
v odseku 120A písm. f) bode iv), odseku 120A písm. g) bode iv), odseku 120A písm. m) a odseku 120A písm. n) bode iii).
 
Odporúča sa skoršie uplat ňovanie. Ak skoršie uplatnenie má vplyv na 
účtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť. 
159A. Zmenené a doplnené znenie odseku 58A sa stáva ú činným pre ro čné 
účtovné závierky za obdobia, ktoré sa kon čia 31. mája 2002 alebo 
neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňovanie. Ak skoršie uplatnenie má 
vplyv na ú čtovnú závierku, ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť. 
159B. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch 
32A, 34 až 34B, 61 a 120 až 121 na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 2006 a neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňovanie. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje tieto dodatky na obdobia, ktoré sa za čínajú 
pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť. 
159C. Možnos ť uvedená v odsekoch 93A až 93D sa môže uplat ňovať na 
ročné obdobia, ktoré sa kon čia 16. decembra 2004 a neskôr. Ú čtovná 
jednotka, ktorá použije tieto možnosti na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú pred 1. januárom 2006, uplatní aj dodatky v odsekoch 
32A, 34 až 34B, 61 a 120 až 121.  
▼M8 
159D. Odseky 7, 8 písm. b), 32B, 97, 98 a 111 boli zmenené a doplnené 
a odsek 111A bol pridaný  Vylepšeniami IFRS  vydanými v máji 2008. 
Účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch 7, 
8 písm. b) a 32B na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skuto č­
nosť. Účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia uvedené 
v odsekoch 97, 98, 111 a 111A na zmeny požitkov, ktoré nastanú 
1. januára 2009 alebo neskôr.  
160. IAS 8 sa uplat ňuje vtedy, ke ď účtovná jednotka zmení svoje ú čtovné 
politiky s cie ľom zohľadniť zmeny špecifikované v odsekoch 159 až 
159C. Pri uplatnení týchto zmien retrospektívne, ako to požaduje IAS 8, účtovná jednotka ú čtuje tieto zmeny tak, ako keby boli uplatnené 
v tom istom čase ako zostávajúca časť tohto štandardu. Výnimkou je, 
že účtovná jednotka môže zverejni ť sumy požadované v odseku 120A 
písm. p) ako sumy ur čené za každé ro čné obdobie prospektívne od 
prvého ro čného obdobia prezentovaného v ú čtovnej závierke, v ktorej 
účtovná jednotka prvýkrát uplatní zmeny a doplnenia uvedené 
v odseku 120A.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 198  
( 1 ) V súlade s jazykovo presnejším stanovením dátumov ú činnosti prijatým v roku 1998 sa 
v odsekoch 159 a 159A uvádzajú „ro čné účtovné závierky“. V odseku 157 sa uvádzajú 
„účtovné závierky“.
 161. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 93A až 93D, 106 (príklad) a 120A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny 
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 199
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 20  
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  ►M8 ( 1 ) ◄ 
1. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní a zverej ňovaní štátnych 
dotácií a pri zverej ňovaní ostatných foriem štátnej pomoci.  
2. Tento štandard sa nezaoberá:  
a) osobitnými problémami, ktoré vznikajú pri ú čtovaní štátnych 
dotácií v ú čtovných závierkach odzrkad ľujúcich ú činky zmeny 
cien alebo v doplnkových informáciách podobnej povahy;  
▼M8 
b) štátnou pomocou, ktorá sa ú čtovnej jednotke poskytuje v podobe 
výhod, ktoré sú k dispozícii pri ur čovaní zdanite ľného zisku alebo 
daňovej straty, alebo sú ur čené alebo limitované na základe 
záväzku dane z príjmov. Medzi takéto výhody patria napríklad 
daňové prázdniny, investi čné daňové úľavy, sadzby pre zrýchlené 
odpisy a znížené da ňové sadzby;  
▼B 
c) štátnou ú časťou na vlastníctve ú čtovnej jednotky;  
d) štátnymi dotáciami, na ktoré sa vz ťahuje IAS 41  Poľnohospodár ­
stvo. 
DEFINÍCIE  
3. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde používajú v tomto bližšie 
určenom význame:  
Štát znamená vládu, vládne inštitúcie a podobné orgány, či už 
miestne, národné alebo medzinárodné.  
Štátna pomoc  je opatrenie štátu ur čené na poskytovanie konkrétnej 
ekonomickej výhody ú čtovnej jednotke alebo skupine ú čtovných 
jednotiek sp ĺňajúcich ur čité kritériá. Štátna pomoc na ú čely tohto 
štandardu nezah ŕňa požitky poskytované len nepriamo prostredníc ­
tvom činnosti ovplyv ňujúcej všeobecné obchodné podmienky, ako 
je zabezpe čenie infraštruktúry v rozvojových oblastiach alebo zave ­
denie obchodných obmedzení vo či konkurentom.  
Štátne dotácie  sú pomoc štátu vo forme prevodu prostriedkov 
účtovnej jednotke ako odplata za minulé alebo budúce splnenie ur či­
tých podmienok týkajúcich sa prevádzkových činností ú čtovnej 
jednotky. Sú z nich vylú čené tie formy štátnej pomoci, ktoré sa nedajú 
primerane ohodnoti ť, a transakcie so štátom, ktoré nemožno odlíši ť od 
bežných obchodných transakcií ú čtovnej jednotky (  2 ). ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 200  
( 1 ) Ako sú časť Vylepšení IFRS  vydaných v máji 2008 rada zmenila a doplnila terminológiu 
použitú v tomto štandarde v záujme jednotnosti s ostatnými IFRS takto: 
a) „zdanite ľný príjem“ bol zmenený a doplnený na „zdanite ľný zisk alebo da ňová 
strata“, 
b) „vykázaný ako výnosy/náklady“ bol zmenený a doplnený na „vykázaný 
v hospodárskom výsledku“, 
c) „pripísaný priamo v prospech podielov/vlastného imania akcionárov“ bol zmenený 
a doplnený na „vykázaný mimo hospodárskeho výsledku“, a 
d) „oprava ú čtovného odhadu“ bola zmenená a doplnená na „zmena ú čtovného odhadu“. 
( 2 ) Pozri aj SIC-10  Štátna pomoc – bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam.
 Dotácie vz ťahujúce sa na majetok  sú štátne dotácie, ktorých hlavnou 
podmienkou je, že ú čtovná jednotka oprávnená na ich získanie by 
mala kúpi ť, zhotovi ť alebo inak nadobudnú ť dlhodobý majetok. 
Môžu by ť takisto ur čené dopl ňujúce podmienky obmedzujúce typ 
alebo umiestnenie majetku alebo obdobia, po čas ktorých má by ť 
majetok nadobudnutý alebo držaný.  
Dotácie vz ťahujúce sa na výnos  sú štátne dotácie iné ako tie, ktoré sa 
vzťahujú na majetok.  
Odpustite ľné pôžičky sú pôžičky, pri ktorých sa poskytovate ľ pôžičky 
zaviaže vzda ť sa nároku na splatenie za ur čitých predpísaných 
podmienok.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený 
v nezávislej transakcii medzi informovaným, dobrovo ľne súhlasiacim 
kupujúcim a informovaným, dobrovo ľne súhlasiacim predávajúcim.  
4. Štátna pomoc má ve ľa foriem, ktoré sa líšia druhom poskytovanej 
pomoci, ako aj podmienkami, ktoré sú s ňou zvyčajne spojené. 
Účelom pomoci môže by ť motivova ť účtovnú jednotku, aby za čala 
činnosť, ktorú by za bežných okolností nevykonávala, ak by sa jej 
pomoc neposkytla.  
5. Príjem štátnej pomoci ú čtovnou jednotkou môže by ť pri zostavení 
účtovnej závierky významný z dvoch dôvodov. Po prvé, ak boli 
prostriedky prevedené, musí sa nájs ť primeraná metóda ú čtovania 
prevodu. Po druhé, je žiaduce uvies ť, v akom rozsahu mala ú čtovná 
jednotka z tejto pomoci po čas vykazovaného obdobia úžitok. Tým sa 
zjednoduší porovnanie ú čtovnej závierky ú čtovnej jednotky 
s účtovnými závierkami za predchádzajúce obdobia a s ú čtovnými 
závierkami iných ú čtovných jednotiek.  
6. Štátne dotácie majú niekedy iný názov, ako napríklad príspevky, 
subvencie alebo prémie.  
ŠTÁTNE DOTÁCIE  
7. Štátne dotácie, vrátane nepe ňažných dotácií v reálnej hodnote, sa 
nevykazujú, pokia ľ neexistuje primeraná istota, že:  
a) účtovná jednotka bude sp ĺňať podmienky, ktoré sú s nimi spojené, a  
b) dotácie budú prijaté.  
8. Štátna dotácia sa nevykazuje dovtedy, kým neexistuje primeraná 
istota, že ú čtovná jednotka bude sp ĺňať podmienky, ktoré sú 
s dotáciou spojené, a že dotácia bude prijatá. Prijatie dotácie samo osebe neposkytuje presved čivý dôkaz o tom, že podmienky spojené 
s dotáciou boli alebo budú splnené.
 
9. Spôsob, ktorým je dotácia prijatá, nemá vplyv na ú čtovnú metódu 
uplatňovanú v súvislosti s dotáciou. Preto sa dotácia ú čtuje rovnakým 
spôsobom, či už je prijatá v hotovosti alebo v podobe zníženia 
záväzku vo či štátu.  
10. S odpustite ľnou pôži čkou od štátu sa zaobchádza ako so štátnou 
dotáciou, ak existuje primeraná istota, že ú čtovná jednotka splní 
podmienky na odpustenie pôži čky. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 201
 
10A. Prínos zo štátneho úveru za nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa 
účtuje ako štátna dotácia. Úver sa vykazuje a oce ňuje v súlade 
s IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie . Prínos zo 
štátneho úveru za nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu sa oce ňuje ako 
rozdiel medzi pôvodnou ú čtovnou hodnotou úveru ur čenou v súlade 
s IAS 39 a prijatými príjmami. Prínos sa ú čtuje v súlade s týmto 
štandardom. Ú čtovná jednotka skúma podmienky a povinnosti, ktoré 
sa splnili alebo sa musia splni ť pri zistení nákladov, na kompenzáciu 
ktorých je prínos z úveru ur čený. 
▼B 
11. Len čo sa štátna dotácia vykáže, s akýmko ľvek súvisiacim podmie ­
neným záväzkom alebo podmieneným aktívom sa zaobchádza 
v súlade s IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva . 
▼M8 
12. Štátne dotácie sa vykazujú na systematickej báze v hospodárskom 
výsledku po čas období, v ktorých ú čtovná jednotka vykazuje ako 
náklady súvisiace náklady, na kompenzáciu ktorých sú dotácie ur čené. 
13. Existujú dva všeobecné prístupy ú čtovného riešenia štátnych dotácií: 
kapitálový prístup, pod ľa ktorého sa dotácia vykazuje mimo hospo ­
dárskeho výsledku, a výnosový prístup, pod ľa ktorého sa dotácia 
vykazuje v hospodárskom výsledku po čas jedného alebo viacerých 
účtovných období.  
14. Zástancovia kapitálového prístupu argumentujú takto:  
a) štátne dotácie sú finan čným prostriedkom a ako také by mali by ť 
skôr zachytené vo výkaze o finan čnej situácii, ako by ť vykázané 
v hospodárskom výsledku, kde by kompenzovali položky nákladov, ktoré financujú. Pretože sa neo čakáva žiadne splatenie, 
takéto dotácie by sa mali vykazova ť mimo hospodárskeho 
výsledku.
 
b) nie je vhodné vykazova ť štátne dotácie v hospodárskom výsledku, 
pretože nie sú výsledkom činností, ale predstavujú štátom poskyt ­
nutý stimul bez súvisiacich nákladov.  
15. Argumenty na podporu výnosového prístupu sú tieto:  
a) pretože štátne dotácie sú prijaté z iného zdroja ako od akcionárov, 
nemali by sa priamo vykazova ť vo vlastnom imaní, ale mali by sa 
vykazova ť v hospodárskom výsledku v príslušných ú čtovných 
obdobiach,  
b) štátne dotácie sa zriedkavo poskytujú zadarmo. Ú čtovná jednotka 
ich získa splnením podmienok na ich poskytnutie a dodržaním 
stanovených povinností. Mali by sa preto vykazova ť 
v hospodárskom výsledku po čas účtovných období, v ktorých 
účtovná jednotka vykazuje ako náklady súvisiace náklady, na 
kompenzáciu ktorých sa dotácia poskytla, a  
c) keďže daň z príjmov a iné dane sú náklady, je logické zachytáva ť 
štátne dotácie, ktoré sú rozšírením fiškálnych politík, 
v hospodárskom výsledku.  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 202
 
16. Pre výnosový prístup je zásadné, aby sa štátne dotácie vykazovali 
v hospodárskom výsledku na systematickej báze po čas účtovných 
období, v ktorých ú čtovná jednotka vykazuje ako náklady súvisiace 
náklady, na kompenzáciu ktorých sa dotácia poskytla. Vykázanie štát ­
nych dotácií v hospodárskom výsledku na základe ich prijatia nie je 
v súlade so základným akruálnym predpokladom (pozri IAS 1  Prezen­
tácia účtovnej závierky ), a bolo by to prijate ľné len vtedy, ak by 
neexistovala základ ňa na priradenie dotácie k ú čtovným obdobiam 
iným, ako je obdobie, v ktorom bola dotácia prijatá.  
17. Vo vä čšine prípadov sú obdobia, po čas ktorých ú čtovná jednotka 
vykazuje náklady súvisiace so štátnou dotáciou, ľahko zistite ľné. 
Dotácie sú preto v uznaní špecifických nákladov vykázané v hospodárskom výsledku v tom istom ú čtovnom období ako 
príslušné náklady. Podobne sa dotácie súvisiace s odpisovate ľným 
majetkom zvy čajne vykazujú v hospodárskom výsledku po čas období 
a v podieloch, v ktorých sa odpisy týchto aktív ú čtujú.
 
18. Dotácie týkajúce sa neodpisovate ľného majetku môžu takisto vyža ­
dovať splnenie ur čitých povinností a mali by sa potom vykáza ť 
v hospodárskom výsledku po čas účtovných období, v ktorých sa 
znášajú náklady na splnenie týchto povinností. Príkladom je dotácia v podobe pozemku s podmienkou postavi ť na tomto mieste budovu, 
pričom môže by ť vhodné vykazova ť dotáciu v hospodárskom 
výsledku po čas životnosti budovy.
 
▼B 
19. Dotácie sú niekedy prijaté ako sú časť balíka finan čnej alebo fiškálnej 
pomoci, s čím je spojené nieko ľko podmienok. V takých prípadoch je 
potrebné postupova ť opatrne pri identifikovaní podmienok spôsobujú ­
cich nárast nákladov a iných nákladov, ktoré ur čujú obdobia, po čas 
ktorých sa dotácia bude prijíma ť. Môže by ť primerané prideli ť časť 
dotácie na jednom základe a časť na druhom.  
▼M8 
20. Štátna dotácia, ktorá sa stane poh ľadávkou ako kompenzácia za už 
vzniknuté náklady alebo straty, alebo štátna dotácia poskytnutá 
s cieľom ihneď finančne pomôc ť účtovnej jednotke bez budúcich 
súvisiacich nákladov, sa vykazuje v hospodárskom výsledku v období, v ktorom sa stala poh ľadávkou.
 
21. Za ur čitých okolností sa štátna dotácia môže udeli ť s cieľom 
poskytnúť okamžitú finan čnú pomoc ú čtovnej jednotke, a nie ako 
stimul na vynaloženie ur čitých nákladov. Takéto dotácie sa môžu 
vzťahovať na individuálnu ú čtovnú jednotku a nemusia by ť dostupné 
celej skupine príjemcov. Tieto okolnosti môžu vies ť k vykázaniu 
dotácie v hospodárskom výsledku v ú čtovnom období, v ktorom 
účtovná jednotka sp ĺňa podmienky na prijatie dotácie, a so zverej ­
nením zais ťujúcim jasné pochopenie jej ú činku.  
22. Štátna dotácia sa môže sta ť pohľadávkou ú čtovnej jednotky ako 
náhrada za náklady alebo straty, ktoré vznikli v predchádzajúcom období. Takáto dotácia sa vykazuje v hospodárskom výsledku ú čtov­
ného obdobia, v ktorom sa stala poh ľadávkou, a so zverejnením 
zaisťujúcim jasné pochopenie jej ú činku.
 ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 203
 
Nepeňažné štátne dotácie  
23. Štátna dotácia môže ma ť formu prevodu nepe ňažného majetku, ako 
pozemkov alebo iných prostriedkov, ktoré má ú čtovná jednotka 
využívať. Za týchto okolností je bežné stanovi ť reálnu hodnotu nepe ­ 
ňažného majetku a ú čtovať tak dotáciu, ako aj majetok v tejto reálnej 
hodnote. Niekedy sa používa alternatívny postup, ktorým je zaú čto­
vanie majetku aj dotácie v menovitej hodnote.  
Prezentácia dotácií vz ťahujúcich sa na majetok  
24. Štátne dotácie vz ťahujúce sa na majetok, vrátane nepe ňažných dotácií 
v reálnej hodnote, sa prezentujú v súvahe bu ď vykázaním dotácie ako 
výnosov budúcich období, alebo odpo čítaním dotácie pri vy číslení 
účtovnej hodnoty majetku.  
25. Obe metódy, ako prezentova ť v účtovných závierkach dotácie (alebo 
príslušné časti dotácií), vz ťahujúce sa na majetok, sa považujú za 
prijateľné alternatívy.  
▼M8 
26. Pod ľa prvej metódy sa dotácia vykazuje ako výnos budúcich období, 
ktorý sa na systematickom základe vykazuje v hospodárskom 
výsledku po čas doby použite ľnosti majetku.  
27. Pod ľa druhej metódy sa dotácia odpo čítava pri výpo čte účtovnej 
hodnoty majetku. Dotácia sa vykazuje v hospodárskom výsledku 
počas doby použite ľnosti odpisovate ľného majetku ako znížený odpis.  
▼B 
28. Nákupmi majetku a prijatím súvisiacich dotácií sa môžu spôsobi ť 
hlavné pohyby v pe ňažných tokoch ú čtovnej jednotky. Z tohto 
dôvodu a takisto preto, aby sa zobrazila hrubá investícia do majetku, sa takéto pohyby často zverej ňujú ako samostatné položky vo výkaze 
peňažných tokov bez oh ľadu na to, či dotácia je alebo nie je odpo čí­
taná od hodnoty súvisiaceho majetku  ►
M5 na účely prezentácie vo 
výkaze o finan čnej situácii ◄. 
Prezentácia dotácií vz ťahujúcich sa na výnos  
29. Dotácie vz ťahujúce sa na výnos sa niekedy prezentujú ako výnosy vo 
výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄, a to bu ď samostatne, 
alebo pod všeobecným názvom ako „Ostatné výnosy“; alebo sa alter ­
natívne odpo čítavajú pri vykazovaní súvisiacich nákladov.  
▼M5 
29A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS 
1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezen ­
tuje dotácie vz ťahujúce sa na výnosy v súlade s požiadavkou ustano ­
venou v odseku 29.  
▼B 
30. Zástancovia prvej metódy tvrdia, že nie je vhodné kompenzova ť čisté 
výnosové a nákladové položky a že oddelením dotácie od nákladov sa uľahčuje porovnanie s inými nákladmi neovplyvnenými dotáciou. 
Zástancovia druhej metódy argumentujú, že keby nebola dostupná 
dotácia, ú čtovnej jednotke by náklady nevznikli a že prezentácia 
nákladov bez kompenzácie dotácie môže by ť preto zavádzajúca.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 204
 
31. Obe metódy sa v prípade prezentácie dotácií vz ťahujúcich sa na výnos 
považujú za prijate ľné. Zverej ňovanie dotácie môže by ť nevyhnutné 
na správne pochopenie ú čtovnej závierky. Je zvy čajne vhodné zverej ­ 
ňovať účinok dotácií na každú položku výnosu alebo nákladu, pri čom 
sa vyžaduje samostatné zverej ňovanie.  
Vrátenie štátnych dotácií  
▼M8 
32. Štátna dotácia, ktorá sa stane splatnou, sa zaú čtuje ako zmena ú čtov­
ného odhadu (pozri IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odha ­
doch a chyby ). Vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na výnos sa najprv 
uplatní oproti akémuko ľvek nerozpustenému výnosu budúcich období 
vykázanému v súvislosti s dotáciou. V rozsahu, v akom návratná suma prevýši tieto výnosy budúcich období, alebo v prípadoch, ke ď 
neexistujú výnosy budúcich období, vrátenie sa zaú čtuje ihne ď 
v hospodárskom výsledku. Vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na majetok 
sa zaúčtuje ako zvýšenie ú čtovnej hodnoty majetku alebo zníženie 
zostatku výnosov budúcich období o splatnú sumu. Ďalšie kumulo ­
vané dodato čné odpisy, ktoré by boli bývali vykázané 
v hospodárskom výsledku k danému d ňu pri neexistencii dotácie, sa 
ihneď vykážu v hospodárskom výsledku.
 
▼B 
33. Okolnosti, ktoré spôsobili vrátenie dotácie vz ťahujúcej sa na majetok, 
môžu vyžadova ť posúdenie možného zníženia novej ú čtovnej hodnoty 
majetku.  
ŠTÁTNA POMOC  
34. Z definície štátnych dotácií uvedenej v odseku 3 sú vylú čené určité 
formy štátnej pomoci, ktoré sa nedajú celkom dobre ohodnoti ť, 
a transakcie so štátom, ktoré nemožno odlíši ť od bežných obchodných 
transakcií ú čtovnej jednotky.  
35. Príkladmi pomoci, ktoré sa nedajú celkom dobre ohodnoti ť, sú 
bezplatné technické alebo marketingové poradenstvo a poskytnutie záruk. Príkladom pomoci, ktorú nemožno odlíši ť od bežných obchod ­
ných transakcií ú čtovnej jednotky, je štátna politika verejného obsta ­
rávania, ktorá zabezpe čuje časť odbytu ú čtovnej jednotky. Existencia 
úžitku môže by ť nesporná, ale akýko ľvek pokus oddeli ť obchodné 
činnosti od štátnej pomoci môže byt' vlastne svojvo ľný.
 
36. Význam úžitku v prv uvedených príkladoch môže byt' taký, že zverej ­ 
ňovanie druhu, rozsahu a trvania pomoci je potrebné na to, aby 
účtovné závierky neboli zavádzajúce.  
▼M8 __________  
▼B 
38. V tomto štandarde štátna pomoc nezah ŕňa zabezpe čenie infraštruktúry 
zlepšením všeobecnej dopravnej a komunika čnej siete a zabezpe čenie 
zlepšených zariadení, ako sú systémy zavlažovania alebo vodovodná 
sieť, ktoré sú dostupné na pretrvávajúcom neur čenom základe 
v prospech celej miestnej komunity.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 205
 
ZVEREJŇOVANIE  
39. Zverej ňujú sa tieto skuto čnosti:  
a) účtovné zásady prijaté pre štátne dotácie vrátane metód prezentácie 
uplatnených v ú čtovnej závierke;  
b) druh a rozsah štátnych dotácií vykazovaných v ú čtovnej závierke 
a označenie ostatných foriem štátnej pomoci, z ktorých má ú čtovná 
jednotka priamy úžitok, a  
c) nesplnené podmienky a iné skuto čnosti spojené so štátnou 
pomocou, ktoré sa zistili.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
40. Ú čtovná jednotka, ktorá tento štandard uplat ňuje prvýkrát, je povinná:  
a) splniť požiadavky na zverejnenie, kde je to vhodné, a  
b) buď: 
i) upraviť svoju účtovnú závierku o zmeny v ú čtovných zásadách 
v súlade s IAS 8, alebo  
ii) uplatni ť účtovné ustanovenia štandardu len na dotácie alebo 
časti dotácií, ktoré sa stávajú poh ľadávkou alebo splatnou dotá ­
ciou po dátume ú činnosti tohto štandardu.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
41. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky za ú čtovné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 1984 alebo neskôr.  
▼M5 
42. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním pridal odsek 29A. Ú čtovná 
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní 
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M8 
43. Odsek 37 bol zrušený a odsek 10A bol pridaný  Vylepšeniami IFRS  
vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia prospektívne na štátne úvery prijaté v obdobiach, ktoré sa začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je 
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na 
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 206
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 21  
Vplyvy zmien kurzov cudzích mien  
CIEĽ 
1. Ú čtovná jednotka môže vykonáva ť zahrani čné činnosti dvoma 
spôsobmi. Môže uskuto čňovať transakcie v cudzích menách alebo 
môže ma ť zahraničné prevádzky. Okrem toho ú čtovná jednotka 
môže prezentova ť svoju ú čtovnú závierku v cudzej mene. Cie ľom 
tohto štandardu je predpísa ť, ako zahrnú ť transakcie v cudzích 
menách a zahrani čné prevádzky do ú čtovnej závierky jednotky 
a ako prepo čítať účtovné závierky do prezenta čnej meny.  
2. Hlavné otázky sú, ktorý výmenný kurz (ktoré výmenné kurzy) 
používať a ako vykazova ť vplyvy zmien vo výmenných kurzoch 
v účtovnej závierke.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3. Tento štandard sa uplat ňuje (  1 ): 
a) pri účtovaní transakcií a zostatkov v cudzích menách, s výnimkou 
tých derivátových transakcií a zostatkov, ktoré sú v pôsobnosti IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie ;
 
b) pri prepo čte výsledkov a finan čnej situácie zahrani čných prevá ­
dzok, ktoré sú zahrnuté v ú čtovnej závierke ú čtovnej jednotky 
úplnou konsolidáciou, podielovou konsolidáciou alebo metódou 
vlastného imania, a  
c) pri prepo čte výsledkov a finan čnej situácie ú čtovnej jednotky do 
prezentačnej meny.  
4. IAS 39 sa uplat ňuje na mnohé deriváty v cudzej mene a tieto sú teda 
vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Tie deriváty v cudzej 
mene, ktoré nie sú v rozsahu pôsobnosti IAS 39 (napríklad niektoré 
deriváty v cudzej mene, ktoré sú uvedené v iných zmluvách), však 
patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplat ňuje vtedy, ke ď účtovná jednotka prepo čítava sumy 
týkajúce sa derivátov z ich funk čnej meny do prezenta čnej meny.
 
5. Tento štandard sa neuplat ňuje na účtovanie zabezpe čenia pre položky 
v cudzej mene, vrátane zabezpe čenia čistej investície do zahrani čnej 
prevádzky. Na ú čtovanie zabezpe čenia sa uplat ňuje IAS 39.  
6. Tento štandard sa uplat ňuje na prezentáciu ú čtovnej závierky ú čtovnej 
jednotky v cudzej mene a ustanovuje požiadavky na výslednú ú čtovnú 
závierku, ktorá má by ť v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan č­
ného výkazníctva. Pre prepo čty finančných informácií do cudzej 
meny, ktoré nesp ĺňajú tieto požiadavky, špecifikuje tento štandard 
informácie, ktoré sa majú zverejni ť. 
7. Tento štandard sa neuplat ňuje pri prezentácii pe ňažných tokov vzni ­
kajúcich z transakcií v cudzej mene vo výkaze o pe ňažných tokoch 
ani na transakcie pe ňažných tokov zahrani čnej prevádzky (pozri IAS 7  
Výkazy pe ňažných tokov ). ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 207  
( 1 ) Pozri tiež SIC-7  Zavedenie meny euro .
 DEFINÍCIE  
8. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde používajú v tomto 
význame:  
Záverečný kurz  je aktuálny výmenný kurz k súvahovému d ňu. 
Kurzový rozdiel  je rozdiel vznikajúci pri prepo čte daného po čtu 
jednotiek jednej meny do inej meny pri rozdielnych výmenných 
kurzoch.  
Výmenný kurz  je výmenný pomer dvoch mien.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený 
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými dobrovo ľne súhlasiacimi stranami pri nezávislej transakcii.  
Cudzia mena  je iná mena, ako je funk čná mena ú čtovnej jednotky.  
Zahraničná prevádzka  je účtovná jednotka, ktorá je dcérskou spolo č­
nosťou, pridruženým podnikom, spolo čným podnikom alebo 
pobočkou vykazujúcej ú čtovnej jednotky, a ktorej činnosti sú založené 
alebo uskuto čňované v inej krajine alebo mene, ako je krajina alebo 
mena vykazujúcej ú čtovnej jednotky.  
Funkčná mena  je mena hlavného ekonomického prostredia, v ktorom 
účtovná jednotka uskuto čňuje svoju činnosť. 
Skupina  je materská spolo čnosť so všetkými svojimi dcérskymi 
spoločnosťami. 
Peňažné položky  sú držané jednotky meny, majetok a záväzky, ktoré 
sa majú prija ť alebo vyplati ť v pevnom alebo stanovite ľnom počte 
menových jednotiek.  
Čistá investícia do zahrani čnej prevádzky  je suma podielu vykazu ­
júcej účtovnej jednotky na čistom majetku tejto prevádzky.  
Prezentačná mena  je mena, v ktorej sa prezentuje ú čtovná závierka.  
Aktuálny výmenný kurz  je výmenný kurz pre okamžitú dodávku.  
Spresnenie definícií  
Funkčná mena  
9. Primárne ekonomické prostredie, v ktorom ú čtovná jednotka uskuto č­ 
ňuje svoju činnosť, je zvy čajne to, v ktorom primárne vytvára 
a vynakladá peniaze. Pri stanovení svojej funk čnej meny zvažuje 
účtovná jednotka tieto faktory:  
a) mena:  
i) ktorá najviac ovplyv ňuje predajné ceny tovarov a služieb (to 
bude často tá mena, v ktorej sú predajné ceny za jej tovary 
a služby vyjadrené a vysporiadané) a  
ii) tej krajiny, ktorej konkuren čné sily a predpisy najviac ovplyv ­ 
ňujú predajné ceny jej tovarov a služieb;  
b) mena, ktorá najviac ovplyv ňuje náklady na prácu, materiál 
a ostatné náklady na dodávku tovarov a poskytovanie služieb (to 
bude často tá mena, v ktorej sú náklady vyjadrené a vysporiadané).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 208
 
10. Ďalej uvedené faktory môžu takisto poskytnú ť dôkaz o funk čnej mene 
účtovnej jednotky:  
a) mena, v ktorej sú generované finan čné prostriedky z finan čných 
činností (t. j. vydávanie úverových a kapitálových nástrojov);  
b) mena, v ktorej sú zvy čajne kumulované príjmy z prevádzkových 
činností.  
11. Pri stanovení funk čnej meny zahrani čnej prevádzky a toho, či jej 
funkčná mena je rovnaká ako funk čná mena vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky (vykazujúca ú čtovná jednotka je v tomto kontexte tá ú čtovná 
jednotka, ktorá má zahrani čnú prevádzku ako svoju dcérsku spolo č­
nosť, pobočku, pridružený alebo spolo čný podnik) sa zvažujú ďalšie 
faktory:  
a) či sa činnosť zahraničnej prevádzky vykonáva ako rozšírenie 
činnosti vykazujúcej ú čtovnej jednotky, alebo sa skôr vykonáva 
s významným stup ňom autonómie. Príkladom prvého variantu je, 
keď zahraničná prevádzka iba predáva tovary dovezené od vyka ­
zujúcej ú čtovnej jednotky a odvádza jej výnosy. Príkladom 
druhého variantu je, ke ď prevádzka kumuluje peniaze a iné 
peňažné položky, vytvára náklady, tvorí výnosy a zabezpe čuje 
pôžičky, všetko v podstate vo svojej miestnej mene;  
b) či transakcie s vykazujúcou ú čtovnou jednotkou tvoria ve ľký alebo 
malý podiel činností zahrani čnej prevádzky;  
c) či peňažné toky z činností zahrani čnej prevádzky majú priamy 
vplyv na pe ňažné toky vykazujúcej ú čtovnej jednotky a sú ihne ď 
k dispozícii, aby sa jej odviedli;  
d) či sú peňažné toky z činností zahrani čnej prevádzky dostato čné na 
to, aby pokryli existujúce a bežne o čakávané dlhové záväzky bez 
toho, aby vykazujúca ú čtovná jednotka poskytla finan čné 
prostriedky na ich pokrytie.  
12. Ak sa skombinujú uvedené indikátory a funk čná mena nie je zrejmá, 
manažment použije svoj úsudok na ur čenie tej funk čnej meny, ktorá 
najvernejšie zobrazuje ekonomické ú činky základných transakcií, 
udalostí a podmienok. V rámci tohto prístupu manažment uprednostní 
primárne indikátory uvedené v odseku 9 pred zvažovaním indikátorov 
v odsekoch 10 a 11, ktoré sú ur čené ako ďalší podporný prostriedok 
na stanovenie funk čnej meny ú čtovnej jednotky.  
13. Funk čná mena ú čtovnej jednotky odzrkad ľuje základné transakcie, 
udalosti a podmienky, ktoré sú pre ňu relevantné. Preto v prípade, 
keď je funkčná mena už stanovená, nemení sa, pokia ľ nenastane 
zmena v týchto základných transakciách, udalostiach a podmienkach.  
14. Ak je funk čná mena menou hyperinfla čnej ekonomiky, ú čtovná 
závierka ú čtovnej jednotky sa prepo číta v súlade s IAS 29  Finančné 
vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách . Účtovná jednotka sa 
nemôže vyhnú ť prepočtu v súlade s IAS 29 napríklad tým, že si za 
svoju funk čnú menu stanoví inú menu, ako je funk čná mena stano ­
vená v súlade s týmto štandardom (ako napríklad funk čná mena 
materskej spolo čnosti).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 209
 
Čistá investícia v zahrani čnej prevádzke  
15. Ú čtovná jednotka môže ma ť peňažnú položku, ktorá je poh ľadávkou 
alebo záväzkom vo či zahraničnej prevádzke. Položka, pre ktorú nie je 
vysporiadanie ani plánované, ani nie je pravdepodobné, že nastane v blízkej budúcnosti, je v podstate sú časťou čistej investície ú čtovnej 
jednotky v danej zahrani čnej prevádzke a ú čtuje sa v súlade s odsekmi 
32 a 33. Takéto pe ňažné položky môžu zah ŕňať dlhodobé poh ľadávky 
alebo pôži čky. Nezah ŕňajú pohľadávky alebo záväzky z obchodného 
styku.
 
15A. Ú čtovnou jednotkou, ktorá má pe ňažnú položku, ktorá je poh ľa­
dávkou alebo záväzkom vo či zahrani čnej prevádzke, opísanú 
v odseku 15, môže by ť hocijaká dcérska spolo čnosť v skupine. Naprí ­
klad v prípade, ke ď účtovná jednotka má dve dcérske spolo čnosti, A a 
B. Dcérska spolo čnosť B je zahrani čnou prevádzkou. Dcérska spolo č­
nosť A poskytne úver dcérskej spolo čnosti B. Poh ľadávka z úveru 
poskytnutého dcérskou spolo čnosťou A vo či dcérskej spolo čnosti 
B by bola sú časťou čistej investície ú čtovnej jednotky v dcérskej 
spoločnosti B, ak sa vysporiadanie tohto úveru ani neplánuje ani 
nie je pravdepodobné, že nastane v blízkej budúcnosti. Toto by tak isto platilo, ak by dcérska spolo čnosť A bola sama zahrani čnou 
prevádzkou.
 
Peňažné položky  
16. Základnou črtou peňažnej položky je právo prija ť (alebo povinnos ť 
dodať) pevný alebo stanovite ľný počet menových jednotiek. Patria 
sem napríklad: penzijné a iné zamestnanecké požitky vyplácané peniazmi v hotovosti; rezervy, ktoré sa majú uhradi ť v hotovosti; 
a peňažné dividendy vykázané ako záväzok. Podobne, zmluva 
o prijatí (alebo dodaní) premenlivého množstva vlastných kapitálo ­
vých nástrojov ú čtovnej jednotky alebo premenlivého množstva 
majetku, ktorého reálna hodnota, ktorá má by ť získaná (alebo 
dodaná), sa rovná pevnému alebo stanovite ľnému množstvu meno ­
vých jednotiek, je pe ňažná položka. Naopak, základnou črtou nepe ­ 
ňažnej položky je absencia práva prija ť (alebo povinnosti doda ť) 
pevný alebo stanovite ľný počet menových jednotiek. Patria sem naprí ­
klad: sumy predplatené za tovary a služby (napríklad predplatené 
nájomné); goodwill; nehmotný majetok; zásoby; nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia; a rezervy, ktoré sa majú vysporiada ť dodaním nepe ňaž­
ného majetku.
 
ZHRNUTIE PRÍSTUPU VYŽADOVANÉHO TÝMTO ŠTANDARDOM  
17. Pri príprave ú čtovnej závierky si každá ú čtovná jednotka – či už 
samostatná ú čtovná jednotka, ú čtovná jednotka so zahrani čnými 
prevádzkami (akou je materská spolo čnosť) alebo zahrani čná 
prevádzka (akou je dcérska spolo čnosť alebo pobo čka) – určí svoju 
funkčnú menu v súlade s odsekmi 9 až 14. Ú čtovná jednotka prepo ­ 
číta položky cudzej meny do svojej funk čnej meny a vykáže vplyvy 
takejto transakcie v súlade s odsekmi 20 až 37 a 50.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 210
 
18. Mnohé vykazujúce ú čtovné jednotky sú zložené z viacerých samo ­
statných ú čtovných jednotiek (napríklad skupinu tvorí materská 
spoločnosť a jedna alebo viaceré dcérske spolo čnosti). Rôzne typy 
účtovných jednotiek, či už sú členovia skupiny alebo nie, môžu 
mať investície v pridružených alebo spolo čných podnikoch. Môžu 
mať aj pobo čky. Preto je nevyhnutné, aby sa výsledky a finan čná 
situácia jednotlivých ú čtovných jednotiek patriacich do vykazujúcej 
účtovnej jednotky prepo čítali do meny, v ktorej vykazujúca ú čtovná 
jednotka prezentuje svoju ú čtovnú závierku. Tento štandard umož ňuje, 
aby prezenta čnou menou vykazujúcej ú čtovnej jednotky bola 
akákoľvek mena (alebo meny). Výsledky a finan čná situácia ktorej ­
koľvek jednotlivej ú čtovnej jednotky v rámci vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky, ktorej funk čná mena sa líši od prezenta čnej meny, sú prepo ­ 
čítané v súlade s odsekmi 38 až 50.  
19. Tento štandard takisto umož ňuje samostatnej ú čtovnej jednotke pripra ­
vujúcej ú čtovnú závierku alebo ú čtovnej jednotke pripravujúcej indi ­
viduálnu ú čtovnú závierku v súlade s IAS 27  Konsolidovaná 
a individuálna ú čtovná závierka , aby prezentovali svoju ú čtovnú 
závierku v akejko ľvek mene (alebo menách). Ak sa prezenta čná 
mena účtovnej jednotky líši od jej funk čnej meny, jej výsledky 
a finančná situácia sa tiež prepo čítajú do prezenta čnej meny 
v súlade s odsekmi 38 až 50.  
VYKAZOVANIE TRANSAKCIÍ V CUDZÍCH MENÁCH VYKONÁVANÉ 
VO FUNK ČNEJ MENE  
Prvotné vykázanie  
20. Transakcia v cudzej mene je transakcia, ktorá je uvedená v cudzej 
mene alebo si vyžaduje vysporiadanie v cudzej mene, vrátane trans ­
akcií, ktoré vznikajú, ke ď účtovná jednotka:  
a) kúpi alebo predá tovar alebo služby, ktorých cena je uvedená 
v cudzej mene;  
b) požičia si alebo poži čia peňažné prostriedky, ak sú záväzky alebo 
pohľadávky uvedené v cudzej mene, alebo  
c) inak nadobudne alebo vyradí majetok alebo jej vzniknú alebo 
vysporiada záväzky uvedené v cudzej mene.  
21. Transakcia v cudzej mene sa má pri prvotnom vykázaní zaznamena ť 
vo funkčnej mene, pri čom sa pre sumu cudzej meny použije aktuálny 
výmenný kurz medzi funk čnou menou a cudzou menou k dátumu 
transakcie.  
22. Dátum transakcie je dátum, ke ď sa transakcia prvýkrát kvalifikuje, 
aby bola vykázaná v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného 
výkazníctva. Z praktických dôvodov sa často používa kurz, ktorý sa 
približuje skuto čnému kurzu dátumu transakcie, napríklad priemerný 
kurz za týžde ň alebo mesiac sa môže použi ť pri všetkých transakciách 
v každej cudzej mene vyskytujúcej sa po čas účtovného obdobia. Ak 
však kurz podstatne kolíše, je použitie priemerného kurzu za obdobie 
nevhodné.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 211
 
Vykazovanie ku koncu následných období vykazovania  
▼B 
23. ►M5 Ku koncu každého obdobia vykazovania ◄: 
a) peňažné položky v cudzej mene sa prepo čítajú závere čným 
kurzom;  
b) nepeňažné položky, ktoré sú ocenené v historickej obstarávacej 
cene vyjadrenej v cudzej mene, sa prepo čítajú výmenným kurzom 
k dátumu transakcie a  
c) nepeňažné položky, ktoré sú ocenené v reálnej hodnote v cudzej 
mene, sa prepo čítajú výmenným kurzom k dátumu, ke ď bola 
stanovená reálna hodnota.  
24. Ú čtovná hodnota položky sa ur čí v nadväznosti na ostatné relevantné 
štandardy. Napríklad nehnute ľnosti, stroje a zariadenia môžu by ť 
ocenené v reálnej hodnote alebo v historickej obstarávacej cene 
v súlade s IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia . Či je účtovná 
hodnota ur čená na základe historickej obstarávacej ceny alebo na 
základe reálnej hodnoty, ak je suma ur čená v cudzej mene, prepo číta 
sa potom do funk čnej meny v súlade s týmto štandardom.  
25. Ú čtovná hodnota niektorých položiek sa ur čí porovnaním dvoch alebo 
viacerých hodnôt. Napríklad ú čtovná hodnota zásob je vyjadrená bu ď 
v obstarávacej cene, alebo v čistej realizovate ľnej hodnote pod ľa toho, 
ktorá z nich je nižšia, v súlade s IAS 2  Zásoby . Podobne v súlade 
s IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  je účtovná hodnota majetku, pri 
ktorom sú zistené znaky zníženia hodnoty vyjadrená bu ď v účtovnej 
hodnote pred zapo čítaním možných strát zo zníženej hodnoty, alebo 
v spätne získate ľnej sume pod ľa toho, ktorá je nižšia. Ke ď je takýto 
majetok nepe ňažný a je ocenený v cudzej mene, ú čtovná hodnota sa 
určí porovnaním:  
a) obstarávacej ceny alebo prípadne ú čtovnej hodnoty prepo čítanej 
výmenným kurzom k dátumu, ke ď sa táto hodnota stanovila (t. 
j. kurzom k dátumu transakcie pre položku ocenenú s oh ľadom na 
historickú obstarávaciu cenu), a  
b) čistej realizovate ľnej hodnoty alebo prípadne spätne získate ľnej 
sumy prepo čítanej výmenným kurzom k dátumu, ke ď sa táto 
hodnota stanovila (t. j. závere čným kurzom k súvahovému d ňu). 
Účinkom tohto porovnania môže by ť, že zistená strata zo zníženej 
hodnoty vo funk čnej mene by sa v cudzej mene nezistila, alebo 
naopak.  
26. Ke ď je k dispozícii nieko ľko výmenných kurzov, použije sa ten kurz, 
pri ktorom by boli budúce pe ňažné toky reprezentované transakciou 
alebo zostatkom vyrovnane, ak by tieto pe ňažné toky nastali k dátumu 
ocenenia. Ak dve meny nie sú do časne medzi sebou vymenite ľné, 
použije sa prvý následný kurz, pri ktorom by sa mohli výmeny usku ­
točniť. 
Vykazovanie kurzových rozdielov  
27. Ako sa uvádza v odseku 3, IAS 39 sa uplat ňuje na účtovanie zabez ­
pečenia pre položky cudzích mien. Uplat ňovanie účtovania zabezpe ­ 
čenia vyžaduje, aby ú čtovná jednotka ú čtovala niektoré kurzové 
rozdiely odlišne od postupov pre kurzové rozdiely vyžadovaných 
týmto štandardom. Napríklad IAS 39 vyžaduje, aby kurzové rozdiely boli pri pe ňažných položkách, ktoré sa kvalifikujú ako zabezpe čovacie 
nástroje pri zabezpe čení peňažných tokov,  ►
M5 prvotne vykázané 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄ v rozsahu, v akom 
je zabezpe čenie účinné. ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 212
 
28. Kurzové rozdiely vznikajúce pri vysporiadaní pe ňažných položiek 
alebo pri prepo čte peňažných položiek v kurzoch odlišných, ako sú 
tie, v ktorých boli prepo čítané pri prvotnom vykázaní po čas účtov­
ného obdobia alebo v predchádzajúcich ú čtovných závierkach, sa 
vykážu výsledkovo v ú čtovnom období, v ktorom vzniknú, 
s výnimkou opísanou v odseku 32.  
29. Ke ď vznikne pe ňažná položka z transakcie v cudzej mene a nastane 
zmena vo výmennom kurze medzi dátumom transakcie a dátumom 
vysporiadania, vzniká kurzový rozdiel. V prípade, že transakcia je 
vysporiadaná v rámci toho ú čtovného obdobia, v ktorom sa uskuto č­
nila, je však celý kurzový rozdiel vykázaný v tomto ú čtovnom 
období. V prípade, že transakcia je vysporiadaná v nasledujúcom 
účtovnom období, kurzový rozdiel vykázaný v každom ú čtovnom 
období až do dátumu vysporiadania je ur čený zmenou vo výmenných 
kurzoch po čas každého obdobia.  
30. Ke ď sa zisk alebo strata pri nepe ňažnej položke  ►M5 vykazuje 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄, každý kurzový 
zisk alebo kurzová strata sa  ►M5 vykazuje v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku ◄. Naopak, ke ď sa zisk alebo strata pri nepe ­ 
ňažnej položke vykazuje výsledkovo, potom sa každý kurzový zisk 
alebo kurzová strata vykazujú výsledkovo.  
31. Iné štandardy vyžadujú, aby sa niektoré zisky a straty  ►M5 vyka­
zovali v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄. Napríklad 
IAS 16 vyžaduje, aby sa niektoré zisky a straty vznikajúce z precenenia nehnute ľností, strojov a zariadení  ►
M5 vykazovali 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄. Keď sa takýto 
majetok oce ňuje v cudzej mene, odsekom 23 písm. c) tohto štandardu 
sa vyžaduje, aby sa precenená hodnota prepo čítala použitím kurzu ku 
dňu stanovenia hodnoty, výsledkom čoho bude kurzový rozdiel, ktorý 
sa vykáže takisto vo vlastnom imaní.  
32. Kurzové rozdiely vznikajúce pri pe ňažnej položke, ktorá tvorí časť 
čistej investície vykazujúcej ú čtovnej jednotky v zahrani čnej 
prevádzke (pozri odsek 15) sa vykážu výsledkovo v individuálnej účtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky alebo prípadne 
v individuálnej ú čtovnej závierke zahrani čnej prevádzky. V ú čtovnej 
závierke, ktorá zah ŕňa zahrani čnú prevádzku a vykazujúcu ú čtovnú 
jednotku (t. j. konsolidovaná ú čtovná závierka, ke ď je zahrani čná 
prevádzka dcérskou spolo čnosťou), sa takéto kurzové rozdiely vykážu 
prvotne v samostatnej zložke vlastného imania a vykážu sa výsled ­
kovo pri vyradení čistej investície v súlade s odsekom 48.
 
33. Ke ď peňažná položka tvorí časť čistej investície vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky v zahrani čnej prevádzke a je vyjadrená vo funk čnej mene 
vykazujúcej ú čtovnej jednotky, vznikne v individuálnej ú čtovnej 
závierke zahrani čnej prevádzky kurzový rozdiel v súlade s odsekom 
28. Ak je takáto položka vyjadrená vo funk čnej mene zahrani čnej 
prevádzky, vznikne v individuálnej ú čtovnej závierke vykazujúcej 
účtovnej jednotky kurzový rozdiel v súlade s odsekom 28. Ak je 
takáto položka vyjadrená v inej mene, ako je funk čná mena bu ď 
vykazujúcej ú čtovnej jednotky, alebo zahrani čnej prevádzky, vznikne 
v individuálnej ú čtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky a v 
individuálnej ú čtovnej závierke zahrani čnej prevádzky kurzový rozdiel 
v súlade s odsekom 28. Takéto kurzové rozdiely sa  ►M5 vykážu 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄, ktorý zah ŕňa zahra­
ničnú prevádzku a vykazujúcu ú čtovnú jednotku (t. j. ú čtovná 
závierka, v ktorej je zahrani čná prevádzka úplne konsolidovaná, 
podielovo konsolidovaná alebo ú čtovaná metódou vlastného imania).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 213
 
34. Ke ď účtovná jednotka vedie svoje ú čtovné knihy a záznamy v mene 
inej, ako je jej funk čná mena, všetky údaje sú v čase, keď účtovná 
jednotka pripravuje svoju ú čtovnú závierku, prepo čítané do funk čnej 
meny v súlade s odsekmi 20 až 26. Takto sa získajú rovnaké sumy vo funkčnej mene, ako by boli vznikli, ak by sa položky prvotne zazna ­
menali vo funk čnej mene. Napríklad pe ňažné položky sa prepo čítajú 
do funkčnej meny závere čným kurzom a nepe ňažné položky, ktoré sú 
ocenené na základe historickej obstarávacej ceny, sa prepo čítajú 
výmenným kurzom k dátumu transakcie, z ktorej vyplynulo ich vyká ­
zanie.
 
Zmena funk čnej meny  
35. Pri zmene funk čnej meny ú čtovnej jednotky táto jednotka uplatní 
postupy prepo čtu použite ľné pre novú funk čnú menu perspektívne 
od dátumu zmeny.  
36. Ako sa uvádza v odseku 13, funk čná mena ú čtovnej jednotky odráža 
príslušné transakcie, udalosti a podmienky, ktoré sú pre ú čtovnú 
jednotku relevantné. Preto, ak je funk čná mena už stanovená, môže 
sa meniť iba vtedy, ke ď nastane zmena týchto základných transakcií, 
udalostí a podmienok. Napríklad zmena v mene, ktorá najviac ovplyv ­ 
ňuje predajné ceny tovarov a služieb, môže vies ť k zmene funk čnej 
meny účtovnej jednotky.  
37. Vplyv zmeny vo funk čnej mene sa ú čtuje prospektívne. Inými 
slovami, ú čtovná jednotka prepo číta všetky položky na novú funk čnú 
menu, pri čom sa použije výmenný kurz ku d ňu zmeny. Výsledné 
prepočítané sumy nepe ňažných položiek sa berú ako ich historické 
ceny.  ►M5 Kurzové rozdiely vznikajúce z prepo čtu prevádzky 
v zahrani čí predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku v súlade s odsekmi 32 a 39 písm. c) sa nereklasifikujú z vlastného imania na zisk alebo stratu až do vyradenia prevádzky. ◄
 
POUŽITIE PREZENTA ČNEJ MENY INEJ, AKO JE FUNK ČNÁ MENA  
Prepočet na prezenta čnú menu  
38. Ú čtovná jednotka môže prezentova ť svoju ú čtovnú závierku 
v akejkoľvek mene (alebo menách). Ak sa prezenta čná mena líši od 
funkčnej meny ú čtovnej jednotky, táto jednotka prepo číta výsledky 
a finančnú situáciu na prezenta čnú menu. Napríklad, ke ď skupina 
obsahuje individuálne ú čtovné jednotky s rôznymi funk čnými 
menami, sú výsledky a finan čná situácia každej ú čtovnej jednotky 
vyjadrené v spolo čnej mene, aby sa mohla prezentova ť konsolidovaná 
účtovná závierka.  
39. Výsledky a finan čná situácia ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena 
nie je menou hyperinfla čnej ekonomiky, sa prepo čítajú do inej prezen ­
tačnej meny, pri čom sa použijú tieto postupy:  
a) majetok a záväzky pre každú prezentovanú súvahu (t. j. vrátane 
porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú ►M5 záverečným kurzom 
platným ku d ňu, ku ktorému bol zostavený tento výkaz o finan čnej 
situácii ◄; 
b) výnosy a náklady pre každý výkaz  ►M5 komplexného 
výsledku ◄ (t. j. vrátane porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú 
výmenným kurzom k dátumom transakcií a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 214
 
c) všetky vyplývajúce kurzové rozdiely sa vykážu  ►M5 v ostat­
ných súčastiach komplexného výsledku ◄. 
40. Z praktických dôvodov sa pri prepo čte výnosových a nákladových 
položiek často používa kurz, ktorý sa približuje výmenným kurzom 
k dátumom transakcií, napríklad priemerný kurz v období. Ak však 
kurz podstatne kolíše, je použitie priemerného kurzu za obdobie nevhodné.
 
41. Kurzové rozdiely uvedené v odseku 39 písm. c) vyplývajú z týchto 
skutočností:  
▼M5 
a) prepočtu výnosov a nákladov ú čtovaných výmenným kurzom 
k dátumom transakcií a majetku a záväzkov závere čným kurzom;  
▼B 
b) prepočet začiatočného čistého majetku závere čným kurzom, ktorý 
sa líši od predchádzajúceho závere čného kurzu.  
►M5 Tieto kurzové rozdiely sa nevykazujú v zisku alebo strate, 
pretože zmeny vo výmenných kurzoch majú malý alebo žiadny 
priamy účinok na sú časné a budúce pe ňažné toky z prevádzok. Kumu ­
lovaná suma kurzových rozdielov sa prezentuje v samostatnej zložke vlastného imania až do vyradenia prevádzky v zahrani čí. Keď sa 
kurzové rozdiely vz ťahujú na prevádzku v zahrani čí, ktorá je konso ­
lidovaná, ale nie je úplne vlastnená, ◄ sú kumulované kurzové 
rozdiely vznikajúce z prepo čtu a priradite ľné menšinovým podielom 
pridelené a vykazované ako časť ►
M11  nekontrolného ◄ podielu 
v konsolidovanej súvahe.  
42. Výsledky a finan čná situácia ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena 
je menou hyperinfla čnej ekonomiky, sa prepo čítajú do inej prezen ­
tačnej meny, pri čom sa použijú tieto postupy:  
a) všetky sumy (t. j. majetok, záväzky, položky vlastného imania, 
výnosy a náklady, vrátane porovnate ľných údajov) sa prepo čítajú 
záverečným kurzom platným v de ň najnovšej súvahy, s výnimkou 
prípadov  
b) keď sú sumy prepo čítané do meny nehyperinfla čnej ekonomiky, sú 
porovnate ľné údaje tie, ktoré boli prezentované ako údaje bežného 
roka v príslušnej ú čtovnej závierke predchádzajúceho roka (t. j. 
neupravené o následné zmeny cenovej hladiny alebo následné zmeny výmenných kurzov).
 
43. Ke ď je funkčná mena ú čtovnej jednotky menou hyperinfla čnej ekono ­
miky, táto jednotka prepracuje svoju ú čtovnú závierku v súlade s IAS 
29 pred uplatnením metódy prepo čtu ustanovenej v odseku 42, 
s výnimkou porovnate ľných údajov, ktoré sa prepo čítajú do meny 
nehyperinfla čnej ekonomiky [pozri odsek 42 písm. b)]. Ke ď ekono­
mika prestane by ť hyperinfla čná a účtovná jednotka už neprepraco ­
váva svoju ú čtovnú závierku v súlade s IAS 29, na prepo čet do 
prezentačnej meny musí použi ť ako historické ceny údaje prepo čítané 
na cenovú hladinu k dátumu, ke ď účtovná jednotka prestala prepra ­
covávať svoju účtovnú závierku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 215
 
Prepočet zahrani čnej prevádzky  
44. Odseky 45 až 47, popri odsekoch 38 až 43, sa uplatnia, ke ď sa 
výsledky a finan čná situácia zahrani čnej prevádzky prepo čítavajú do 
prezentačnej meny tak, aby zahrani čnú prevádzku bolo možné zahrnú ť 
do účtovnej závierky vykazujúcej ú čtovnej jednotky pri úplnej konso ­
lidácii, podielovej konsolidácii alebo metódou vlastného imania.  
45. Zahrnutie výsledkov a finan čnej situácie zahrani čnej prevádzky do 
výsledkov a finan čnej situácie vykazujúcej ú čtovnej jednotky sa 
riadi bežnými konsolida čnými postupmi, ako je eliminácia vnútrosku ­
pinových zostatkov a vnútroskupinových transakcií dcérskej spolo č­
nosti (pozri IAS 27 a IAS 31  Podiely na spolo čnom podnikaní ). 
Vnútroskupinový pe ňažný majetok (alebo záväzok), či už krátkodobý 
alebo dlhodobý, nemôže však by ť eliminovaný oproti zodpovedajú ­
cemu vnútroskupinovému záväzku (alebo majetku) bez zobrazenia výsledkov výkyvov meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke. Je to 
preto, že pe ňažná položka predstavuje záväzok konvertova ť jednu 
menu na inú a vystavuje vykazujúcu ú čtovnú jednotku zisku alebo 
strate z výkyvov meny.  ►
M5 V súlade s tým sa v konsolidovanej 
účtovnej závierke vykazujúcej ú čtovnej jednotky takýto kurzový 
rozdiel vykazuje v zisku alebo strate, alebo ak vzniká z okolností 
opísaných v odseku 32, vykazuje sa v ostatných sú častiach komplex ­
ného výsledku a kumuluje sa v samostatnej zložke vlastného imania účtovnej jednotky až do vyradenia prevádzky v zahrani čí. ◄
 
46. Ak je ú čtovná závierka zahrani čnej prevádzky zostavená k odlišnému 
dátumu vykazovania, ako je dátum vykazujúcej ú čtovnej jednotky, 
zahraničná prevádzka často zostavuje dodato čné výkazy 
k rovnakému dátumu, ako je dátum ú čtovnej závierky vykazujúcej 
účtovnej jednotky. Ke ď sa tak nestane,  ►M5 IAS 27 umož ňuje 
použiť iný dátum, pokia ľ nie je rozdiel vä čší ako tri mesiace, 
a vykonajú sa úpravy zoh ľadňujúce účinky všetkých významných 
transakcií alebo iných udalostí, ktoré sa vyskytnú medzi rozdielnymi 
dátumami. ◄ V takom prípade sa majetok a záväzky zahrani čnej 
prevádzky prepo čítajú výmenným kurzom k dátumu, ku ktorému je 
zostavený ►M5 výkaz o finan čnej situácii ◄ zahraničnej prevádzky. 
Úpravy so zrete ľom na podstatné zmeny vo výmenných kurzoch sa 
vykonajú až k súvahovému d ňu vykazujúcej ú čtovnej jednotky 
v súlade s IAS 27. Rovnaký prístup sa použije pri uplat ňovaní metódy 
vlastného imania na pridružené a spolo čné podniky a pri uplat ňovaní 
podielovej konsolidácie na spolo čné podniky v súlade s IAS 28  
Podiely v pridružených podnikoch  a IAS 31.  
47. Akýko ľvek goodwill vznikajúci pri nadobudnutí zahrani čnej 
prevádzky a akéko ľvek úpravy reálnej hodnoty na ú čtovné hodnoty 
majetku a záväzkov pri nadobudnutí tejto zahrani čnej prevádzky sa 
považujú za majetok a záväzky tejto zahrani čnej prevádzky. Preto sa 
vyjadrujú vo funk čnej mene zahrani čnej prevádzky a prepo čítajú sa 
záverečným kurzom v súlade s odsekmi 39 a 42.  
▼M11  
Vyradenie alebo čiastočné vyradenie zahrani čnej prevádzky  
▼M5 
48. Pri vyradení prevádzky v zahrani čí sa kumulovaná suma kurzových 
rozdielov vz ťahujúcich sa na danú prevádzku v zahrani čí vykazuje 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a kumulovaná 
v samostatnej zložke vlastného imania reklasifikovaná z vlastného 
imania na zisk alebo stratu (ako reklasifika čná úprava) [pozri IAS 1  
Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)].  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 216
 
48A. Aj ke ď si účtovná jednotka ponecháva podiel v pôvodnej dcérskej 
spoločnosti, pridruženom podniku alebo spoluovládanej ú čtovnej 
jednotke, popri vyradení celého podielu ú čtovnej jednotky 
v zahrani čnej prevádzke sa ú čtujú ako vyradenia tieto transakcie:  
a) strata ovládania dcérskej spolo čnosti, ktorá zah ŕňa zahrani čnú 
prevádzku,  
b) strata významného vplyvu na pridružený podnik, ktorý zah ŕňa 
zahraničnú prevádzku, a  
c) strata spoluovládania v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, ktorá 
zahŕňa zahrani čnú prevádzku.  
48B. Pri vyradení dcérskej spolo čnosti, ktorá zah ŕňa zahraničnú prevádzku, 
sa kumulovaná suma kurzových rozdielov, ktorá sa vz ťahuje na túto 
zahraničnú prevádzku a ktorá bola priradená nekontrolným podielom, 
prestane vykazova ť, ale sa nereklasifikuje do hospodárskeho výsledku.  
48C. Pri čiastočnom vyradení dcérskej spolo čnosti, ktorá zah ŕňa zahraničnú 
prevádzku, ú čtovná jednotka znova ur čí pomerný podiel kumulovanej 
sumy kurzových rozdielov, ktorá sa vykazuje v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku, nekontrolným podielom v tejto zahrani čnej 
prevádzke. Pri akomko ľvek inom čiastočnom vyradení zahrani čnej 
prevádzky ú čtovná jednotka reklasifikuje do hospodárskeho výsledku 
len pomerný podiel kumulovanej sumy kurzových rozdielov, ktorá sa 
vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku.  
48D. Čiastočné vyradenie podielu ú čtovnej jednotky v zahrani čnej 
prevádzke predstavuje akéko ľvek zníženie vlastníckeho podielu 
účtovnej jednotky v zahrani čnej prevádzke, s výnimkou tých znížení 
v odseku 48A, ktoré sa zaú čtujú ako vyradenia.  
▼M7 
49. Ú čtovná jednotka môže vyradi ť alebo čiastočne vyradi ť svoj podiel 
v zahrani čnej prevádzke predajom, likvidáciou, vyplatením akciového 
kapitálu alebo vzdaním sa celej tejto ú čtovnej jednotky alebo jej časti. 
Zníženie ú čtovnej hodnoty zahrani čnej prevádzky, bu ď z dôvodu jej 
vlastných strát alebo z dôvodu zníženia hodnoty vykázaného inve ­
storom, nie je čiastočné vyradenie. Preto sa v čase zníženia hodnoty 
nepreklasifikuje do hospodárskeho výsledku žiadna časť kurzového 
zisku alebo straty vykázaná v ostatných súhrnných príjmoch.  
▼B 
DAŇOVÉ VPLYVY VŠETKÝCH KURZOVÝCH ROZDIELOV  
50. Zisky a straty z transakcií v cudzích menách a kurzové rozdiely 
vznikajúce z prepo čtu výsledkov a finan čnej situácie ú čtovnej 
jednotky (vrátane zahrani čnej prevádzky) do inej meny môžu ma ť 
daňové účinky. Na tieto da ňové účinky sa uplat ňuje IAS 12  Dane 
z príjmov . 
ZVEREJŇOVANIE  
51. V odsekoch 53 a 55 až 57 odkazy na „funk čnú menu“ v prípade 
skupiny zodpovedajú funk čnej mene materskej spolo čnosti.  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 217
 
52. Ú čtovná jednotka zverej ňuje: 
a) sumu kurzových rozdielov vykázaných v hospodárskom výsledku 
okrem tých, ktoré vznikajú z finan čných nástrojov oce ňovaných 
v reálnej hodnote prostredníctvom výsledku hospodárenia v súlade 
s IAS 39, a  
▼M5 
b) čisté kurzové rozdiely vykázané v ostatných sú častiach komplex ­
ného výsledku a kumulované v samostatnej zložke vlastného 
imania a zosúhlasenie sumy takýchto kurzových rozdielov k začiatku a ku koncu obdobia.
 
▼B 
53. Ke ď je prezenta čná mena odlišná od funk čnej meny, uvedie sa táto 
skutočnosť spolu so zverejnením funk čnej meny a dôvodom na použí ­
vanie inej prezenta čnej meny.  
54. Ke ď dôjde k zmene funk čnej meny vykazujúcej ú čtovnej jednotky 
alebo významnej zahrani čnej prevádzky, zverejní sa táto skuto čnosť 
spolu s dôvodom zmeny funk čnej meny.  
55. Ke ď účtovná jednotka prezentuje svoju ú čtovnú závierku v mene, 
ktorá je odlišná od jej funk čnej meny, uvedie, že ú čtovná závierka 
je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva, iba 
ak je v súlade so všetkými požiadavkami každého príslušného štan ­
dardu a každej príslušnej interpretácie týchto štandardov, vrátane 
metódy prepo čtu ustanovenej v odsekoch 39 a 42.  
56. Ú čtovná jednotka niekedy prezentuje svoju ú čtovnú závierku alebo 
iné finan čné informácie v mene, ktorá nie je jej funk čnou menou 
bez splnenia požiadaviek odseku 55. Napríklad ú čtovná jednotka 
môže na inú menu konvertova ť iba vybrané položky zo svojej 
účtovnej závierky. Alebo ú čtovná jednotka, ktorej funk čná mena nie 
je menou hyperinfla čnej ekonomiky, môže konvertova ť svoju účtovnú 
závierku na inú menu prepo čtom všetkých položiek použitím posled ­
ného závere čného kurzu. Takéto konverzie nie sú v súlade 
s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva a vyžadujú sa 
zverejnenia ustanovené v odseku 57.  
57. Ke ď účtovná jednotka uvádza svoju ú čtovnú závierku alebo iné 
finančné informácie v mene, ktorá je odlišná bu ď od jej funk čnej 
alebo prezenta čnej meny, a nie sú splnené požiadavky v odseku 55, 
účtovná jednotka je povinná:  
a) jasne ozna čiť informáciu ako doplnkovú informáciu, aby ju odlíšila 
od informácie, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi 
finančného výkazníctva;  
b) zverejni ť menu, v ktorej je uvedená doplnková informácia, a  
c) zverejni ť funkčnú menu ú čtovnej jednotky a metódu prepo čtu 
použitú na ur čenie doplnkovej informácie.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
58. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré 
sa začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 218
 
58A.  Čistá investícia v zahrani čnej prevádzke  (zmena IAS 21), ktorá bola 
vydaná v decembri 2005, pridala odsek 15A a zmenila a doplnila 
odsek 33. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie sa odporú ča. 
59. Ú čtovná jednotka uplatní odsek 47 prospektívne na všetky nadobud ­
nutia, ku ktorým dôjde po za čiatku obdobia finan čného vykazovania, 
v ktorom je tento štandard prvýkrát uplatnený. Spätne uplat ňovanie 
odseku 47 na skoršie nadobudnutia je povolená. Pri nadobudnutí zahraničnej prevádzky, ku ktorej sa pristupuje prospektívne, ale 
ktorá nastala pred dátumom, ke ď bol tento štandard prvýkrát uplat ­
nený, účtovná jednotka neprepo číta predchádzajúce roky, a preto 
môže, ke ď je to vhodné, považova ť goodwill a úpravy reálnej 
hodnoty vznikajúce pri nadobudnutí skôr za majetok a záväzky 
účtovnej jednotky ako za majetok a záväzky zahrani čnej prevádzky. 
Preto sú goodwill a úpravy reálnych hodnôt bu ď už vyjadrené vo 
funkčnej mene ú čtovnej jednotky, alebo sú nepe ňažnými položkami 
v cudzej mene, ktoré sú vykázané použitím výmenného kurzu 
k dátumu akvizície.
 
60. Všetky ostatné zmeny vyplývajúce z uplat ňovania tohto štandardu sa 
účtujú v súlade s požiadavkami IAS 8  Účtovná politika, zmeny 
v účtovných odhadoch a chyby . 
▼M5 
60A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 27, 30 až 33, 37, 39, 41, 45, 48 a 52. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny 
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M11  
60B. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) pridal odseky 48A až 
48D. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ú čtovné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008) na skoršie 
obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skoršie 
obdobie.  
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ  
61. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích 
mien  (revidovaný v roku 1993).  
62. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:  
a) SIC-11  Kurzy cudzích mien – kapitalizácia strát vyplývajúcich 
z prudkých devalvácií meny ; 
b) SIC-19  Mena vykazovania – oce ňovanie a prezentácia ú čtovnej 
závierky pod ľa IAS 21 a IAS 29  a 
c) SIC-30  Mena vykazovania – prepo čet z oce ňovacej meny na 
prezentačnú menu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 219
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 23  
Náklady na prijaté úvery a pôži čky 
ZÁKLADNÁ ZÁSADA  
1 Náklady na prijaté úvery a pôži čky, ktoré sú priamo priradite ľné 
akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sa kapi ­
talizujú ako sú časť nákladov na toto aktívum. Ostatné náklady na 
prijaté úvery a pôži čky sa vykazujú ako výdavok.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2 Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard v ú čtovníctve pri nákladoch 
na prijaté úvery a pôži čky. 
3 Tento štandard sa nezaoberá skuto čnými ani vyvolanými nákladmi 
vynaloženými v súvislosti s vlastným imaním, vrátane preferen čného 
kapitálu, ktorý sa neklasifikuje ako záväzok.  
4 Od ú čtovnej jednotky sa nevyžaduje uplat ňovanie štandardu na tie 
náklady na prijaté úvery a pôži čky, ktoré sú priamo priradite ľné akvi­
zícii, zhotoveniu alebo výrobe:  
a) kvalifikovate ľného aktíva, oce ňovaného reálnou hodnotou, napr. 
biologické aktívum, alebo  
b) zásob, ktoré sa priemyselne vyrábajú alebo inak vyrábajú opako ­
vane vo ve ľkých množstvách.  
DEFINÍCIE  
5 V tomto štandarde sa používajú tieto termíny so spresneným 
významom:  
Náklady na prijaté úvery a pôži čky znamenajú úrok a ostatné náklady, 
ktoré účtovná jednotka vynaloží v spojení s poži čaním si finan čných 
prostriedkov.  
Kvalifikovate ľné aktívum  znamená aktívum, ktoré si nevyhnutne vyža ­
duje veľa času na to, aby bolo pripravené na zamýš ľané použitie 
alebo na predaj.  
▼M8 
6 Náklady na prijaté pôži čky a úvery môžu zah ŕňať: 
a) úrokové výdavky vypo čítané s použitím metódy efektívnej 
úrokovej miery uvedenej v IAS 39  Finančné nástroje: Vykazo ­
vanie a oce ňovanie , 
b) [Vypúš ťa sa]  
c) [Vypúš ťa sa]  
d) finančné náklady týkajúce sa finan čného lízingu vykázané v súlade 
s IAS 17  Lízingy  a 
e) kurzové rozdiely vznikajúce z prijatých úverov a pôži čiek v cudzej 
mene, do rozsahu, v akom sa považujú za úpravu úrokových nákladov.
 
▼M1 
7 Kvalifikovate ľnými aktívami môžu v závislosti od okolností by ť 
všetky tieto aktíva:  
a) zásoby,  
b) výrobné závody,  ▼M1 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 220
 
c) vybavenos ť na výrobu energie,  
d) nehmotné aktíva,  
e) investi čné nehnute ľné majetky.  
Finančné aktíva a zásoby, ktoré sa priemyselne alebo inak vyrábajú 
počas krátkeho časového obdobia, nie sú kvalifikovate ľné aktíva. 
Aktíva, ktoré sú pripravené na svoje zamýš ľané použitie alebo na 
predaj, ke ď boli nadobudnuté, nie sú kvalifikovate ľné aktíva.  
VYKAZOVANIE  
8 Ú čtovná jednotka kapitalizuje náklady na prijaté úvery a pôži čky, 
ktoré sú priamo priradite ľné akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvali ­
fikovateľného aktíva, ako sú časť nákladov na toto aktívum. Ú čtovná 
jednotka vykazuje ostatné náklady na prijaté úvery a pôži čky ako 
náklad v čase, kedy ich vynakladá.  
9 Náklady na prijaté úvery a pôži čky, ktoré sú priamo priradite ľné 
akvizícii, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sú 
zahrnuté v nákladoch na toto aktívum. Tieto náklady na prijaté 
úvery a pôži čky sú kapitalizované ako sú časť nákladov na aktívum, 
keď je pravdepodobné, že ú čtovnej jednotke budú plynú ť budúce 
ekonomické úžitky, a ke ď tieto náklady je možné spo ľahlivo zisti ť. 
Keď účtovná jednotka uplat ňuje IAS 29  Účtovné vykazovanie 
v hyperinfla čných ekonomikách , vykazuje ako náklad tú časť nákladov 
na prijaté úvery a pôži čky, ktorou sa kompenzuje inflácia po čas 
rovnakého obdobia pod ľa odseku 21 tohto štandardu.  
Náklady na prijaté úvery a pôži čky spôsobilé na kapitalizáciu  
10 Nákladmi na prijaté úvery a pôži čky, ktoré sú priamo priradite ľné 
kúpe, zhotoveniu alebo výrobe kvalifikovate ľného aktíva, sú tie 
náklady na prijaté úvery a pôži čky, ktoré by nevznikli, ak by neboli 
vynaložené výdavky na kvalifikovate ľné aktívum. Ak si ú čtovná 
jednotka poži čia finančné prostriedky konkrétne s cie ľom obstara ť si 
konkrétne kvalifikovate ľné aktívum, tie náklady na prijaté úvery 
a pôžičky, ktoré sa priamo vz ťahujú na toto kvalifikovate ľné aktívum, 
je možné ľahko identifikova ť. 
11 Môže by ť zložité zisti ť priamy vz ťah medzi konkrétnymi úvermi 
a pôžičkami a kvalifikovate ľným aktívom a ur čiť úvery a pôži čky, 
ktorým by sa inak bolo možné vyhnú ť. Takéto ťažkosti vznikajú 
napríklad vtedy, ke ď sa finančná činnosť účtovnej jednotky centrálne 
koordinuje. Ťažkosti vznikajú aj vtedy, ke ď nejaká skupina používa 
rôzne dlhové nástroje na poži čanie si finan čných prostriedkov za 
rozdielne úrokové miery a poži čiava tieto finan čné prostriedky 
rozličným spôsobom iným ú čtovných jednotkám v tejto skupine. Iné 
komplikácie vznikajú pri používaní úverov a pôži čiek denominova ­
ných v cudzích menách alebo spojených s nimi, ke ď skupina usku ­
točňuje svoju činnosť v krajinách s vysokou mierou inflácie, a pri 
kolísaní výmenných kurzov. Výsledkom je, že stanovenie sumy 
nákladov na prijaté úvery a pôži čky, ktoré sú priamo priradite ľné 
akvizícii kvalifikovate ľného aktíva, je náro čné a vyžaduje vykonanie 
odhadu.  
12 V rozsahu, v akom si ú čtovná jednotka poži čia finančné prostriedky, 
konkrétne s cie ľom obstara ť určité kvalifikovate ľné aktívum, táto 
účtovná jednotka ur čí sumu nákladov na prijaté úvery a pôži čky 
spôsobilých na kapitalizáciu pre toto aktívum, ako skuto čné náklady 
na prijaté úvery a pôži čky spôsobené týmito úvermi a pôži čkami 
počas nejakého obdobia znížené o všetok investi čný výnos 
z dočasného investovania týchto úverov a pôži čiek. ▼M1 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 221
 
13 Finan čné dohody pre kvalifikovate ľné aktívum môžu ma ť za 
následok, že ú čtovná jednotka získa vypoži čané finan čné prostriedky 
a vzniknú jej súvisiace náklady na prijaté úvery a pôži čky skôr ako sa 
finančné prostriedky čiastočne alebo úplne vynaložia na kvalifikova ­
teľné aktívum. Za takýchto okolností sa finan čné prostriedky často 
dočasne investujú, až pokia ľ sa nevynaložia na kvalifikovate ľné 
aktívum. Pri ur čení sumy tých nákladov na prijaté úvery a pôži čky, 
ktoré sú spôsobilé na kapitalizáciu po čas nejakého obdobia, sa každý 
investičný výnos získaný z týchto finan čných prostriedkov odpo číta 
od vzniknutých nákladov na prijaté úvery a pôži čky. 
14 V rozsahu, v akom si ú čtovná jednotka finan čné prostriedky všeo ­
becne poži čia a použije s cie ľom získať kvalifikovate ľné aktívum, táto 
účtovná jednotka ur čí sumu nákladov na prijaté úvery a pôži čky, ktoré 
sú spôsobilé na kapitalizáciu, pomocou miery kapitalizácie na 
výdavky na toto aktívum. Miera kapitalizácie predstavuje vážený arit ­
metický priemer nákladov na prijaté úvery a pôži čky súvisiaci 
s úvermi a pôži čkami, ktoré ú čtovná jednotka v priebehu nejakého 
obdobia nesplatila, iné ako pôži čky a úvery prijaté konkrétne s cie ľom 
získať kvalifikovate ľné aktívum. Suma tých nákladov na prijaté úvery 
a pôžičky, ktoré ú čtovná jednotka kapitalizuje v priebehu nejakého 
obdobia, by nemala presiahnu ť sumu tých nákladov na prijaté úvery 
a pôžičky, ktoré jej vznikli po čas tohto obdobia.  
15 V niektorých prípadoch je vhodné pri výpo čte váženého aritmetického 
priemeru nákladov na prijaté úvery a pôži čky zahrnú ť všetky úvery 
a pôžičky materského podniku a jeho dcérskych podnikov; v iných 
prípadoch je vhodnejšie použi ť pre každý dcérsky podnik vážený 
aritmetický priemer nákladov na prijaté úvery a pôži čky súvisiacich 
s jeho vlastnými úvermi a pôži čkami.  
Prebytok ú čtovnej hodnoty kvalifikovate ľného aktíva nad spätne 
získateľnou sumou  
16 Ak ú čtovná hodnota alebo o čakávaný kone čný náklad na kvalifikova ­
teľné aktívum prevýši jeho spätne získate ľnú sumu alebo čistú reali­
zovateľnú hodnotu, daná ú čtovná hodnota sa zníži alebo odpíše 
v súlade s požiadavkami iných štandardov. Za ur čitých okolností sa 
suma zníženia hodnoty alebo odpísania stornuje v súlade s týmito inými štandardmi.
 
Začatie kapitalizácie  
17 Ú čtovná jednotka za čne kapitalizova ť náklady na prijaté úvery 
a pôžičky ako sú časti nákladov na kvalifikovate ľné aktívum v de ň 
začatia. Deň začatia kapitalizácie je de ň, keď účtovná jednotka po 
prvýkrát splní všetky tieto podmienky:  
a) vynakladá výdavky za aktívum,  
b) vynakladá náklady na prijaté úvery a pôži čky, a  
c) uskuto čňuje činnosti, ktoré sú nevyhnutné na prípravu aktíva na 
jeho zamýš ľané použitie alebo predaj.  ▼M1 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 222
 
18 Výdavky na kvalifikovate ľné aktívum zah ŕňajú len tie výdavky, 
ktorých výsledkom boli platby peniazmi, prevody iného majetku 
alebo prevzatie úro čených záväzkov. Výdavky sú znížené o všetky 
postupné platby a dotácie prijaté v súvislosti s aktívom (pozri IAS 20  
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci ). Priemerná 
účtovná hodnota aktíva po čas obdobia, vrátane predtým kapitalizova ­
ných nákladov na prijaté úvery a pôži čky, je spravidla primeranou 
aproximáciou výdavkov, na ktoré sa v danom období používa miera kapitalizácie.
 
19 Činnosti nevyhnutné na prípravu aktíva na jeho zamýš ľané použitie 
alebo predaj obsahujú viac ako fyzické zhotovenie aktíva. Zah ŕňajú 
technické a administratívne práce uskuto čnené pred za čiatkom fyzic ­
kého zhotovenia, ako napr. činnosti spojené so získaním povolenia 
pred začatím fyzického zhotovenia. Takéto činnosti však vylu čujú 
držbu majetku, ke ď sa neuskuto čňuje žiadna výroba alebo vývoj, 
ktoré menia stav aktíva. Napríklad náklady na prijaté úvery a pôžičky vynaložené v priebehu úpravy pozemku sú kapitalizované 
v tom období, v ktorom sa uskuto čnili činnosti súvisiace s úpravou. 
Náklady na prijaté úvery a pôži čky, ktoré vzniknú, pokia ľ je 
pozemok, ktorý sa získal na stavebné ú čely, v držbe bez akejko ľvek 
súvisiacej prípravnej činnosti, však nesp ĺňajú podmienky na kapitali ­
záciu.
 
Prerušenie kapitalizácie  
20 Ú čtovná jednotka preruší kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery 
a pôžičky počas predĺžených období, v ktorých preruší aktívnu 
prípravu kvalifikovaných aktív.  
21 Ú čtovnej jednotke môžu vzniknú ť náklady na prijaté úvery a pôži čky 
počas predĺženého obdobia, po čas ktorého preruší aktivity nevyhnutné 
na prípravu majetku na jeho zamýš ľané použitie alebo predaj. Takéto 
náklady sú nákladmi na držbu čiastočne dokon čených aktív 
a nekvalifikujú sa na kapitalizáciu. Kapitalizácia nákladov na prijaté úvery a pôži čky sa však ú čtovnou jednotkou zvy čajne nepreruší po čas 
obdobia, ke ď sa vykonávajú podstatné technické a administratívne 
práce. Kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery a pôži čky účtovná 
jednotka takisto nepreruší, ak je do časné omeškanie prác nevyhnutnou 
súčasťou procesu prípravy aktíva na jeho zamýš ľané použitie alebo 
predaj. Napríklad kapitalizácia pokra čuje v priebehu pred ĺženého 
obdobia, po čas ktorého vysoká hladina vody bráni výstavbe mosta, 
pokiaľ je takáto vysoká hladina vody bežná po čas obdobia výstavby 
v príslušnej zemepisnej oblasti.
 
Skončenie kapitalizácie  
22 Ú čtovná jednotka ukon čí kapitalizáciu nákladov na prijaté úvery 
a pôžičky, keď sú v podstate skon čené všetky činnosti nevyhnutné 
na prípravu kvalifikovaného aktíva na jeho zamýš ľané použitie alebo 
predaj.  
23 Aktívum je spravidla pripravené na svoje zamýš ľané použitie alebo 
predaj, ke ď je fyzické zhotovenie aktíva skon čené, aj ke ď bežná 
administratívna práca môže ešte pokra čovať. Ak nie sú dokon čené 
len menšie úpravy, ako je výzdoba majetku pod ľa požiadavky kupu ­
júceho alebo používate ľa, nazna čuje to, že všetky činnosti sú 
v podstate dokon čené. ▼M1 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 223
 
24 Ak ú čtovná jednotka dokon čuje zhotovenie kvalifikovate ľného aktíva 
po častiach a každá časť sa môže používa ť, zatiaľ čo zhotovovanie 
ostatných častí pokra čuje, účtovná jednotka ukon čí kapitalizáciu 
nákladov na prijaté úvery a pôži čky, keď v podstate dokon čí všetky 
činnosti nevyhnutné na prípravu príslušnej časti na jej zamýš ľané 
použitie alebo predaj.  
25 Podnikate ľský park zah ŕňajúci nieko ľko budov, z ktorých každá sa 
môže používa ť samostatne, je príkladom kvalifikovate ľného aktíva, 
ktorého každá časť je spôsobilá na používanie, kým zhotovovanie 
ostatných častí pokra čuje. Príkladom kvalifikovate ľného aktíva, 
ktoré sa musí dokon čiť skôr ako sa akáko ľvek jeho časť môže 
používať samostatne, je priemyselné zariadenie, v ktorom sa nieko ľko 
procesov vykonáva postupne v rôznych častiach toho istého areálu 
priemyselného zariadenia, ako napríklad oceliare ň. 
ZVEREJNENIE  
26 Ú čtovná jednotka zverejní:  
a) sumu nákladov na prijaté úvery a pôži čky kapitalizovanú 
v priebehu obdobia, a  
b) mieru kapitalizácie použitú na ur čenie sumy nákladov na prijaté 
úvery a pôži čky spôsobilých na kapitalizáciu.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
27 Ak uplat ňovanie tohto štandardu spôsobí zmenu v ú čtovných zása ­
dách, účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na náklady na prijaté 
úvery a pôži čky vzťahujúce sa na kvalifikovate ľné aktíva, pre ktoré je 
deň začatia kapitalizácie de ň účinnosti alebo neskorší dátum.  
28 Ú čtovná jednotka si však môže ur čiť akýkoľvek dátum pred dátumom 
účinnosti a uplat ňovať štandard na náklady na prijaté úvery a pôži čky, 
ktoré sa vz ťahujú na všetky kvalifikované aktíva, pre ktoré je dátum 
začatia kapitalizácie v ten de ň alebo po ňom. 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
29 Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard po čas ročných období, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie 
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard pred 
1. januárom 2009, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M8 
29A Odsek 6 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M1 
UKONČENIE IAS 23 (REVIDOVANÝ V ROKU 1993)  
30 Týmto štandardom sa nahrádza štandard IAS 23  Náklady na prijaté 
úvery a pôži čky revidovaný v roku 1993.  ▼M1 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 224
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 24  
Zverejnenia o spriaznených osobách  
CIEĽ 
1 Cie ľom tohto štandardu je zaisti ť, aby účtovná závierka ú čtovnej 
jednotky obsahovala zverejnenia nevyhnutné na zameranie pozornosti na možnos ť, že jej finan čná pozícia a hospodársky výsledok mohli 
byť ovplyvnené existenciou spriaznených osôb, transakciami 
a neuhradenými zostatkami, vrátane záväzkov, súvisiacimi s týmito osobami.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2 Tento štandard sa uplat ňuje pri:  
a) identifikácii vz ťahov a transakcií so spriaznenými osobami;  
b) identifikácii neuhradených zostatkov, vrátane záväzkov, medzi 
účtovnou jednotkou a jej spriaznenými osobami;  
c) identifikácii okolností, za ktorých sa vyžaduje zverejnenie polo ­ 
žiek podľa písm. a) alebo b); a  
d) rozhodovaní o zverejnení týchto položiek.  
3 Tento štandard vyžaduje zverejni ť vzťahy, transakcie 
a neuhradené zostatky so spriaznenými osobami, vrátane 
záväzkov, v konsolidovanej a individuálnej ú čtovnej závierke 
materskej spolo čnosti, spolo čníka, alebo investora, prezentovanej 
v súlade s IAS 27  Konsolidované a individuálne ú čtovné závierky . 
Tento štandard sa uplat ňuje aj na individuálne ú čtovné závierky.  
4 Transakcie medzi spriaznenými osobami a neuhradené zostatky 
s ostatnými ú čtovnými jednotkami v skupine sa zverej ňujú 
v účtovnej závierke ú čtovnej jednotky. Vnútroskupinové transakcie 
a neuhradené zostatky so spriaznenými osobami sú eliminované pri príprave konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny.
 
ÚČEL ZVEREJNENÍ O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH  
5 Vz ťahy spriaznených osôb sú bežnou črtou obchodu a podnikania. 
Účtovné jednotky napríklad často vykonávajú časť svojich činností 
prostredníctvom dcérskych spolo čností, spolo čných podnikov 
a pridružených podnikov. Za týchto okolností má ú čtovná jednotka 
možnosť ovplyvňovať finančné a prevádzkové zámery podniku, do 
ktorého sa investuje, prostredníctvom ovládania, spoluovládania alebo podstatného vplyvu.
 
6 Vz ťahy spriaznených osôb by mohli ma ť vplyv na hospodársky 
výsledok a finan čnú pozíciu ú čtovnej jednotky. Spriaznené osoby sa 
môžu zapája ť do transakcií, do ktorých by sa nespriaznené osoby 
nezapojili. Ú čtovná jednotka, ktorá napríklad predáva tovar svojej 
materskej spolo čnosti za obstarávaciu cenu, by ho nemohla predáva ť 
za takýchto podmienok inému zákazníkovi. Takisto transakcie medzi 
spriaznenými osobami sa nesmú uskuto čňovať za rovnaké sumy ako 
medzi nespriaznenými osobami.  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 225
 
7 Hospodársky výsledok a finan čná pozícia ú čtovnej jednotky môžu by ť 
ovplyvnené vz ťahom so spriaznenou osobou, aj ke ď k transakciám so 
spriaznenými osobami nedôjde. Samotná existencia tohto vz ťahu 
môže by ť dostatočná na to, aby ovplyvnila transakcie ú čtovnej 
jednotky s inými stranami. Dcérska spolo čnosť napríklad môže 
ukončiť vzťahy s obchodným partnerom, ak materská spolo čnosť 
nadobudne sesterskú spolo čnosť vykonávajúcu rovnakú činnosť ako 
predchádzajúci obchodný partner. Podobne sa môže jedna strana zdržať konania z dôvodu podstatného vplyvu inej osoby – napríklad 
materská spolo čnosť môže da ť dcérskej spolo čnosti pokyn, aby sa 
nezaoberala výskumom a vývojom.
 
8 Z týchto dôvodov môže ma ť vedomos ť o transakciách, neuhradených 
zostatkoch vrátane záväzkov a vz ťahov so spriaznenými osobami 
vplyv na posúdenie činností účtovnej jednotky používate ľmi účtovnej 
závierky vrátane posúdenia rizík a príležitostí, ktorým ú čtovná 
jednotka čelí. 
VYMEDZENIE POJMOV  
9 Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto 
významoch:  
Spriaznená osoba  je osoba alebo subjekt, ktoré sú spriaznené 
s účtovnou jednotkou, ktorá zostavuje svoju ú čtovnú závierku (a 
ktorá sa v tomto štandarde ozna čuje ako „vykazujúca ú čtovná 
jednotka“).  
a) Osoba alebo blízky rodinný príslušník tejto osoby sú spriaz ­
nené vo vz ťahu k vykazujúcej ú čtovnej jednotke, ak táto 
osoba:  
i) ovláda alebo spoluovláda vykazujúcu ú čtovnú jednotku;  
ii) má podstatný vplyv na vykazujúcu ú čtovnú jednotku; 
alebo  
iii) je členom k ľúčového riadiaceho personálu vykazujúcej 
účtovnej jednotky alebo jej materskej spolo čnosti.  
b) Účtovná jednotka je spriaznená s vykazujúcou ú čtovnou 
jednotkou, ak platí ktoráko ľvek z týchto podmienok:  
i) Účtovná jednotka a vykazujúca ú čtovná jednotka sú 
členmi tej istej skupiny (to znamená, že každá materská 
spoločnosť, dcérska spolo čnosť a sesterská spolo čnosť sú 
navzájom spriaznené).  
ii) Jedna ú čtovná jednotka je pridruženou spolo čnosťou 
alebo spolo čným podnikom druhej ú čtovnej jednotky 
(alebo pridruženou spolo čnosťou alebo spolo čným 
podnikom člena skupiny, ktorej členom je druhá ú čtovná 
jednotka).  
iii) Obe ú čtovné jednotky sú spolo čnými podnikmi tej istej 
tretej strany.  
iv) Jedna ú čtovná jednotka je spolo čným podnikom tretej 
účtovnej jednotky a druhá ú čtovná jednotka je pridru ­ 
ženou spolo čnosťou tretej ú čtovnej jednotky.  
v) Účtovná jednotka je programom požitkov po skon čení 
zamestnania pre zamestnancov bu ď vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky alebo ú čtovnej jednotky, ktorá je spriaznená 
s vykazujúcou ú čtovnou jednotkou. Ak je vykazujúca 
účtovná jednotka sama takýmto programom, sponzorujúci 
zamestnávatelia sú takisto spriaznení s vykazujúcou 
účtovnou jednotkou.  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 226
 
vi) Účtovnú jednotku ovláda alebo spoluovláda osoba uvedená 
v písm. a).  
vii) Osoba uvedená v písm. a) bode i) má podstatný vplyv na 
účtovnú jednotku alebo je členom kľúčového riadiaceho 
personálu ú čtovnej jednotky (alebo materskej spolo čnosti 
tejto účtovnej jednotky).  
Transakcia medzi spriaznenými osobami  je prevod zdrojov, služieb 
alebo záväzkov medzi vykazujúcou ú čtovnou jednotkou 
a spriaznenou osobou bez oh ľadu na to, či sa účtuje cena.  
Blízki rodinní príslušníci osoby  sú tí členovia rodiny, od ktorých sa 
môže očakávať, že ovplyvnia alebo budú ovplyvnení touto osobou 
pri svojich aktivitách s ú čtovnou jednotkou, pri čom k nim patria:  
a) deti tejto osoby a jej manžel/manželka alebo druh/družka;  
b) deti manžela/manželky alebo druha/družky tejto osoby; a  
c) závislé osoby tejto osoby alebo manžela/manželky alebo 
druha/družky tejto osoby.  
Kompenzácia  zahŕňa všetky zamestnanecké požitky (ako sú defi ­
nované v IAS 19  Zamestnanecké požitky ) vrátane zamestnanec ­
kých požitkov, na ktoré sa vz ťahuje IFRS 2  Platby na základe 
podielov . Zamestnaneckými požitkami sú všetky formy protihod ­
noty platené, splatné alebo poskytnuté ú čtovnou jednotkou, alebo 
v mene ú čtovnej jednotky, výmenou za služby poskytnuté 
účtovnej jednotke. Zah ŕňa aj takúto protihodnotu platenú 
v mene materskej spolo čnosti účtovnej jednotky vo vz ťahu 
k účtovnej jednotke. Kompenzácia zah ŕňa: 
a) krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy 
a príspevky na sociálne zabezpe čenie, platená ro čná dovolenka 
a poskytovanie náhrady príjmu po čas práceneschopnosti, 
podiely na zisku a prémie (ak sú splatné do dvanástich 
mesiacov od konca daného obdobia) a nepe ňažné požitky 
(ako napríklad zdravotná starostlivos ť, poskytovanie bývania, 
služobných áut a bezplatných alebo dotovaných tovarov alebo služieb) pre sú časných zamestnancov;
 
b) požitky po skon čení zamestnania, ako napríklad dôchodky, iné 
dôchodkové požitky, životné poistenie po skon čení zamestnania 
a zdravotná starostlivos ť po skon čení zamestnania;  
c) ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky vrátane dovolenky 
pre dlhodobých zamestnancov a študijnej dovolenky, požitky z dôvodu výro čia alebo za dlhodobú službu, požitky vyplýva ­
júce z dlhodobej práceneschopnosti a, ak nie sú úplne splatné 
do dvanástich mesiacov po skon čení daného obdobia, podiely 
na zisku, prémie a odložené plnenia;
 
d) požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru; a  
e) platby na základe podielov.  
Ovládanie  je právomoc riadi ť finančnú a prevádzkovú politiku 
účtovnej jednotky s cie ľom získa ť požitky z jej činností.  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 227
 
Spoluovládanie  (spoločná kontrola) je zmluvne dohodnuté podie ­ 
ľanie sa na ovládaní hospodárskej činnosti.  
Kľúčový riadiaci personál  sú tie osoby, ktoré majú právomoc 
a zodpovednos ť za plánovanie, riadenie a kontrolovanie činností 
účtovnej jednotky, priamo alebo nepriamo, vrátane každého riadi ­
teľa (či výkonného alebo iného) tejto ú čtovnej jednotky.  
Podstatný vplyv  je právomoc podie ľať sa na rozhodnutiach 
o finančných a prevádzkových politikách ú čtovnej jednotky, ale 
nie je to ovládanie týchto politík. Podstatný vplyv možno získa ť 
vlastníctvom akcií, stanovami alebo dohodou.  
Vláda  znamená vládu, vládne inštitúcie a podobné orgány bez 
ohľadu na to, či sú miestne, národné alebo medzinárodné.  
Účtovná jednotka blízka vláde  je účtovná jednotka, ktorú ovláda, 
spoluovláda alebo podstatne ovplyv ňuje vláda.  
10 Pri posudzovaní každého možného vz ťahu spriaznenej osoby sa 
pozornosť upriamuje na podstatu vz ťahu a nie len na jeho právnu 
formu.  
11 V kontexte tohto štandardu nie sú spriaznenými osobami:  
a) dve účtovné jednotky len preto, že majú spolo čného riadite ľa alebo 
iného člena kľúčového riadiaceho personálu alebo len preto, že 
člen kľúčového riadiaceho personálu jednej ú čtovnej jednotky 
má podstatný vplyv na druhú ú čtovnú jednotku;  
b) dvaja spolo čníci iba preto, že spoluovládajú spolo čný podnik;  
c) i) poskytovatelia finan čných prostriedkov;  
ii) odborové zväzy;  
iii) verejnoprospešné podniky a  
iv) vládne ministerstvá a inštitúcie, ktoré neovládajú, nespoluovlá ­
dajú alebo podstatne neovplyv ňujú vykazujúcu ú čtovnú 
jednotku,  
iba na základe svojich bežných kontaktov s ú čtovnou jednotkou 
(hoci môžu ovplyv ňovať slobodu konania ú čtovnej jednotky alebo 
sa zúčastňovať na jej rozhodovacom procese);  
d) jednotlivý zákazník, dodávate ľ, franšízor, distribútor alebo 
obchodný zástupca, s ktorým ú čtovná jednotka realizuje významný 
objem obchodov, len na základe výslednej hospodárskej závislosti.  
12 Vo vymedzení spriaznenej osoby patria k pridruženej spolo čnosti aj 
dcérske spolo čnosti tejto pridruženej spolo čnosti a k spolo čnému 
podniku patria aj jeho dcérskej spolo čnosti. Preto napríklad dcérska 
spoločnosť pridruženej spolo čnosti a investor, ktorý má podstatný 
vplyv na pridruženú spolo čnosť, sú navzájom spriaznené.  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 228
 
ZVEREJNENIA  
Všetky ú čtovné jednotky  
13 Vz ťahy medzi materskou spolo čnosťou a jej dcérskymi spolo čno­
sťami sa zverej ňujú bez oh ľadu na to, či medzi nimi došlo 
k transakciám. Ú čtovná jednotka zverejní názov svojej materskej 
spoločnosti a názov najvyššej ovládajúcej strany, ak je odlišný. Ak 
materská spolo čnosť účtovnej jednotky ani najvyššia ovládajúca 
strana nezostavujú konsolidovanú ú čtovnú závierku, ktorá je 
k dispozícii verejnosti, zverejní sa aj názov v poradí ďalšej 
najvyššej materskej spolo čnosti, ktorá zverej ňuje účtovnú 
závierku.  
14 Aby používatelia ú čtovnej závierky mali možnos ť vytvoriť si názor na 
vplyv vz ťahov spriaznených osôb na ú čtovnú jednotku, je vhodné 
v prípade existencie ovládania zverejni ť vzťah spriaznených osôb 
bez ohľadu na to, či medzi spriaznenými osobami došlo 
k transakciám.  
15 Požiadavka zverejni ť vzťahy spriaznených osôb medzi materskou 
spoločnosťou a jej dcérskymi spolo čnosťami je dodato čnou požia ­
davkou popri požiadavkách na zverejnenie v IAS 27, IAS 28  Podiely 
v pridružených podnikoch  a IAS 31  Podiely na spolo čnom podnikaní . 
16 Odsek 13 odkazuje na v poradí ďalšiu najvyššiu materskú spolo čnosť. 
Touto je prvá materská spolo čnosť v skupine nad bezprostrednou 
materskou spolo čnosťou, ktorá zostavuje konsolidovanú ú čtovnú 
závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti.  
17 Ú čtovná jednotka zverejní odmeny k ľúčovému riadiacemu perso ­
nálu v súhrne a osobitne pre každú z týchto kategórií:  
a) krátkodobé zamestnanecké požitky;  
b) požitky po skon čení zamestnania;  
c) ostatné dlhodobé požitky;  
d) požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru; a  
e) platby na základe podielov.  
18 Ak v ú čtovnej jednotke došlo po čas období, na ktoré sa vz ťahuje 
účtovná závierka, k transakciám medzi spriaznenými osobami, 
účtovná jednotka zverejní povahu vz ťahu medzi spriaznenými 
osobami, ako aj informácie o týchto transakciách 
a neuhradených zostatkoch, vrátane záväzkov, ktoré sú nevyh ­
nutné pre používate ľov, aby pochopili potenciálny vplyv tohto 
vzťahu na ú čtovnú závierku. Tieto požiadavky na zverejnenia 
sú dodato čnými požiadavkami popri požiadavkách odseku 17. 
Zverejnenia obsahujú minimálne:  
a) sumu transakcií;  
b) sumu neuhradených zostatkov vrátane záväzkov a:  
i) ich zmluvné podmienky vrátane informácie o tom, či sú 
zabezpečené, a o povahe odmeny poskytovanej pri vyspo ­
riadaní a  
ii) podrobnosti o všetkých poskytnutých a prijatých zárukách;  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 229
 
c) rezervy na pochybné poh ľadávky súvisiace so sumou neuhra ­
dených zostatkov a  
d) náklady vykázané za dané obdobie vo vz ťahu 
k nevymožite ľným alebo pochybným poh ľadávkam splatným 
od spriaznených osôb.  
19 Zverejnenia požadované v odseku 18 sa vykonávajú osobitne pre 
každú z týchto kategórií:  
a) materskú spolo čnosť; 
b) účtovné jednotky spoluovládajúce ú čtovnú jednotku alebo 
účtovné jednotky s podstatným vplyvom na ú čtovnú jednotku ; 
c) dcérske spolo čnosti ; 
d) pridružené spolo čnosti ; 
e) spoločné podniky, v ktorých je ú čtovná jednotka spolo čníkom ; 
f) kľúčový riadiaci personál ú čtovnej jednotky alebo jej mater ­
skej spolo čnosti a  
g) iné spriaznené osoby . 
20 Klasifikácia súm záväzkov a poh ľadávok vo či spriazneným osobám 
v jednotlivých kategóriách pod ľa požiadaviek uvedených v odseku 19 
je rozšírením požiadaviek na zverej ňovanie v IAS 1  Prezentácia 
účtovnej závierky  o informácie prezentované bu ď vo výkaze finan čnej 
pozície alebo v poznámkach. Kategórie sú rozšírené, aby umožnili ucelenejšiu analýzu zostatkov ú čtov spriaznených osôb a platia pre 
transakcie medzi spriaznenými osobami.
 
21 Ďalej sú uvedené príklady transakcií, ktoré sa zverejnia, ak k nim 
dochádza so spriaznenými osobami:  
a) nákupy alebo predaje tovaru (dokon čeného alebo nedokon čeného);  
b) nákupy alebo predaje nehnute ľností a iného majetku;  
c) poskytovanie alebo prijímanie služieb;  
d) lízingy;  
e) prevody výskumu a vývoja;  
f) prevody pod ľa licenčných zmlúv;  
g) prevody pod ľa finančných dohôd (vrátane úverov a vkladov do 
vlastného imania v peniazoch alebo v naturáliách);  
h) poskytovanie záruk alebo zábezpeky;  
i) záväzky vykona ť niečo, ak v budúcnosti dôjde k ur čitej udalosti 
alebo k ur čitej udalosti nedôjde, vrátane vykonávate ľských 
zmlúv (*) (vykázané i nevykázané) a  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 230  
(*) V štandarde IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  sú nesplnené 
zmluvy definované ako zmluvy, v rámci ktorých žiadna zo zmluvných strán nesplnila 
žiadnu zo svojich povinností, alebo obe zmluvné strany čiastočne splnili svoje povinnosti 
v rovnakom rozsahu .
 j) vysporiadanie záväzkov v mene ú čtovnej jednotky alebo ú čtovnou 
jednotkou v mene tejto spriaznenej osoby.  
22 Ú časť materskej alebo dcérskej spolo čnosti na programe so stanove ­
nými požitkami s rozložením rizika medzi ú čtovnými jednotkami 
v skupine sa považuje za transakciu medzi spriaznenými osobami 
(pozri odsek 34B štandardu IAS 19).  
23 Zverejnenia, že transakcie medzi spriaznenými osobami sa uskuto čnili 
za rovnakých podmienok, ako prevládajú pri nezávislých transakciách, 
sa vykonajú iba vtedy, ak je možné takéto podmienky dokáza ť. 
24 Položky podobnej povahy sa môžu zverejni ť súhrnne s výnimkou 
prípadu, ke ď je potrebné oddelené zverejnenie na pochopenie 
účinkov transakcií so spriaznenými osobami na ú čtovnú závierku 
účtovnej jednotky.  
Účtovná jednotka blízka vláde  
25 Vykazujúca ú čtovná jednotka je oslobodená od požiadaviek na 
zverejňovanie pod ľa odseku 18 vo vz ťahu k transakciám 
a neuhradeným zostatkom so spriaznenou osobou, vrátane záväzkov, pri:
 
a) vláde, ktorá ovláda, spoluovláda alebo podstatne ovplyv ňuje 
vykazujúcu ú čtovnú jednotku; a  
b) inej ú čtovnej jednotke, ktorá je spriaznenou osobou, pretože tá 
istá vláda ovláda, spoluovláda alebo podstatne ovplyv ňuje tak 
vykazujúcu ú čtovnú jednotku, ako aj túto inú ú čtovnú 
jednotku.  
26 Ak vykazujúca ú čtovná jednotka uplatní oslobodenie pod ľa 
odseku 25, zverejní o transakciách a súvisiacich neuhradených zostatkoch uvedených v odseku 25 tieto skuto čnosti:
 
a) názov vládneho orgánu a povahu jeho vz ťahu s vykazujúcou 
účtovnou jednotkou (t. j. ovládanie, spoluovládanie alebo 
podstatný vplyv);  
b) ďalej uvedené informácie v dostato čne podrobnej miere na to, 
aby umožnili používate ľom účtovnej závierky ú čtovnej 
jednotky pochopi ť vplyv transakcií so spriaznenou osobou na 
jej účtovnú závierku:  
i) povahu a sumu každej jednotlivo významnej transakcie; a  
ii) kvalitatívny alebo kvantitatívny opis rozsahu pri iných 
transakciách, ktoré sú významné úhrnne, ale nie jednotlivo. Medzi druhy transakcií patria tie, ktoré sú uvedené v odseku 21.
 
27 Pri uplat ňovaní svojho úsudku s cie ľom stanovi ť úroveň podrobností, 
ktorá sa má zverejni ť v súlade s požiadavkami v odseku 26 písm. b), 
vykazujúca ú čtovná jednotka zvažuje blízkos ť vzťahu so spriaznenou 
osobou a iné faktory relevantné pre stanovenie úrovne závažnosti 
transakcie, ako napr. to, či: 
a) je významná, čo do veľkosti;  
b) k nej dochádza za netrhových podmienok;  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 231
 
c) k nej dochádza mimo obvyklej každodennej obchodnej prevádzky, 
ako napr. nákup alebo predaj podnikov;  
d) sa o nej informujú regula čné orgány alebo orgány doh ľadu; 
e) sa oznamuje vyššiemu manažmentu;  
f) podlieha schva ľovaniu akcionárov.  
DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIE  
28 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard spätne na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie 
sa povoľuje, a to bu ď celého štandardu alebo čiastočného oslobodenia 
podľa odsekov 25 až 27 pre ú čtovné jednotky blízke vláde. Ak 
účtovná jednotka uplatní bu ď celý štandard alebo toto čiastočné oslo­
bodenie na obdobie, ktoré sa za čína pred 1. januárom 2011, túto 
skutočnosť zverejní.  
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 24 (2003)  
29 Týmto štandardom sa nahrádza IAS 24  Zverejnenia o spriaznených 
osobách  (v znení revízie z roku 2003).  ▼M26  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 232
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 26  
Účtovanie a vykazovanie penzijných programov  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Tento štandard sa uplat ňuje v účtovných závierkach penzijných 
programov, ak sa takéto ú čtovné závierky zostavujú.  
2. Penzijné programy sa niekedy ozna čujú rozličnými inými názvami, 
ako sú „penzijné schémy“, „programy doplnkového dôchodkového zabezpečenia“ alebo „schémy podpory v starobe“. Tento štandard 
považuje penzijný program za vykazujúcu ú čtovnú jednotku oddelenú 
od zamestnávate ľov účastníkov programu. Všetky ostatné štandardy 
platia na ú čtovné závierky penzijných programov s výnimkou 
prípadov, ak ich tento štandard nahrádza.
 
3. Tento štandard sa zaoberá ú čtovaním a vykazovaním programu pre 
všetkých ú častníkov ako skupiny. Nezaoberá sa vykazovaním pre 
jednotlivých ú častníkov, pokia ľ ide o ich penzijné práva.  
4. IAS 19  Zamestnanecké požitky  sa týka ur čenia nákladov penzijných 
požitkov v ú čtovných závierkach zamestnávate ľov, ktorí majú takéto 
programy. Teda týmto štandardom sa dop ĺňa IAS 19.  
5. Penzijné programy môžu by ť programy so stanovenými príspevkami 
alebo programy so stanovenými požitkami. Mnohé požadujú vytvori ť 
oddelené fondy, ktoré môžu alebo nemusia ma ť samostatnú právnu 
subjektivitu a môžu alebo nemusia ma ť správcov, ktorým sa platia 
príspevky, a z ktorých sa penzijné programy vyplácajú. Tento štan ­
dard sa používa bez oh ľadu na to, či takýto fond je vytvorený, a bez 
ohľadu na to, či tam správcovia sú.  
6. Na penzijné programy, ktoré majú majetok investovaný 
v poisťovniach, platia rovnaké požiadavky na ú čtovníctvo 
a financovanie ako na investície, ktoré investujú na základe vlastných dohôd. Preto sa na ne vz ťahuje tento štandard, pokia ľ zmluva 
s poistnou spolo čnosťou nie je na meno konkrétneho ú častníka, 
alebo skupiny ú častníkov a penzijný záväzok nie je výhradne zodpo ­
vednosťou poisťovne.
 
7. Tento štandard sa nezaoberá inými formami zamestnaneckých 
požitkov, ako je odstupné pri ukon čení zamestnania, dohody 
o odloženom odme ňovaní, dovolenky pre stálych zamestnancov, 
špeciálne programy skoršieho odchodu do dôchodku alebo pri znižo ­
vaní stavu zamestnancov, zdravotné a sociálne programy alebo 
programy odmien. Zmluvy typu štátneho dôchodkového zabezpe čenia 
sú takisto vylú čené z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 233
 
DEFINÍCIE  
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Penzijné programy  sú dohody, pomocou ktorých ú čtovná jednotka 
poskytuje požitky svojim zamestnancom pri alebo po ukon čení služby 
(buď vo forme ro čného príjmu, alebo ako jednorazovú sumu), ke ď 
takéto požitky alebo príspevky na ne možno ur čiť alebo odhadnú ť 
pred odchodom do dôchodku na základe ustanovení dokumentu 
alebo zaužívanej praxe ú čtovnej jednotky.  
Programy so stanovenými príspevkami  sú penzijné programy, pod ľa 
ktorých sumy, ktoré sa majú vypláca ť ako penzijné požitky, sú ur čené 
príspevkami do fondu spolu s investi čnými výnosmi z nich.  
Programy so stanovenými požitkami  sú penzijné programy, pod ľa 
ktorých sumy, ktoré sa majú vyplati ť ako penzijné požitky, sú ur čené 
odkazom na vzorec, ktorého základ tvorí zvy čajne na zárobok zamest ­
nanca a/alebo po čet odpracovaných rokov.  
Financovanie  je prevod majetku do ú čtovnej jednotky ( fondu ), odde­
lenej od ú čtovnej jednotky zamestnávate ľa, na splnenie budúcich 
povinností úhrady penzijných požitkov.  
Na účely tohto štandardu sa takisto používajú tieto termíny:  
Účastníci  sú členovia penzijného programu a ostatné osoby, ktoré 
podľa programu majú nárok na požitky.  
Čistý majetok k dispozícii pre požitky  je majetok programu mínus 
záväzky iné ako aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných 
požitkov.  
Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných požitkov  je 
súčasná hodnota o čakávaných platieb penzijným programom 
súčasným a minulým zamestnancom priradite ľná k už poskytnutej 
službe.  
Nárokovate ľné požitky  sú požitky, na ktoré práva nie sú podmienené 
pokračujúcim zamestnaním pod ľa podmienok penzijného programu.  
9. Niektoré penzijné programy majú prispievate ľov iných ako zamestná ­
vateľov; tento štandard sa uplat ňuje aj na ú čtovné závierky takýchto 
programov.  
10. Vä čšina penzijných programov je založená na formálnych dohodách. 
Niektoré programy sú neformálne, ale nadobudli úrove ň povinnosti 
ako výsledok praxe zavedenej zamestnávate ľom. Hoci niektoré 
programy povo ľujú zamestnávate ľom obmedzi ť ich povinnosti pod ľa 
programov, pre zamestnávate ľa je zvyčajne zložité program zruši ť, ak 
si chce udrža ť zamestnancov. Rovnaký základ ú čtovania 
a vykazovania platí tak pre neformálny program, ako aj pre formálny 
program.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 234
 
11. Mnohé penzijné programy zabezpe čujú vytvorenie oddelených 
fondov, do ktorých sa príspevky platia a z ktorých sa vyplácajú 
požitky. Takéto fondy môžu spravova ť strany, ktoré sú nezávislé pri 
riadení majetku fondu. Tieto strany sú v niektorých krajinách nazý ­
vané správcami. Termín správca sa v tomto štandarde používa na opis 
takýchto strán bez oh ľadu na to, či správa majetku bola ustanovená.  
12. Penzijné programy majú bežne podobu programov so stanovenými 
príspevkami alebo programov so stanovenými požitkami, pri čom 
každý z nich má svoje vlastné odlišujúce charakteristiky. Príležitostne 
existujú programy, ktoré majú charakteristiky obidvoch. Takéto 
hybridné programy sa na ú čely tohto štandardu považujú za programy 
so stanovenými požitkami.  
PROGRAMY SO STANOVENÝMI PRÍSPEVKAMI  
13. Ú čtovná závierka programu so stanovenými príspevkami obsahuje 
výkaz čistého majetku k dispozícii pre požitky a opis zásad financo ­
vania.  
14. Pod ľa programu so stanovenými príspevkami je suma budúcich 
požitkov ú častníkov ur čená príspevkami, ktoré platí zamestnávate ľ, 
účastník alebo obaja, prevádzkovou ú činnosťou a investi čnými 
výnosmi fondu. Povinnos ť zamestnávate ľa sa zvy čajne vyrovná 
príspevkami do fondu. Bežne sa nevyžaduje rada aktuára, hoci sa 
takáto rada niekedy využíva pri odhade budúcich požitkov, ktoré sa 
môžu dosiahnu ť na základe sú časných príspevkov a meniacich sa 
hladín budúcich príspevkov a investi čných výnosov.  
15. Ú častníci sa zaujímajú o činnosti programu, pretože tieto činnosti 
majú priamy vplyv na úrove ň ich budúcich požitkov. Ú častníci 
majú záujem vedie ť, čí príspevky boli prijaté a či sa vykonala vhodná 
kontrola na ochranu práv príjemcov. Zamestnávate ľ má záujem 
o účinné a objektívne fungovanie programu.  
16. Cie ľom vykazovania programom so stanovenými príspevkami je 
pravidelne poskytova ť informácie o programe a výkonnosti jeho in ­
vestícií. Tento cie ľ sa zvyčajne dosiahne poskytovaním ú čtovných 
závierok, ktoré obsahujú tieto informácie:  
a) opis významných činností za obdobie a vplyv všetkých zmien 
týkajúcich sa programu, jeho členstva a podmienok, ktoré treba 
splniť; 
b) výkazy vykazujúce transakcie a investi čnú výkonnos ť za obdobie 
a finančnú situáciu programu na konci tohto obdobia a  
c) opis investi čných zásad.  
PROGRAMY SO STANOVENÝMI POŽITKAMI  
17. Ú čtovná závierka programu so stanovenými požitkami obsahuje bu ď: 
a) výkaz, v ktorom sa uvádza:  
i) čistý majetok k dispozícii pre požitky;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 235
 
ii) aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných požitkov 
rozlišujúca medzi nárokovate ľnými požitkami 
a nenárokovate ľnými požitkami a  
iii) výsledný prebytok alebo deficit, alebo  
b) výkaz čistého majetku k dispozícii pre požitky zahr ňujúci buď: 
i) poznámku, v ktorej sa zverej ňuje aktuárska sú časná hodnota 
prisľúbených penzijných požitkov rozlišujúca medzi nárokova ­
teľnými požitkami a nenárokovate ľnými požitkami, alebo  
ii) odkaz na tieto informácie v sprievodnej aktuárskej správe.  
Ak sa aktuárske ocenenie neuskuto čnilo k dátumu ú čtovnej závierky, 
ako východisko sa použije posledné ocenenie a dátum ocenenia sa 
zverejní.  
18. Na ú čely odseku 17 základom pre aktuársku sú časnú hodnotu pris ľú­
bených penzijných požitkov sú požitky pris ľúbené pod ľa podmienok 
programu na doposia ľ poskytnutú službu s použitím bu ď súčasnej 
platovej úrovne, alebo projektovanej platovej úrovne so zverejnením 
použitého východiska. Vplyv každej zmeny v aktuárskych predpokla ­
doch, ktorá mala významný ú činok na aktuársku sú časnú hodnotu 
prisľúbených penzijných požitkov, sa takisto zverejní.  
19. Ú čtovná závierka musí vysvetli ť vzťah medzi aktuárskou sú časnou 
hodnotou pris ľúbených penzijných požitkov a čistým majetkom 
k dispozícii pre požitky a postupy pre financovanie pris ľúbených 
požitkov.  
20. Pod ľa programu so stanovenými požitkami platba pris ľúbených 
penzijných požitkov závisí od finan čnej situácie programu 
a schopnosti prispievate ľov platiť budúce príspevky do programu, 
ako aj od investi čnej výkonnosti a prevádzkovej ú činnosti programu.  
21. Program so stanovenými požitkami vyžaduje pravidelnú radu aktuára, 
aby posúdil finan čný stav programu, preveril predpoklady a odporu čil 
budúcu úrove ň príspevkov.  
22. Cie ľom vykazovania programu so stanovenými požitkami je pravi ­
delne poskytova ť informácie o finan čných zdrojoch a činnostiach 
programu, ktoré sú užito čné pri posudzovaní vz ťahov medzi akumu ­
láciou zdrojov a plánovanými požitkami po čas obdobia. Tento cie ľ sa 
zvyčajne dosiahne poskytovaním ú čtovnej závierky, ktorá obsahuje 
tieto informácie:  
a) opis významných činností za obdobie a vplyv všetkých zmien 
týkajúcich sa programu, jeho členstva podmienok, ktoré treba 
splniť; 
b) výkazy vykazujúce transakcie a investi čnú výkonnos ť za obdobie 
a finančnú situáciu programu na konci tohto obdobia;  
c) aktuárske informácie, bu ď ako časť výkazov, alebo vo forme odde ­
lenej správy, a  
d) opis investi čných zásad.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 236
 
Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných požitkov  
23. Sú časná hodnota o čakávaných platieb penzijným programom sa môže 
vypočítať a vykazova ť použitím sú časných platových úrovní alebo 
projektovaných platových úrovní až do času odchodu ú častníkov do 
dôchodku.  
24. Dôvody na prijatie metódy sú časného platu zah ŕňajú tieto skuto čnosti:  
a) aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných požitkov, čo je 
súhrn súm v sú časnosti priradite ľných každému ú častníkovi 
v programe, sa môže vypo čítať objektívnejšie ako projektované 
platové úrovne, pretože vyžaduje menej predpokladov;  
b) zvýšenia v požitkoch priradite ľných k zvýšeniu platu sa stanú 
povinnosťou programu v čase zvýšenia platu a  
c) suma aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných 
požitkov použitím sú časnej platovej úrovne je vo všeobecnosti 
v užšom vz ťahu so splatnou sumou v prípade ukon čenia alebo 
prerušenia programu.  
25. Dôvody na prijatie metódy projektovaného platu zah ŕňajú tieto 
skutočnosti:  
a) finančné informácie by sa mali zostavi ť na základe nepretržitosti 
činnosti bez oh ľadu na predpoklady a odhady, ktoré sa musia 
urobiť; 
b) v prípade programov posledných výplat sú požitky ur čené 
v závislosti od platov v čase alebo blízko dátumu odchodu do 
dôchodku; preto sa musia projektova ť platy, hladiny príspevkov 
a miery návratnosti;  
c) zanedbanie zoh ľadnenia projekcií platov, ke ď je väčšina financo ­
vania založená na projekciách platov, môže ma ť za následok vyka ­
zovanie zdanlivého nadbyto čného financovania, ke ď program je 
primerane financovaný, alebo vykazovanie adekvátneho financo ­
vania, ke ď je program nedostato čne financovaný.  
26. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných požitkov zalo ­ 
žená na sú časných platoch je zverejnená v ú čtovnej závierke 
programu s cie ľom nazna čiť povinnos ť týkajúcu sa zarobený požitkov 
k dátumu ú čtovnej závierky. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených 
penzijných požitkov založená na projektovaných platoch sa zverejní 
s cieľom nazna čiť veľkosť potenciálnej povinnosti na základe nepre ­
tržitosti činnosti, čo je vo všeobecnosti aj základom pre financovanie. 
Okrem zverejnenia aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzij ­
ných požitkov je potrebné poskytnú ť dostatočné vysvetlenie tak, aby 
jasne nazna čilo kontext, v ktorom by sa mala aktuárska sú časná 
hodnota pris ľúbených penzijných požitkov chápa ť. Takéto vysvetlenie 
môže byť vo forme informácií o adekvátnosti plánovaného budúceho 
financovania a postupu financovania založeného na projekciách 
platov. Toto môže by ť zahrnuté v ú čtovnej závierke alebo v správe 
aktuára.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 237
 
Frekvencia aktuárskych ocenení  
27. V mnohých krajinách sa aktuárske ocenenia nerobia častejšie ako 
každé tri roky. Ak aktuárske ocenenie nebolo pripravené k dátumu 
zostavenia ú čtovnej závierky, ako východisko sa použije predchádza ­
júce ocenenie a dátum ocenenia sa zverejní.  
Obsah ú čtovnej závierky  
28. Pre programy so stanovenými požitkami sa informácie prezentujú 
v jednom z týchto formátov, ktoré odzrkad ľujú rozdielne zaužívané 
postupy v zverejnení a prezentácii aktuárskych informácií:  
a) do účtovnej závierky je zahrnutý výkaz, v ktorom sa uvádza čistý 
majetok k dispozícii pre požitky, aktuárska sú časná hodnota s ľúbe­
ných penzijných požitkov a výsledný prebytok alebo deficit. Účtovná závierka programu obsahuje aj výkaz zmien v čistom 
majetku k dispozícii pre požitky a výkaz zmien v aktuárskej 
súčasnej hodnote pris ľúbených penzijných požitkov. K ú čtovnej 
závierke môže by ť pripojená samostatná správa aktuára, z ktorej 
vychádza aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných 
požitkov;
 
b) účtovná závierka, ktorá zah ŕňa výkaz čistého majetku k dispozícii 
pre požitky a výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre 
požitky. Aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných 
požitkov sa zverej ňuje v poznámkach k výkazom. K ú čtovnej 
závierke sa môže pripoji ť správa aktuára, z ktorej vychádza aktu ­
árska súčasná hodnota pris ľúbených penzijných požitkov, a  
c) účtovná závierka, ktorá zah ŕňa výkaz čistého majetku k dispozícii 
pre požitky a výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre 
požitky s aktuárskou sú časnou hodnotou pris ľúbených penzijných 
požitkov, ktorá je obsiahnutá v samostatnej správe aktuára.  
V každom uvedenom formáte môže by ť k účtovnej závierke pripojená 
aj správa správcov, ktorá má povahu správy manažmentu alebo pred ­
stavenstva, a správa o investi čnej činnosti.  
29. Zástancovia formátov opísaných v odseku 28 písm. a) a b) sa domnie ­
vajú, že kvantifikácia pris ľúbených penzijných požitkov a iné infor ­
mácie poskytnuté pod ľa týchto prístupov pomáhajú používate ľom 
posúdiť súčasný stav programu a pravdepodobnos ť, že povinnosti sa 
budú plni ť. Takisto sa domnievajú, že ú čtovné závierky by mali by ť 
úplné samy osebe a nespoliehajú sa na sprievodné výkazy. Niektorí však veria, že formát opísaný v odseku 28 písm. a) by mohol budi ť 
dojem, že existuje záväzok, zatia ľ čo aktuárska sú časná hodnota 
prisľúbených penzijných požitkov nemá pod ľa ich názoru všetky 
charakteristiky záväzku.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 238
 
30. Zástancovia formátu opísaného v odseku 28 písm. c) sa domnievajú, 
že aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených penzijných požitkov by 
nemala by ť zahrnutá do výkazu čistého majetku k dispozícii pre 
požitky, ako pri formáte opísanom v odseku 28 písm. a), alebo dokonca by nemala by ť zverejnená v poznámke, ako pri odseku 28 
písm. b), pretože sa bude priamo porovnáva ť s majetkom programu, 
a takéto porovnanie nemusí by ť platné. Tvrdia, že aktuári neporovná ­
vajú nutne aktuársku sú časnú hodnotu pris ľúbených penzijných 
požitkov s trhovými hodnotami investícií, ale môžu namiesto toho 
stanoviť súčasnú hodnotu pe ňažných tokov o čakávaných z investícií. 
Zástancovia tohto formátu sa domnievajú, že je nepravdepodobné, aby takéto porovnanie odzrkad ľovalo celkové posúdenie programu aktu ­
árom a že posúdenie sa môže zle pochopi ť. Niektorí sa takisto 
domnievajú, že bez oh ľadu na to, či informácie o pris ľúbených penzij ­
ných požitkoch sú kvantifikované, mali by by ť obsiahnuté výhradne 
v oddelenej aktuárskej správe, kde je možné poskytnú ť riadne vysve ­
tlenie.
 
31. Tento štandard akceptuje názory v prospech povolenia zverejnenia 
informácií týkajúcich sa pris ľúbených penzijných požitkov 
v samostatnej správe aktuára. Odmieta argumenty proti kvantifikácii 
aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných požitkov. 
Formáty opísané v odseku 28 písm. a) a b) sa pod ľa tohto štandardu 
považujú za prijate ľné, ako aj formát opísaný v odseku 28 písm. c), 
v prípade, ke ď účtovná závierka obsahuje odkaz na aktuársku správu, 
ktorá je k závierke pripojená, a táto správa zah ŕňa aktuársku sú časnú 
hodnotu pris ľúbených penzijných požitkov.  
VŠETKY PROGRAMY  
Ocenenie majetku programu  
32. Investície penzijného programu sa uvádzajú v reálnej hodnote. 
V prípade obchodovate ľných cenných papierov sa reálna hodnota 
rovná trhovej hodnote. Ak sú držané investície programu, pre ktoré 
nie je možný odhad reálnej hodnoty, zverejní sa dôvod, pre čo sa 
nepoužila reálna hodnota.  
33. V prípade obchodovate ľných cenných papierov je reálna hodnota 
trhovou hodnotou, pretože sa to považuje za najužito čnejšie oce ňo­
vanie cenných papierov k dátumu správy a investi čnej výkonnosti za 
obdobie. Tie cenné papiere, ktoré majú pevnú výkupnú hodnotu 
a ktoré sa nadobudli s cie ľom pokry ť povinnosti programu alebo 
jeho špecifických častí, môžu by ť uvedené v sumách založených na 
ich kone čnej výkupnej hodnote za predpokladu konštantnej miery 
návratnosti do splatnosti. Ak sú držané investície programu, pre 
ktoré nie je možný odhad reálnej hodnoty, napríklad celkové vlast ­
níctvo účtovnej jednotky, zverejní sa dôvod, pre čo sa nepoužila reálna 
hodnota. Do rozsahu, v ktorom sú investície uvedené v sumách iných, 
ako je trhová hodnota alebo reálna hodnota, sa vo všeobecnosti 
zverejní aj reálna hodnota. Majetok použitý pri aktivitách fondu sa zaúčtuje v súlade s platnými štandardmi.
 
Zverejňovanie  
34. Ú čtovná závierka penzijného programu, či už so stanovenými požit ­
kami alebo so stanovenými príspevkami, musí takisto obsahova ť: 
a) výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre požitky;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 239
 
b) súhrn významných ú čtovných zásad a  
c) opis programu a vplyv všetkých zmien v programe po čas obdobia.  
35. Ak je to vhodné, ú čtovné závierky poskytnuté penzijnými programami 
zahŕňajú aj tieto informácie:  
a) výkaz čistého majetku k dispozícii pre požitky, ktorý uvádza:  
i) vhodne klasifikovaný majetok ku koncu obdobia;  
ii) spôsob ocenenia majetku;  
iii) podrobnosti o každej jednotlivej investícii presahujúcej bu ď 
5 % čistého majetku k dispozícii pre požitky, alebo 5 % každej 
triedy alebo typu cenného papiera;  
iv) podrobnosti o každej investícii do zamestnávate ľa a 
v) záväzky iné ako aktuárska sú časná hodnota pris ľúbených 
penzijných požitkov;  
b) výkaz zmien v čistom majetku k dispozícii pre požitky s uvedením 
týchto informácií:  
i) príspevky zamestnávate ľa; 
ii) príspevky zamestnancov;  
iii) investi čný výnos, ako sú úroky a dividendy;  
iv) iné výnosy;  
v) požitky zaplatené alebo splatné (analyzované napríklad ako 
penzijné požitky, dávky pri úmrtí a pri zdravotnom postihnutí a jednorazové platby);
 
vi) administratívne náklady;  
vii) iné náklady;  
viii) dane z príjmov;  
ix) zisky a straty z vyradenia investícií a zmeny v hodnote inves ­
tícií a  
x) prevody z alebo do iných programov;  
c) opis zásad financovania;  
d) v prípade programov so stanovenými požitkami aktuárska sú časná 
hodnota pris ľúbených penzijných požitkov (prípadne v rozlíšení 
medzi nárokovate ľnými a nenárokovate ľnými požitkami) založená 
na požitkoch pris ľúbených pod ľa podmienok programu, na dopo ­
siaľ poskytnutej službe a s použitím bu ď súčasných platových 
úrovní, alebo projektovaných platových úrovní; tieto informácie môžu byť zahrnuté v pripojenej aktuárskej správe, ktorá sa vykladá 
v spojení so súvisiacou ú čtovnou závierkou, a
 
e) v prípade programov so stanovenými požitkami opis podstatných 
použitých aktuárskych predpokladov a metóda použitá na výpo čet 
aktuárskej sú časnej hodnoty pris ľúbených penzijných požitkov.  
36. Správa penzijného programu obsahuje opis programu bu ď ako súčasť 
účtovnej závierky, alebo v samostatnej správe. Môže obsahova ť: 
a) mená zú častnených zamestnávate ľov a skupiny zamestnancov zara ­
dených do programu;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 240
 
b) počet účastníkov, ktorí prijímajú požitky a po čet iných ú častníkov, 
a to vhodne klasifikovaných;  
c) typ programu – program so stanovenými príspevkami alebo so 
stanovenými požitkami;  
d) oznámenie, či účastníci prispievajú do programu;  
e) opis penzijných požitkov pris ľúbených ú častníkom;  
f) opis všetkých podmienok ukon čenia programu a  
g) zmeny v položkách písmen a) až f) po čas obdobia, na ktoré sa táto 
správa vz ťahuje.  
Nie je nezvy čajné odvoláva ť sa na iné dokumenty, ktoré sú používa ­
teľom bežne k dispozícii a v ktorých je program opísaný, ako aj 
zahrnúť len informácie o následných zmenách.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
37. Tento štandard sa stáva ú činným pre ú čtovné závierky penzijných 
programov zostavené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 1988 
alebo neskôr.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 241
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 27  
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1 Tento štandard sa uplat ňuje pri príprave a prezentácii konsolido ­
vanej účtovnej závierky za skupinu ú čtovných jednotiek ovláda ­
ných materskou spolo čnosťou. 
2 Tento štandard sa nezaoberá metódami ú čtovania podnikových kombi ­
nácií a ich vplyvov na konsolidáciu, vrátane goodwillu, ktorý vzniká 
pri podnikových kombináciách (pozri IFRS 3 Podnikové kombinácie).  
3 Tento štandard sa uplat ňuje aj na ú čtovanie investícií do dcér ­
skych spolo čností, spoluovládaných ú čtovných jednotiek 
a pridružených podnikov, ke ď sa účtovná jednotka rozhodne, 
alebo je pod ľa miestnych právnych predpisov povinná, prezen ­
tovať individuálnu ú čtovnú závierku.  
DEFINÍCIE  
4 Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto 
významoch:  
Konsolidovaná ú čtovná závierka  je účtovná závierka skupiny 
prezentovaná ako ú čtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.  
Ovládanie  je právomoc riadi ť finančnú a prevádzkovú politiku 
účtovnej jednotky s cie ľom získa ť úžitky z jej činností.  
Skupina  je materská spolo čnosť so všetkým svojimi dcérskymi 
spoločnosťami. 
Nekontrolný podiel  je vlastné imanie v dcérskej spolo čnosti, ktoré 
nie je priamo alebo nepriamo priradite ľné materskej spolo čnosti.  
Materská spolo čnosť je účtovná jednotka, ktorá má jednu alebo 
viac dcérskych spolo čností.  
Individuálna ú čtovná závierka  je účtovná závierka prezentovaná 
materskou spolo čnosťou, investorom v pridruženom podniku 
alebo spolo čníkom v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, v ktorej 
sa investície zaú čtujú skôr na základe priameho podielu na 
vlastnom imaní, ako na základe vykázaných výsledkov a čistých 
aktív spolo čnosti, do ktorej sa investuje.  
Dcérska spolo čnosť je účtovná jednotka, vrátane ú čtovnej 
jednotky nezapísanej v obchodnom registri, ako je partnerstvo, ktorá je ovládaná inou ú čtovnou jednotkou (ozna čovanou ako 
materská spolo čnosť).
 
5 Materská alebo jej dcérska spolo čnosť môže by ť investorom 
s podielom v pridruženom podniku alebo spolo čníkom 
v spoluovládanej ú čtovnej jednotke. V takýchto prípadoch sa konso ­
lidovaná ú čtovná závierka zostavuje a prezentuje v súlade s týmto 
štandardom pripravuje tak, aby bola v súlade aj so štandardom IAS 
28 Podiely v pridružených podnikoch  a štandardom IAS 31  Podiely na 
spoločnom podnikaní . 
6 Pre ú čtovnú jednotku opísanú v odseku 5 je individuálnou ú čtovnou 
závierkou tá závierka, ktorá bola zostavená a prezentovaná spolu 
s účtovnou závierkou pod ľa odseku 5. Individuálna ú čtovná závierka 
nemusí by ť priložená alebo pripojená k tejto závierke.  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 242
 
7 Ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spolo čnosť, 
pridružený podnik alebo spolo čnícky podiel v spoluovládanej ú čtovnej 
jednotke, nie je individuálnou ú čtovnou závierkou.  
8 Materská spolo čnosť, ktorá je vy ňatá v súlade s odsekom 10 
z prezentovania konsolidovanej ú čtovnej závierky, môže prezentova ť 
individuálnu ú čtovnú závierku ako svoju jedinú ú čtovnú závierku.  
PREZENTÁCIA KONSOLIDOVANEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY  
9 Materská spolo čnosť, s výnimkou materskej spolo čnosti opísanej 
v odseku 10, prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku, v ktorej 
konsoliduje svoje investície do dcérskych spolo čností, v súlade 
s týmto štandardom.  
10 Materská spolo čnosť nemusí prezentova ť konsolidovanú ú čtovnú 
závierku vtedy a len vtedy, ak:  
a) materská spolo čnosť je sama úplne vlastnenou dcérskou 
spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čno­
sťou inej ú čtovnej jednotky a jej ostatní vlastníci, vrátane 
tých, ktorí inak nie sú oprávnení hlasova ť, boli informovaní, 
že materská spolo čnosť neprezentuje konsolidovanú ú čtovnú 
závierku a nemajú proti tomu námietky,  
b) dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania materskej 
spoločnosti nie sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo 
zahraničnej burze alebo na OTC trhu vrátane miestnych 
a regionálnych trhov),  
c) materská spolo čnosť nepodala a ani práve nepodáva svoju 
účtovnú závierku komisii pre cenné papiere alebo inej regu ­
lačnej organizácii na ú čely vydania akéhoko ľvek druhu 
nástrojov na verejnom trhu a  
d) materská spolo čnosť najvyššej úrovne alebo akáko ľvek 
materská spolo čnosť na medzistupni danej materskej spolo č­
nosti zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku na verejné 
použitie, ktorá je v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva.
 
11 Materská spolo čnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne nepre ­
zentovať konsolidovanú ú čtovnú závierku a prezentuje iba individu ­
álnu účtovnú závierku, koná v súlade s odsekmi 38 až 43.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI KONSOLIDOVANEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY  
12 Konsolidovaná ú čtovná závierka zah ŕňa všetky dcérske spolo č­
nosti materskej spolo čnosti  ( 1 ). 
13 Predpokladá sa, že ovládanie existuje, ak materská spolo čnosť vlastní, 
priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spolo čností, viac 
ako polovicu hlasovacích práv ú čtovnej jednotky, pokia ľ sa vo výni ­
močných prípadoch jasne nepreukáže, že takéto vlastníctvo nie je 
ovládaním. Ovládanie existuje aj vtedy, ke ď materská spolo čnosť 
vlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv ú čtovnej jednotky, ak 
má: (  2 ) 
a) právomoc nad viac ako polovicou hlasovacích práv na základe 
zmluvy s inými investormi,  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 243  
( 1 ) Ak v čase akvizície dcérska spolo čnosť spĺňa kritéria na to, aby bola klasifikovaná ako 
držaná na predaj v súlade s IFRS 5 Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čené 
činnosti, bude ďalej zaúčtovaná v súlade s tým štandardom.  
( 2 ) Pozri aj SIC-12 Konsolidácia – subjekty špeciálneho ur čenia.
 b) právomoc riadi ť finančné a prevádzkové zámery ú čtovnej jednotky 
podľa stanov alebo dohody,  
c) právomoc vymenova ť alebo odvola ť väčšinu členov predstavenstva 
alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a ú čtovná jednotka je 
ovládaná týmto predstavenstvom alebo orgánom, alebo  
d) právomoc uplatni ť väčšinu hlasov na zasadnutiach predstavenstva 
alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a ú čtovná jednotka je 
ovládaná týmto predstavenstvom alebo orgánom.  
14 Ú čtovná jednotka môže vlastni ť oprávnenie na akcie, kúpne opcie na 
akcie, dlhové nástroje, alebo nástroje vlastného imania, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie, alebo iné podobné nástroje, ktoré 
majú potenciál, pokia ľ sú uplatnené alebo konvertované, da ť účtovnej 
jednotke právomoc hlasova ť, alebo obmedzi ť právomoc inej strany 
hlasovať o finan čných a prevádzkových zámeroch inej ú čtovnej 
jednotky (potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciál ­
nych hlasovacích práv, ktoré sú aktuálne uplatnite ľné alebo prevodi ­
teľné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv držaných inou ú čtovnou 
jednotkou, sa zvažuje pri posudzovaní toho, či účtovná jednotka má 
právomoc riadi ť finančné a prevádzkové zámery inej ú čtovnej 
jednotky. Potenciálne hlasovacie práva nie sú aktuálne uplatnite ľné 
alebo prevodite ľné, ak sa napríklad nemôžu uplatni ť alebo previes ť 
až do nejakého budúceho dátumu, alebo až do okamihu, ke ď nastane 
nejaká budúca udalos ť.
 
15 Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú 
k ovládaniu, ú čtovná jednotka skúma všetky skuto čnosti a okolnosti 
(vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv 
a iných zmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo 
v kombinácii), ktoré majú vplyv na potenciálne hlasovacie práva, s výnimkou zámeru manažmentu a finan čnej schopnosti uplatni ť 
alebo previes ť také práva.
 
16 Dcérska spolo čnosť nie je vylú čená z konsolidácie len preto, že 
investor je organizáciou s rizikovým kapitálom, spolo čným fondom, 
podielovým fondom, alebo podobnou ú čtovnou jednotkou.  
17 Dcérska spolo čnosť nie je vylú čená z konsolidácie preto, že jej podni ­
kateľské aktivity sú odlišné od podnikate ľských aktivít iných ú čtov­
ných jednotiek v skupine. Relevantné informácie sa poskytnú konso ­
lidovaním takýchto dcérskych spolo čností a zverejnením dodato čných 
informácií v konsolidovanej ú čtovnej závierke o odlišných podnika ­
teľských aktivitách dcérskych spolo čností. Napríklad zverejnenia 
požadované štandardom IFRS 8  Prevádzkové segmenty  pomáhajú 
vysvetliť význam odlišných podnikate ľských aktivít v rámci danej 
skupiny.  
POSTUPY KONSOLIDÁCIE  
18 Pri zostavovaní konsolidovanej ú čtovnej závierky ú čtovná jednotka 
kombinuje ú čtovnú závierku materskej spolo čnosti a jej dcérskych 
spoločností riadok po riadku spo čítaním podobných položiek majetku, 
záväzkov, vlastného imania, výnosov a nákladov. Aby konsolidovaná účtovná závierka prezentovala finan čné informácie o skupine ako 
finančné informácie o jedinej ekonomickej jednotke, treba uskuto čniť 
tieto kroky:
 
a) eliminova ť účtovnú hodnotu investície materskej spolo čnosti 
v každej dcérskej spolo čnosti a podiel materskej spolo čnosti na 
vlastnom imaní každej dcérskej spolo čnosti (pozri štandard IFRS 
3, v ktorom sa opisuje riešenie výsledného goodwillu),  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 244
 
b) identifikova ť nekontrolné podiely na zisku alebo strate konsolido ­
vaných dcérskych spolo čností za obdobie vykazovania a  
c) identifikova ť nekontrolné podiely na čistých aktívach konsolidova ­
ných dcérskych spolo čností oddelene od vlastníckych podielov 
materskej spolo čnosti na nich. Nekontrolné podiely na čistých 
aktívach pozostávajú z:  
i) hodnoty týchto nekontrolných podielov k dátumu pôvodnej 
kombinácie, vypo čítanej v súlade s IFRS 3; a  
ii) z podielu nekontrolných podielov na zmenách vo vlastnom 
imaní od dátumu kombinácie.  
19 Ke ď existujú potenciálne hlasovacie práva, podiely na zisku alebo 
strate a na zmenách vo vlastnom imaní alokované materskej spolo č­
nosti a nekontrolným podielom sú ur čované na základe aktuálnych 
vlastníckych podielov a neodzrkad ľujú možné uplatnenie alebo prevod 
potenciálnych hlasovacích práv.  
20 Vnútroskupinové zostatky ú čtov, transakcie, výnosy a náklady sa 
eliminujú v plnom rozsahu.  
21 Vnútroskupinové zostatky ú čtov a transakcie, vrátane výnosov, 
nákladov a dividend, sa eliminujú v plnom rozsahu. Zisky a straty, 
ktoré sú výsledkom vnútroskupinových transakcií a sú vykázané v majetku, ako sú zásoby a dlhodobý majetok, sa eliminujú v plnom rozsahu. Vnútroskupinové straty môžu nazna čovať zníženie 
hodnoty, ktoré vyžaduje vykázanie v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke. Štandard IAS 12  Dane z príjmov  sa uplatňuje na do časné 
rozdiely, ktoré vznikajú pri eliminácii ziskov a strát plynúcich z vnútroskupinových transakcií.
 
22 Ú čtovné závierky materskej spolo čnosti a jej dcérskych spolo č­
ností použité pri zostavení konsolidovanej ú čtovnej závierky sa 
zostavujú k rovnakému dátumu. Ak je koniec obdobia vykazo ­
vania materskej spolo čnosti odlišný od konca obdobia vykazo ­
vania dcérskej spolo čnosti, dcérska spolo čnosť zostaví na ú čely 
konsolidácie dodato čnú účtovnú závierku k rovnakému dátumu, 
ako je ú čtovná závierka materskej spolo čnosti, pokia ľ to nie je 
nevykonate ľné. 
23 Ke ď je v súlade s odsekom 22 pri zostavovaní konsolidovanej 
účtovnej závierky použitá ú čtovná závierka dcérskej spolo čnosti 
zostavená k inému dátumu, ako je dátum ú čtovnej závierky 
materskej spolo čnosti, vykonajú sa úpravy ú činkov podstatných 
transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom 
a dátumom ú čtovnej závierky materskej spolo čnosti. V každom 
prípade nesmie by ť rozdiel medzi koncom obdobia vykazovania 
dcérskej spolo čnosti a koncom obdobia vykazovania materskej 
spoločnosti dlhší ako tri mesiace. D ĺžka období vykazovania 
a akýkoľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia 
byť v jednotlivých obdobiach rovnaké.  
24 Pri zostavovaní konsolidovanej ú čtovnej závierky sa použijú 
rovnaké ú čtovné zásady na podobné transakcie a iné udalosti za 
podobných okolností.  
25 Ak člen skupiny používa odlišnú ú čtovnú politiku od tej, ktorá je 
prijatá v konsolidovanej ú čtovnej závierke pre podobné transakcie 
a udalosti za podobných okolností, vykonajú sa pri zostavovaní 
konsolidovanej ú čtovnej závierky vhodné úpravy v jeho ú čtovnej 
závierke.  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 245
 
26 Výnosy a náklady dcérskej spolo čnosti sú zahrnuté do konsolidovanej 
účtovnej závierky od dátumu nadobudnutia v súlade s definíciou 
v štandarde IFRS 3. Výnosy a náklady dcérskej spolo čnosti sa zakla ­
dajú na hodnotách majetku a záväzkov vykázaných v konsolidovanej účtovnej závierke materskej spolo čnosti k dátumu nadobudnutia. 
Napríklad odpisy vykázané v konsolidovanom výkaze komplexného 
výsledku po dátume nadobudnutia sa zakladajú na reálnych hodnotách príslušného odpisovaného majetku vykázaného v konsolidovanej účtovnej závierke k dátumu nadobudnutia. Výnosy a náklady dcérskej 
spoločnosti sú zahrnuté do konsolidovanej ú čtovnej závierky až do 
dátumu, ke ď materská spolo čnosť prestane ovláda ť dcérsku spolo č­
nosť.
 
27 Nekontrolné podiely sa prezentujú v konsolidovanom výkaze 
o finančnej situácii v rámci vlastného imania, oddelene od vlast ­
ného imania vlastníkov materskej spolo čnosti.  
28 Hospodársky výsledok a každá zložka ostatných sú častí komplexného 
výsledku sa priradia vlastníkom materskej spolo čnosti a nekontrolným 
podielom. Celkový komplexný výsledok sa priradí vlastníkom mater ­
skej spolo čnosti a nekontrolným podielom, i ke ď to má za následok 
mínusový zostatok nekontrolných podielov.  
29 Ak dcérska spolo čnosť má nesplatené kumulované prioritné akcie, 
ktoré sú klasifikované ako vlastné imanie a sú držané nekontrolnými podielmi, materská spolo čnosť vypočítava svoj podiel na hospodár ­
skom výsledku po úprave o dividendy z takýchto akcií bez oh ľadu na 
to, či sa dividendy deklarovali alebo nie.
 
30 Zmeny vo vlastníckom podiele materskej spolo čnosti v dcérskej 
spoločnosti, ktoré nemajú za následok stratu ovládania, sa ú čtujú 
ako transakcie vo vlastnom imaní (t. j. transakcie s vlastníkmi konajúcimi v rámci svojich právomocí ako vlastníci).
 
31 Za takýchto okolností sa ú čtovné hodnoty kontrolných 
a nekontrolných podielov upravia tak, aby odzrkad ľovali zmeny 
v ich relatívnych podieloch v dcérskej spolo čnosti. Akýko ľvek rozdiel 
medzi sumou, o ktorú sú nekontrolné podiely upravené a reálnou hodnotou zaplateného alebo prijatého plnenia, sa vykáže priamo vo 
vlastnom imaní a priradí sa vlastníkom materskej spolo čnosti.
 
STRATA OVLÁDANIA  
32 Materská spolo čnosť môže strati ť ovládanie dcérskej spolo čnosti so 
zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. To môže nasta ť napríklad vtedy, ke ď sa dcérska spolo č­
nosť dostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regula čného 
orgánu. Môže to by ť aj výsledkom zmluvnej dohody.
 
33 Materská spolo čnosť by mohla strati ť ovládanie dcérskej spolo čnosti 
na základe dvoch alebo viacerých dohôd (transakcií). Niekedy však okolnosti nazna čujú, že viacnásobné dohody by sa mali ú čtovať ako 
jediná transakcia. Pri ur čení toho, či účtovať dohody ako jedinú trans ­
akciu, materská spolo čnosť posúdi každú z požiadaviek a podmienok 
dohôd a ich ekonomické ú činky. Jedna alebo viacero z týchto okol ­
ností môže nazna čovať, že materská spolo čnosť by mala ú čtovať viac­
násobné dohody ako jedinú transakciu:
 
a) Dohody sú uzatvorené v rovnakom čase alebo v tesnom slede po 
sebe.  
b) Dohody tvoria jedinú transakciu navrhnutú tak, aby sa dosiahol 
celkový komer čný účinok. ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 246
 
c) Uzatvorenie jednej dohody závisí od uzatvorenia najmenej jednej 
ďalšej dohody.  
d) Jedna dohoda sama osebe sa považuje za ekonomicky opodstat ­
nenú len vtedy, ke ď sa posudzuje spolo čne s inými dohodami, ale 
nie samostatne. Príkladom je, ke ď vyradenie akcií je ocenené 
cenou nižšou, ako je trhová cena, a je kompenzované následným 
vyradením akcií za cenu vyššiu, ako je trhová cena.  
34 Ak materská spolo čnosť stratí ovládanie dcérskej spolo čnosti:  
a) ukončí vykazovanie majetku (vrátane akéhoko ľvek goodwillu) 
a záväzkov dcérskej spolo čnosti v ich ú čtovných hodnotách 
k dátumu straty ovládania,  
b) ukončí vykazovanie ú čtovnej hodnoty akýchko ľvek nekontrol ­
ných podielov v bývalej dcérskej spolo čnosti k dátumu straty 
ovládania (vrátanie všetkých zložiek ostatných sú častí 
komplexného výsledku k nim priradite ľným),  
c) vykazuje:  
i) reálnu hodnotu prijatého plnenia, ak nejaké je, 
z transakcie, udalosti alebo okolností, ktoré viedli k strate 
ovládania; a  
ii) v prípade, že transakcia, ktorá má za následok stratu ovlá ­
dania, zah ŕňa rozdelenie akcií dcérskej spolo čnosti vlast ­
níkom konajúcim v rámci svojej právomoci ako vlastníci, 
toto rozdelenie;  
d) vykáže každú investíciu ponechanú v bývalej dcérskej spolo č­
nosti v jej reálnej hodnote k dátumu straty ovládania,  
e) reklasifikuje do hospodárskeho výsledku alebo prevedie 
priamo do nerozdelených ziskov, ak sa to požaduje v súlade s inými IFRS, sumy identifikované v odseku 35, a
 
f) vykáže akýko ľvek výsledný rozdiel ako zisk alebo stratu 
v hospodárskom výsledku priradite ľnom materskej spolo č­
nosti.  
35 Ak materská spolo čnosť stratí ovládanie dcérskej spolo čnosti, zaú čtuje 
všetky sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
vo vzťahu k tejto dcérskej spolo čnosti na rovnakom základe ako by sa 
požadovalo v prípade, ke ď materská spolo čnosť priamo vyradí súvi ­
siaci majetok alebo záväzky. Preto v prípade, ke ď by bol zisk alebo 
strata z vyradenia súvisiaceho majetku alebo záväzkov, predtým vyká ­
zaný v ostatných sú častiach komplexného výsledku, reklasifikovaný 
do hospodárskeho výsledku, reklasifikuje materská spolo čnosť zisk 
alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako reklasifika čná úprava) vtedy, ke ď stratí ovládanie dcérske spolo čnosti. 
Napríklad v prípade, ke ď dcérska spolo čnosť má finan čné aktíva 
k dispozícii na predaj a materská spolo čnosť stratí ovládanie dcérskej 
spoločnosti, materská spolo čnosť reklasifikuje zisk alebo stratu súvi ­
siace s týmito aktívami, predtým vykázané v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku, do hospodárskeho výsledku. Podobne 
v prípade, ak by sa prebytok z precenenia z vyradenia majetku, predtým vykázaný v ostatných sú častiach komplexného výsledku, 
previedol priamo do nerozdelených ziskov, materská spolo čnosť 
prevedie prebytok z precenenia priamo do nerozdelených ziskov, 
keď stratí ovládanie dcérskej spolo čnosti.
 
36 Pri strate ovládania dcérskej spolo čnosti sa každá investícia 
ponechá v bývalej dcérskej spolo čnosti a všetky sumy dlžné 
pôvodnou dcérskou spolo čnosťou alebo dlžné bývalej dcérskej 
spoločnosti sa zaú čtujú v súlade s inými IFRS odo d ňa straty 
ovládania.  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 247
 
37 Reálna hodnota každej investície ponechanej v bývalej dcérskej 
spoločnosti k dátumu straty ovládania sa považuje za reálnu hodnotu 
pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva v súlade so štandardom IAS 
39 Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  alebo, ak je to 
vhodné, za obstarávaciu cenu pri prvotnom vykázaní investície 
v pridruženom podniku alebo v spoluovládanej ú čtovnej jednotke.  
ÚČTOVANIE INVESTÍCIÍ DO DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTÍ, SPOLU ­
OVLÁDANÝCH Ú ČTOVNÝCH JEDNOTIEK A PRIDRUŽENÝCH 
PODNIKOV V INDIVIDUÁLNEJ Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKE  
38 Ke ď účtovná jednotka zostavuje individuálnu ú čtovnú závierku, 
investície do dcérskych podnikov, spoluovládaných ú čtovných 
jednotiek a pridružených podnikov ú čtuje:  
a) v obstarávacej cene alebo  
b) v súlade so štandardom IAS 39.  
Účtovná jednotka uplat ňuje rovnaké ú čtovanie pri každej kate ­
górii investícií. Investície zaú čtované v obstarávacej cene sa zaú č­
tujú v súlade s IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj 
a ukončené činnosti , keď sú klasifikované ako držané na predaj 
(alebo boli zaradené do skupiny na vyradenie, ktorá je klasifiko ­
vaná ako držaná na predaj) v súlade s IFRS 5. Oce ňovanie inves ­
tícií zaúčtovaných v súlade s IAS 39 nie je za týchto okolností 
zmenené.  
38A Ú čtovná jednotka vykazuje dividendu od dcérskej spolo čnosti, 
spoluovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridruženého podniku 
v hospodárskom výsledku vo svojej individuálnej ú čtovnej 
závierke, ak je ustanovené jej právo dostáva ť dividendu.  
38B Ke ď materská spolo čnosť reorganizuje štruktúru svojej skupiny usta ­
novením novej ú čtovnej jednotky za svoju materskú spolo čnosť 
spôsobom, ktorý sp ĺňa tieto kritéria:  
a) nová materská spolo čnosť dosiahne ovládanie pôvodnej materskej 
spoločnosti vydaním nástrojov vlastného imania výmenou za 
nástroje vlastného imania pôvodnej materskej spolo čnosti,  
b) majetok a záväzky novej skupiny a pôvodnej skupiny sú tie isté 
bezprostredne pred reorganizáciou a po nej a  
c) vlastníci pôvodnej materskej spolo čnosti pred reorganizáciou majú 
tie isté absolútne a relatívne podiely na čistom majetku pôvodnej 
skupiny a novej skupiny bezprostredne pred reorganizáciou a po nej
 
a nová materská spolo čnosť zaúčtuje svoju investíciu do pôvodnej 
materskej spolo čnosti v súlade s odsekom 38 písm. a) vo svojej 
individuálnej ú čtovnej závierke, nová materská spolo čnosť stanoví 
obstarávaciu cenu v ú čtovnej hodnote svojho podielu na položkách 
vlastného imania vykázaných v individuálnej ú čtovnej závierke 
pôvodnej materskej spolo čnosti k dátumu reorganizácie.  
38C Podobne ú čtovná jednotka, ktorá nie je materskou spolo čnosťou, by 
mohla založi ť novú účtovnú jednotku ako svoju materskú spolo čnosť 
spôsobom, ktorý vyhovuje kritériám uvedeným v odseku 38B. Požia ­
davky uvedené v odseku 38B sa rovnako uplat ňujú na takéto reorga ­
nizácie. V takýchto prípadoch sú odkazy na „pôvodnú materskú 
spoločnosť“ a „pôvodnú skupinu“ odkazmi na „pôvodnú ú čtovnú 
jednotku“.  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 248
 
39 V tomto štandarde sa neur čuje, ktoré ú čtovné jednotky zostavujú 
individuálnu ú čtovnú závierku na verejné použitie. Odseky 38 a 40 
až 43 platia, ke ď účtovná jednotka zostavuje individuálnu ú čtovnú 
závierku, ktorá je v súlade s medzinárodnými štandardmi finan čného 
výkazníctva. Ú čtovná jednotka zostavuje aj konsolidovanú ú čtovnú 
závierku na verejné použitie, ako sa to vyžaduje v odseku 9, pokia ľ 
sa neuplat ňuje oslobodenie uvedené v odseku 10.  
40 Investície do spoluovládaných ú čtovných jednotiek a pridružených 
podnikov, ktoré sa ú čtujú v súlade so štandardom IAS 39 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke, sa ú čtujú rovnako 
v individuálnej závierke investora.  
ZVEREJŇOVANIE  
41 V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa vykonajú tieto zverejnenia:  
a) povaha vz ťahu medzi materskou spolo čnosťou a dcérskou 
spoločnosťou, keď materská spolo čnosť nevlastní, priamo 
alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spolo čností, viac 
ako polovicu hlasovacích práv,  
b) dôvody, pre čo vlastníctvo, priame alebo nepriame prostredníc ­
tvom dcérskych spolo čností, viac ako polovice hlasovacích 
alebo potenciálnych hlasovacích práv v spolo čnosti, do ktorej 
sa investuje, nedáva základ vzniku ovládania,  
c) koniec obdobia vykazovania ú čtovnej závierky dcérskej spolo č­
nosti, ke ď je takáto ú čtovná závierka použitá pri zostavení 
konsolidovanej ú čtovnej závierky a má dátum, alebo obdobie 
iné, ako má ú čtovná závierka materskej spolo čnosti, spolu 
s dôvodom použitia iného dátumu alebo obdobia,  
d) povaha a rozsah všetkých významných obmedzení (napríklad 
vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo regula čných požiada ­
viek) schopnosti dcérskych spolo čností previes ť prostriedky 
materskej spolo čnosti vo forme pe ňažných dividend alebo spla ­
tenia úverov alebo záloh,  
e) tabuľka, ktorá znázor ňuje účinky všetkých zmien vo vlast ­
níckom podiele materskej spolo čnosti v dcérskej spolo čnosti, 
ktoré nemajú za následok stratu ovládania vlastného imania priradite ľného vlastníkom materskej spolo čnosti a
 
f) ak došlo k strate ovládania dcérskej spolo čnosti, materská 
spoločnosť zverejní zisk alebo stratu, ak nejaké boli, vykázané 
v súlade s odsekom 34, a:  
i) podiel na uvedenom zisku alebo strate priradite ľný 
k vykázaniu každej investície ponechanej v bývalej dcérskej spoločnosti v jej reálnej hodnote k dátumu, kedy došlo 
k strate ovládania; a
 
ii) riadkovú položku (riadkové položky) vo výkaze komplex ­
ného výsledku, v ktorom sú zisk alebo strata vykázané 
(ak nie sú prezentované oddelene vo výkaze komplexného 
výsledku).  
42 Ke ď sa individuálna ú čtovná závierka zostaví pre materskú 
spoločnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne nezosta ­
vovať konsolidovanú ú čtovnú závierku, v tejto individuálnej 
účtovnej závierke sa zverejní:  
a) skutočnosť, že účtovná závierka je individuálna ú čtovná 
závierka; že bola použitá výnimka z konsolidácie; názov 
a krajina založenia alebo sídla ú čtovnej jednotky, ktorej konso ­
lidovaná ú čtovná závierka zostavená v súlade 
s medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva je 
k dispozícii na verejné použitie; a adresa, kde možno túto 
konsolidovanú ú čtovnú závierku získa ť, ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 249
 
b) zoznam podstatných investícií do dcérskych spolo čností, spolu ­
ovládaných ú čtovných jednotiek a pridružených podnikov 
vrátane názvu, krajiny založenia alebo sídla, vlastníckeho podielu, ak je odlišný, aj podielu držaných hlasovacích právo ­
mocí a
 
c) opis metódy použitej na ú čtovanie investícií uvedených 
v písmene b).  
43 Ke ď materská spolo čnosť (iná ako materská spolo čnosť, na ktorú 
sa vzťahuje odsek 42), spolo čník s podielom v spoluovládanej 
účtovnej jednotke alebo investor s podielom v pridruženom 
podniku zostavujú individuálnu ú čtovnú závierku, v tejto indivi ­
duálnej ú čtovnej závierke zverejnia:  
a) skutočnosť, že účtovná závierka je individuálna ú čtovná 
závierka a dôvod, pre čo sa zostavuje, ak to nevyžadujú právne 
predpisy,  
b) zoznam významných investícií do dcérskych spolo čností, spolu ­
ovládaných ú čtovných jednotiek a pridružených podnikov 
vrátane názvu, krajiny založenia alebo sídla, vlastníckeho 
podielu a, ak je odlišný, podielu držaných hlasovacích právo ­
mocí, a  
c) opis metódy použitej na ú čtovanie investícií uvedených 
v písmene b)  
a identifikuje ú čtovnú závierku zostavenú v súlade s odsekom 9 
tohto štandardu alebo pod ľa IAS 28 a IAS 31, na ktoré sa vz ťa­
huje.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
44 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ú čtovné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňo­
vanie sa odporú ča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard 
na obdobie, ktoré sa za čína pred 1. januárom 2005, zverejní túto 
skutočnosť. 
45 Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia IAS 27, ktoré 
urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008 
v odsekoch 4, 18, 19, 26 až 37 a 41 písm. e) a f) pre ú čtovné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ú čtovná jednotka však neuplatní tieto 
zmeny a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú pred 
1. júlom 2009, pokia ľ súčasne neuplat ňuje IFRS 3 (v znení revízie, 
ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 
2008). Ak ú čtovná jednotka uplatní uvedené zmeny a doplnenia 
pred 1. júlom 2009, zverejní túto skuto čnosť. Účtovná jednotka 
uplatní uvedené zmeny a doplnenia retrospektívne s týmito výnimkami:
 
a) zmena a doplnenie odseku 28 o priradení celkového komplex ­
ného výsledku vlastníkom materskej spolo čnosti 
a nekontrolným podielom, i ke ď to má za následok mínusový 
zostatok nekontrolných podielov. Preto ú čtovná jednotka 
neupraví priradenie zisku alebo straty za obdobia vykazovania 
pred uplatnením zmeny a doplnenia;  
b) požiadavky v odsekoch 30 a 31 o ú čtovaní zmien vo vlastníc ­
kych podieloch v dcérskej spolo čnosti po dosiahnutí ovládania. 
Preto sa požiadavky v odsekoch 30 a 31 neuplat ňujú na zmeny, 
ktoré nastali predtým, ako ú čtovná jednotka uplatní uvedené 
zmeny a doplnenia;  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 250
 
c) požiadavky v odsekoch 34 až 37 týkajúce sa straty ovládania 
dcérskej spolo čnosti. Ú čtovná jednotka neupraví ú čtovnú 
hodnotu investície v bývalej dcérskej spolo čnosti, ak došlo 
k strate ovládania predtým, ako sa uplatnia tieto zmeny a doplnenia. Okrem toho ú čtovná jednotka neprepo čítava 
zisk alebo stratu zo straty ovládania dcérskej spolo čnosti, ku 
ktorým došlo predtým, ako sa zmeny a doplnenia uplatnili.
 
45A Odsek 38 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr, 
prospektívne od dátumu, ku ktorému prvýkrát uplatnila IFRS 5. 
Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje 
túto zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
45B Dokumentom  Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spolu ­
ovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridruženého podniku  (zmeny 
a doplnenia IFRS 1 a IAS 27) vydaným v máji 2008 sa vypustila 
definícia nákladovej metódy z odseku 4 a pridal sa odsek 38A. Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia prospektívne na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť a súčasne uplat ňuje súvi­
siace zmeny a doplnenia IAS 18, IAS 21 a IAS 36.
 
45C Dokumentom  Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spolu ­
ovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridruženého podniku  (zmeny 
a doplnenia k IFRS 1 a IAS 27) vydaným v máji 2008 sa pridali odseky 38B a 38C. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto odseky prospek ­
tívne na reorganizácie, ktoré nastanú v ro čných obdobiach, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povo ­
lené. Účtovná jednotka sa môže rozhodnú ť uplatňovať odseky 38B 
a 38C retrospektívne na minulé reorganizácie v rámci rozsahu pôsob ­
nosti týchto odsekov. Ak však ú čtovná jednotka prehodnotí 
akúkoľvek reorganizáciu tak, aby bola v súlade s odsekom 38B 
alebo 38C, prehodnotí všetky neskoršie reorganizácie v rámci rozsahu pôsobnosti týchto odsekov. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje odsek 38B 
alebo 38C na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 27 (2003)  
46 Týmto štandardom sa nahrádza štandard IAS 27  Konsolidovaná 
a individuálna ú čtovná závierka  (v znení revízie z roku 2003).  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 251
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 28  
Podiely v pridružených podnikoch  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
▼M8 
1. Tento štandard sa uplat ňuje na zaú čtovanie podielov v pridružených 
podnikoch. Neuplat ňuje sa však na podiely v pridružených podnikoch, 
ktoré sú v držbe:  
a) organizácií s rizikovým kapitálom alebo  
b) spoločných fondov, podielových fondov a podobných ú čtovných 
jednotiek vrátane investi čných pois ťovacích fondov,  
ktoré sú pri prvotnom vykázaní ur čené ako ocenené v reálnej hodnote 
prostredníctvom zisku alebo straty, alebo sú klasifikované ako držané na obchodovanie a ú čtované v súlade s IAS 39  Finančné nástroje: 
vykazovanie a oce ňovanie . Takéto investície sa oce ňujú v reálnej 
hodnote v súlade s IAS 39, pri čom zmeny v reálnej hodnote sa 
vykážu ako zisk alebo strata v období, ke ď zmena nastala. Ú čtovná 
jednotka, ktorá má v držbe takúto investíciu, vykoná zverejnenia 
vyžadované v odseku 37 písm. f).
 
▼B 
DEFINÍCIE  
2. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Pridružený podnik  je účtovná jednotka vrátane neregistrovanej 
účtovnej jednotky, ako je partnerstvo, na ktorú má investor podstatný 
vplyv a ktorá nie je ani dcérskou spolo čnosťou, ani podielom 
v spoločnom podniku.  
Konsolidovaná ú čtovná závierka  je účtovná závierka skupiny prezen ­
tovaná ako ú čtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.  
Ovládanie  je právomoc riadi ť finančnú a prevádzkovú politiku 
účtovnej jednotky s cie ľom získať úžitky z jej činností.  
Metóda vlastného imania  je metóda ú čtovania, pomocou ktorej sa 
investícia prvotne vykázaná v obstarávacej cene upraví o investorov 
podiel na zmene čistých aktív podniku, do ktorého sa investuje, po 
dátume jeho nadobudnutia. Do zisku alebo straty investora sa zahrnie podiel investora na zisku alebo strate podniku, do ktorého sa inve ­
stuje.
 
Spoluovládanie  je zmluvne dohodnuté podie ľanie sa na ovládaní 
hospodárskej činnosti a existuje len v prípade, ke ď strategické 
finančné a prevádzkové rozhodnutia týkajúce sa tejto činnosti vyža ­
dujú jednomyse ľný súhlas strán, ktoré sa na tomto ovládaní podie ľajú 
(spoločníci).  
Individuálna ú čtovná závierka  je účtovná závierka prezentovaná 
materskou spolo čnosťou, investorom v pridruženom podniku alebo 
spoločníkom v spoluovládanej ú čtovnej jednotke, v ktorej sa inves ­
tície účtujú skôr na základe priameho podielu na vlastnom imaní, ako 
na základe vykázaných výsledkov a čistých aktív podniku, do ktorého 
sa investuje.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 252
 
Podstatný vplyv  je právomoc podie ľať sa na rozhodovaní 
o finančných a prevádzkových zámeroch podniku, do ktorého sa inve ­
stuje, ale nie je to ovládanie ani spoluovládanie týchto zámerov.  
Dcérska spolo čnosť je účtovná jednotka vrátane ú čtovnej jednotky 
nezapísanej v obchodnom registri, ako je partnerstvo, ktorá je ovlá ­
daná inou ú čtovnou jednotkou (známou ako materská spolo čnosť). 
3. Ú čtovná závierka, v ktorej sa uplat ňuje metóda vlastného imania, nie 
je individuálnou ú čtovnou závierkou a tou nie je ani ú čtovná závierka 
účtovnej jednotky, ktorá nemá dcérsku spolo čnosť, pridružený podnik 
alebo podiel spolo čníka v spolo čnom podniku.  
4. Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná spolu 
s konsolidovanou ú čtovnou závierkou, v ktorej sa investície ú čtujú 
použitím metódy vlastného imania a ú čtovnou závierkou, v ktorej 
sú podielovo konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podni ­
kaní. Individuálna ú čtovná závierka môže, ale nemusí by ť priložená, 
alebo pripojená k tejto závierke.  
5. Ú čtovné jednotky, ktoré sú vy ňaté z konsolidácie v súlade s odsekom 
10 v IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka , 
z uplatňovania podielovej konsolidácie v súlade s odsekom 2 v IAS 
31 Podiely na spolo čnom podnikaní , alebo z uplat ňovania metódy 
vlastného imania v súlade s odsekom 13 písm. c) tohto štandardu, 
môžu prezentova ť individuálnu ú čtovnú závierku ako svoju jedinú 
účtovnú závierku.  
Podstatný vplyv  
6. Ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníc ­
tvom dcérskych spolo čností), 20 percent alebo viac hlasovacích práv 
podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že investor má podstatný vplyv, okrem prípadu, ak nemôže by ť jasne preukázané, 
že tomu tak nie je. Naopak, ak investor vlastní, priamo alebo 
nepriamo (napríklad prostredníctvom dcérskych spolo čností), menej 
ako 20 percent hlasovacích práv podniku, do ktorého sa investuje, predpokladá sa, že investor nemá podstatný vplyv, kým takýto 
vplyv nemôže by ť jasne preukázaný. Podstatné alebo vä čšinové vlast ­
níctvo iným investorom nutne neznemož ňuje investorovi ma ť 
podstatný vplyv.
 
7. Existencia podstatného vplyvu investora sa zvy čajne preukazuje 
jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:  
a) zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom 
orgáne podniku, do ktorého sa investuje;  
b) účasťou na rozhodovacích procesoch vrátane ú časti na rozhodnu ­
tiach o dividendách a iných rozdeleniach;  
c) významnými transakciami medzi investorom a podnikom, do 
ktorého sa investuje;  
d) vzájomnou výmenou manažérskeho personálu alebo  
e) poskytovaním dôležitých technických informácií.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 253
 
8. Ú čtovná jednotka môže vlastni ť oprávnenia na akcie, kúpne opcie na 
akcie, dlhové nástroje alebo kapitálové nástroje konvertibilné na 
kmeňové akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, ak 
sú uplatnené alebo prevedené, poskytnú ť účtovnej jednotke dodato čné 
hlasovacie práva alebo obmedzi ť hlasovacie práva inej strany 
o finančných alebo prevádzkových zámeroch inej ú čtovnej jednotky 
(potenciálne hlasovacie práva). Existencia a vplyv potenciálnych hlasovacích práv, ktoré sú v sú časnosti uplatnite ľné alebo prevodi ­
teľné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej ú čtovnej jednotky, 
sa zvažuje pri posudzovaní toho, či účtovná jednotka má podstatný 
vplyv. Potenciálne hlasovacie práva nie je možné okamžite uplatni ť 
alebo previes ť, ak sa napríklad nemôžu uplatni ť alebo previes ť až do 
budúceho dátumu, alebo kým nenastane budúca udalos ť.
 
9. Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú 
k podstatnému vplyvu, ú čtovná jednotka skúma všetky skuto čnosti 
a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích 
práv a iných zmluvných dohôd posudzovaných individuálne alebo v kombinácii), ktoré ovplyv ňujú potenciálne hlasovacie práva, 
s výnimkou zámeru manažmentu a finan čnej schopnosti ich uplatni ť 
alebo previes ť.
 
10. Ú čtovná jednotka stratí podstatný vplyv na podnik, do ktorého sa 
investuje, ak stratí právomoc podie ľať sa na rozhodovaní 
o finančných a prevádzkových zámeroch toho podniku. Strata podstat ­
ného vplyvu môže nasta ť so zmenou alebo bez zmeny v absolútnych 
alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Môže k tomu prís ť napríklad 
vtedy, ke ď sa pridružený podnik dostane pod kontrolu vlády, súdu, 
správneho alebo regula čného orgánu. Môže to by ť aj výsledkom 
zmluvnej dohody.  
Metóda vlastného imania  
11. Pod ľa metódy vlastného imania sa investícia v pridruženom podniku 
prvotne vykáže v obstarávacej cene a ú čtovná hodnota sa zvýši alebo 
zníži o vykázaný podiel investora na zisku alebo strate podniku, do ktorého sa investuje, po dátume nadobudnutia. Podiel investora na 
zisku alebo strate podniku, do ktorého investuje, sa vykazuje ako inve ­
storov zisk alebo strata. Prijaté rozdelenia (dividend) z podniku, do ktorého sa investuje, znížia ú čtovnú hodnotu investície.  ►
M5 Úpravy 
účtovnej hodnoty môžu by ť nevyhnutné pri zmenách v pomernom 
podiele investora v podniku, do ktorého sa investuje, ktoré vznikli 
v dôsledku zmien v iných sú častiach komplexného výsledku tejto 
účtovnej jednotky. Medzi takéto zmeny patria zmeny vznikajúce 
z precenenia nehnute ľností, strojov a zariadení a z rozdielov 
z prepočtu cudzích mien. Podiel investora na týchto zmenách sa vyka ­
zuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku investora [pozri IAS 
1 Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)]. ◄ 
12. Ke ď existujú potenciálne hlasovacie práva, investorov podiel na zisku 
alebo strate podniku, do ktorého sa investuje, a na zmenách vo vlastnom imaní tohto podniku sa ur čuje na základe sú časných vlast ­
níckych podielov a neodzrkad ľuje možné uplatnenie alebo prevod 
potenciálnych hlasovacích práv.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 254
 
UPLATNENIE METÓDY VLASTNÉHO IMANIA  
13. Investícia v pridruženom podniku sa zaú čtuje pomocou metódy vlast ­
ného imania s výnimkou situácie, ke ď: 
a) podiel je klasifikovaný ako držaný na predaj v súlade s IFRS 5  
Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čené činnosti ; 
b) sa uplatní výnimka uvedená v odseku 10 IAS 27, ktorá umož ňuje 
materskej spolo čnosti, ktorá má takisto podiely v pridruženom 
podniku, aby neprezentovala konsolidovanú ú čtovnú závierku, 
alebo  
c) platia všetky tieto podmienky:  
i) investor je úplne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou alebo 
čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou inej ú čtovnej 
jednotky a jej iných vlastníkov vrátane tých, ktorí inak nemajú právo hlasova ť, a títo boli informovaní a nenamietajú, že 
investor neuplat ňuje metódu vlastného imania;
 
ii) dlhové nástroje, alebo nástroje vlastného imania investora nie 
sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej 
burze alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnych trhov);
 
iii) investor nepredložil a ani nie je v procese predkladania svojej 
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu ­
lačnej organizácii s cie ľom emitova ť akýkoľvek druh nástroja 
na verejnom trhu a  
iv) najvyššia alebo akáko ľvek vyššia materská spolo čnosť inve­
stora zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku sprístupnenú 
na verejné použitie, ktorá je v súlade s Medzinárodnými štan ­
dardmi finan čného výkazníctva.  
14. Podiely uvedené v odseku 13 písm. a) sa zaú čtujú v súlade s IFRS 5.  
15. Ak podiel v pridruženom podniku predtým klasifikovaný ako držaný 
na predaj už nesp ĺňa takéto klasifika čné kritérium, zaú čtuje sa 
pomocou metódy vlastného imania od dátumu, ke ď bol klasifikovaný 
ako držaný na predaj. Ú čtovné závierky za obdobia od klasifikácie 
ako „držaný na predaj“ sa príslušne upravia.  
16. [Vypúš ťa sa.]  
17. Vykazovanie výnosu na základe rozdelenia zisku nemusí by ť 
adekvátnym ocenením výnosu investora z podielu v pridruženom 
podniku, pretože prijaté prídely zo zisku nemusia dostato čne vyja­
drovať výkonnos ť pridruženého podniku. Pretože investor má 
v pridruženom podniku podstatný vplyv, má aj podiel na výkonnosti 
pridruženého podniku, výsledkom čoho je výnosnos ť jeho podielu. 
Investor zaú čtuje tento podiel s vplyvom na rozsah svojej ú čtovnej 
závierky tak, aby obsahoval jeho podiel na ziskoch alebo stratách takéhoto pridruženého podniku. Výsledkom je, že uplatnenie metódy 
vlastného imania poskytuje pri vykazovaní čistých aktív a zisku alebo 
straty investora viac informácií.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 255
 
18. Investor prestane používa ť metódu vlastného imania odo d ňa, kedy 
stratí významný vplyv nad pridruženým podnikom, a od tohto d ňa 
účtuje investíciu v súlade so štandardom IAS 39, za predpokladu, že 
sa pridružený podnik nestane dcérskou spolo čnosťou alebo spolo čným 
podnikom pod ľa definície v IAS 31. Pri strate významného vplyvu 
investor ocení v reálnej hodnote akúko ľvek investíciu, ktorú si 
ponechá v bývalom pridruženom podniku. Investor vykáže 
v hospodárskom výsledku akýko ľvek rozdiel medzi:  
a) reálnou hodnotou akejko ľvek ponechanej investície a príjmami 
z vyradenia časti podielu v pridruženom podniku a  
b) účtovnou hodnotou investície k dátumu, kedy sa stratí významný 
vplyv.  
19. Ke ď investícia prestane by ť pridruženým podnikom a je zaú čtovaná 
v súlade so štandardom IAS 39, reálna hodnota investície ku d ňu, 
kedy prestáva by ť pridruženým podnikom, sa považuje za jej reálnu 
hodnotu pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva v súlade so štan ­
dardom IAS 39.  
19A. Investor, ktorý stratí významný vplyv na pridružený podnik, ú čtuje 
všetky sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
vo vzťahu k tomuto pridruženému podniku na rovnakom základe ako 
by sa požadovalo, ak by pridružený podnik priamo vyradil súvisiaci majetok alebo záväzky. Preto ak by zisk alebo strata z vyradenia súvisiaceho majetku alebo záväzkov, predtým vykázané pridruženým 
podnikom v ostatných sú častiach komplexného výsledku, boli rekla ­
sifikované do hospodárskeho výsledku, reklasifikuje investor zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako reklasifika čná úprava) vtedy, ke ď stratí významný vplyv na pridru ­ 
žený podnik. Napríklad ak má pridružený podnik finan čné aktíva 
k dispozícii na predaj a investor stratí významný vplyv na pridružený podnik, investor reklasifikuje zisk alebo stratu súvisiace s týmito aktí ­
vami, predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku, do hospodárskeho výsledku. Ak je vlastnícky podiel inve ­
stora v pridruženom podniku znížený, ale investícia je na ďalej pridru ­ 
ženým podnikom, investor reklasifikuje do hospodárskeho výsledku len pomernú sumu zisku alebo straty predtým vykázané v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku.
 
▼B 
20. Viaceré postupy vhodné pri uplat ňovaní metódy vlastného imania sú 
podobné postupom konsolidácie opísaným v IAS 27. Okrem toho 
základná koncepcia postupov použitých pri ú čtovaní nadobudnutia 
dcérskej spolo čnosti sa takisto uplatní pri ú čtovaní nadobudnutia 
podielu v pridruženom podniku.  
21. Podiel skupiny v pridruženom podniku je súhrnom držaných podielov 
materskej spolo čnosti a jej dcérskych spolo čností v tomto pridru ­ 
ženom podniku. Držané podiely ostatných pridružených podnikov 
alebo spolo čných podnikov patriacich do skupiny sa na tento ú čel 
neberú do úvahy. Ke ď pridružený podnik má dcérske spolo čnosti, 
pridružené podniky alebo spolo čné podniky, pri uplat ňovaní metódy 
vlastného imania sa berú do úvahy zisky alebo straty a čisté aktíva, 
ktoré sú vykázané v ú čtovnej závierke pridruženého podniku (vrátane 
podielu tohto pridruženého podniku na ziskoch alebo stratách a čistých aktívach jeho pridružených podnikov a spolo čných 
podnikov) po všetkých úpravách nevyhnutných na zjednotenie 
účtovnej politiky (pozri odseky 26 a 27).
 ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 256
 
22. Zisky a straty vyplývajúce z transakcií „po vlastníckej osi nahor“ 
a „po vlastníckej osi nadol“ medzi investorom (vrátane jeho konsoli ­
dovaných dcérskych spolo čností) a pridruženým podnikom sa vyka ­
zujú v účtovnej závierke investora iba v rozsahu podielov investora 
netýkajúcich sa tohto pridruženého podniku. Transakciou „po vlast ­
níckej osi nahor“ je napríklad predaj majetku pridruženého podniku 
investorovi. Transakciou „po vlastníckej osi nadol“ je napríklad predaj majetku investora pridruženému podniku. Podiel investora na ziskoch a stratách pridruženého podniku, ktoré sú výsledkom týchto transakcií, 
sa odúčtuje.
 
▼M12  
23. Investícia do pridruženého podniku sa ú čtuje podľa metódy vlastného 
imania od dátumu, od ktorého sa stáva pridruženým podnikom. Pri nadobudnutí investície sa každý rozdiel medzi obstarávacou cenou investície a podielom investora na čistej reálnej hodnote identifikova ­
teľného majetku a záväzkov pridruženého podniku ú čtuje takto:
 
a) goodwill týkajúci sa pridruženého podniku je zahrnutý v ú čtovnej 
hodnote investície. Amortizácia tohto goodwillu nie je povolená.  
b) Každý prebytok podielu investora na čistej reálnej hodnote identi ­
fikovateľného majetku a záväzkov pridruženého podniku nad 
obstarávacou cenou investície sa zahrnie ako výnos pri ur čovaní 
podielu investora na zisku alebo strate pridruženého podniku za 
obdobie, v ktorom je nadobudnutá investícia.  
▼B 
Príslušné úpravy podielu investora na zisku alebo strate pridruženého 
podniku po akvizícii sa takisto berú do úvahy napríklad, pokia ľ ide 
o odpisovanie odpisovate ľného majetku vychádzajúce z jeho reálnej 
hodnoty k dátumu nadobudnutia. Podobne aj príslušné úpravy podielu investora na zisku alebo strate pridruženého podniku po akvizícii sa vykonajú vo vz ťahu k stratám zo zníženia hodnoty vykázaným pridru ­ 
ženým podnikom, napríklad ide o goodwill alebo nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia.
 
24. Pri metóde vlastného imania použije investor najnovšie dostupné 
účtovné závierky pridruženého podniku.  ►M5 Keď sa koniec 
obdobia vykazovania investora odlišuje od pridruženého podniku, 
pripraví pridružený podnik pre potreby investora ú čtovnú závierku 
k rovnakému dátumu ako je ú čtovná závierka investora, s výnimkou 
prípadu, ke ď je to nevykonate ľné. ◄ 
25. Ke ď je v súlade s odsekom 24 pri uplatnení metódy vlastného imania 
použitá  ►M5 účtovná závierka pridruženého podniku použitá pri 
uplatňovaní metódy vlastného imania je pripravená k inému dátumu, 
ako je dátum investora ◄, vykonajú sa úpravy ú činkov podstatných 
transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom a dátumom ú čtovnej závierky investora.  ►
M5 V každom prípade 
rozdiel medzi koncom obdobia vykazovania pridruženého podniku 
a investora nesmie presiahnu ť tri mesiace. D ĺžka období vykazovania 
a akýkoľvek rozdiel medzi koncami období vykazovania musia by ť 
v jednotlivých obdobiach rovnaké. ◄ 
26. Pri zostavovaní ú čtovnej závierky investora sa použije rovnaká 
účtovná politika pre podobné transakcie a udalosti za podobných 
okolností.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 257
 
27. Ak pridružený podnik používa inú ú čtovnú politiku ako investor pre 
podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, vykonajú sa 
vhodné úpravy, aby ú čtovná politika pridruženého podniku bola 
v súlade s ú čtovnou politikou investora vtedy, ke ď investor použije 
účtovnú závierku pridruženého podniku pri uplat ňovaní metódy vlast ­
ného imania.  
28. Ak má pridružený podnik nesplatené kumulované prioritné akcie, 
ktoré sú držané tretími osobami inými ako investor a klasifikované ako vlastné imanie, vypo číta investor svoj podiel na ziskoch alebo 
stratách po úprave o dividendy z takýchto akcií bez oh ľadu na to, či 
dividendy boli alebo neboli deklarované.
 
29. Ak sa investorov podiel na stratách pridruženého podniku rovná jeho 
podielu v pridruženom podniku alebo ho prevyšuje, investor prestane vykazova ť svoj podiel na ďalších stratách. Podiel v pridruženom 
podniku je ú čtovnou hodnotou investície v pridruženom podniku 
podľa metódy vlastného imania spolu s akýmiko ľvek dlhodobými 
podielmi, ktoré v podstate tvoria časť čistej investície investora do 
pridruženého podniku. Napríklad položka, ktorej vysporiadanie nie je ani plánované, ani pravdepodobné v blízkej budúcnosti, je v podstate 
zvýšením investície ú čtovnej jednotky do tohto pridruženého podniku. 
Takéto položky môžu zah ŕňať prioritné akcie a dlhodobé poh ľadávky 
alebo úvery, ale nezah ŕňajú obchodné poh ľadávky, záväzky 
z obchodného styku, alebo dlhodobé poh ľadávky, pre ktoré existuje 
adekvátne zabezpe čenie, ako sú zabezpe čené úvery. Straty vykázané 
podľa metódy vlastného imania, ktoré prevyšujú investíciu investora 
do kmeňových akcií, sa uplatnia vo či iným komponentom investo ­
rovho podielu v pridruženom podniku v opa čnom poradí doby ich 
trvania (t. j. priority pri likvidácii).
 
30. Po znížení investorovho podielu na nulu sa ďalšie straty priznávajú 
a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom investorovi vznikli právne alebo mimozmluvné povinnosti, alebo boli vykonané 
platby v mene pridruženého podniku. Ak pridružený podnik následne 
vykazuje zisky, investor znova za čne vykazova ť svoj podiel na týchto 
ziskoch až po vyrovnaní jeho podielu na nevykázaných stratách podielom na týchto ziskoch.
 
Straty zo zníženia hodnoty  
31. Po uplatnení metódy vlastného imania, vrátane vykázania strát pridru ­ 
ženého podniku v súlade s odsekom 29, investor uplat ňuje požiadavky 
IAS 39 s cie ľom určiť, či je nevyhnutné vykáza ť nejakú ďalšiu stratu 
zo zníženia hodnoty vo vz ťahu k čistej investorovej investícii do 
pridruženého podniku.  
32. Investor takisto použije požiadavky IAS 39 s cie ľom určiť, či je 
nevyhnutné vykáza ť nejakú ďalšiu stratu zo zníženia hodnoty vz ťa­
hujúcu sa na investorov podiel v pridruženom podniku, ktorá netvorí 
časť čistej investície, a sumu tejto straty zo zníženia hodnoty.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 258
 
33. Pretože goodwill, ktorý je sú časťou účtovnej hodnoty podielu 
v pridruženom podniku, sa nevykazuje samostatne, nevykonáva sa osobitne ani jeho testovanie na zníženie hodnoty pod ľa požiadaviek 
na testovanie zníženia hodnoty goodwillu pod ľa IAS 36  Zníženie 
hodnoty majetku . Namiesto toho sa celá ú čtovná hodnota investície 
testuje na zníženie hodnoty v súlade s IAS 36 ako jediné aktívum, a to porovnaním jej spätne získate ľnej sumy (vyššia suma z hodnoty 
z používania a reálnej hodnoty bez nákladov na predaj) s jej ú čtovnou 
hodnotou, a to vždy, ke ď uplatňovanie požiadaviek IAS 39 nazna čí, 
že by mohlo dôjs ť k zníženiu hodnoty investície. Strata zo zníženia 
hodnoty vykázaná za takýchto okolností nie je priradená k žiadnemu 
aktívu, vrátane goodwillu, ktoré predstavuje sú časť účtovnej hodnoty 
investície v pridruženom podniku. Preto akéko ľvek zrušenie takejto 
straty zo zníženia hodnoty sa vykazuje v súlade s IAS 36 tak, že 
spätne získate ľná suma investície sa následne zvýši. Pri ur čovaní 
hodnoty z používania investície ú čtovná jednotka odhaduje:
 
▼B 
a) svoj podiel na sú časnej hodnote odhadovaných budúcich pe ňaž­
ných tokov, pri ktorých sa o čakáva, že budú vytvorené pridru ­ 
ženým podnikom, vrátane pe ňažných tokov z činností pridruže ­
ného podniku a tržieb z kone čného vyradenia investície, alebo  
b) súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich pe ňažných tokov o čaká­
vaných z prijatých dividend, z tejto investície a z jej kone čného 
vyradenia.  
Pri správnych predpokladoch vedú obe metódy k rovnakým 
výsledkom.  
34. Spätne získate ľná suma investície v pridruženom podniku sa posu ­
dzuje pre každý pridružený podnik okrem prípadu, ke ď pridružený 
podnik nevytvára príjem pe ňažných prostriedkov z pokra čujúceho 
používania majetku, ktorý je zvä čša nezávislý od iného majetku 
účtovnej jednotky.  
INDIVIDUÁLNA Ú ČTOVNÁ ZÁVIERKA  
35. Investícia v pridruženom podniku sa zaú čtuje v individuálnej ú čtovnej 
závierke investora v súlade s odsekmi 37 až 42 IAS 27.  
36. V tomto štandarde sa neur čuje, ktoré ú čtovné jednotky zostavujú 
individuálnu ú čtovnú závierku k dispozícii na verejné použitie.  
ZVEREJNENIE  
37. Zverej ňujú sa tieto údaje:  
a) reálna hodnota podielov v pridružených podnikoch, pre ktoré sú 
uverejnené kótované ceny;  
b) zhrnutie finan čných informácií o pridružených podnikoch vrátane 
súhrnnej sumy majetku, záväzkov, výnosov a zisku alebo straty;  
c) dôvody, pre čo nie je splnený predpoklad, že investor nemá 
podstatný vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo, prostredníctvom dcérskych spolo čností, menej ako 20 percent 
hlasovacích práv alebo potenciálnych hlasovacích práv podniku, 
do ktorého sa investuje, ale usudzuje, že má podstatný vplyv;
 ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 259
 
d) dôvody, pre čo nie je splnený predpoklad, že investor má podstatný 
vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo, prostredníctvom 
dcérskych spolo čností, 20 percent alebo viac hlasovacích práv 
alebo potenciálnych hlasovacích práv podniku, do ktorého inve ­
stuje, ale usudzuje, že nemá podstatný vplyv;  
▼M5 
e) koniec obdobia vykazovania ú čtovnej závierky pridruženého 
podniku, ke ď sa takáto ú čtovná závierka použije pri uplat ňovaní 
metódy vlastného imania a má dátum alebo obdobie iné, ako má 
investor, spolu so zdôvodnením používania iného dátumu alebo iného obdobia;
 
▼B 
f) charakter a rozsah akýchko ľvek podstatných obmedzení (napríklad 
vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo právnych predpisov) 
schopnosti pridružených podnikov previes ť investorovi prostriedky 
vo forme pe ňažných dividend, alebo splatenia úverov alebo záloh;  
g) nevykázaný podiel na stratách pridruženého podniku ako za vyka ­
zované obdobie, tak aj kumulatívne, ak investor prestal vykazova ť 
svoj podiel na stratách pridruženého podniku;  
h) skutočnosť, že pridružený podnik nie je ú čtovaný metódou vlast ­
ného imania v súlade s odsekom 13 a  
i) súhrnné finan čné informácie o pridružených podnikoch, či už 
jednotlivo alebo v skupinách, ktoré nie sú ú čtované metódou vlast ­
ného imania, vrátane súm celkového majetku, celkových záväzkov, výnosov a zisku alebo straty.
 
38. Podiely v pridružených podnikoch ú čtované metódou vlastného 
imania sa klasifikujú ako dlhodobý majetok. Podiel investora na 
zisku alebo strate takýchto pridružených podnikov a ú čtovná hodnota 
týchto investícií sa zverej ňujú oddelene. Podiel investora na každej 
z ukončených činností takéhoto pridruženého podniku sa takisto 
zverejňuje samostatne.  
▼M5 
39. Podiel investora na zmenách vykázaných v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku pridruženým podnikom vykazuje investor 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku.  
▼B 
40. V súlade s IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
investor zverejní:  
a) svoj podiel na podmienených záväzkoch pridruženého podniku, 
ktoré má spolo čne s ostatnými investormi, a  
b) tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú, pretože investor je neroz ­
dielne zodpovedný za všetky záväzky alebo časť záväzkov pridru ­ 
ženého podniku.  
▼M8 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
▼B 
41. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ú čtovné obdobia, ktoré sa 
začína 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňo­
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie, ktoré sa 
začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 260
 
41A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 11 a 39. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M11  
41B. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 
18 a 19 a pridal odsek 19A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny 
a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo 
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený 
v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skoršie obdobie.
 
▼M8 
41C. Odseky 1 a 33 boli zmenené a doplnené  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť a uplatní na 
toto skoršie obdobie zmeny a doplnenia odseku 3 IFRS 7  Finančné 
nástroje: Zverej ňovanie , odseku 1 IAS 31 a odseku 4 IAS 32  
Finančné nástroje: Prezentácia , vydané v máji 2008. Ú čtovná 
jednotka má povolené uplat ňovať tieto zmeny a doplnenia prospek ­
tívne.  
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ  
42. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 28  Účtovanie investícií 
v pridružených podnikoch  (revidovaný v roku 2000).  
43. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:  
a) SIC-3  Eliminácia nerealizovaných ziskov a strát vyplývajúcich 
z transakcií s pridruženými spolo čnosťami, 
b) SIC-20  Účtovná metóda vlastného imania – vykazovanie strát  a 
c) SIC-33  Konsolidácia a metóda vlastného imania – Potenciálne 
hlasovacie práva a rozdelenie vlastníckych podielov . ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 261
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 29  
Finančné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  ►M8 ( 1 ) ◄ 
1. Tento štandard sa uplat ňuje na účtovnú závierku, vrátane konsolido ­
vanej účtovnej závierky, každej ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná 
mena je menou hyperinfla čnej ekonomiky.  
2. V hyperinfla čnej ekonomike nie je užito čné bez prehodnotenia vyka ­
zovať prevádzkové výsledky a finan čnú pozíciu v miestnej mene. 
Peniaze strácajú kúpnu silu v takom pomere, že porovnanie súm z transakcií a iných udalostí, ktoré sa stali v rozdielnych obdobiach, 
dokonca v rovnakom ú čtovnom období, je zavádzajúce.
 
3. Tento štandard neustanovuje absolútny pomer, pri ktorom sa usudzuje, 
že hyperinflácia vzniká. Je vecou úsudku, kedy sa prehodnotenie účtovnej závierky v súlade s týmto štandardom stáva potrebným. 
Medzi charakteristiky hospodárskeho prostredia krajiny, ktoré nazna ­ 
čujú hyperinfláciu, patria tieto, ale nielen tieto, faktory:
 
a) verejnos ť uprednost ňuje ukladanie majetku do nepe ňažných aktív 
alebo relatívne stabilnej cudzej meny. Držané sumy miestnej meny sú okamžite investované s cie ľom udrža ť kúpnu silu;
 
b) verejnos ť neporovnáva pe ňažné sumy s miestnou menou, ale 
s relatívne stabilnou cudzou menou. Ceny môžu by ť stanovené 
v tejto mene;  
c) predaje a nákupy na úver sa uskuto čňujú v cenách, ktoré vyrov ­
návajú očakávanú stratu kúpnej sily po čas obdobia úveru, dokonca 
aj vtedy, ak je to obdobie krátke;  
d) úrokové sadzby, ceny a mzdy sú spojené s cenovým indexom a  
e) kumulatívna miera inflácie po čas troch rokov sa približuje k 100 % 
alebo túto hodnotu presahuje.  
4. Uprednost ňuje sa, aby všetky ú čtovné jednotky, ktoré na vykazovanie 
používajú menu rovnakej hyperinfla čnej ekonomiky, používali tento 
štandard od rovnakého dátumu. Napriek tomu tento štandard platí pre účtovnú závierku každej ú čtovnej jednotky od za čiatku obdobia vyka ­
zovania, v ktorom sa identifikuje existencia hyperinflácie v krajine, 
ktorej mena sa na vykazovanie použije.
 
PREHODNOTENIE Ú ČTOVNEJ ZÁVIERKY  
5. Ceny sa časom menia v dôsledku rôznych špecifických alebo všeo ­
becných politických, hospodárskych a sociálnych tlakov. Špecifické príčiny, akými sú napríklad zmeny v ponuke a dopyte a zmeny 
v technológiách, môžu spôsobi ť podstatný a navzájom od seba nezá ­
vislý rast alebo pokles jednotlivých cien. Okrem toho všeobecné 
príčiny môžu ma ť za následok zmeny vo všeobecnej hladine cien, 
a teda aj vo všeobecnej kúpnej sile pe ňazí.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 262  
( 1 ) Ako sú časť Vylepšení IFRS  vydaných v máji 2008 rada zmenila a doplnila termíny 
použité v IAS 29 v záujme jednotnosti s ostatnými IFRS takto: a) „trhová hodnota“ 
bola zmenená a doplnená na „reálna hodnota“ a b) „výsledky činností“ a „ čistý príjem“ 
boli zmenené a doplnené na „hospodársky výsledok“.
 6. Ú čtovné jednotky, ktoré zostavujú ú čtovné závierky na základe histo ­
rických obstarávacích cien, toto zostavovanie robia bez oh ľadu na 
zmeny všeobecnej cenovej hladiny alebo na zvýšenie špecifických 
cien vykazovaných aktív alebo záväzkov. Výnimkou z toho sú tie 
aktíva a záväzky, ktoré je ú čtovná jednotka povinná oce ňovať, 
alebo sa rozhodne oce ňovať, v reálnej hodnote. Napríklad nehnute ľ­
nosti, stroje a zariadenia sa môžu prece ňovať podľa reálnej hodnoty 
a vo všeobecnosti sa požaduje, aby sa biologické aktíva oce ňovali 
v reálnej hodnote. Niektoré ú čtovné jednotky však prezentujú ú čtovné 
závierky zostavené metódou bežných cien, ktorá odzrkad ľuje účinky 
zmien špecifických cien držaných aktív.  
▼B 
7. V hyperinfla čnej ekonomike sú ú čtovné závierky, či už sú zostavené 
na základe historických obstarávacích cien, alebo na základe metódy 
bežných cien, užito čné len vtedy, ak sa vyjadria v podmienkach 
merných jednotiek bežných k súvahovému d ňu. Výsledkom toho je, 
že tento štandard sa používa pre ú čtovné závierky ú čtovných 
jednotiek, ktoré na vykazovanie používajú menu hyperinfla čnej 
ekonomiky. Prezentácia informácií požadovaných týmto štandardom ako dodatku k neupraveným ú čtovným závierkam nie je povolená. 
Okrem toho sa neodporú ča oddelená prezentácia ú čtovnej závierky 
pred jej prehodnotením.
 
▼M8 
8. Ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky, ktorej funk čná mena je menou 
hyperinfla čnej ekonomiky, či už je zostavená na základe historických 
obstarávacích cien, alebo na základe metódy bežných cien, sa zostaví v podmienkach mernej jednotky bežnej ku koncu obdobia vykazo ­
vania. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce obdobie, požadované 
v IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007) 
a akékoľvek informácie týkajúce sa predchádzajúcich období, sa 
takisto uvádzajú v podmienkach mernej jednotky bežnej ku koncu obdobia vykazovania. Na ú čely prezentácie porovnate ľných hodnôt 
v odlišnej prezenta čnej mene sa uplatní odsek 42 písm. b) a odsek 
43 IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien .
 
▼B 
9. Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície sa zah ŕňajú do zisku alebo 
straty a zverej ňujú sa oddelene.  
10. Pri prehodnotení ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom sa 
požaduje použi ť určité postupy, ako aj úsudok. Konzistentné použitie 
týchto postupov a úsudkov na jednotlivé obdobia je dôležitejšie, ako precízna správnos ť výsledných súm zahrnutých v upravenej ú čtovnej 
závierke.
 
Účtovná závierka zostavená v historických obstarávacích cenách  
▼M5 
Výkaz o finan čnej situácii  
▼B 
11. Súvahové údaje, ktoré už nie sú vyjadrené v podmienkach mernej 
jednotky bežnej k súvahovému d ňu, sa upravia s použitím všeobec ­
ného cenového indexu.  
12. Pe ňažné položky neupravujú, pretože už sú vyjadrené v pe ňažnej 
jednotke bežnej k súvahovému d ňu. Peňažné položky sú peniaze 
v držbe a položky, ktoré sa majú prija ť alebo plati ť peniazmi.  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 263
 
13. Aktíva a záväzky zmluvne závislé od zmien cien, ako sú indexované 
dlhopisy a úvery, sa upravia pod ľa zmluvy tak, aby sa zistila neza ­
platená suma k súvahovému d ňu. V upravenej súvahe sa tieto položky 
vykážu v upravenej sume.  
▼M8 
14. Všetky ostatné aktíva a záväzky sú nepe ňažné. Niektoré nepe ňažné 
položky sa vykážu v sumách bežných ku koncu obdobia vykazovania, 
ako je čistá realizovate ľná hodnota a reálna hodnota, takže nie sú 
upravené. Všetky ostatné nepe ňažné aktíva a záväzky sa upravia.  
15. Vä čšina nepe ňažných položiek je zaú čtovaná v obstarávacej cene 
alebo v obstarávacej cene zníženej o odpisy; preto sa vyjadria v sumách bežných k dátumu ich nadobudnutia. Upravená obstarávacia cena alebo obstarávacia cena znížená o odpisy sa pri každej položke 
určí uplatnením zmeny vo všeobecnom cenovom indexe od dátumu 
nadobudnutia ku koncu vykazovaného obdobia na historickú obstará ­
vaciu cenu a akumulované oprávky. Napríklad nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia, zásoby surovín a tovaru, goodwill, patenty, ochranné 
známky a podobné aktíva sa upravia od dátumu ich nákupu. Zásoby 
nedokončenej výroby a hotovej výroby sa upravia od dátumov, ku 
ktorým sa náklady na nákup a zmenu vynaložili.
 
▼B 
16. Podrobné záznamy o dátumoch nadobudnutia položiek nehnute ľností, 
strojov a zariadení nemusia by ť dostupné alebo je nemožné ich 
odhadnúť. Za týchto výnimo čných okolností môže by ť v prvom 
období uplat ňovania tohto štandardu nutné stanovi ť základ na prehod ­
notenie týchto položiek na základe nezávislého odborného posudku.  
17. Všeobecný cenový index nemusí by ť k dispozícii za obdobia, za ktoré 
sa v súlade s týmto štandardom požaduje prehodnotenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadení. Za týchto okolností môže by ť 
nutné použi ť odhad založený napríklad na pohyboch výmenného 
kurzu medzi funk čnou a relatívne stabilnou cudzou menou.
 
18. Niektoré nepe ňažné položky sa vykážu v sumách bežných k iným 
dátumom, ako k dátumu nadobudnutia, alebo k tomuto súvahovému 
dňu, napríklad nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, ktoré boli precenené 
k určitému skoršiemu dátumu. V týchto prípadoch sa ú čtovné hodnoty 
upravia od dátumu precenenia.  
▼M8 
19. Upravená suma nepe ňažnej položky sa v súlade s príslušnými IFRS 
zníži, ak prevýši jej spätne získate ľnú sumu. Napríklad upravené 
sumy nehnute ľností, strojov a zariadení, goodwillu, patentov, 
a ochranných známok sa znížia na spätne získate ľnú sumu 
a upravené hodnoty zásob sa znížia na čistú realizovate ľnú hodnotu.  
20. Pri vykazovaní podniku, do ktorého sa investuje a je ú čtovaný 
metódou vlastného imania, sa môže použi ť mena hyperinfla čnej 
ekonomiky. Výkaz o finan čnej situácii a výkaz komplexného ú čtov­
ného výsledku tohto podniku, do ktorého sa investuje, sa upravia 
v súlade s týmto štandardom s cie ľom vypo čítať investorov podiel 
na čistých aktívach a hospodárskom výsledku. V prípade, že upravené 
účtovné závierky podniku, do ktorého sa investuje, sú vyjadrené 
v cudzej mene, prepo čítajú sa závere čnými kurzami.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 264
 
21. Vplyv inflácie sa zvy čajne vykáže v nákladoch na prijaté pôži čky 
a úvery. Nie je vhodné upravi ť aj investi čné výdavky financované 
pôžičkou aj kapitalizova ť tú časť nákladov na prijaté pôži čky 
a úvery, ktorou sa kompenzuje inflácia po čas rovnakého obdobia. 
Táto časť nákladov na prijaté pôži čky a úvery sa vykáže ako náklad 
v období, v ktorom bola vynaložená.  
22. Ú čtovná jednotka môže nadobudnú ť aktíva pod ľa dohody, ktorá jej 
povoľuje odloži ť platbu bez vynaloženia explicitného úrokového 
nákladu. Ak je výpo čet hodnoty úroku nevykonate ľný, prehodnotia 
sa také aktíva od dátumu platby a nie od dátumu obstarania.  
23. [Vypúš ťa sa.]  
24. Na za čiatku prvého obdobia uplat ňovania tohto štandardu sa kompo ­
nenty vlastného imania rozhodujúcich vlastníkov s výnimkou neroz ­
delených ziskov a akéhoko ľvek prebytku z precenenia upravia 
s použitím všeobecného cenového indexu od dátumov, ku ktorým boli vložené alebo inak vznikli. Akýko ľvek prebytok z precenenia, 
ktorý vznikol v predchádzajúcich obdobiach, sa odú čtuje. Upravené 
nerozdelené zisky sa odvodzujú od všetkých ostatných súm 
v upravenej súvahe.
 
25. Na konci prvého obdobia a v nasledujúcich obdobiach sa všetky 
komponenty vlastného imania upravia s použitím všeobecného ceno ­
vého indexu od za čiatku obdobia alebo od dátumu vkladu, ak bol 
neskôr. Pohyby vlastného imania za dané obdobie sa zverejnia v súlade s IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky .
 
▼M5 
Výkaz komplexného výsledku  
▼B 
26. V tomto štandarde sa požaduje, aby všetky položky vo výkaze  
►M5 komplexného výsledku ◄ boli vyjadrené v bežných 
podmienkach mernej jednotky k súvahovému d ňu. Preto sa všetky 
sumy musia upravi ť s použitím zmeny vo všeobecnom cenovom 
indexe od dátumov, ke ď sa položky výnosov a nákladov prvotne 
vykázali v ú čtovnej závierke.  
Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície  
27. Ú čtovná jednotka, ktorá drží prebytok pe ňažných aktív nad pe ňaž­
nými záväzkami, stráca v období kúpnu silu, a ú čtovná jednotka 
s prebytkom pe ňažných záväzkov nad pe ňažným majetkom získava 
kúpnu silu do takej miery, do akej aktíva a záväzky nie sú prepojené s cenovou úrov ňou. Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície sa 
môžu odvodi ť ako výsledný rozdiel z prehodnotenia nepe ňažných 
aktív, vlastného imania a  ►
M5 položiek vo výkaze komplexného 
výsledku ◄ a úpravy indexovaných aktív a záväzkov. Zisk alebo 
strata sa môžu odhadnú ť pomocou uplatnenia zmeny vo všeobecnom 
cenovom indexe k váženému priemeru rozdielu medzi pe ňažnými 
aktívami a pe ňažnými záväzkami vzniknutému za obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 265
 
28. Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície sa zahrnú do hospodárskeho 
výsledku. Úprava aktív a záväzkov zmluvne prepojených na cenové zmeny, realizovaná v súlade s odsekom 13, sa kompenzuje ziskom 
alebo stratou v čistej peňažnej pozícii. Ostatné výnosové a nákladové 
položky, ako sú výnosové a nákladové úroky a kurzové rozdiely súvisiace s investovanými alebo poži čanými finan čnými prostried ­
kami, takisto súvisia s čistou peňažnou pozíciou. Hoci sa takéto 
položky zverej ňujú oddelene, ich prezentovanie spolu so ziskom 
alebo stratou z čistej peňažnej pozície vo výkaze komplexného ú čtov­
ného výsledku môže by ť užitočné.
 
▼B 
Účtovná závierka zostavená metódou bežných cien  
▼M5 
Výkaz o finan čnej situácii  
▼B 
29. Položky uvedené v bežných cenách sa neupravujú, pretože už sú 
vyjadrené v podmienkach mernej jednotky bežnej k súvahovému 
dňu. Ostatné položky v súvahe sa upravia v súlade s odsekmi 11 
až 25.  
▼M5 
Výkaz komplexného výsledku  
▼B 
30. Výkaz  ►M5 komplexného výsledku ◄, zostavený metódou 
bežných cien, pred prehodnotením všeobecne vykazuje náklady bežné v čase, v ktorom sa podkladové transakcie a udalosti vyskytli. 
Náklady na predaj a odpisy sa zaznamenajú v bežných cenách v čase 
spotreby; predaje a ostatné náklady sa zaznamenajú v pe ňažných 
sumách, ke ď boli vynaložené. Preto sa všetky sumy musia prepo čítať 
na mernú jednotku bežnú k súvahovému d ňu s použitím všeobecného 
cenového indexu.
 
Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície  
31. Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície sa ú čtujú v súlade 
s odsekmi 27 a 28.  
Dane  
32. Prehodnotením ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom môžu 
vzniknúť rozdiely medzi ú čtovnou hodnotou jednotlivých aktív 
a záväzkov v súvahe a ich da ňovou základ ňou. Tieto rozdiely sa 
účtujú v súlade s IAS 12  Dane z príjmov . 
▼M5 
Výkaz o pe ňažných tokoch  
▼B 
33. V tomto štandarde sa požaduje, aby sa všetky položky vo výkaze 
peňažných tokov vyjadrili v mernej jednotke bežnej k súvahovému 
dňu. ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 266
 
Zodpovedajúce údaje  
▼M8 
34. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce vykazované obdobie, nech už 
boli stanovené na základe metódy historickej obstarávacej ceny alebo metódou bežných cien, sa upravia s použitím všeobecného cenového indexu tak, že porovnate ľné účtovné závierky sa prezentujú v mernej 
jednotke bežnej ku koncu vykazovaného obdobia. Zverejnené infor ­
mácie týkajúce sa predchádzajúcich období sa takisto vyjadria v mernej jednotke bežnej ku koncu vykazovaného obdobia. Na účely prezentácie porovnate ľných hodnôt v odlišnej prezenta čnej 
mene sa uplatní IAS 21 odsek 42 písm. b) a odsek 43.
 
▼B 
Konsolidovaná ú čtovná závierka  
35. Materská spolo čnosť, ktorá na vykazovanie používa menu hyperin ­
flačnej ekonomiky, môže ma ť dcérske spolo čnosti, ktoré takisto vyka ­
zujú v menách hyperinfla čných ekonomík. Ú čtovné závierky akej ­
koľvek takej dcérskej spolo čnosti sa musia upravi ť s použitím všeo ­
becného cenového indexu krajiny, v ktorej mene spolo čnosť vykazuje, 
pred ich zahrnutím do konsolidovanej ú čtovnej závierky jej materskej 
spoločnosti. Ak je takáto dcérska spolo čnosť zahraničnou dcérskou 
spoločnosťou, jej upravené ú čtovné závierky sa prepo čítajú závere č­
nými kurzami. Ú čtovné závierky dcérskych spolo čností, ktoré sa 
nevykazujú v menách hyperinfla čných ekonomík, sa zostavia 
v súlade s IAS 21.  
36. Ak sú ú čtovné závierky s rozdielnymi  ►M5 koncami období vyka ­
zovania ◄ konsolidované, všetky položky, či nepeňažné, alebo 
peňažné, sa musia upravi ť na mernú jednotku bežnú k dátumu konso ­
lidovaných ú čtovných závierok.  
Výber a použitie všeobecného cenového indexu  
37. Pri prehodnotenie ú čtovnej závierky v súlade s týmto štandardom sa 
požaduje použi ť všeobecný cenový index, ktorý odzrkad ľuje zmeny 
vo všeobecnej kúpnej sile. Je vhodnejšie, aby ú čtovné jednotky, ktoré 
na vykazovanie používajú menu rovnakej ekonomiky, používali 
rovnaký index.  
EKONOMIKY, KTORÉ PRESTÁVAJÚ BY Ť HYPERINFLA ČNÝMI  
38. Ak ekonomika prestáva by ť hyperinfla čná a účtovná jednotka preruší 
prípravu a prezentáciu ú čtovnej závierky zostavenej v súlade s týmto 
štandardom, zaobchádza sa so sumami vyjadrenými v mernej jednotke bežnej ku koncu predchádzajúceho obdobia vykazovania ako so 
základňou pre účtovné hodnoty v jej nasledujúcej ú čtovnej závierke.
 
ZVEREJNENIE  
39. Zverej ňujú sa tieto údaje:  
a) skutočnosť, že účtovné závierky a zodpovedajúce údaje za pred ­
chádzajúce obdobia sa upravili o zmeny všeobecnej kúpnej sily 
funkčnej meny a že výsledkom sú výkazy v mernej jednotke 
bežnej k súvahovému d ňu; ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 267
 
b) či sú účtovné závierky zostavené na základe metódy historickej 
obstarávacej ceny alebo na základe metódy bežných cien a  
c) identifikácia a úrove ň cenového indexu k súvahovému d ňu 
a pohyb v indexe po čas bežného a predchádzajúceho obdobia 
vykazovania.  
40. Zverejnenia požadované týmto štandardom sú potrebné na objasnenie 
základne na zaobchádzanie s ú činkami inflácie v ú čtovnej závierke. 
Ich zámerom je takisto poskytova ť ostatné informácie potrebné na 
porozumenie tejto základne a výsledných súm.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
41. Tento štandard sa nadobúda ú činnosť pre účtovné závierky, ktoré sa 
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1990 alebo neskôr.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 268
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD  31 
Podiely v spolo čnom podnikaní  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
▼M8 
1. Tento štandard sa uplat ňuje na ú čtovanie podielov v spolo čnom 
podnikaní a na vykazovanie aktív, záväzkov, výnosov a nákladov 
spoločných podnikov v ú čtovnej závierke spolo čníkov a investorov 
bez ohľadu na štruktúry alebo formy činností spolo čných podnikov. 
Neuplatňuje sa však na podiely spolo čníkov v spoluovládaných ú čtov­
ných jednotkách, ktoré sú v držbe:  
a) organizácií s rizikovým kapitálom alebo  
b) spoločných fondov, podielových fondov a podobných ú čtovných 
jednotiek vrátane investi čných pois ťovacích fondov,  
ktoré sú pri prvotnom vykázaní ur čené ako ocenené v reálnej hodnote 
prostredníctvom zisku alebo straty, alebo sú klasifikované ako držané na obchodovanie a ú čtované v súlade s IAS 39  Finančné nástroje: 
vykazovanie a oce ňovanie . Takéto investície sa oce ňujú v reálnej 
hodnote v súlade s IAS 39, pri čom zmeny v reálnej hodnote sa 
vykážu ako zisk alebo strata v období, ke ď zmena nastala. Spolo čník, 
ktorý vlastní takýto podiel, vykoná zverejnenia vyžadované v odsekoch 55 a 56.
 
▼B 
2. Spolo čník s podielom v spoluovládanom subjekte je vy ňatý 
z dodržiavania odseku 30 (podielová konsolidácia) a 38 (metóda vlast ­
ného imania), ke ď spĺňa tieto podmienky:  
a) podiel je klasifikovaný ako držaný na predaj v súlade s IFRS 5  
Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čené činnosti ; 
b) uplatní sa výnimka uvedená v odseku 10 IAS 27  Konsolidovaná 
a individuálna ú čtovná závierka  umožňujúca materskej spolo č­
nosti, ktorá má podiel aj v spoluovládanom subjekte, aby nepre ­
zentovala konsolidovanú ú čtovnú závierku, alebo  
c) platia všetky tieto podmienky:  
i) spoločník je úplne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou alebo 
čiastočne vlastnenou dcérskou spolo čnosťou inej ú čtovnej 
jednotky a jej iných vlastníkov vrátane toho, že tí, ktorí inak 
nemajú právo hlasova ť, boli informovaní a nenamietajú, že 
spoločník uplat ňuje podielovú konsolidáciu alebo metódu 
vlastného imania;  
ii) dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania spolo čníka nie 
sú verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej 
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych 
trhov);  
iii) spolo čník nepredložil a ani nie je v procese predkladania svojej 
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu ­
lačnej organizácii s cie ľom emitova ť akýkoľvek druh nástroja 
na verejnom trhu a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 269
 
iv) najvyššia alebo akáko ľvek vyššia materská spolo čnosť spoloč­
níka zostavuje konsolidovanú ú čtovnú závierku, ktorá je 
k dispozícii verejnosti a ktorá je v súlade s Medzinárodnými štandardmi pre finan čné vykazovanie.
 
DEFINÍCIE  
3. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Ovládanie  je právomoc riadi ť finančnú a prevádzkovú politiku hospo ­
dárskej činnosti s cie ľom získať úžitky z tejto činnosti.  
Metóda vlastného imania  je účtovná metóda, pod ľa ktorej je podiel 
v spoluovládanom subjekte prvotne vykázaný v obstarávacej cene 
a následne upravený o zmenu podielu spolo čníka na čistých aktívach 
spoluovládanom subjekte po nadobudnutí tohto podielu. Zisk alebo strata spolo čníka zahŕňa podiel spolo čníka na zisku alebo strate spolu ­
ovládaného subjektu.
 
Investor v spolo čnom podniku  je zmluvnou stranou spolo čného 
podniku a spolo čne neovláda tento spolo čný podnik.  
Spoluovládanie  je zmluvne dohodnuté podie ľanie sa na ovládaní 
hospodárskej činnosti a existuje len v prípade, ak strategické finan čné 
a prevádzkové rozhodnutia týkajúce sa tejto činnosti vyžadujú jedno ­
myseľný súhlas strán, ktoré sa na tomto ovládaní podie ľajú (spolo č­
níci).  
Spoločný podnik  je zmluvnou dohodou, pod ľa ktorej dva alebo 
viaceré subjekty vykonávajú hospodársku činnosť, ktorá podlieha 
spoluovládaniu.  
Podielová konsolidácia  je metóda ú čtovania, pod ľa ktorej sa podiel 
spoločníka na každej položke aktív, záväzkov, výnosov a nákladov 
spoluovládaného subjektu spo číta riadok po riadku s podobnými polo ­ 
žkami účtovnej závierky spolo čníka, alebo sa vykazuje ako osobitné 
riadkové položky ú čtovnej závierky spolo čníka.  
Individuálna ú čtovná závierka  je účtovná závierka prezentovaná 
materskou spolo čnosťou, investorom v pridruženom podniku alebo 
spoločníkom v spoluovládanom subjekte, v ktorom sa investície 
účtujú skôr na základe priameho podielu na vlastnom imaní, ako na 
základe vykázaných výsledkov a čistých aktív podniku, do ktorého sa 
investuje.  
Podstatný vplyv  je právomoc podie ľať sa na rozhodovaní 
o finančných a prevádzkových zámeroch hospodárskej činnosti, ale 
nie je to ovládanie spolo čná ovládanie týchto zámerov.  
Spoločník je zmluvnou stranou v spolo čnom podniku a spoluovláda 
daný spolo čný podnik.  
4. Ú čtovná závierka, v ktorej sa uplat ňuje podielová konsolidácia alebo 
metóda vlastného imania, nie je individuálnou ú čtovnou závierkou 
a tou nie je ani ú čtovná závierka ú čtovne jednotky, ktorá nemá 
dcérsku spolo čnosť, pridružený podnik alebo spolo čnícky podiel 
v spoluovládanom subjekte.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 270
 
5. Individuálna ú čtovná závierka je ú čtovná závierka prezentovaná spolu 
s konsolidovanou ú čtovnou závierkou, v ktorej sa investície ú čtujú 
s použitím metódy vlastného imania a ú čtovnej závierky, v ktorej 
sú podielovo konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podni ­
kaní. Individuálna ú čtovná závierka nemusí by ť pripojená k tejto 
závierke alebo k nej priložená ako sprievodný dodatok.  
6. Ú čtovné jednotky, ktoré sú oslobodené od povinnosti konsolidova ť 
v súlade s odsekom 10 v IAS 27, od povinnosti uplat ňovať metódu 
vlastného imania v súlade s odsekom 13 písm. c) IAS 28  Podiely 
v pridružených podnikoch  alebo od povinnosti uplat ňovať podielovú 
konsolidáciu alebo metódu vlastného imania v súlade s odsekom 2 
tohto štandardu, môžu prezentova ť individuálne ú čtovné závierky ako 
svoje jediné ú čtovné závierky.  
Formy spolo čného podnikania  
7. Spolo čné podnikanie má mnoho rôznych foriem a štruktúr. Tento 
štandard identifikuje tri široko vymedzené typy – spoluovládané operácie, spoluovládané aktíva a spoluovládané subjekty – ktoré sú 
takto zvy čajne opísané a sú časne vyhovujú definícii spolo čného 
podnikania. Pri všetkých druhoch spolo čného podnikania sú zhodné 
tieto charakteristiky:
 
a) dvaja alebo viacerí spolo čníci sú zaviazaní zmluvnou dohodou a  
b) zmluvnou dohodou sa ustanovuje spolo čné ovládanie.  
Spoločné ovládanie  
8. Spolo čné ovládanie môže by ť vylúčené, ak podnik, do ktorého sa 
investuje, je v procese právnej reorganizácie alebo bankrotu, alebo vykonáva činnosť pri dlhodobých prísnych obmedzeniach svojej 
schopnosti prevádza ť prostriedky spolo čníkovi. Ak spoluovládanie 
pretrváva, samotná existencia týchto okolností nie je dostato čným 
dôvodom na neú čtovanie spolo čného podnikania v súlade s týmto 
štandardom.
 
Zmluvná dohoda  
9. Existenciou zmluvnej dohody sa zabezpe čuje odlíšenie podielov, ktoré 
znamenajú spolo čné ovládanie, od podielov v pridružených podni ­
koch, v ktorých má investor podstatný vplyv (pozri IAS 28). Činnosti, 
ktoré nepatria pod spolo čné ovládanie pod ľa zmluvnej dohody, nie sú 
na účely tohto štandardu spolo čným podnikaním.  
10. Zmluvnú dohodu je možné preukáza ť rôznymi spôsobmi, napríklad 
ako zmluvu medzi spolo čníkmi alebo ako zápisnicu z rokovaní 
spoločníkov. V niektorých prípadoch je dohoda zakotvená 
v stanovách alebo iných predpisoch spolo čného podniku. Nech už 
ide o akúko ľvek formu, zmluvná dohoda je zvy čajne písomná 
a upravuje napríklad:  
a) povinnosti pri spolo čnom podnikaní týkajúce sa činnosti, trvania 
a vykazovania;  
b) vymenovanie predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho 
orgánu spolo čného podniku a hlasovacie práva spolo čníkov;  
c) kapitálové vklady spolo čníkov a  
d) podieľanie sa spolo čníkov na výkonoch, výnosoch, nákladoch 
alebo výsledkoch spolo čného podniku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 271
 
11. Zmluvnou dohodou sa ustanovuje spolo čné ovládanie spolo čného 
podniku. Táto požiadavka zais ťuje, aby žiadny zo spolo čníkov 
nemohol jednostranne ovláda ť činnosť. 
12. Zmluvnou dohodou sa môže ur čiť jeden spolo čník ako prevádzko ­
vateľ alebo manažér spolo čného podniku. Prevádzkovate ľ neovláda 
spoločný podnik, ale zú častňuje sa na realizácii finan čných 
a prevádzkových zámerov odsúhlasených spolo čníkmi v súlade so 
zmluvnou dohodou a delegovaných na prevádzkovate ľa. Ak má 
prevádzkovate ľ právomoc riadi ť finančné a prevádzkové zámery 
hospodárskej činnosti, potom podnik ovláda a ten je dcérskym 
podnikom prevádzkovate ľa, a nie spolo čným podnikom.  
SPOLUOVLÁDANÉ ČINNOSTI  
13. Operácie niektorých spolo čných podnikov sa týkajú skôr používania 
aktív a ostatných zdrojov spolo čníkov než založenia kapitálovej 
spoločnosti, osobnej spolo čnosti alebo inej ú čtovnej jednotky, alebo 
finančnej štruktúry, ktorá je oddelená od samotných spolo čníkov. 
Každý spolo čník používa vlastné nehnute ľnosti, stroje a zariadenia 
a využíva svoje vlastné zásoby. Vznikajú mu takisto vlastné náklady 
a záväzky a pribúdajú mu vlastné financie, čo predstavuje jeho vlastné 
povinnosti. Činnosti spolo čného podniku môžu uskuto čňovať zamest­
nanci spolo čníka súbežne s podobnými činnosťami spolo čníka. 
V dohode o spolo čnom podniku sa zvy čajne ustanovuje postup, 
ktorým sa výnosy z predaja výrobkov spolo čného podniku a všetky 
náklady, ktoré vznikli úhrnne, rozde ľujú medzi spolo čníkov.  
14. Príkladom spoluovládanej operácie je, ak dvaja alebo viacerí spolo č­
níci spoja svoje operácie, zdroje a odborné znalosti s cie ľom spolo čne 
vyrábať, predáva ť a distribuova ť konkrétny výrobok, ako napríklad 
lietadlo. Každý zo spolo čníkov vykonáva ur čitú časť výrobného 
procesu. Každý spolo čník znáša svoje vlastné náklady a podie ľa sa 
na výnose z predaja lietadla, pri čom tento podiel je ur čený v súlade so 
zmluvnou dohodou.  
15. Vzh ľadom na svoje podiely na spoluovládaných operáciách spolo čník 
vykáže vo svojej ú čtovnej závierke:  
a) aktíva, ktoré ovláda, a záväzky, ktoré vznikajú, a  
b) náklady, ktoré mu vznikajú, a svoj podiel na výnosoch, ktoré sa 
získajú z predaja tovaru a služieb spolo čného podniku.  
16. Pretože aktíva, záväzky, výnosy a náklady sa vždy vykazujú 
v účtovnej závierke spolo čníka, v súvislosti s týmito položkami sa 
úpravy alebo iné konsolida čné postupy nevyžadujú, ke ď spoločník 
prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku.  
17. Pri samotnom spolo čnom podnikaní sa nemusia vyžadova ť osobitné 
účtovné záznamy a nemusí sa zostavi ť účtovná závierka. Spolo čníci 
však môžu zostavi ť manažérske výkazy, aby mohli posúdi ť výnosnos ť 
spoločného podnikania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 272
 
SPOLUOVLÁDANÉ AKTÍVA  
18. Niektoré spolo čné podniky zah ŕňajú spolo čné ovládanie a často 
v spoločné vlastníctvo jedného alebo viacerých aktív vložených do 
spoločného podniku, alebo nadobudnutých a zameraných na ú čely 
spoločného podniku. Aktíva sa používajú s cie ľom získa ť úžitkov 
pre spolo čníkov. Každý spolo čník má právo na podiel na výnosoch 
z takýchto aktív a každý znáša zodpovedajúci podiel vynaložených 
nákladov.  
19. Do takéto spolo čné podnikania nepatrí založenie kapitálovej spolo č­
nosti, osobnej spolo čnosti alebo inej ú čtovnej jednotky či finančnej 
štruktúry, ktorá by bola oddelená od samotných spolo čníkov. Každý 
spoločník ovláda svoj podiel na budúcich ekonomických úžitkoch 
prostredníctvom svojho podielu na spoluovládaných aktívach.  
20. Mnoho činností v odvetviach ťažby ropy, zemného plynu 
a nerastných surovín zah ŕňa spoluovládané aktíva. Napríklad viaceré 
podniky vyrábajúce ropné produkty môžu spoluovláda ť 
a prevádzkova ť ropovody. Každý zo spolo čníkov používa ropovod 
na prepravu svojich vlastných produktov, za čo znáša dohodnutú 
časť prevádzkových nákladov ropovodu. Iným príkladom spoluovlá ­
daného majetku je, ke ď dva podniky spoluovládajú nehnute ľný 
majetok, pri čom každý dostáva podiel z prijatého nájomného 
a znáša časť nákladov.  
21. Vzh ľadom na svoj podiel na spoluovládaných aktívach spolo čník 
oddelene vykáže vo svojej ú čtovnej závierke:  
a) vlastný podiel na spoluovládaných aktívach, roztriedených pod ľa 
druhu aktív;  
b) všetky vzniknuté záväzky;  
c) svoj podiel na akýchko ľvek záväzkoch, ktoré vznikli spolo čne 
s ostatnými spolo čníkmi vo vz ťahu k spolo čnému podnikaniu;  
d) všetky výnosy z predaja alebo použitia svojho podielu na výko ­
noch spolo čného podnikania, spolu so svojím podielom na všet ­
kých nákladoch vzniknutých spolo čným podnikaním, a  
e) všetky náklady, ktoré mu vznikli v súvislosti s jeho podielom na 
spoločnom podnikaní.  
22. V súvislosti so svojím podielom na spoluovládaných aktívach zahrnie 
každý spolo čník do svojich ú čtovných záznamov a vykáže vo svojej 
účtovnej závierke:  
a) svoj podiel na spoluovládaných aktívach členený skôr pod ľa 
charakteru majetku, než pod ľa investícií. Napríklad podiel na 
spoluovládanom ropovode je zatriedený medzi nehnute ľnosti, 
stroje a zariadenia;  
b) všetky záväzky, ktoré mu vznikli, napríklad pri financovaní svojho 
podielu na aktívach;  
c) svoj podiel na akýchko ľvek záväzkoch, ktoré vznikli spolo čne 
s ostatnými spolo čníkmi vo vz ťahu k spolo čnému podnikaniu;  
d) všetky výnosy z predaja alebo použitia svojho podielu na výko ­
noch spolo čného podnikania, spolu so svojím podielom na všet ­
kých nákladoch vzniknutých v súvislosti so spolo čným podni ­
kaním;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 273
 
e) všetky náklady, ktoré vynaložil vzh ľadom v súvislosti so svojím 
podielom na spolo čnom podnikaní, napríklad tie, ktoré súvisia 
s financovaním podielu spolo čníka na aktívach a s predajom 
jeho podielu na výkonoch.  
Pretože aktíva, záväzky, výnosy a náklady sa vždy vykazujú 
v účtovnej závierke spolo čníka, v súvislosti s týmito položkami sa 
nevyžadujú úpravy alebo iné konsolida čné postupy, ke ď spoločník 
prezentuje konsolidovanú ú čtovnú závierku.  
23. Nakladanie so spoluovládanými aktívami vyjadruje podstatu 
a hospodársku realitu a zvy čajne i právnu formu spolo čného podniku. 
Osobitné ú čtovné záznamy o spolo čnom podnikaní sa môžu obmedzi ť 
na tie náklady, ktoré sa vynakladajú spolo čne s ostatnými spolo čníkmi 
a spoločníci ich znášajú vo výške odsúhlasených podielov. Za 
spoločné podnikanie nemusí by ť zostavená ú čtovná závierka, hoci 
spoločníci môžu zostavi ť manažérske výkazy, aby mohli posúdi ť 
výnosnos ť spoločného podnikania.  
SPOLUOVLÁDANÉ SUBJEKTY  
24. Spoluovládaný subjekt je spolo čný podnik, ktorý predstavuje zalo ­ 
ženie spolo čnosti, partnerského podniku, alebo iného subjektu, 
v ktorom má každý spolo čník podiel. Tento subjekt sa prevádzkuje 
rovnakým spôsobom ako ostatné subjekty, ale s tou výnimkou, že 
zmluvná dohoda medzi spolo čníkmi zakladá spolo čné ovládanie 
hospodárskej činnosti subjektu.  
25. Spoluovládaný subjekt ovláda aktíva spolo čného podniku, vznikajú 
mu záväzky a náklady a dosahuje výnosy. Môže vstupova ť do zmluv ­
ných vzťahov vo vlastnom mene a zabezpe čovať financovanie 
činnosti spolo čného podniku. Každý spolo čník má právo na podiel 
zo ziskov spoluovládaného subjektu, i ke ď niektoré spoluovládané 
subjekty sa takisto zú častňujú na rozde ľovaní výkonov spolo čného 
podniku.  
26. Bežným príkladom spoluovládaného subjektu je prípad, ke ď dva 
podniky spoja svoje činnosti v konkrétnom druhu podnikania 
prevodom príslušného majetku a záväzkov do spoluovládaného subjektu. Ďalším príkladom je, ak subjekt za čne podnika ť 
v zahrani čí v spolupráci s vládou alebo inou agentúrou danej krajiny, 
a to založením samostatného subjektu, ktorý je spoluovládaný daným subjektom a vládou alebo agentúrou.
 
27. Mnohé spoluovládané subjekty sú v podstate podobné tým formám 
spoločného podniku, ktoré sa nazývajú spoluovládané činnosti alebo 
spoluovládané aktíva. Napríklad spolo čník môže z da ňových alebo 
iných dôvodov previes ť spoluovládané aktíva, ako je ropovod, do 
spoluovládaného subjektu. Podobne spolo čníci môžu vloži ť do spolu ­
ovládaného subjektu majetok, ktorý sa bude prevádzkova ť spoločne. 
Niektoré spoluovládané činnosti takisto predpokladajú založenie 
spoluovládaného subjektu s cie ľom zaobera ť sa určitými aspektmi 
činnosti, ako napríklad vývoj, marketing, distribúcia alebo popredajný 
servis výrobku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 274
 
28. Spoluovládaný subjekt aj na ďalej vedie vlastné ú čtovné záznamy 
a zostavuje a prezentuje ú čtovnú závierku tým istým spôsobom ako 
ostatné jednotky v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného 
výkazníctva.  
29. Každý zo spolo čníkov zvy čajne vloží do spoluovládaného subjektu 
peniaze alebo iné zdroje. Tieto vklady sú zahrnuté v ú čtovných zázna ­
moch spolo čníka a sú vykázané v jeho ú čtovnej závierke ako inves ­
tícia do spoluovládaného subjektu.  
Účtovná závierka spolo čníka  
Podielová konsolidácia  
30. Spolo čník vykáže svoj podiel v spoluovládanom subjekte metódou 
podielovej konsolidácie alebo alternatívnou metódou opísanou 
v odseku 38. Pri podielovej konsolidácii sa používajú dva formáty vykazovania, ktoré sú opísané ďalej.
 
31. Spolo čník vykáže svoj podiel v spoluovládanom subjekte jedným 
z dvoch formátov vykazovania podielovej konsolidácie bez oh ľadu 
na to, či má aj investície v dcérskych spolo čnostiach, alebo či ozna­ 
čuje svoju ú čtovnú závierku ako konsolidovanú ú čtovnú závierku.  
32. Základom pri vykazovaní podielu v spoluovládanom subjekte je, aby 
spoločník zobrazil viac podstatu a ekonomickú realitu, ako len špeci ­
fickú štruktúru alebo formu spolo čného podniku. V spoluovládanom 
subjekte má spolo čník kontrolu nad svojím podielom na budúcich 
ekonomických úžitkoch prostredníctvom svojho podielu na aktívach 
a záväzkoch spolo čného podniku. Táto podstata a ekonomická realita 
sa premietajú so konsolidovanej ú čtovnej závierky spolo čníka, keď 
spoločník vykazuje svoje podiely na aktívach, záväzkoch, výnosoch 
a nákladoch spoluovládanom subjekte, použitím jedného z dvoch 
formátov vykazovania podielovej konsolidácie pod ľa odseku 34.  
33. Uplat ňovanie podielovej konsolidácie znamená, že  ►M5 výkaz 
o finančnej siruácii ◄ spoločníka obsahuje jeho podiel na majetku, 
ktorý spoluovláda, a na záväzkoch, za ktoré je spoluzodpovedný. 
Výkaz  ►M5 komplexného výsledku ◄ spoločníka obsahuje jeho 
podiel na výnosoch a nákladoch spoluovládaného subjektu. Viaceré postupy vhodné pre uplat ňovanie podielovej konsolidácie sú podobné 
postupom konsolidácie investícií v dcérskych spolo čnostiach, ktoré sú 
uvedené v IAS 27.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 275
 
34. Na zvýšenie ú činnosti podielovej konsolidácie sa môžu používa ť 
rôzne formáty vykazovania. Spolo čník môže spoji ť svoj podiel na 
všetkých aktívach, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoluovládaného subjektu s podobnými položkami riadok po riadku vo svojej ú čtovnej 
závierke. Napríklad môže spoji ť svoj podiel na zásobách spoluovlá ­
daného subjektu so svojimi zásobami a svoj podiel na nehnute ľno­
stiach, strojoch a zariadeniach spoluovládaného subjektu so svojimi nehnuteľnosťami, strojmi a zariadeniami. Alternatívne môže spolo čník 
zahrnúť osobitné riadkové položky pre svoj podiel na aktívach, záväz ­
koch, výnosoch a nákladoch spoluovládaného subjektu do svojej 
účtovnej závierky. Napríklad môže vykáza ť svoj podiel na obežnom 
majetku v spoluovládanom subjekte osobitne ako časť svojho obež ­
ného majetku; môže vykáza ť svoj podiel na nehnute ľnostiach, stro ­
joch a zariadeniach spoluovládaného subjektu osobitne ako časť 
svojich nehnute ľností, strojov a zariadení. Obidva tieto formáty vyka ­
zovania vedú k vykázaniu rovnakej sumy zisku alebo straty, ako aj každej z hlavných klasifikácií aktív, záväzkov, výnosov a nákladov; 
oba formáty sú na ú čely tohto štandardu prijate ľné.
 
35. Nezávisle od použitého formátu podielovej konsolidácie nie je vhodné 
kompenzova ť akékoľvek aktíva alebo záväzky odpo čítaním od iných 
záväzkov alebo aktív alebo akéko ľvek výnosy alebo náklady odpo čí­
taním od iných nákladov alebo výnosov, pokia ľ neexistuje zákonné 
právo kompenzácie a kompenzovanie predstavuje realizáciu aktív 
alebo vysporiadanie záväzku.  
36. Spolo čník preruší používanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku 
ktorému prestane spoluovláda ť spoluovládaný subjekt.  
37. Spolo čník preruší uplat ňovanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku 
ktorému sa prestane podie ľať na ovládaní spoluovládaného subjektu. 
To môže nasta ť napríklad vtedy, ke ď spoločník odpredá svoj podiel 
alebo ak vzniknú také vonkajšie obmedzenia spoluovládaného subjektu, že spolo čník už prestal spoluovláda ť.
 
Metóda vlastného imania  
38. Alternatívne k podielovej konsolidácii opísanej v odseku 30 vykáže 
spoločník svoj podiel v spoluovládanom subjekte použitím metódy 
vlastného imania.  
39. Spolo čník vykáže svoj podiel v spoluovládanom subjekte použitím 
metódy vlastného imania bez oh ľadu na to, či má aj investície 
v dcérskych spolo čnostiach, alebo či označuje svoju ú čtovnú závierku 
ako konsolidovanú ú čtovnú závierku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 276
 
40. Niektorí spolo čníci vykazujú svoje podiely v spoluovládaných subjek ­
toch metódou vlastného imania, ako je opísaná v IAS 28. Použitie 
metódy vlastného imania uprednost ňujú tí, ktorí považujú spájanie 
ovládaných položiek so spoluovládanými položkami za nevhodné, a tí, ktorí sú presved čení, že spolo čníci majú na spoluovládaný subjekt 
skôr podstatný vplyv, než že ho spoluovládajú. Tento štandard neod ­
porúča používa ť metódu vlastného imania, pretože podielová konso ­
lidácia lepšie zobrazuje podstatu a ekonomickú realitu podielu spolo č­
níka v spoluovládanom subjekte, ktorou je ovládanie podielu spolo č­
níka na budúcich ekonomických úžitkoch. Napriek tomu tento štan ­
dard povo ľuje používa ť metódu vlastného imania ako prípustné alter ­
natívne riešenie pri vykazovaní podielov v spoluovládaných subjek ­
toch.
 
41. Spolo čník preruší používanie metódy vlastného imania od dátumu, ku 
ktorému prestáva spoluovláda ť alebo ma ť podstatný vplyv 
v spoluovládanom subjekte.  
Výnimky z použitia podielovej konsolidácie a metódy vlastného imania  
42. Podiely v spoluovládaných subjektoch, ktoré sú klasifikované ako 
držané na predaj v súlade s IFRS 5, sa zaú čtujú v súlade 
s uvedeným IFRS.  
43. Ak podiel v spoluovládanom subjekte, predtým klasifikovaný ako 
držaný na predaj, už nesp ĺňa takéto klasifika čné kritérium, zaú čtuje 
sa metódou pomernej konsolidácie alebo metódou vlastného imania 
od dátumu, ke ď bol klasifikovaný ako držaný na predaj. Ú čtovné 
závierky za obdobia od klasifikácie ako držanej na predaj sa príslušne upravia.
 
44. [Vypúš ťa sa.]  
▼M11  
45. Ke ď investor prestane spoluovláda ť účtovnú jednotku, zaú čtuje od 
tohto dátumu akúko ľvek zostávajúcu investíciu v súlade s IAS 39 
za predpokladu, že bývalá spoluovládaná ú čtovná jednotka sa nestane 
dcérskou spolo čnosťou alebo pridruženým podnikom. Odo d ňa, kedy 
sa spoluovládaná ú čtovná jednotka stane dcérskou spolo čnosťou inve­
stora, investor zaú čtuje svoj podiel v súlade so štandardom IAS 27 
a IFRS 3  Podnikové kombinácie  (v znení revízie, ktorú urobila Rada 
pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008). Odo d ňa, kedy sa 
spoluovládaná ú čtovná jednotka stane pridruženým podnikom inve ­
stora, investor zaú čtuje svoj podiel v súlade so štandardom IAS 28. 
Pri strate možnosti spoluovláda ť investor ocení v reálnej hodnote 
akúkoľvek investíciu, ktorú si ponechá v bývalej spoluovládanej 
účtovnej jednotke. Investor vykáže v hospodárskom výsledku 
akýkoľvek rozdiel medzi:  
a) reálnou hodnotou akejko ľvek ponechanej investície a príjmami 
z vyradenia časti podielu v spoluovládanej ú čtovnej jednotke a  
b) účtovnou hodnotou investície k dátumu, kedy sa stratí spoluovlá ­
danie.  
45A. Ke ď investícia prestane by ť spoluovládanou ú čtovnou jednotkou 
a zaúčtuje sa v súlade s IAS 39, reálna hodnota investície ku d ňu, 
kedy prestáva by ť spoluovládanou ú čtovnou jednotkou, sa považuje 
za jej reálnu hodnotu pri prvotnom vykázaní ako finan čného aktíva 
v súlade so štandardom IAS 39.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 277
 
45B. Investor, ktorý stratí spoluovládanie ú čtovnej jednotky, zaú čtuje 
všetky sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
vo vzťahu k tejto jednotke na rovnakom základe ako by sa požado ­
valo, ak by spoluovládaná ú čtovná jednotka priamo vyradila súvisiaci 
majetok alebo záväzky. Preto ak by zisk alebo strata z vyradenia 
súvisiaceho majetku alebo záväzkov, predtým vykázané v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku, boli reklasifikované do hospodár ­
skeho výsledku, reklasifikuje investor zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodárskeho výsledku (ako reklasifika čná úprava) 
vtedy, ke ď tento investor stratí spoluovládanie ú čtovnej jednotky. 
Napríklad ak spoluovládaná jednotka má finan čné aktíva 
k dispozícii na predaj a investor stratí spoluovládanie ú čtovnej 
jednotky, investor reklasifikuje zisk alebo stratu súvisiace s týmito 
aktívami, predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku, do hospodárskeho výsledku. Ak je vlastnícky podiel inve ­
stora v spoluovládanej ú čtovnej jednotke znížený, ale investícia je 
naďalej spoluovládanou ú čtovnou jednotkou, investor reklasifikuje 
do hospodárskeho výsledku len pomernú sumu zisku alebo straty 
predtým vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
 
▼B 
Individuálna ú čtovná závierka spolo čníka  
46. Podiel v spoluovládanom subjekte sa zaú čtuje v individuálnej 
účtovnej závierke spolo čníka v súlade s odsekmi 37 až 42 IAS 27.  
47. Tento štandard nestanovuje, ktoré subjekty zostavujú individuálnu 
účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii na verejné použitie  
TRANSAKCIE MEDZI SPOLO ČNÍKOM A SPOLO ČNÝM PODNIKOM  
48. Ke ď spoločník vloží majetok do spolo čného podniku alebo mu ho 
predá, do vykazovania akejko ľvek časti zisku alebo straty z tejto 
transakcie sa musí premietnu ť podstata transakcie. Pokia ľ sú aktíva 
držané spolo čným podnikom a ak spolo čník previedol podstatné riziká 
a odmeny z vlastníctva, spolo čník vykáže len tú časť zisku alebo 
straty, ktorá pripadá na podiely ostatných spolo čníkov (  1 ). Spoločník 
vykáže plnú sumu každej straty, ak vklad alebo predaj poskytne dôkaz o znížení čistej realizovate ľnej hodnoty obežného majetku alebo 
o strate zo zníženia hodnoty.
 
49. Ak spolo čník kúpi majetok od spolo čného podniku, spolo čník nevy­
káže svoj podiel na ziskoch spolo čného podniku z tejto transakcie, až 
kým znova nepredá majetok nezávislej strane. Spolo čník vykáže svoj 
podiel na výsledných stratách z týchto transakcií tým istým spôsobom ako na ziskoch, ale s tou výnimkou, že v prípade, ke ď straty pred ­
stavujú zníženie čistej realizovate ľnej hodnoty obežného majetku 
alebo stratu zo zníženia hodnoty, vykážu sa okamžite.
 ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 278  
( 1 ) Pozri aj SIC-13  Spoluovládané subjekty – nepe ňažné vklady spolo čníkov .
 50. Spolo čník stanoví spätne získate ľnú sumu majetku v súlade s IAS 36  
Zníženie hodnoty majetku , aby posúdil, či transakcia medzi spolo č­
níkom a spolo čným podnikom poskytuje dôkaz o znížení hodnoty 
majetku. Pri stanovení hodnoty z používania odhaduje spolo čník 
budúce pe ňažné toky z majetku na báze nepretržitého používania 
majetku a jeho kone čného vyradenia zo spolo čného podniku.  
VYKAZOVANIE PODIELOV NA SPOLO ČNOM PODNIKANÍ V Ú ČTOVNEJ 
ZÁVIERKE INVESTORA  
51. Investor do spolo čného podniku, ktorý nemá spolo čnú kontrolu, zaú č­
tuje túto investíciu v súlade s IAS 39, alebo ak má podstatný vplyv v spoločnom podniku, tak v súlade s IAS 28.
 
PREVÁDZKOVATELIA SPOLO ČNÝCH PODNIKOV  
52. Prevádzkovatelia alebo manažéri spolo čného podniku zaú čtujú všetky 
poplatky v súlade s IAS 18  Výnosy . 
53. Jeden alebo viacerí spolo čníci môžu vystupova ť ako prevádzkovatelia 
alebo manažéri spolo čného podniku. Prevádzkovatelia sú zvy čajne 
platení za takéto povinnosti manažérskou odmenou. Poplatky sa zaú č­
tujú v spolo čnom podniku ako náklad.  
ZVEREJNENIE  
54. Spolo čník zverejní súhrn ďalej uvedených podmienených záväzkov, 
pokiaľ nie je pravdepodobnos ť straty malá, oddelene od sumy ostat ­
ných podmienených záväzkov:  
a) všetky podmienené záväzky, ktorých vznik spolo čník spôsobil vo 
vzťahu k svojim podielom na spolo čnom podnikaní, a jeho podiel 
na každom z týchto podmienených záväzkov, ktoré boli spôsobené 
spoločne s ostatnými spolo čníkmi;  
b) jeho podiel na podmienených záväzkoch samotného spolo čného 
podniku, za ktorý je podmienene zodpovedný, a  
c) tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú v dôsledku podmienenej 
zodpovednosti spolo čníka za záväzky ostatných spolo čníkov 
spoločného podniku.  
55. Spolo čník zverejní súhrnnú sumu ďalej uvedených záväzkov 
v súvislosti s jeho podielmi na spolo čnom podnikaní oddelene od 
ostatných záväzkov:  
a) všetky kapitálové záväzky spolo čníka súvisiace s jeho podielmi na 
spoločnom podnikaní a jeho podiel na kapitálových záväzkoch, 
ktoré vznikli spolo čne s ostatnými spolo čníkmi, a  
b) jeho podiel na kapitálových záväzkoch samotného spolo čného 
podniku.  
56. Spolo čník zverejní zoznam a opis podielov v podstatných spolo čných 
podnikoch a podiel držaných vlastníckych podielov 
v spoluovládaných subjektoch. Spolo čník, ktorý vykazuje svoje 
podiely v spoluovládaných subjektoch vo formáte riadok po riadku podielovej konsolidácie alebo metódou vlastného imania, zverejní 
súhrnné sumy obežného majetku, dlhodobých aktív, obežných 
záväzkov, dlhodobých záväzkov, výnosov a nákladov, ktoré súvisia s podielmi na spolo čnom podnikaní.
 
57. Spolo čník zverejní metódu, ktorú používa na vykazovanie svojich 
podielov v spoluovládaných subjektoch.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 279
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
▼B 
58. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobie, ktoré sa 
začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M11  
58A. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 45 
a pridal odseky 45A a 45B. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny 
a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo 
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený 
v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa 
uplatnia na toto skoršie obdobie.  
▼M8 
58B. Odsek 1 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť a uplatní na 
toto skoršie obdobie zmeny a doplnenia odseku 3 IFRS 7  Finančné 
nástroje: Zverej ňovanie , odseku 1 IAS 31 a odseku 4 IAS 32  
Finančné nástroje: Prezentácia , vydané v máji 2008. Ú čtovná 
jednotka má povolené uplat ňovať túto zmenu a doplnenie prospek ­
tívne.  
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 31 (REVIDOVANÝ V ROKU 2000)  
59. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 31  Finančné vykazovanie 
podielov na spolo čnom podnikaní  (revidovaný v roku 2000).  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 280
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 32  
Finančné nástroje: prezentácia  
CIEĽ 
1. [Vypúš ťa sa.]  
2. Cie ľom tohto štandardu je zavies ť zásady prezentovania finan čných 
nástrojov ako záväzkov alebo vlastného imania a pre kompenzovanie finančných aktív a finan čných záväzkov. Uplat ňuje sa na klasifikáciu 
finančných nástrojov z poh ľadu emitenta ako finan čné aktíva, 
finančné záväzky a nástroje vlastného imania; na klasifikáciu súvisia ­
ceho úroku, dividend, strát a ziskov; a okolností, za ktorých by sa finančné aktíva a finan čné záväzky mali kompenzova ť.
 
3. Zásadami tohto štandardu sa dop ĺňajú zásady na vykazovanie 
a oceňovanie finan čných aktív a finan čných záväzkov v IAS 39  
Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  a zásady na zverejnenie 
informácie o nich v IFRS 7  Finančné nástroje : zverejňovanie . 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
4. Tento štandard uplat ňujú všetky ú čtovné jednotky na všetky typy 
finančných nástrojov s výnimkou:  
▼M8 
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridružených podnikoch 
alebo v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú podľa IAS 27 
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka, IAS 28  Podiely 
v pridružených podnikoch  alebo IAS 31  Podiely na spolo čnom 
podnikaní . IAS 27, IAS 28 alebo IAS 31 však v niektorých prípa ­
doch povo ľujú účtovnej jednotke zaú čtovať podiel v dcérskej 
spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spolo čnom podniku 
s použitím IAS 39; v týchto prípadoch ú čtovné jednotky uplat ňujú 
požiadavky tohto štandardu. Ú čtovné jednotky takisto uplat ňujú 
tento štandard na všetky deriváty spojené s podielmi v dcérskych 
spoločnostiach, pridružených podnikoch alebo v spolo čných podni ­
koch;  
▼B 
b) práv a povinností zamestnávate ľa podľa plánov zamestnaneckých 
požitkov, pre ktoré platí IAS 19  Zamestnanecké požitky ; 
▼M12  __________  
▼B 
d) poistných zmlúv definovaných v IFRS 4  Poistné zmluvy . Tento 
štandard sa však vz ťahuje na deriváty, ktoré sú vložené 
v poistných zmluvách, ak IAS 39 vyžaduje od ú čtovnej jednotky 
ich oddelené ú čtovanie. Okrem toho emitent uplat ňuje tento štan ­
dard na zmluvy o finan čnej záruke, ak emitent uplat ňuje IAS 39 
pri vykazovaní a oce ňovaní týchto zmlúv, ale uplat ňuje IFRS 4, ak 
si emitent zvolí, v súlade s odsekom 4 písm. d) IFRS 4, uplat ňovať 
IFRS 4 pri ich vykazovaní a oce ňovaní;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 281
 
e) finančných nástrojov patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, 
pretože obsahujú prvok volite ľnosti plnenia. Emitent takýchto 
nástrojov je oslobodený od uplat ňovania odsekov 15 až 32 
a AG25 až AG35 tohto štandardu na tieto prvky týkajúce sa rozlí ­ 
šenia medzi finan čnými záväzkami a nástrojmi vlastného imania. 
Tieto nástroje sú však predmetom všetkých ostatných požiadaviek 
tohto štandardu. Okrem toho sa tento štandard uplat ňuje na deri ­
váty, ktoré sú vložené do takýchto nástrojov (pozri IAS 39);  
f) finančných nástrojov, zmlúv a záväzkov v rámci platieb formou 
akcií, na ktoré sa uplat ňuje IFRS 2  Platby na základe podielov , 
s výnimkou:  
i) zmlúv patriacich do rozsahu pôsobnosti odsekov 8 až 10 tohto 
štandardu, na ktoré sa vz ťahuje tento štandard;  
ii) odsekov 33 a 34 tohto štandardu, ktoré sa uplat ňujú na nakú ­
pené, predané, emitované alebo zrušené vlastné akcie 
v súvislosti s plánmi zamestnaneckých opcií na akcie, s plánmi nákupu akcií zamestnancami a všetkými ostatnými dohodami o platbách na základe podielov.
 
5.– 7. [Vypúš ťa sa.]  
8. Tento štandard sa uplat ňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji 
nefinančnej položky, ktoré možno vysporiada ť v čistom vo forme 
peňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou 
finančných nástrojov, ako keby tieto zmluvy boli finan čnými 
nástrojmi, s výnimkou zmlúv, ktoré sa uzatvorili a pokra čujú na 
účely prijatia alebo dodania nefinan čnej položky v súlade 
s očakávanými požiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup, predaj 
alebo používanie.  
9. Existujú rôzne spôsoby, ktorými možno zmluvu o kúpe alebo predaji 
nefinančnej položky vysporiada ť v čistom vo forme pe ňažnej hoto ­
vosti alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných 
nástrojov. Ide o tieto prípady:  
a) keď podmienky zmluvy umož ňujú ktorejko ľvek strane vysporia ­
danie v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iným finan čným 
nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov;  
b) keď možnosť vysporiadania v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti 
alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou finan čných 
nástrojov nie je jednozna čne určená podmienkami zmluvy, ale 
účtovná jednotka bežne vykonáva vysporiadanie podobných 
zmlúv v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iným 
finančným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov ( či už 
s protistranou, a to uzatvorením zmlúv o vyrovnaní alebo predajom zmluvy pred jej realizáciou alebo uplynutím platnosti);
 
c) keď účtovná jednotka v rámci podobných zmlúv bežne postupuje 
tak, že prevezme dodávky podliehajúcej položky a po dodaní ho 
predá s cie ľom vytvori ť zisk z krátkodobých fluktuácií cien alebo 
z marže obchodníka a  
d) keď je nefinan čná položka, ktorá je predmetom zmluvy, ľahko 
prevodite ľná na peňažnú hotovos ť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 282
 
Zmluva, na ktorú sa uplat ňuje písmeno b) alebo c), sa neuzatvára na 
účely prijatia alebo dodania nefinan čnej položky v súlade 
s očakávanými požiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup, predaj 
alebo používanie, a preto patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Iné zmluvy, na ktoré sa vz ťahuje odsek 8, sa vyhodnocujú s cie ľom 
určiť, či sa uzatvorili a pokra čujú s cieľom prijať alebo doda ť nefi­
nančnú položku v súlade s o čakávanou požiadavkou ú čtovnej 
jednotky na nákup, predaj alebo použitie, a pod ľa toho sa vyhodno ­
cujú s cie ľom určiť, či patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
 
10. Vypísaná opcia na nákup alebo predaj nefinan čnej položky, ktorú 
možno vysporiada ť v čistom vo forme hotovosti alebo iným 
finančným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov v súlade 
s odsekom 9 písm. a) alebo d), patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Takúto zmluvu nemožno uzatvori ť na účely prijatia alebo 
dodania nefinan čnej položky v súlade s o čakávanými požiadavkami 
na nákup, predaj alebo použitie.
 
DEFINÍCIE (POZRI AJ ODSEKY AG3 AŽ AG23)  
11. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde používajú v tomto 
význame:  
Finančný nástroj  je každá zmluva, ktorá má za následok vznik finan č­
ného aktíva pre jednu ú čtovnú jednotku a finan čného záväzku alebo 
nástroja vlastného imania pre druhú ú čtovnú jednotku.  
Finančné aktívum  je každé aktívum, ktoré je:  
a) peňažnou hotovos ťou; 
b) nástrojom vlastného imania inej ú čtovnej jednotky;  
c) zmluvným právom:  
i) na prijatie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného nástroja 
od inej ú čtovnej jednotky, alebo  
ii) na výmenu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov s inou 
účtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre ú čtovnú 
jednotku potenciálne výhodné, alebo  
d) zmluvou, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa môže usku ­
točniť formou vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej 
jednotky, a je:  
i) nederivátom, vo vz ťahu ku ktorému ú čtovná jednotka je alebo 
môže by ť zaviazaná prija ť premenlivé množstvo vlastných 
nástrojov vlastného imania, alebo  
▼M6 
ii) derivátom, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa môže 
uskutočniť inak ako výmenou pevnej sumy pe ňažnej hotovosti 
alebo iného finan čného aktíva za pevný po čet vlastných 
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Na tento ú čel 
medzi vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky 
nepatria finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré sú 
klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B, nástroje, ktoré ukladajú ú čtovnej 
jednotke povinnos ť dodať druhej strane pomerný podiel na 
čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade likvidácie 
a sú klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi 16C a 16D, ani nástroje, ktoré sú zmluvami 
o budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov vlastného 
imania účtovnej jednotky.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 283
 
Finančný záväzok  je každý záväzok, ktorý je:  
a) zmluvným záväzkom:  
(i) s cieľom dodať peňažnú hotovos ť alebo iné finan čné aktívum 
inej účtovnej jednotke; alebo  
(ii) s cie ľom vymeni ť finančné aktíva alebo finan čné záväzky 
s inou ú čtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre 
účtovnú jednotku potenciálne nevýhodné; alebo  
b) zmluvou, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční alebo sa môže usku ­
točniť formou vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej 
jednotky, a je:  
(i) nederivátom, za ktorý ú čtovná jednotka je alebo môže by ť 
povinná doda ť premenlivé množstvo vlastných nástrojov vlast ­
ného imania ú čtovnej jednotky; alebo  
(ii) ►M21  derivátom, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční alebo 
sa môže uskuto čniť inak ako výmenou pevnej sumy pe ňažnej 
hotovosti alebo iného finan čného aktíva za pevný po čet vlast­
ných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky. Na tento 
účel sú nástrojmi vlastného imania predkupné práva, opcie 
alebo warranty na nadobudnutie pevného po čtu vlastných 
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky za pevnú sumu 
akejkoľvek meny, ak táto ú čtovná jednotka ponúka predkupné 
práva, opcie alebo warranty na pomernom základe všetkým svojim jestvujúcim vlastníkom rovnakej triedy svojich vlast ­
ných nederivátových nástrojov vlastného imania. Na tento ú čel 
takisto medzi vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej 
jednotky ◄ nepatria finan čné nástroje obsahujúce právo 
predať, ktoré sú klasifikované ako nástroje vlastného imania 
v súlade s odsekmi 16A a 16B, nástroje, ktorými sa ú čtovnej 
jednotke ukladá povinnos ť dodať druhej strane pomerný podiel 
na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade likvidácie 
a sú klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi 16C a 16D, ani nástroje, ktoré sú zmluvami 
o budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov vlastného 
imania účtovnej jednotky.
 
Výnimkou je, že nástroj, ktorý vyhovuje definícii finan čného záväzku, 
je klasifikovaný ako nástroj vlastného imania, ak má všetky znaky 
ustanovené v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D a sp ĺňa 
podmienky uvedené tamže.  
▼B 
Nástroj vlastného imania  je akáko ľvek zmluva, ktorá vyjadruje zostá ­
vajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní všetkých jej 
záväzkov.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohlo by ť aktívum vymenené 
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.  
▼M6 
Nástroj obsahujúci právo preda ť je finančný nástroj, ktorý poskytuje 
držiteľovi právo spätne preda ť nástroj emitentovi za pe ňažnú hotovos ť 
alebo iné finan čné aktívum, alebo je automaticky spätne predaný 
emitentovi pri výskyte neistej budúcej udalosti alebo pri úmrtí držite ľa 
nástroja alebo jeho odchodu do dôchodku.  
▼B 
12. V odseku 9 IAS 39 sú vymedzené ďalej uvedené pojmy, ktoré sa 
v rámci tohto štandardu používajú s významom ustanoveným v IAS 39.
 
— amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného 
záväzku  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 284
 
— finančné aktíva k dispozícii na predaj  
— ukončenie vykazovania  
— derivát  
— metóda efektívnej úrokovej miery  
— finančné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok  
— zmluva o finan čnej záruke  
— záväzná povinnos ť 
— predpokladaná transakcia  
— efektívnos ť zabezpečenia 
— zabezpe čená položka  
— zabezpe čovací nástroj  
— investície držané do splatnosti  
— úvery a poh ľadávky  
— bežný nákup alebo predaj  
— transak čné náklady.  
13. V tomto štandarde sa výrazmi „zmluva“ a „zmluvný“ ozna čuje 
dohoda medzi dvoma alebo viacerými stranami, ktorá má jasné ekonomické následky, že strany majú malú alebo žiadnu možnos ť 
zvážiť, že sa jej vyhnú, zvy čajne preto, že dohoda je zo zákona 
vynútiteľná. Zmluvy, a teda aj finan čné nástroje, môžu ma ť veľa 
foriem a nemusia by ť písomné.
 
14. V tomto štandarde termín „ú čtovná jednotka“ zah ŕňa jednotlivcov, 
partnerstvá, spolo čnosti zapísané do obchodného registra, správcovské 
spoločnosti a štátne inštitúcie.  
PREZENTÁCIA  
▼M6 
Záväzky a vlastné imanie (pozri aj odseky AG13 až AG14J 
a AG25 až AG29A)  
▼B 
15. Emitent nástroja vlastného imania klasifikuje finan čný nástroj alebo 
jeho zložky pri prvotnom vykázaní ako finan čný záväzok, finan čné 
aktívum alebo nástroj vlastného imania v súlade s podstatou zmluvnej dohody a definíciami finan čného záväzku, finan čného aktíva 
a nástroja vlastného imania.
 
16. Ak emitent uplatní definície uvedené v odseku 11 s cie ľom určiť, či 
finančný nástroj predstavuje skôr nástroj vlastného imania ako 
finančný záväzok, nástroj sa stáva nástrojom vlastného imania vtedy 
a len vtedy, ke ď sú splnené obidve ďalej uvedené podmienky 
v písmenách a) a b).  
a) Nástroj neobsahuje zmluvnú povinnos ť: 
i) dodať peňažnú hotovos ť alebo iné finan čné aktívum inej 
účtovnej jednotke, alebo  
ii) vymeni ť finančné aktívum alebo finan čný záväzok s inou 
účtovnou jednotkou za podmienok, ktoré sú pre emitenta poten ­
ciálne nevýhodné;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 285
 
b) Ak sa vysporiadanie nástroja uskuto ční alebo sa môže uskuto čniť 
formou vlastných nástrojov vlastného imania emitenta, je to:  
i) nederivát, ktorý neobsahuje zmluvnú povinnos ť emitenta doda ť 
premenlivé množstvo vlastných nástrojov vlastného imania; alebo
 
ii) derivát, ktorého vysporiadanie sa uskuto ční výlučne tým 
spôsobom, že emitent vymení pevnú sumu pe ňažnej hotovosti 
alebo iné finan čné aktívum za pevný po čet svojich vlastných 
nástrojov vlastného imania. Na tento ú čel sú nástrojmi vlast ­
ného imania predkupné práva, opcie alebo warranty na 
nadobudnutie pevného po čtu vlastných nástrojov vlastného 
imania ú čtovnej jednotky za pevnú sumu akejko ľvek meny, 
ak táto ú čtovná jednotka ponúka predkupné práva, opcie 
alebo warranty na pomernom základe všetkým svojim jestvu ­
júcim vlastníkom rovnakej triedy svojich vlastných nederiváto ­
vých nástrojov vlastného imania. Na tento ú čel takisto medzi 
vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky nepatria 
nástroje, ktoré majú všetky charakteristické črty a sp ĺňajú 
podmienky opísané v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 
16C a 16D, resp. nástroje, ktoré sú zmluvami o budúcom prijatí alebo dodaní vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej 
jednotky.
 
▼M6 
Zmluvná povinnos ť vrátane povinnosti vyplývajúcej z derivátového 
finančného nástroja, ktorá bude alebo môže ma ť za následok budúce 
prijatie alebo dodanie vlastných nástrojov vlastného imania emitenta, 
ale ktorá nesp ĺňa vyššie uvedené podmienky v písm. a) a b), nie je 
nástrojom vlastného imania. Výnimkou je, že nástroj, ktorý vyhovuje definícii finan čného záväzku, je klasifikovaný ako nástroj vlastného 
imania, ak má všetky znaky a sp ĺňa podmienky ustanovené 
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D.
 
Nástroje obsahujúce právo preda ť 
16A. Finan čný nástroj obsahujúci právo preda ť obsahuje zmluvnú povin ­
nosť emitenta opätovne alebo spätne odkúpi ť tento nástroj za pe ňažnú 
hotovosť alebo iné finan čné aktívum pri realizácii práva preda ť. 
Výnimkou z definície finan čného záväzku je, že nástroj, ktorý obsa ­
huje takýchto záväzok, je klasifikovaný ako nástroj vlastného imania, 
ak má tieto znaky:  
a) Opráv ňuje držite ľa na pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej 
jednotky v prípade likvidácie ú čtovnej jednotky. Čisté aktíva 
účtovnej jednotky sú tie aktíva, ktoré zostanú po odpo čítaní všet ­
kých ostatných nárokov na jej aktíva. Pomerný podiel sa ur čuje: 
(i) rozdelením čistých aktív ú čtovnej jednotky pri likvidácii na 
jednotky rovnakej hodnoty a  
(ii) vynásobením tejto hodnoty po čtom jednotiek držaných drži ­
teľom finančného nástroja.  
b) Nástroj je v triede nástrojov, ktorá je podriadená všetkým ostatným 
triedam nástrojov. Na to, aby bol v takejto triede, nástroj:  
(i) nemá prednos ť pred ostatnými nárokmi na aktíva ú čtovnej 
jednotky pri likvidácii a  
(ii) nie je potrebné konvertova ť na iný nástroj predtým, ako sa 
dostane do triedy nástrojov, ktorá je podriadená všetkým 
ostatným triedam nástrojov.  ▼M21  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 286
 
c) Všetky finan čné nástroje v triede nástrojov, ktorá je podriadená 
všetkým ostatným triedam nástrojov, majú zhodné znaky. Všetky 
musia napríklad obsahova ť právo preda ť a vzorec alebo iná 
metóda použitá na výpo čet ceny opätovného alebo spätného odkú ­
penia sú rovnaké pre všetky nástroje v tejto triede.  
d) Okrem zmluvnej povinnosti emitenta opätovne alebo spätne 
odkúpiť nástroj za pe ňažnú hotovos ť alebo iné finan čné aktívum 
nástroj neobsahuje žiadnu zmluvnú povinnos ť dodať peňažnú 
hotovosť alebo iné finan čné aktívum inej ú čtovnej jednotke, ani 
vymeniť finančné aktíva alebo finan čné záväzky s inou ú čtovnou 
jednotkou za podmienok, ktoré sú pre ú čtovnú jednotku poten ­
ciálne nevýhodné, a nie je zmluvou, ktorej vysporiadanie sa usku ­
toční alebo sa môže uskuto čniť formou vlastných nástrojov vlast ­
ného imania ú čtovnej jednotky, ako je stanovené v písmene b) 
definície finan čného záväzku.  
e) Celkové o čakávané pe ňažné toky priradite ľné k nástroju po čas 
platnosti nástroja sú v podstatnej miere založené na hospodárskom 
výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo zmene reálnej 
hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív ú čtovnej 
jednotky po čas platnosti nástroja (bez zahrnutia ú činkov nástroja).  
16B. Aby nástroj mohol by ť klasifikovaný ako nástroj vlastného imania, 
musí mať všetky uvedené znaky a emitent nesmie ma ť žiadny ďalší 
finančný nástroj alebo zmluvu, ktoré majú:  
a) celkové pe ňažné toky založené v podstatnej miere na hospodár ­
skom výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo zmene 
reálnej hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív ú čtovnej 
jednotky (bez zahrnutia ú činkov takéhoto nástroja alebo zmluvy) a  
b) účinok v podstatnej miere obmedzujúci alebo pevne stanovujúci 
zostatkovú návratnos ť pre držite ľov nástroja obsahujúceho právo 
predať. 
Na účely uplatnenia tejto podmienky ú čtovná jednotka neberie do 
úvahy nefinan čné zmluvy s držite ľom nástroja uvedeného v odseku 
16A, ktorých zmluvné podmienky sú podobné so zmluvnými 
podmienkami rovnocennej zmluvy, ktorá sa môže uzatvori ť medzi 
osobou inou ako držite ľ nástroja a emitujúcou ú čtovnou jednotkou. 
Ak účtovná jednotka nemôže ur čiť, že táto podmienka je splnená, 
neklasifikuje nástroj obsahujúci právo preda ť ako nástroj vlastného 
imania.  
Nástroje alebo zložky nástrojov, ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke 
povinnosť dodať druhej strane pomerný podiel na čistých aktívach 
účtovnej jednotky len v prípade likvidácie  
16C. Niektoré finan čné nástroje obsahujú zmluvnú povinnos ť emitujúcej 
účtovnej jednotky doda ť inej účtovnej jednotke pomerný podiel na 
jej čistých aktívach len v prípade likvidácie. Táto povinnos ť vzniká 
buď preto, že likvidácia ur čite nastane a nastane bez toho, aby to 
účtovná jednotka mohla ovplyvni ť (napríklad ú čtovná jednotka 
s obmedzenou dobou trvania), alebo nie je isté, či nastane, ale je 
vecou rozhodnutia držite ľa nástroja. Výnimkou z definície finan čného 
záväzku je, že nástroj, ktorý obsahuje takýchto záväzok, je klasifiko ­
vaný ako nástroj vlastného imania, ak má tieto znaky:  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 287
 
a) Opráv ňuje držite ľa na pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej 
jednotky v prípade likvidácie ú čtovnej jednotky. Čisté aktíva 
účtovnej jednotky sú tie aktíva, ktoré zostanú po odpo čítaní všet ­
kých ostatných nárokov na jej aktíva. Pomerný podiel sa ur čuje: 
(i) rozdelením čistých aktív ú čtovnej jednotky pri likvidácii na 
jednotky rovnakej hodnoty a  
(ii) vynásobením tejto hodnoty po čtom jednotiek držaných drži ­
teľom finančného nástroja.  
b) Nástroj je v triede nástrojov, ktorá je podriadená všetkým ostatným 
triedam nástrojov. Na to, aby bol v takejto triede, nástroj:  
(i) nemá prednos ť pred ostatnými nárokmi na aktíva ú čtovnej 
jednotky pri likvidácii a  
(ii) nie je potrebné previes ť na iný nástroj predtým, ako sa dostane 
do triedy nástrojov, ktorá je podriadená všetkým ostatným triedam nástrojov.
 
c) Všetky finan čné nástroje v triede nástrojov, ktorá je podriadená 
všetkým ostatným triedam nástrojov, musia ma ť zhodnú zmluvnú 
povinnosť emitujúcej ú čtovnej jednotky doda ť pomerný podiel na 
jej čistých aktívach pri likvidácii.  
16D. Aby nástroj mohol by ť klasifikovaný ako nástroj vlastného imania, 
musí mať všetky uvedené znaky a emitent nesmie ma ť žiadny ďalší 
finančný nástroj alebo zmluvu, ktoré majú:  
a) celkové pe ňažné toky založené v podstatnej miere na hospodár ­
skom výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo zmene 
reálnej hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív ú čtovnej 
jednotky (bez zahrnutia ú činkov takéhoto nástroja alebo zmluvy) a  
b) účinok v podstatnej miere obmedzujúci alebo stanovujúci zostat ­
kovú návratnos ť pre držite ľov nástroja.  
Na účely uplatnenia tejto podmienky ú čtovná jednotka neberie do 
úvahy nefinan čné zmluvy s držite ľom nástroja uvedeného v odseku 
16C, ktorých zmluvné podmienky sú podobné so zmluvnými 
podmienkami rovnocennej zmluvy, ktorá sa môže uzatvori ť medzi 
osobou inou ako držite ľ nástroja a emitujúcou ú čtovnou jednotkou. 
Ak účtovná jednotka nemôže ur čiť, že táto podmienka je splnená, 
neklasifikuje nástroj obsahujúci právo preda ť ako nástroj vlastného 
imania.  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 288
 
Preklasifikovanie nástrojov obsahujúcich právo preda ť a nástrojov, 
ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke povinnos ť dodať druhej strane 
pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade 
likvidácie  
16E. Ú čtovná jednotka klasifikuje finan čný nástroj ako nástroj vlastného 
imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D od 
dátumu, ke ď nástroj má všetky znaky ustanovené v týchto odsekoch 
a spĺňa podmienky uvedené tamže. Ú čtovná jednotka preklasifikuje 
finančný nástroj od dátumu, ke ď nástroj prestane ma ť všetky znaky 
alebo spĺňať všetky podmienky ustanovené v týchto odsekoch. Naprí ­
klad v prípade, ke ď účtovná jednotka spätne odkúpi všetky svoje 
emitované nástroje neobsahujúce právo preda ť a akéko ľvek nástroje 
obsahujúce právo preda ť, ktoré zostávajú splatné, majú všetky znaky 
ustanovené v odsekoch 16A a 16B a sp ĺňajú všetky podmienky 
uvedené tamže, ú čtovná jednotka preklasifikuje nástroje obsahujúce 
právo preda ť ako nástroje vlastného imania od dátumu, ke ď spätne 
odkúpi nástroje neobsahujúce právo preda ť. 
16F. Ú čtovná jednotka zaú čtuje preklasifikovanie nástroja v súlade 
s odsekom 16E takto:  
a) Preklasifikuje nástroj vlastného imania ako finan čný záväzok od 
dátumu, ke ď nástroj prestane ma ť všetky znaky stanovené 
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D alebo prestane 
spĺňať podmienky uvedené tamže. Finan čný záväzok sa ocení 
v reálnej hodnote nástroja k dátumu preklasifikovania. Ú čtovná 
jednotka vykáže vo vlastnom imaní akýko ľvek rozdiel medzi 
účtovnou hodnotou nástroja vlastného imania a reálnou hodnotou 
finančného záväzku k dátumu preklasifikovania.  
b) Preklasifikuje finan čný záväzok ako vlastné imanie od dátumu, 
keď nástroj má všetky znaky ustanovené v odsekoch 16A a 16B 
alebo odsekoch 16C a 16D a sp ĺňa podmienky uvedené tamže. 
Nástroj vlastného imania sa oce ňuje v účtovnej hodnote finan č­
ného záväzku k dátumu preklasifikovania.  
▼B 
Neexistencia zmluvnej povinnosti doda ť peňažnú hotovos ť alebo iné 
finančné aktívum [odsek 16 písm. a)]  
►M6 17. S výnimkou okolností uvedených v odsekoch 16A a 16B alebo 
odsekoch 16C a 16D, rozhodujúcim znakom pri rozlišovaní finan č­
ného záväzku od nástroja vlastného imania je existencia zmluvnej povinnosti jednej strany finan čného nástroja (emitenta) bu ď na 
dodanie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva druhej 
strane (držite ľovi), alebo na výmenu finan čných aktív alebo finan ­ 
čných záväzkov s držite ľom za podmienok, ktoré sú pre emitenta 
potenciálne nevýhodné. ◄ Hoci držite ľ nástroja vlastného imania 
môže byť oprávnený na prijatie pomerného podielu dividend alebo 
ostatných rozdelení vlastného imania, emitent nemá zmluvnú povin ­
nosť uskutočniť takéto rozdelenia, pretože od neho nemožno poža ­
dovať dodanie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva 
druhej strane.
 
▼M6 
18. Skôr podstata finan čného nástroja ako jeho právna forma ur čuje jeho 
klasifikáciu vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej jednotky. Podstata 
a právna forma sú zvy čajne konzistentné, ale nie vždy. Niektoré 
finančné nástroje majú právnu formu vlastného imania, ale svojou 
podstatou sú záväzkami, a iné môžu by ť kombináciou znakov spoje ­
ných s nástrojmi vlastného imania a znakov spojených s finan čnými 
záväzkami. Napríklad:  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 289
 
a) prioritná akcia, ktorá obsahuje povinnos ť emitenta spätne ju 
odkúpiť za pevnú alebo stanovite ľnú sumu k pevnému alebo stano ­
viteľnému budúcemu dátumu, alebo dáva držite ľovi právo vyža ­
dovať od emitenta spätne odkúpi ť nástroj ku konkrétnemu dátumu 
alebo po ňom za pevnú alebo stanovite ľnú sumu, je finan čným 
záväzkom;  
b) finančný nástroj, ktorý dáva držite ľovi právo na jeho vrátenie 
emitentovi výmenou za pe ňažnú hotovos ť alebo za iné finan čné 
aktívum („nástroj obsahujúci právo preda ť“), je finan čným 
záväzkom, s výnimkou nástrojov klasifikovaných ako nástroje 
vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Finan čný nástroj je finan čný záväzok aj v prípade, ke ď 
sa suma pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva stano ­
vuje na základe indexu alebo inej položky majúcej potenciál rastu 
alebo poklesu. Existencia opcie pre držite ľa umožňujúca vráti ť 
nástroj emitentovi spä ť za peňažnú hotovos ť alebo za iné finan čné 
aktívum znamená, že nástroj obsahujúci právo preda ť je v súlade 
s definíciou finan čného záväzku, okrem tých nástrojov, ktoré sú 
klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Napríklad otvorené podie ­
lové fondy, investi čné fondy, partnerstvá a niektoré družstvá môžu 
poskytova ť ich držite ľom alebo členom právo na odkúpenie ich 
podielov emitentom kedyko ľvek výmenou za pe ňažnú hotovos ť, 
čo má za následok, že podiely držite ľov podielov alebo členov sú 
klasifikované ako finan čné záväzky, s výnimkou nástrojov klasifi ­
kovaných ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Klasifikácia ako finan čný 
záväzok však nebráni používa ť opisné charakteristiky, akými sú 
napríklad „hodnota čistých aktív priradite ľná držiteľom podielov“ 
a „zmena v hodnote čistých aktív priradite ľ
ná držiteľom podielov“ 
v účtovnej závierke ú čtovnej jednotky, ktorá nemá vlastné imanie 
(napríklad niektoré podielové fondy a investi čné fondy, pozri 
názorný príklad 7) alebo používaniu dodato čných zverejnení, aby 
sa ukázalo, že celkové členské podiely obsahujú položky, ako sú 
fondy zodpovedajúce definícii vlastného imania a nástroje obsahu ­
júce právo preda ť, ktoré nezodpovedajú tejto definícii (pozri 
názorný príklad 8).  
19. Ak ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo vyhnú ť sa dodaniu 
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva na vysporiadanie 
zmluvnej povinnosti, záväzok zodpovedá definícii finan čného 
záväzku, s výnimkou nástrojov klasifikovaných ako nástroje vlastného 
imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Napríklad:
 
▼B 
a) obmedzením schopnosti ú čtovnej jednotky splni ť zmluvný 
záväzok, ako je napríklad nedostato čný prístup k cudzej mene 
alebo potreba získa ť schválenie na zaplatenie od regula čného 
orgánu, sa neruší zmluvný záväzok ú čtovnej jednotky alebo 
zmluvné právo držite ľa daného nástroja;  
b) zmluvná povinnos ť, ktorá je podmienená, že si protistrana musí 
uplatniť svoje práva na odkúpenie, je finan čným záväzkom, 
pretože ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo vyhnú ť sa 
dodaniu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva.  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 290
 
20. Finan čný nástroj, ktorý vyslovene neustanovuje zmluvnú povinnos ť 
na dodanie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, môže 
ustanoviť záväzok nepriamo prostredníctvom svojich zmluvných 
termínov a podmienok. Napríklad:  
a) finančný nástroj môže obsahova ť nefinančný záväzok, ktorý sa 
musí vysporiada ť výlučne v tom prípade, ak ú čtovná jednotka 
nie je schopná realizova ť rozdelenia alebo spätne odkúpi ť nástroj. 
Ak sa účtovná jednotka môže vyhnú ť prevodu pe ňažnej hotovosti 
alebo iného finan čného aktíva len tým, že vysporiada nefinan čný 
záväzok, finan čný nástroj je finan čným záväzkom;  
b) finančný nástroj je finan čným záväzkom v prípade, ak sa ustano ­
vuje, že pri vysporiadaní ú čtovná jednotka dodá bu ď: 
i) peňažnú hotovos ť alebo iné finan čné aktívum alebo  
ii) svoje vlastné akcie, ktorých hodnota je ur čená tak, že 
významne presahuje hodnotu pe ňažnej hotovosti alebo iného 
finančného aktíva.  
Hoci účtovná jednotka nedisponuje vyslovene uvedenou zmluvnou 
povinnosťou dodať peňažnú hotovos ť alebo iné finan čné aktívum, 
hodnota možnosti úhrady akciami je taká, že ú čtovná jednotka 
zrealizuje vysporiadanie pe ňažnou hotovos ťou. V každom prípade 
má držite ľ v podstate zaru čený príjem sumy, ktorý sa minimálne 
rovná možnosti úhrady formou pe ňažnej hotovosti (pozri odsek 
21). 
Vysporiadanie vlastnými nástrojmi vlastného imania ú čtovnej jednotky 
[odsek 16 písm. b)]  
21. Zmluva nie je nástrojom vlastného imania len z dôvodu, že môže 
vyústiť do prijatia alebo dodania vlastného nástroja vlastného imania 
účtovnej jednotky. jednotka môže disponova ť zmluvným právom 
alebo povinnos ťou prijať alebo doda ť určitý počet vlastných akcií 
alebo iných nástrojov vlastného imania, ktoré sa mení tak, že reálna hodnota vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky, ktoré 
sa majú prija ť alebo doda ť, sa rovná výške zmluvného práva alebo 
záväzku. Takéto zmluvné právo alebo záväzok sa môžu týka ť pevnej 
sumy alebo sumy, ktorá sa čiastočne alebo ako celok mení v závislosti 
od zmien premenných iných, ako je trhová cena vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky (napríklad úroková miera, cena 
komodity alebo cena finan čného nástroja). Ako dva príklady môžu 
slúžiť a) zmluva na dodanie takého po čtu vlastných nástrojov vlast ­
ného imania ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná 100 CU (*), 
a b) zmluva na dodanie takého po čtu vlastných nástrojov vlastného 
imania účtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná hodnote 100 uncí 
zlata. Takáto zmluva predstavuje finan čný záväzok ú čtovnej jednotky 
aj napriek tomu, že ho ú čtovná jednotka musí alebo môže vysporiada ť 
dodaním svojich vlastných nástrojov vlastného imania. Nejde o nástroj 
vlastného imania, pretože ú čtovná jednotka používa premenlivé množ ­
stvo svojich vlastných nástrojov vlastného imania na ú čely vysporia ­
dania zmluvy. Preto zmluva nevyjadruje zostávajúci podiel na aktí ­
vach účtovnej jednotky po odpo čítaní všetkých jej záväzkov.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 291  
(*) V tomto štandarde sa pe ňažné sumy uvádzajú v „menových jednotkách“ (CU).
 ►M6 22. S výnimkou ustanovenia v uvedeného v odseku 22A je zmluva, 
ktorú vysporiada ú čtovná jednotka (prijatím alebo) dodaním pevného 
počtu svojich vlastných nástrojov vlastného imania výmenou za 
pevnú sumu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, 
nástrojom vlastného imania. Napríklad ◄ emitovaná opcia na 
akciu, ktorá dáva zmluvnej protistrane právo na nákup pevného 
počtu akcií ú čtovnej jednotky za pevnú cenu alebo za pevne stano ­
vený objem istiny dlhopisu, je nástrojom vlastného imania. Zmeny v reálnej hodnote zmluvy vyplývajúce zo zmien trhových úrokových 
sadzieb, ktoré nemajú vplyv na objem pe ňažnej hotovosti alebo iného 
finančného aktíva, ktoré sa má zaplati ť alebo prija ť, alebo po čet 
nástrojov vlastného imania, ktoré sa majú prija ť alebo doda ť, pri 
vysporiadaní zmluvy, nebránia tomu, aby sa zmluva nepovažovala 
za nástroj vlastného imania. Akáko ľvek prijatá úhrada (napríklad 
prijatá prémia za vypísanú opciu alebo warrant na vlastné akcie účtovnej jednotky) priamo zvyšuje vlastné imanie. Akáko ľvek zapla ­
tená úhrada (napríklad zaplatená prémia za nakúpenú opciu) sa odpo ­ 
čítava priamo z vlastného imania. Zmeny v reálnej hodnote nástroja 
vlastného imania sa v ú čtovnej závierke nevykazujú.
 
▼M6 
22A. Ak vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky, ktoré má 
účtovná jednotka prija ť alebo doda ť pri vysporiadaní zmluvy, sú 
finančné nástroje obsahujúce právo preda ť, ktoré majú všetky znaky 
ustanovené v odsekoch 16A a 16B a sp ĺňajú podmienky uvedené 
tamže, alebo nástroje, ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke povinnos ť 
dodať druhej strane pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej 
jednotky len v prípade likvidácie a majú všetky znaky ustanovené 
v odsekoch 16C a 16D a sp ĺňajú podmienky uvedené tamže, zmluva 
je finančné aktívum alebo finan čný záväzok. Patrí sem aj zmluva, 
ktorú účtovná jednotka vysporiada prijatím alebo dodaním pevného 
počtu takýchto nástrojov výmenou za pevnú sumu pe ňažnej hotovosti 
alebo iného finan čného aktíva.  
▼B 
►M6 23. S výnimkou okolností opísaných v odsekoch 16A a 16B alebo 
odsekoch 16C a 16D, zmluva, ktorá obsahuje záväzok ú čtovnej 
jednotky kúpi ť svoje vlastné nástroje vlastného imania za pe ňažnú 
hotovosť alebo za iné finan čné aktívum, dáva základ vzniku finan č­
ného záväzku vo výške sú časnej hodnoty sumy spätného odkúpenia 
(napríklad vo výške sú časnej hodnoty forwardovej ceny spätného 
odkúpenia, op čnej realiza čnej ceny alebo inej sumy spätného odkú ­
penia). Je to aj v prípade, ke ď samotná zmluva je nástrojom vlastného 
imania. Napríklad ◄ ide o záväzok ú čtovnej jednotky nakúpi ť 
v rámci forwardovej zmluvy svoje vlastné nástroje vlastného imania za peňažnú hotovos ť. Keď sa finan čný záväzok prvotne vykazuje 
podľa IAS 39, jeho reálna hodnota (sú časná hodnota sumy spätného 
odkúpenia) sa preklasifikuje z vlastného imania. Následne sa finan čný 
záväzok ocení v súlade s IAS 39. Ak platnos ť zmluvy uplynie bez 
dodania, ú čtovná hodnota finan čného záväzku sa preklasifikuje do 
vlastného imania. Zmluvná povinnos ť účtovnej jednotky kúpi ť svoje 
vlastné nástroje vlastného imania spôsobuje vznik finan čného záväzku 
na súčasnú hodnotu sumy spätného odkúpenia, aj ke ď je povinnos ť 
nákupu podmienená, že si právo na spätné odkúpenie uplat ňuje proti­
strana (napríklad ide o vypísanú predajnú opciu, ktorá dáva zmluvnej 
protistrane právo preda ť vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej 
jednotky za pevnú cenu).
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 292
 
24. Zmluva, ktorej vysporiadanie sa bude realizova ť prijatím alebo 
dodaním pevného po čtu vlastných nástrojov vlastného imania 
účtovnej jednotky výmenou za premenlivú sumu pe ňažnej hotovosti 
alebo iného finan čného aktíva, je finan čným aktívom alebo finan čným 
záväzkom. Príkladom je zmluva na dodanie 100 vlastných nástrojov 
vlastného imania ú čtovnej jednotky výmenou za sumu pe ňažnej hoto ­
vosti, ktorej hodnota sa rovná hodnote 100 uncí zlata.  
Ustanovenia o podmienenom vysporiadaní  
▼M6 
25. Finan čný nástroj môže od ú čtovnej jednotky vyžadova ť dodanie 
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva alebo iné vysporia ­
danie spôsobom, že by to bol finan čný záväzok, v prípade nastania 
alebo nenastania neistých budúcich udalostí (alebo ako výsledok neis ­
tých okolností), ktoré emitent ani držite ľ nástroja nemôžu ovplyvni ť, 
akými sú napríklad zmena indexu akciového trhu, indexu spotrebite ľ­
ských cien, úrokovej sadzby alebo da ňových požiadaviek, alebo 
budúce výnosy emitenta, čistý zisk emitenta alebo jeho pomer dlhu 
k vlastnému imaniu. Emitent takéhoto nástroja nemá bezpodmiene čné 
právo vyhnú ť sa dodaniu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného 
aktíva (alebo inak ho vysporiada ť spôsobom, že by bol finan čným 
záväzkom). Preto ide o finan čný záväzok emitenta, okrem prípadov, 
keď: 
a) tá časť ustanovenia o podmienenom vysporiadaní, ktorá by mohla 
vyžadova ť vysporiadanie formou pe ňažnej hotovosti alebo iného 
finančného aktíva (alebo inak spôsobom, že by bol finan čným 
záväzkom), nie je reálna,  
b) od emitenta sa môže vyžadova ť vysporiadanie záväzku pe ňažnou 
hotovosťou alebo iným finan čným aktívom (alebo iné vysporia ­
danie spôsobom, že by bol finan čným záväzkom) len v prípade 
likvidácie emitenta, alebo  
c) nástroj má všetky znaky a sp ĺňa podmienky uvedené v odsekoch 
16A a 16B.  
▼B 
Voliteľné možnosti vysporiadania  
26. Ak derivátový finan čný nástroj dáva jednej strane možnos ť vybrať si 
jeho vysporiadanie (napríklad emitent alebo držite ľ si môžu zvoli ť 
vysporiadanie v čistom formou pe ňažnej hotovosti alebo formou 
výmeny akcií za pe ňažnú hotovos ť), ide o finan čné aktívum alebo 
finančný záväzok okrem prípadov, ak by všetky alternatívy vysporia ­
dania vyústili do jeho zaradenia medzi nástroje vlastného imania.  
27. Príkladom derivátového finan čného nástroja s vo ľbou vysporiadania, 
ktorý predstavuje finan čný záväzok, je opcia na akcie, ktorú sa môže 
emitent rozhodnú ť vysporiada ť v čistom vo forme pe ňažnej hotovosti 
alebo výmenou svojich vlastných akcií za pe ňažnú hotovos ť. Podobne 
aj niektoré zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čnej položky výmenou 
za vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky patria do 
pôsobnosti tohto štandardu, pretože ich možno vysporiada ť buď 
dodaním nefinan čnej položky, alebo vysporiadaním v čistom vo 
forme pe ňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom (pozri 
odseky 8 až 10). Takéto zmluvy sa považujú za finan čné aktíva 
alebo finan čné záväzky a nie za nástroje vlastného imania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 293
 
Zložené finan čné nástroje (pozri aj odseky AG30 až AG35 
a ilustratívne príklady 9 až 12)  
28. Emitent nederivátového finan čného nástroja vyhodnotí podmienky 
finančného nástroja s cie ľom určiť, či takýto nástroj obsahuje aj 
komponent záväzku aj komponent vlastného imania. Tieto kompo ­
nenty sa klasifikujú oddelene ako finan čné záväzky, finan čné aktíva 
alebo nástroje vlastného imania v súlade s odsekom 15.  
29. Ú čtovná jednotka vykazuje oddelene tie komponenty finan čného 
nástroja, ktoré a) tvoria finan čný záväzok ú čtovnej jednotky a b) 
dávajú držite ľovi nástroja možnos ť jeho konverzie do formy nástroja 
vlastného imania ú čtovnej jednotky. Napríklad dlhopis alebo podobný 
nástroj zamenite ľný držite ľom na pevný po čet kmeňových akcií 
účtovnej jednotky je zloženým finan čným nástrojom. Z poh ľadu 
účtovnej jednotky je takýto nástroj zložený z dvoch komponentov: 
finančného záväzku (zmluvná dohoda na dodanie pe ňažnej hotovosti 
alebo iného finan čného aktíva) a nástroja vlastného imania (kúpna 
opcia poskytujúca držite ľovi nástroja právo v ur čitom špecifikovanom 
časovom období zameni ť ho za pevný po čet kmeňových akcií 
účtovnej jednotky). Ekonomický ú činok emisie takéhoto nástroja je 
v podstate ten istý ako sú časná emisia dlhového nástroja 
s ustanovením o skoršom vysporiadaní a oprávneniami kúpi ť 
kmeňové akcie, alebo emisia dlhového nástroja s odlu čiteľnými 
oprávneniami na nákup akcií. Preto vo všetkých prípadoch emitent 
prezentuje vo svojej súvahe komponenty záväzku a komponenty vlast ­
ného imania osobitne.  
30. Klasifikácia komponentov záväzku a komponentov vlastného imania 
konvertibilného nástroja sa neupravuje v dôsledku zmeny v pravdepodobnosti, že sa možnos ť konverzie opcie uplatní, dokonca 
aj vtedy, ak sa uplatnenie možnosti môže zda ť niektorým držite ľom 
ako ekonomicky výhodné. Držitelia nemusia vždy kona ť spôsobom, 
ktorý by bol o čakávaný, pretože napríklad da ňové dôsledky vyplýva ­
júce z konverzie môžu by ť rôzne pre jednotlivých držite ľov. Navyše 
pravdepodobnos ť konverzie sa bude z času na čas meniť. Zmluvný 
záväzok ú čtovnej jednotky uskuto čniť budúce platby zostáva splatný, 
až kým nie je zrušený v dôsledku konverzie, v dôsledku splatnosti nástroja alebo nejakej inej transakcie.
 
31. IAS 39 sa zaoberá oce ňovaním finan čných aktív a finan čných 
záväzkov. Nástroj vlastného imania je nástroj, ktorý vyjadruje zostá ­
vajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky po odpo čítaní všetkých jej 
záväzkov. Preto, ke ď sa prvotná ú čtovná hodnota zloženého finan č­
ného nástroja prira ďuje ku komponentom vlastného imania a záväzku, 
ku komponentu vlastného imania je priradená suma, ktorá ostane po 
odpočítaní sumy samostatne ur čenej pre komponent záväzku od 
reálnej hodnoty nástroja ako celku. Hodnota prvkov derivátu (naprí ­
klad kúpna opcia) vložených do zloženého finan čného nástroja iných 
ako komponent vlastného imania (napríklad možnos ť konverzie na 
vlastné imanie) sa zah ŕňa do komponentu záväzku. Sú čet účtovných 
hodnôt priradených komponentom záväzku a komponentom vlastného imania pri prvotnom vykázaní sa vždy rovná reálnej hodnote, ktorá by 
bola pripísaná nástroju ako celku. Z prvotného oddeleného vykázania 
komponentov nástroja nevzniká zisk ani strata.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 294
 
32. Pod ľa prístupu uvedeného v odseku 31 emitent dlhopisu zamenite ľ­
ného na kme ňové akcie najskôr ur čí účtovnú hodnotu komponentu 
záväzku tak, že ur čí reálnu hodnotu podobného záväzku (vrátane 
akýchkoľvek vložených prvkov derivátu nevz ťahujúcich sa na kompo ­
nent vlastného imania), ktorý nemá pridružený komponent vlastného 
imania. Ú čtovná hodnota nástroja vlastného imania reprezentovaná 
možnosťou konverzie nástroja na kme ňové akcie sa potom ur čí odpo­ 
čítaním reálnej hodnoty finan čného záväzku od reálnej hodnoty zlože ­
ného finan čného nástroja ako celku.  
Vlastné akcie (pozri aj odsek AG36)  
33. Ak ú čtovná jednotka znovu odkúpi svoje vlastné nástroje vlastného 
imania, tieto nástroje („vlastné akcie“) sa odpo čítajú od vlastného 
imania. Zisk alebo strata sa z nákupu, predaja, emisie alebo zrušenia vlastných kapitálových nástrojov ú čtovnej jednotky nevykazujú. 
Takéto vlastné akcie môže kúpi ť a držať účtovná jednotka alebo iný 
člen konsolidovanej skupiny. Zaplatené alebo prijaté úhrady sa vyka ­
zujú priamo vo vlastnom imaní.
 
34. Suma držaných vlastných akcií sa zverejní oddelene bu ď v rámci 
súvahy, alebo v poznámkach, a to v súlade s IAS 1  Prezentácia 
účtovnej závierky . Účtovná jednotka uvedie zverejnenie v súlade 
s IAS 24  Zverejnenia o spriaznených osobách  v prípade, ak ú čtovná 
jednotka odkúpi svoje vlastné nástroje vlastného imania od spriazne ­
ných osôb.  
Úrok, dividendy, straty a zisky (pozri aj odsek AG37)  
35. Úrok, dividendy, straty a zisky týkajúce sa finan čného nástroja alebo 
komponentu, ktorý je finan čným záväzkom, sa vykazujú ako výnos 
alebo náklad vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄. Rozde­
lenia držite ľom nástroja vlastného imania ú čtovná jednotka zaú čtuje 
priamo na ťarchu vlastného imania v čistom po zoh ľadnení akého ­
koľvek úžitku z dane z príjmov. Transak čné náklady z transakcií vo 
vlastnom imaní sa zaú čtujú ako zníženie vlastného imania v čistom po 
zohľadnení akéhoko ľvek úžitku z dane z príjmov.  
36. Klasifikácia finan čného nástroja ako finan čného záväzku alebo ako 
nástroja vlastného imania ur čuje, či sa úrok, dividendy, straty 
a zisky týkajúce sa tohto nástroja vykazujú ako výnos alebo náklad 
vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄. Preto sa platby divi ­
dend z akcií celkovo vykázaných ako záväzky vykazujú ako náklady tým istým spôsobom ako úrok z dlhopisu. Podobne zisky a straty súvisiace so spätným odkúpením alebo refinancovaním finan čných 
záväzkov sa vykazujú v hospodárskom výsledku, zatia ľ čo spätné 
odkúpenie alebo refinancovanie nástrojov vlastného imania sa vyka ­
zuje ako zmeny vo vlastnom imaní. Zmeny v reálnej hodnote nástroja vlastného imania sa v ú čtovnej závierke nevykazujú.
 
37. Ú čtovnej jednotke pri emisii alebo odkúpení vlastných nástrojov vlast ­
ného imania zvy čajne vznikajú rôzne náklady. Tieto náklady môžu 
zahŕňať registračné a iné povinné poplatky, sumy platené právnym, 
účtovným a iným odborným poradcom, náklady na tla č a kolky. 
Transakčné náklady z transakcie s vlastným imaním sa ú čtujú ako 
zníženie vlastného imania (po odpo čítaní úžitkov dane z príjmov) 
do rozsahu, v akom ide o prírastkové náklady priamo priradite ľné 
ku transakcii s vlastným imaním, ktorým by sa inak dalo vyhnú ť. 
Náklady z transakcie s vlastným imaním, od ktorej sa odstúpilo, sa 
vykazujú ako náklad.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 295
 
38. Transak čné náklady týkajúce sa emisie zloženého finan čného nástroja 
sa priradia ku komponentom záväzku a vlastného imania nástroja 
v pomere ku alokácii príjmov z emisie. Transak čné náklady, ktoré 
majú vzťah k viac ako jednej transakcii (napríklad náklady súbežnej 
ponuky niektorých akcií a kótovania iných akcií na burze) sa priradia 
k týmto transakciám použitím základu alokácie, ktorý je racionálny 
a konzistentný s podobnými transakciami.  
39. Suma transak čných nákladov zaú čtovaných ako zníženie vlastného 
imania po čas obdobia sa zverejní osobitne pod ľa IAS 1. Súvisiaca 
suma dane z príjmov vykázaná priamo vo vlastnom imaní sa za člení 
do celkovej sumy splatnej a odloženej dane z príjmov, ktorá sa ú čtuje 
na ťarchu alebo v prospech vlastného imania a zverej ňuje sa v zmysle 
IAS 12  Dane z príjmov . 
40. Dividendy klasifikované ako náklady sa môžu prezentova ť vo 
►M5 výkaze komplexného výsledku alebo samostatný výkaz 
ziskov a strát (ak sa prezentuje) ◄ buď s úrokom z ostatných 
záväzkov, alebo ako osobitná položka. Okrem požiadaviek tohto štandardu je zverej ňovanie úrokov a dividend predmetom požiada ­
viek štandardov IAS 1 a IFRS 7. Za niektorých okolností, 
v dôsledku rozdielov medzi úrokmi a dividendami s oh ľadom na 
záležitosti, ako je da ňová odpo čítateľnosť, je vhodné ich zverejni ť 
oddelene vo  ►
M5 výkaze komplexného výsledku alebo samo ­
statný výkaz ziskov a strát (ak sa prezentuje) ◄. Zverejnenia 
vplyvu dane sa vykonávajú v súlade s IAS 12.  
41. Zisky a straty súvisiace so zmenami ú čtovnej hodnoty finan čného 
záväzku sa vykazujú ako výnos alebo náklad vo výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄, aj keď sa týkajú nástroja obsahujúceho právo na 
zostávajúci podiel na aktívach ú čtovnej jednotky výmenou za pe ňažnú 
hotovosť alebo iné finan čné aktívum [pozri odsek 18 písm. b)]. V súlade 
s IAS 1 ú čtovná jednotka prezentuje zisk alebo stratu vyplývajúcu 
z precenenia takéhoto nástroja osobitne vo výkaze  ►M5 komplexného 
výsledku ◄, ak je to relevantné na vysvetlenie výkonnosti ú čtovnej 
jednotky.  
Kompenzovanie finan čného aktíva a finan čného záväzku (pozri aj 
odseky AG38 a AG39)  
42. Finan čné aktívum a finan čný záväzok sa kompenzujú a v súvahe sa 
vykazuje čistá hodnota vtedy a len vtedy, ak ú čtovná jednotka:  
a) má v sú časnosti zo zákona vynútite ľné právo kompenzova ť vyká­
zané sumy a  
b) má zámer bu ď vysporiada ť aktívum a záväzok na čistom základe 
alebo realizova ť aktívum a vysporiada ť záväzok sú časne;  
Pri účtovaní prevodu finan čného aktíva, ktorý nesp ĺňa podmienky na 
ukončenie vykazovania, ú čtovná jednotka nekompenzuje prevedené 
aktívum a súvisiaci záväzok (pozri IAS 39 odsek 36).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 296
 
43. Tento štandard vyžaduje prezentáciu finan čných aktív a finan čných 
záväzkov na čistom základe, ak to odzrkad ľuje očakávané budúce 
peňažné toky ú čtovnej jednotky z vysporiadania dvoch alebo viace ­
rých samostatných finan čných nástrojov. Ke ď účtovná jednotka má 
právo prija ť alebo plati ť jedinú čistú sumu a má zámer to urobi ť, 
v konečnom dôsledku má iba jediné finan čné aktívum alebo finan čný 
záväzok. Za iných okolností sa finan čné aktíva a finan čné záväzky 
prezentujú oddelene jeden od druhého v súlade s ich charakteristikami ako zdroje alebo záväzky ú čtovnej jednotky.
 
44. Kompenzovanie vykázaného finan čného aktíva a finan čného záväzku 
a prezentácia čistej sumy sa odlišuje od ukon čenia vykazovania 
finančného aktíva alebo finan čného záväzku. Aj ke ď kompenzácia 
nespôsobuje vykazovanie zisku alebo straty, ukon čenie vykazovania 
finančného nástroja nevyús ťuje len do odstránenia predtým vykázanej 
položky zo súvahy, ale tak isto môže ma ť za následok vykázanie 
zisku alebo straty.  
45. Právo na kompenzáciu je dlžníkovým zákonným právom, vyplýva ­
júcim zo zmluvy alebo iným spôsobom, vysporiada ť alebo inak elimi ­
novať celú alebo časť sumy splatnej verite ľovi použitím oproti tejto 
sume sumu splatnú od verite ľa. Za mimoriadnych okolností môže ma ť 
dlžník zákonné právo použi ť sumu splatnú od tretej strany oproti 
sume splatnej verite ľovi za predpokladu, že existuje dohoda medzi 
tromi účastníkmi, ktorá jasne stanovuje dlžníkovo právo na kompen ­
záciu. Ke ďže právo na kompenzáciu je zákonné právo, okolnosti 
podporujúce toto právo sa môžu v jednotlivých jurisdikciách odli ­ 
šovať a pozornos ť sa musí venova ť platným právnym ustanoveniam 
týkajúcim sa vz ťahu medzi zmluvnými stranami.  
46. Existencia vynútite ľného práva na kompenzáciu finan čného aktíva 
a finančného záväzku má vplyv na práva a povinnosti spojené 
s finančným aktívom a finan čným záväzkom a môže vplýva ť na 
vystavenie sa ú čtovnej jednotky úverovému riziku a riziku likvidity. 
Existencia práva sama o sebe však nie je dostato čným základom na 
kompenzáciu. Pri absencii zámeru uplatni ť právo alebo vysporiada ť 
súčasne, veľkosť a časová následnos ť budúcich pe ňažných tokov 
účtovnej jednotky nie je ovplyvnená. Ke ď účtovná jednotka zamýš ľa 
uplatniť právo alebo vysporiada ť súčasne, prezentácia aktíva 
a záväzku v čistej hodnote odráža vhodnejšie ve ľkosť a načasovanie 
očakávaných budúcich pe ňažných tokov, ako aj riziká, ktorým sú tieto 
peňažné toky vystavené. Zámer jedného alebo oboch ú častníkov 
vysporiada ť na čistom základe bez zákonného práva tak kona ť nie 
je dostato čný na vykonanie kompenzácie, pretože práva a povinnosti 
spojené s individuálnym finan čným aktívom a finan čným záväzkom 
zostávajú nezmenené.  
47. Zámery ú čtovnej jednotky v súvislosti s vysporiadaním konkrétnych 
aktív a záväzkov môžu by ť ovplyvnené jej bežnými podnikate ľskými 
praktikami, požiadavkami finan čných trhov a ostatnými okolnos ťami, 
ktoré môžu limitova ť schopnos ť vysporiadania v čistom alebo 
súčasne. Ak má ú čtovná jednotka právo na kompenzáciu, ale nemá 
záujem o vysporiadanie v čistom alebo o realizáciu aktíva a sú časné 
vysporiadanie záväzku, vplyv tohto práva na vystavenie sa úverovému 
riziku z poh ľadu účtovnej jednotky sa zverej ňuje v súlade s odsekom 
36 štandardu IFRS 7.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 297
 
48. Sú časné vysporiadanie dvoch finan čných nástrojov sa môže usku ­
točniť napríklad prostredníctvom činnosti zú čtovacieho ústavu na 
organizovanom finan čnom trhu alebo prostredníctvom priamej 
výmeny. V takýchto podmienkach sa pe ňažné toky v kone čnom 
dôsledku rovnajú jedinej čistej sume a neexistuje žiadne úverové 
riziko alebo riziko likvidity. Za iných okolností môže ú čtovná 
jednotka vysporiada ť dva nástroje prijatím a platením samostatných 
súm, pričom sa vystavuje úverovému riziku v celkovej ve ľkosti aktíva 
alebo riziku likvidity v celkovej ve ľkosti záväzku. Takéto vystavenia 
sa riziku môžu by ť významné, aj ke ď relatívne krátkodobo. Preto sa 
realizácia finan čného aktíva a vysporiadanie finan čného záväzku 
považujú za sú časné len vtedy, ak sa transakcie uskuto čnia v ten 
istý okamih.  
49. Podmienky ustanovené v odseku 42 nie sú vo všeobecnosti splnené 
a kompenzácia je zvy čajne nevhodná, ak:  
a) niekoľko odlišných finan čných nástrojov sa používa na napodob ­
nenie znakov jediného finan čného nástroja („syntetický nástroj“);  
b) finančné aktíva a finan čné záväzky vznikajú z finan čných 
nástrojov, ktoré majú rovnaké vystavenie prvotnému riziku (naprí ­
klad, aktíva a záväzky v rámci portfólia forwardových zmlúv alebo 
iných derivátových nástrojov), ale zah ŕňajú rôzne protistrany;  
c) finančné alebo iné aktíva sú založené ako kolaterál za finan čné 
záväzky bez regresu;  
d) finančné aktíva sú uložené dlžníkom do správcovstva s cie ľom 
splniť záväzok bez toho, že by už boli akceptované verite ľom 
pri vysporiadaní záväzku (napríklad dohoda o umorovacom 
fonde), alebo  
e) očakáva sa, že záväzky vznikajúce ako výsledok udalostí spôso ­
bujúcich straty uhradí tretia strana na základe nároku uplatneného podľa poistnej zmluvy.
 
50. Ú čtovná jednotka, ktorá uskuto čňuje nieko ľko transakcií s finan čným 
nástrojom s jedinou protistranou, môže uzavrie ť „hlavnú dohodu 
o vzájomnom zapo čítaní“ s touto protistranou. Takáto dohoda posky ­
tuje jediné čisté vysporiadanie všetkých finan čných nástrojov pokry ­
tých dohodou v prípade neplnenia si povinnosti alebo ukon čenia 
ktorejkoľvek zmluvy. Takéto dohody bežne používajú finan čné inšti­
túcie s cie ľom poskytnú ť ochranu proti strate v prípade bankrotu 
alebo iných okolností, ktorých výsledkom je neschopnos ť zmluvnej 
protistrany splni ť si svoje záväzky. Hlavná dohoda o vzájomnom 
započítaní bežne vytvára právo kompenzácie, ktoré sa stáva vynúti ­
teľné a ovplyv ňuje realizáciu alebo vysporiadanie jednotlivých finan ­ 
čných aktív a finan čných záväzkov len následkom špecifikovaného 
prípadu neplnenia si povinnosti alebo za iných okolností, ktorých vznik sa neo čakáva pri bežnom chode podnikania. Hlavná dohoda 
o vzájomnom zapo čítaní nevytvára základ na kompenzáciu dovtedy, 
kým nie sú splnené obe kritériá uvedené v odseku 42. Ke ď finančné 
aktíva a finan čné záväzky, ktoré sú predmetom hlavnej dohody 
o vzájomnom zapo čítaní, nie sú zapo čítané, vplyv dohody na vysta ­
venie sa ú čtovnej jednotky úverovému riziku sa zverej ňuje v súlade 
s odsekom 36 štandardu IFRS 7.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 298
 
ZVEREJŇOVANIE  
51. – 95. [Vypúš ťa sa.]  
▼M8 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
▼B 
96. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Účtovná jednotka neuplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005, pokia ľ takisto neuplat ňuje IAS 39 
(vydaný v decembri 2003), vrátane zmien a dplnení vydaných v marci 2004. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré 
sa začína pred 1. januárom 2005, túto skuto čnosť zverejní.
 
▼M6 
96A.  Finan čné nástroje obsahujúce právo preda ť a povinnosti vznikajúce 
pri likvidácii  (zmeny a doplnenia IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári 
2008 vyžadovali, aby sa finan čné nástroje, ktoré obsahujú všetky 
znaky ustanovené v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C 
a 16D a sp ĺňajú podmienky uvedené tamže, klasifikovali ako nástroj 
vlastného imania, zmenili a doplnili odseky 11, 16, 17 až 19, 22, 23, 25, AG13, AG14 a AG27 a vložili odseky 16A až 16F, 22A, 96B, 96C, 97C, AG14A až AG14J a AG29A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje 
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 
2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná 
jednotka uplat ňuje zmeny na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť 
a súčasne uplat ňuje súvisiace zmeny a doplnenia IAS 1, IAS 39, IFRS 
7 a IFRIC 2.
 
96B V dokumente  Finančné nástroje obsahujúce právo preda ť 
a povinnosti vznikajúce pri likvidácii  sa zaviedla výnimka v podobe 
obmedzeného rozsahu pôsobnosti; ú čtovná jednotka preto neuplat ňuje 
túto výnimku analogicky.  
96C Klasifikácia nástrojov, na ktoré sa vz ťahuje táto výnimka, sa obme ­
dzuje na zaú čtovanie takéhoto nástroja pod ľa IAS 1, IAS 32, IAS 39 
a IFRS 7. Takýto nástroj sa nepovažuje za nástroj vlastného imania podľa iného návodu, napríklad pod ľa IFRS 2  Platby na základe 
podielov .
 
▼B 
97. Tento štandard sa uplat ňuje so spätnou platnos ťou. 
▼M5 
97A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 40. 
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M12  
97B. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy v roku 2008) vypustil odsek 4 písm. c). Ú čtovná jednotka 
uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi ­
dovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena a doplnenie 
sa takisto uplat ňuje na toto skoršie obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 299
 
97C. Ke ď účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia uvedené v odseku 
96A, je povinná rozdeli ť zložený finan čný nástroj, ktorý obsahuje 
povinnosť dodať druhej strane pomerný podiel na čistých aktívach 
účtovnej jednotky len v prípade likvidácie, na samostatnú zložku 
záväzku a zložku vlastného imania. Ak zložka záväzku už nie je splatná, retrospektívne uplatnenie týchto zmien a doplnení IAS 32 bude znamena ť oddelenie dvoch zložiek vlastného imania. Prvou 
zložkou by mal by ť nerozdelený zisk a predstavoval by súhrnný 
úrok naakumulovaný zo zložky záväzku. Druhú zložku bude pred ­
stavovať zložka pôvodného vlastného imania. Ú čtovná jednotka 
preto nemusí odde ľovať tieto dve zložky, ak zložka záväzku už nie 
je splatná k dátumu uplatnenia týchto zmien a doplnení.
 
▼M8 
97D. Odsek 4 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť a uplatní na 
toto skoršie obdobie zmeny a doplnenia odseku 3 IFRS 7, odseku 1 
IAS 28 a odseku 1 IAS 31, vydané v máji 2008. Ú čtovná jednotka má 
povolené uplat ňovať túto zmenu a doplnenie prospektívne.  
▼M21  
97E. Odseky 11 a 16 boli zmenené a doplnené  Klasifikáciou predkupných 
práv pri emisii , vydanými v októbri 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje 
túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. februára 
2010 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná 
jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, 
zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ  
98. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 32  Finančné nástroje: zverejnenie 
a prezentácia  revidovaný v roku 2000 (  1 ). 
99. Týmto štandardom sa nahrádzajú tieto interpretácie:  
a) SIC-5  Klasifikácia finan čných nástrojov – ustanovenia 
o podmienenom vysporiadaní ; 
b) SIC-16  Akciový kapitál – znovuzískané vlastné nástroje vlastného 
imania (vlastné akcie)  a 
c) SIC-17  Vlastné imanie – náklady na transakciu s vlastným imaním . 
100. Týmto štandardom sa ruší návrh interpretácie SIC D34  Finančné 
nástroje – Nástroje alebo práva spätne odkúpite ľné od držite ľa. 
Dodatok A  
NÁVOD NA UPLATNENIE  
IAS 32 Finan čné nástroje: prezentácia  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
AG1. V tomto návode na uplatnenie sa vysvet ľuje uplatňovanie konkrétnych 
aspektov tohto štandardu.  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 300  
( 1 ) V auguste 2005 Rada presunula všetky zverejnenia týkajúce sa finan čných nástrojov do 
IFRS 7  Finančné nástroje : zverejňovanie .
 AG2. Tento štandard sa nezaoberá vykazovaním alebo oce ňovaním finan ­ 
čných nástrojov. Požiadavky na vykazovanie a oce ňovanie finan čných 
aktív a finan čných záväzkov sú uvedené v IAS 39.  
DEFINÍCIE (ODSEKY 11 AŽ 14)  
Finančné aktíva a finan čné záväzky  
AG3. Mena (pe ňažná hotovos ť) je finan čné aktívum, pretože predstavuje 
prostriedok výmeny a je preto základom, pod ľa ktorého sú všetky 
transakcie oce ňované a vykazované v ú čtovnej závierke. Vklad 
peňažnej hotovosti v banke alebo podobnej finan čnej inštitúcii je 
finančným aktívom, pretože predstavuje zmluvné právo vkladate ľa 
na získanie pe ňažnej hotovosti z inštitúcie, alebo na vystavenie šeku 
alebo podobného nástroja oproti zostatku v prospech verite ľa pri 
úhrade finan čného záväzku.  
AG4. Bežné príklady finan čných aktív predstavujúcich zmluvné právo na 
prijatie pe ňažnej hotovosti v budúcnosti a príslušných finan čných 
záväzkov, predstavujúcich zmluvný záväzok na dodanie pe ňažnej 
hotovosti v budúcnosti, sú:  
a) záväzky a poh ľadávky z obchodného styku;  
b) zmenky k inkasu a splatné zmenky;  
c) úverové poh ľadávky a záväzky a  
d) pohľadávky a záväzky z dlhopisov.  
V každom prípade zmluvné právo jednej strany na prijatie (alebo 
povinnosti na platenie) pe ňažnej hotovosti sa spája so zodpovedajúcou 
povinnosťou inej zmluvnej strany na platenie (alebo práva na prijatie).  
AG5. Iným typom finan čného nástroja je taký nástroj, pre ktorý je ekono ­
mický úžitok, ktorý sa má prija ť alebo odovzda ť, finančným aktívom 
iným, ako je pe ňažná hotovos ť. Napríklad zmenka splatná štátnymi 
dlhopismi dáva držite ľovi zmluvné právo na prijatie a emitentovi 
zmluvnú povinnos ť dodať štátne dlhopisy, a nie pe ňažnú hotovos ť. 
Dlhopisy sú finan čným aktívom, pretože predstavujú záväzky vydá ­
vajúcej vlády plati ť peňažnú hotovos ť. Zmenka je z tohto dôvodu 
finančným aktívom držite ľa zmenky a finan čným záväzkom vydava ­
teľa zmenky.  
AG6. „Ve čné“ dlhové nástroje (ako sú „ve čné“ dlhopisy, dlhové cenné 
papiere a kapitálové zmenky) oby čajne poskytujú držite ľovi zmluvné 
právo na získanie platieb na ú čet úrokov k stanoveným dátumom, 
ktoré siahajú do neur čitej budúcnosti, bu ď bez práva na získanie 
splátky istiny, alebo s právom na vrátenie istiny pod ľa podmienok, 
ktoré spôsobujú, že je to ve ľmi nepravdepodobné, alebo vo ve ľmi 
vzdialenej budúcnosti. Ú čtovná jednotka môže napríklad emitova ť 
finančný nástroj, ktorý vyžaduje trvalé ro čné splátky rovnajúce sa 
stanovenej úrokovej sadzbe 8 percent uplat ňovanej na nominálnu 
hodnotu alebo istinu 1 000 CU (  1 ). Za predpokladu, že 8 percent je 
trhová úroková sadzba týkajúca sa nástroja pri jeho emisii, emitent 
preberá zmluvný záväzok realizova ť budúce úrokové platby, ktorých 
reálna hodnota (sú časná hodnota) je 1 000 CU pri prvotnom vykázaní. 
Držiteľ a emitent nástroja disponujú finan čným aktívom a finan čným 
záväzkom.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 301  
( 1 ) V tomto návode sa pe ňažné sumy uvádzajú v „menových jednotkách“ (CU).
 AG7. Zmluvné právo alebo zmluvný záväzok na prijatie, dodanie alebo 
výmenu finan čných nástrojov predstavuje finan čný nástroj. Re ťazec 
zmluvných práv alebo zmluvných povinností zodpovedá definícii finančného nástroja v prípade, ak nakoniec vedie k príjmu alebo 
platbe pe ňažnej hotovosti alebo k nadobudnutiu alebo emitovaniu 
nástroja vlastného imania.
 
AG8. Schopnos ť uplatniť zmluvné právo alebo požiadavka na splnenie 
zmluvnej povinnosti môžu by ť absolútne, alebo môžu by ť podmie­
nené výskytom budúcej udalosti. Napríklad finan čná záruka je 
zmluvné právo verite ľa prijať peňažnú hotovos ť od ručiteľa 
a zodpovedajúca zmluvná povinnos ť ručiteľa zaplatiť veriteľovi, ak 
dlžník zlyhá v plnení povinností. Zmluvné právo a povinnos ť existujú 
v dôsledku minulých transakcií alebo udalostí (prevzatie záruky), aj 
keď veriteľova schopnos ť uplatniť svoje právo a požiadavka na ru či­
teľa, aby konal v zmysle svojej povinnosti, sú obe podmienené tým, 
že dlžník v budúcnosti svoje povinnosti nesplní. Podmienené právo 
a povinnos ť zodpovedajú definícii finan čného aktíva a finan čného 
záväzku, aj ke ď sa takéto aktíva a záväzky nie vždy vykazujú 
v účtovnej závierke. Niektoré z týchto podmienených práv alebo 
záväzkov môžu patri ť ako poistné zmluvy do rozsahu pôsobnosti 
IFRS 4.  
AG9. V súlade s IAS 17  Lízingy  sa finan čný lízing považuje primárne za 
nárok prenajímate ľa na príjem a povinnos ť nájomcu plati ť tok platieb, 
ktoré sú v podstate rovnaké ako zmiešané splátky istiny a úrokov 
podľa úverovej zmluvy. Prenajímate ľ zaúčtuje svoju investíciu ako 
sumu poh ľadávky pod ľa lízingovej zmluvy, a nie ako samotný prena ­
jatý majetok. Na druhej strane sa operatívny lízing považuje v prvom 
rade za neukon čenú zmluvu, ktorá zaväzuje prenajímate ľa poskytova ť 
používanie majetku v budúcich obdobiach výmenou za plnenie podobné poplatku za službu. Prenajímate ľ pokračuje v účtovaní prena ­
jímaného samotného majetku, a nie v ú čtovaní akejko ľvek sumy 
splatnej v budúcnosti pod ľa zmluvy. Preto sa finan čný lízing považuje 
za finančný nástroj a operatívny lízing sa nepovažuje za finan čný 
nástroj (s výnimkou týkajúcou sa jednotlivých splátok aktuálne splat ­
ných a platených).
 
AG10. Hmotný majetok (napríklad zásoby, nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia), prenajatý majetok a nehmotný majetok (napríklad 
patenty a ochranné známky) nie sú finan čnými aktívami. Kontrola 
nad takýmto hmotným a nehmotným majetkom vytvára príležitos ť 
na vytváranie príjmov pe ňažnej hotovosti alebo iného aktíva, ale 
nespôsobuje vznik sú časného práva na príjem pe ňažnej hotovosti 
alebo iného finan čného aktíva.  
AG11. Aktíva (napríklad náklady budúcich období), pre ktoré je budúcim 
ekonomickým úžitkom príjem tovarov alebo služieb skôr ako právo 
na prijatie pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, nie sú 
finančným aktívom. Podobne položky, ako napríklad výnosy budúcich 
období a vä čšina záručných záväzkov, nie sú finan čnými záväzkami, 
pretože odliv ekonomických úžitkov s nimi súvisiacich predstavuje 
dodanie tovarov alebo služieb skôr ako zmluvnú povinnos ť platiť 
peňažnou hotovos ťou alebo iným finan čným aktívom.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 302
 
AG12. Záväzky alebo aktíva, ktoré nie sú zmluvné (napríklad dane 
z príjmov, ktoré vznikli ako výsledok zákonných požiadaviek ulože ­
ných vládami), nie sú finan čnými záväzkami alebo finan čnými aktí ­
vami. Účtovníctvom daní z príjmov sa zaoberá IAS 12. Podobne 
mimozmluvné povinnosti vymedzené v rámci IAS 37  Rezervy, 
podmienené záväzky a podmienené aktíva  nevyplývajú zo zmlúv 
a nie sú finan čnými záväzkami.  
Nástroje vlastného imania  
▼M6 
AG13. Nástrojmi vlastného imania sú napríklad kme ňové akcie neobsahujúce 
právo preda ť, niektoré nástroje obsahujúce právo preda ť (pozri odseky 
16A a 16B), niektoré nástroje, ktoré ukladajú ú čtovnej jednotke 
povinnosť dodať druhej strane pomerný podiel na čistých aktívach 
účtovnej jednotky len v prípade likvidácie (pozri odseky 16C 
a 16D), niektoré typy prioritných akcií (pozri odseky AG25 
a AG26), a waranty alebo vypísané kúpne opcie, ktoré umož ňujú 
držiteľovi upísa ť alebo nakúpi ť pevný po čet kmeňových akcií bez 
práva preda ť od emitujúcej ú čtovnej jednotky výmenou za pevnú 
sumu pe ňažnej hotovosti alebo iné finan čné aktívum. Povinnos ť 
účtovnej jednotky emitova ť alebo kúpi ť pevný po čet svojich vlastných 
nástrojov vlastného imania výmenou za pevnú sumu pe ňažnej hoto ­
vosti alebo iné finan čné aktívum predstavuje nástroj vlastného imania 
účtovnej jednotky (s výnimkou ustanovenia uvedeného v odseku 
22A). Ak však takáto zmluva obsahuje povinnos ť účtovnej jednotky 
zaplatiť peňažnú hotovos ť alebo iné finan čné aktívum (iná ako 
zmluva klasifikovaná ako vlastné imanie v súlade s odsekmi 16A 
a 16B alebo odsekmi 16C a 16D), takisto spôsobuje vznik záväzku 
vo výške sú časnej hodnoty sumy spätného odkúpenia [pozri odsek 
AG27 písm. a)]. Emitent kme ňových akcií neobsahujúcich právo 
predať preberá záväzok v prípade, ke ď formálne realizuje rozdelenie 
a stáva sa právne zaviazaný vo vz ťahu k akcionárom tak urobi ť. Toto 
môže byť prípad vznikajúci v dôsledku deklarovania dividend, alebo 
keď sa účtovná jednotka likviduje, a všetky aktíva zostávajúce po 
splnení záväzkov sa majú rozdeli ť akcionárom.  
AG14. Nakúpená kúpna opcia alebo iná podobná zmluva nadobudnutá 
účtovnou jednotkou, ktorá jej dáva právo opätovne získa ť pevný 
počet vlastných nástrojov vlastného imania výmenou za dodanie 
peňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, nie je finan čným 
aktívom ú čtovnej jednotky (s výnimkou ustanovenia uvedeného 
v odseku 22A). Namiesto toho sa úhrada zaplatená za takúto zmluvu odpočíta od vlastného imania.
 
Trieda nástrojov, ktorá je podriadená všetkým ostatným triedam 
[odseky 16A písm. b) a 16C písm. b)]  
AG14A. Jedným zo znakov uvedených v odsekoch 16A a 16C je, že finan čný 
nástroj je v triede nástrojov, ktorá je podriadená všetkým ostatným 
triedam.  
AG14B. Pri ur čení, či nástroj je v podriadenej triede, ú čtovná jednotka vyhod ­
notí nárok vyplývajúci z nástroja pri likvidácii tak, ako by sa mal 
likvidova ť k dátumu, ke ď klasifikuje nástroj. Ú čtovná jednotka 
opätovne posúdi klasifikáciu, ak nastane zmena príslušných okolností. Ak napríklad ú čtovná jednotka vydá alebo spätne odkúpi iný finan čný 
nástroj, môže to ma ť vplyv na to, či príslušný nástroj je v triede 
nástrojov, ktorá je podriadená všetkým ostatným triedam.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 303
 
AG14C. Nástroj, ktorý má prednostné právo pri likvidácii ú čtovnej jednotky, 
nie je nástroj oprávnený na pomerný podiel na čistých aktívach 
účtovnej jednotky. Nástroj má napríklad prednostné právo pri likvi ­
dácii, ak opráv ňuje držite ľa na pevnú dividendu pri likvidácii navyše 
k podielu na čistých aktívach ú čtovnej jednotky, ke ď ostatné nástroje 
v podriadenej triede s právom na pomerný podiel na čistých aktívach 
účtovnej jednotky nemajú rovnaké právo pri likvidácii.  
AG14D. Ak ú čtovná jednotka má len jednu triedu finan čných nástrojov, s touto 
triedou sa zaobchádza, ako keby bola podriadená všetkým ostatným 
triedam.  
Celkové o čakávané pe ňažné toky priradite ľné k nástroju po čas plat­
nosti nástroja [odsek 16A písm. e)]  
AG14E. Celkové o čakávané pe ňažné toky nástroja po čas platnosti nástroja 
musia by ť v podstatnej miere založené na hospodárskom výsledku, 
zmene vo vykazovaných čistých aktívach alebo zmene reálnej 
hodnoty vykazovaných a nevykazovaných čistých aktív ú čtovnej 
jednotky po čas trvania nástroja. Hospodársky výsledok a zmena vo 
vykazovaných čistých aktívach sa oce ňujú v súlade s príslušnými 
IFRS.  
Transakcie, do ktorých vstúpil iný držite ľ nástroja ako vlastník 
účtovnej jednotky (odseky 16A a 16C)  
AG14F. Držite ľ finančného nástroja obsahujúceho právo preda ť alebo nástroja, 
ktorý ukladá ú čtovnej jednotke povinnos ť dodať druhej strane 
pomerný podiel na čistých aktívach ú čtovnej jednotky len v prípade 
likvidácie, môže vstupova ť do transakcií s ú čtovnou jednotkou v inej 
úlohe ako v úlohe vlastníka. Držite ľ nástroja môže napríklad by ť aj 
zamestnancom ú čtovnej jednotky. Pri posudzovaní, či by sa nástroj 
mal klasifikova ť ako vlastné imanie pod ľa odsekov 16A alebo 16C, sa 
berú do úvahy len pe ňažné toky a zmluvné podmienky nástroja, ktoré 
sa týkajú držite ľa nástroja ako vlastníka ú čtovnej jednotky.  
AG14G. Ako príklad môže slúži ť komanditná obchodná spolo čnosť, ktorá má 
komanditistov a komplementárov. Niektorí komplementári môžu 
poskytnúť záruku ú čtovnej jednotke a môžu by ť odmenení za poskyt ­
nutie tejto záruky. V takýchto situáciách sa záruka a súvisiace peňažné toky vz ťahujú na držite ľov nástrojov v ich úlohe ru čiteľov, 
a nie v ich úlohe vlastníkov ú čtovnej jednotky. Preto takáto záruka 
a súvisiace pe ňažné toky by neboli dôvodom na to, aby komplemen ­
tári boli považovaní za podriadených komanditistom, a pri posudzo ­
vaní, či zmluvné podmienky nástrojov komanditnej obchodnej spolo č­
nosti a nástrojov verejnej obchodnej spolo čnosti sú totožné, by sa 
nezohľadnili.
 
AG14H. Ďalším príkladom je režim podie ľania sa na hospodárskom výsledku, 
pri ktorom sa hospodársky výsledok prira ďuje držite ľom nástrojov na 
základe poskytnutých služieb alebo dosiahnutých obchodov po čas 
bežného a predchádzajúceho roka. Takýmito režimami sú transakcie s držiteľmi nástrojov, ktorí sú v postavení nevlastníkov, a nemali by 
sa brať do úvahy pri posudzovaní znakov uvedených v odseku 16A 
alebo odseku 16C. Režimy podie ľania sa na hospodárskom výsledku, 
ktoré pride ľujú hospodársky výsledok držite ľom nástrojov na základe 
nominálnej hodnoty ich nástrojov v porovnaní s ostatnými držite ľmi 
v skupine, však predstavujú transakcie s držite ľmi nástrojov v úlohe 
vlastníkov, a mali by sa bra ť do úvahy pri posudzovaní znakov uvede ­
ných v odseku 16A alebo odseku 16C.
 ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 304
 
AG14I. Pe ňažné toky a zmluvné podmienky transakcie medzi držite ľom 
nástroja (v postavení nevlastníka) a emitujúcou ú čtovnou jednotkou 
musia by ť podobné rovnocennej transakcii, ktorá by sa mohla usku ­
točniť medzi nedržite ľom nástroja a emitujúcou ú čtovnou jednotkou.  
Neexistencia ďalšieho finan čného nástroja alebo zmluvy s celkovými 
peňažnými tokmi, ktoré v podstatnej miere pevne stanovujú alebo 
obmedzujú zostatkovú návratnos ť pre držite ľa nástroja (odseky 16B 
a 16D)  
AG14J. Podmienkou pri klasifikácii finan čného nástroja, ktorý inak sp ĺňa 
kritériá uvedené v odseku 16A alebo odseku 16C, ako vlastné imanie, 
je, že účtovná jednotka nemá ďalší finan čný nástroj alebo zmluvu, 
ktoré majú a) celkové pe ňažné toky založené v podstatnej miere na 
hospodárskom výsledku, zmene vykázaných čistých aktív alebo 
zmene reálnej hodnoty vykázaných a nevykázaných čistých aktív 
účtovnej jednotky, a b) ú činok v podstatnej miere obmedzujúci 
alebo pevne stanovujúci zostatkovú návratnos ť. Nie je pravdepo ­
dobné, aby ďalej uvedené nástroje, ke ď sú uzatvárané v rámci 
bežných komer čných vzťahov s neprepojenými stranami, zabránili, 
aby nástroje, ktoré inak sp ĺňajú kritériá uvedené v odseku 16A 
alebo 16C, boli klasifikované ako vlastné imanie:  
a) nástroje, ktorých celkové pe ňažné toky sú v podstatnej miere zalo ­ 
žené na konkrétnych aktívach ú čtovnej jednotky,  
b) nástroje, ktorých celkové pe ňažné toky sú založené na percentu ­
álnom podiele z výnosov,  
c) zmluvy ur čené na odmenenie individuálnych zamestnancov za 
služby poskytnuté ú čtovnej jednotke,  
d) zmluvy vyžadujúce platbu nevýznamného percentuálneho podielu 
zisku za poskytnuté služby alebo dodaný tovar.  
▼B 
Derivátové finan čné nástroje  
AG15. Finan čné nástroje zah ŕňajú prvotné nástroje (napríklad poh ľadávky, 
záväzky a nástroje vlastného imania) a takisto derivátové finan čné 
nástroje (napríklad finan čné opcie, futurity a forwardy, úrokové 
swapy a menové swapy). Derivátové finan čné nástroje zodpovedajú 
definícii finan čného nástroja a preto patria do pôsobnosti tohto štan ­
dardu.  
AG16. Derivátové finan čné nástroje vytvárajú práva a povinnosti, ktorých 
účinkom je prevod jedného alebo viacerých finan čných rizík medzi 
stranami daného nástroja odvodených od základného finan čného 
nástroja. Pri vzniku dávajú derivátové finan čné nástroje jednej 
zmluvnej strane zmluvné právo na výmenu finan čných aktív alebo 
finančných záväzkov s inou stranou pod ľa podmienok, ktoré sú poten ­
ciálne výhodné, alebo zmluvnú povinnos ť na výmenu finan čných 
aktív alebo finan čných záväzkov s inou zmluvnou stranou za 
podmienok, ktoré sú potenciálne nevýhodné. Zvy čajne však (  1 ) 
nemajú za následok prevod podkladového základného finan čného 
nástroja na za čiatku zmluvy, ani sa takýto prevod neuskuto čňuje 
nevyhnutne pri splatnosti zmluvy. Niektoré nástroje steles ňujú aj 
právo aj povinnos ť uskutočniť výmenu. Ke ďže podmienky výmeny 
sú stanovené pri vzniku derivátového nástroja, tieto podmienky sa môžu sta ť buď výhodnými, alebo nevýhodnými pod ľa toho, ako sa 
menia ceny na finan čných trhoch.
 ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 305  
( 1 ) Toto je pravda pri vä čšine, ale nie pri všetkých derivátových nástrojoch, napríklad pri 
niektorých krížových menových úrokových swapoch dochádza k výmene istiny na 
začiatku transakcie (a k jej opätovnej výmene pri splatnosti).
 AG17. Predajná alebo kúpna opcia na výmenu finan čných aktív alebo finan ­ 
čných záväzkov (t. j. finan čných nástrojov iných, ako sú vlastné 
nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky) dáva držite ľovi právo 
získať potenciálne budúce ekonomické úžitky spojené so zmenami 
reálnej hodnoty finan čného nástroja, ktorý je podkladový v zmluve. 
Naopak, vypisovate ľ opcie preberá povinnos ť vzdať sa potenciálnych 
ekonomických úžitkov alebo znáša ť potenciálne straty ekonomických 
úžitkov spojené so zmenami reálnej hodnoty podkladového finan č­
ného nástroja. Zmluvné právo držite ľa a povinnos ť vypisovate ľa 
zodpovedajú definícii finan čného aktíva a finan čného záväzku. 
Podkladový finan čný nástroj op čnej zmluvy môže by ť finančným 
aktívom vrátane akcií v iných ú čtovných jednotkách a úro čeným 
nástrojom. Pri opcii môže vyplynú ť požiadavka, aby vypisovate ľ 
vydal dlhový nástroj namiesto toho, aby previedol finan čné aktívum, 
ale podkladový nástroj opcie by predstavoval finan čné aktívum pre 
držiteľa, ak by opcia bola uplatnená. Právo držite ľa opcie na výmenu 
finančného aktíva za potenciálne výhodných podmienok a povinnos ť 
vypisovate ľa na výmenu finan čného aktíva za potenciálne nevýhod ­
ných podmienok sú odlišné od podkladového finan čného aktíva, ktoré 
sa má vymeni ť pri uplatnení opcie. Charakter práva držite ľa 
a povinnosti vypisovate ľa nie je ovplyvnený pravdepodobnos ťou, že 
opcia bude uplatnená.  
AG18. Iným príkladom derivátového finan čného nástroja je forwardová 
zmluva, ktorá sa má vysporiada ť o šesť mesiacov a v rámci ktorej 
sa jedna zmluvná strana (kupujúci) zaviaže doda ť 1 000 000 CU 
peňažnej hotovosti výmenou za štátne dlhopisy s pevnou sadzbou 
v nominálnej hodnote 1 000 000 CU a druhá zmluvná strana (pred ­
ávajúci) sa zaviaže doda ť štátne dlhopisy s pevnou sadzbou 
v nominálnej hodnote 1 000 000 CU výmenou za pe ňažnú hotovos ť 
v sume 1 000 000 CU. Po čas šiestich mesiacov majú obe strany 
zmluvné právo a zmluvnú povinnos ť vymeniť finančné nástroje. Ak 
trhová cena štátnych dlhopisov narastie nad 1 000 000 CU, podmienky sa stanú výhodné pre nákupcu a nevýhodné pre predajcu; ak trhová cena klesne pod 1 000 000 CU, ú činok bude opa čný. 
Nákupca má zmluvné právo (finan čné aktívum), podobné právu 
podľa držanej kúpnej opcie a zmluvnú povinnos ť (finančný záväzok), 
podobnú povinnosti pod ľa vypísanej predajnej opcie; predajca má 
zmluvné právo (finan čné aktívum) podobné právu pod ľa držanej pred ­
ajnej opcie a zmluvnú povinnos ť (finančný záväzok), podobnú povin ­
nosti pod ľa vypísanej kúpnej opcie. Podobne ako pri opciách, tieto 
zmluvné práva a povinnosti predstavujú finan čné aktíva a finan čné 
záväzky samostatné a odlišné od podkladových finan čných nástrojov 
(dlhopisy a pe ňažná hotovos ť, ktoré sa majú vymie ňať). Obe strany 
forwardovej zmluvy majú povinnos ť realizácie v dohodnutom čase, 
zatiaľ čo realizácia v rámci op čnej zmluvy sa uskuto ční len vtedy, ak 
si držiteľ
 opcie zvolí jej uplatnenie.  
AG19. Mnoho ďalších typov derivátových nástrojov steles ňuje právo alebo 
povinnosť uskuto čniť budúcu výmenu, vrátane úrokových 
a menových swapov, opcií na maximálnu úrokovú mieru, opcií na 
minimálnu úrokovú mieru a ich kombinácií, úverových prís ľubov,  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 306
 
možnosti vydania zmenky a akreditívov. Zmluva o úrokovom swape 
sa môže považova ť za variant forwardovej zmluvy, v ktorej strany 
súhlasia uskuto čniť sériu budúcich výmen súm pe ňažnej hotovosti, 
pričom jedna suma je vypo čítaná pod ľa pohyblivej úrokovej miery 
a druhá pod ľa pevnej úrokovej miery. Zmluvy o futuritách sú ďalším 
variantom forwardových zmlúv odlišujúce sa primárne v tom, že 
zmluvy sú štandardizované a obchodované na burze.  
Zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čných položiek (odseky 8 až 
10) 
AG20. Zmluvy o kúpe alebo predaji nefinan čných položiek nezodpovedajú 
definícii finan čného nástroja, pretože zmluvné právo jednej strany na 
príjem nefinan čného aktíva alebo služby a zodpovedajúca povinnos ť 
druhej strany neustanovujú sú časné právo alebo povinnos ť žiadnej 
strane prija ť, dodať alebo vymeni ť finančné aktívum. Napríklad 
zmluvy, ktorých vysporiadanie nastane len dodaním nefinan čnej 
položky (napríklad op čné zmluvy, zmluvy o futuritách alebo forwar ­
dové zmluvy týkajúce sa striebra), nie sú finan čnými nástrojmi. 
Mnohé komoditné zmluvy sú tohto typu. Niektoré sú štandardizované 
formou a obchodovate ľné na organizovanom trhu v podstate tým 
istým spôsobom, ako niektoré derivátové finan čné nástroje. Napríklad 
komoditná zmluva o futuritách môže by ť okamžite kúpená a predaná 
za peňažnú hotovos ť, pretože je kótovaná pre obchodovanie na burze 
a môže mnohokrát meni ť vlastníka. Zmluvné strany kupujúce 
a predávajúce zmluvu však v kone čnom dôsledku obchodujú 
s podkladovou komoditou. Schopnos ť kúpiť alebo preda ť komoditnú 
zmluvu za pe ňažnú hotovos ť, jednoduchos ť, ako sa môže kúpi ť alebo 
predať, a možnos ť rokovania o pe ňažnom vysporiadaní povinnosti 
prijať alebo doda ť komoditu nemenia základný charakter zmluvy 
takým spôsobom, ktorým sa vytvára finan čný nástroj. Bez oh ľadu 
na vyššie uvedené, niektoré zmluvy na nákup alebo predaj nefinan č­
ných položiek, ktoré možno vysporiada ť v čistom alebo výmenou 
finančných nástrojov, alebo v rámci ktorých je možné nefinan čnú 
položku okamžite zameni ť na peňažnú hotovos ť, patria do rozsahu 
pôsobnosti tohto štandardu tak, ako keby boli finan čnými nástrojmi 
(pozri odsek 8).  
AG21. Zmluva, ktorá zah ŕňa príjem alebo dodanie hmotného majetku, nespô ­
sobuje vznik finan čného aktíva jednej strany a finan čného záväzku 
druhej strany s výnimkou prípadu, ke ď akákoľvek zodpovedajúca 
platba je odložená na neskôr ako de ň, ku ktorému je hmotný majetok 
prevedený. Tak je to v prípade nákupu alebo predaja tovaru na základe obchodného úveru.
 
AG22. Niektoré zmluvy sú previazané s komoditami, ale neobsahujú vyspo ­
riadanie prostredníctvom fyzického prijatia alebo dodania komodity. 
Konkretizujú vysporiadanie skôr prostredníctvom pe ňažných platieb, 
ktoré sú stanovené pod ľa vzorca v zmluve, ako prostredníctvom 
platieb pevných súm. Napríklad istina dlhopisu sa môže vypo čítať 
uplatnením trhovej ceny ropy prevládajúcej pri splatnosti dlhopisu 
vo vzťahu k pevnému množstvu ropy. Istina je indexovaná pod ľa 
ceny komodity, ale vysporiada sa iba pe ňažnou hotovos ťou. Takáto 
zmluva predstavuje finan čný nástroj.  
AG23. Definícia finan čného nástroja takisto obsahuje tiež zmluvu, ktorá 
spôsobuje vznik nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku 
dodatočne k finan čnému aktívu alebo finan čnému záväzku. Takéto 
finančné nástroje často dávajú jednej zmluvnej strane možnos ť 
vymeniť finančné aktívum za nefinan čné aktívum. Napríklad dlhopis  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 307
 
spojený s ropou môže dáva ť držiteľovi právo prija ť tok pevne stano ­
vených pravidelných splátok úrokov a pevnú sumu pe ňažnej hotovosti 
k dátumu splatnosti s možnos ťou vymeni ť istinu za pevne stanovené 
množstvo ropy. Vhodnos ť uplatnenia tejto opcie sa bude z času na čas 
meniť na základe reálnej hodnoty ropy vo vz ťahu k výmennému 
pomeru pe ňazí za ropu (výmenná cena), ktorý je obsiahnutý 
v dlhopise. Zámer držite ľa dlhopisu týkajúci sa uplatnenia opcie neov ­
plyvňuje podstatu jednotlivých aktív. Finan čné aktívum držite ľa 
a finančný záväzok emitenta tvoria z dlhopisu finan čný nástroj bez 
ohľadu na ostatné typy aktív a záväzkov, ktoré sa tiež vytvárajú.  
AG24. [Vypúš ťa sa.]  
PREZENTÁCIA  
Záväzky a vlastné imanie (odseky 15 až 27)  
Neexistencia zmluvnej povinnosti doda ť peňažnú hotovos ť alebo iné 
finančné aktívum (odseky 17 až 20)  
AG25. Prioritné akcie sa môžu vydáva ť s rôznymi právami. Pri ur čovaní, či 
prioritná je akcia finan čným záväzkom alebo nástrojom vlastného 
imania, emitent posudzuje konkrétne práva pripojené k danej akcii s cieľom určiť, či akcia vykazuje základné charakteristiky finan čného 
záväzku. Napríklad prioritná akcia, ktorá umož ňuje spätné odkúpenie 
ku konkrétnemu dátumu alebo na základe vo ľby držite ľa, obsahuje 
finančný záväzok, pretože emitent má povinnos ť previesť finančné 
aktíva držite ľovi akcie. Potenciálna neschopnos ť emitenta splni ť 
povinnosť spätného odkúpenia prioritnej akcie, ke ď sa to zmluvne 
vyžaduje, či už v dôsledku nedostatku zdrojov, zákonného obme ­
dzenia alebo nedostato čného zisku alebo fondov, neruší záväzok. 
Možnosť voľby emitenta odkúpi ť akcie za pe ňažnú hotovos ť zodpo­
vedá definícii finan čného záväzku, pretože emitent nemá sú časnú 
povinnosť previesť finančné aktíva na akcionárov. V takomto prípade 
možnosť spätného odkúpenia závisí výlu čne od emitenta. Povinnos ť 
však môže vzniknú ť, ak emitent akcií uplatní svoju opciu, zvy čajne 
formálnym oznámením zámeru  ►
M5 vlastníkom ◄ spätne odkúpi ť 
akcie.  
AG26. Ak prioritné akcie nie sú spätne odkúpite ľné, príslušná klasifikácia sa 
určuje ostatnými právami, ktoré sa spájajú s akciami. Klasifikácia 
vychádza z posúdenia podstaty zmluvných dohôd a definícií finan č­
ného záväzku a nástroja vlastného imania. Ke ď sú rozdelenia drži ­
teľom prioritných akcií, či už kumulatívnych alebo nekumulatívnych, 
na voľnom rozhodnutí emitenta, akcie sú nástrojmi vlastného imania. 
Na klasifikáciu prioritnej akcie ako nástroja vlastného imania alebo 
finančného záväzku nemá vplyv napríklad:  
a) história realizácie rozdelení;  
b) zámer realizova ť rozdelenia v budúcnost;  
c) možný negatívny vplyv na cenu kme ňových akcií emitenta 
v prípade, ak rozdelenia nie sú realizované (v dôsledku obmedzení 
na výplatu dividend z kme ňových akcií, ak nie sú dividendy vyplá ­
cané z prioritných akcií);  
d) suma fondov emitenta;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 308
 
e) očakávanie zisku alebo straty emitenta za obdobie alebo  
f) schopnos ť alebo neschopnos ť emitenta ovplyv ňovať výšku jeho 
zisku alebo straty za obdobie.  
Vysporiadanie vlastnými nástrojmi vlastného imania ú čtovnej jednotky 
(odseky 21 až 24)  
▼M6 
AG27. Ďalej uvedené príklady obsahujú ilustráciu spôsobu klasifikácie rozli č­
ných typov zmlúv o vlastných nástrojoch vlastného imania ú čtovnej 
jednotky:  
a) Zmluva, ktorú ú čtovná jednotka vysporiada prijatím alebo dodaním 
pevného po čtu svojich vlastných akcií bez úhrady v budúcnosti, 
alebo výmenou pevného po čtu svojich vlastných akcií za pevnú 
sumu pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného aktíva, je 
nástrojom vlastného imania (s výnimkou ustanovenia uvedeného 
v odseku 22A). Preto sa prijatá alebo zaplatená úhrada pre takúto 
zmluvu priamo pripo číta k vlastnému imaniu alebo sa od neho 
priamo odpo číta. Príkladom je emitovaná opcia na akcie, ktorá 
protistrane dáva právo na nákup pevného po čtu akcií ú čtovnej 
jednotky za pevnú sumu hotovosti. Ak však zmluva vyžaduje od 
účtovnej jednotky nakúpi ť (spätne odkúpi ť) svoje vlastné akcie za 
peňažnú hotovos ť alebo za iné finan čné aktívum k pevne stanove ­
nému dátumu alebo na požiadanie, ú čtovná jednotka takisto vyka ­
zuje finan čný záväzok vo výške sú časnej hodnoty sumy spätného 
odkúpenia (s výnimkou nástrojov, ktoré majú všetky znaky a spĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 16A a 16B alebo 
odsekoch 16C a 16D). Príkladom je povinnos ť účtovnej jednotky 
podľa forwardovej zmluvy spätne nakúpi ť pevný po čet vlastných 
akcií za pevnú sumu hotovosti.
 
b) Povinnos ť účtovnej jednotky kúpi ť svoje vlastné akcie za pe ňažnú 
hotovosť dáva základ vzniku finan čného záväzku vo výške 
súčasnej hodnoty sumy spätného odkúpenia, aj ke ď počet akcií, 
ktoré účtovná jednotka musí spätne odkúpi ť, nie je pevne stano ­
vený, alebo ak je povinnos ť podmienená uplatnením práva na 
spätné odkúpenie protistranou (s výnimkou ustanovení uvedených v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D). Príkladom podmieneného záväzku je emitovaná opcia, pri ktorej sa od 
účtovnej jednotky vyžaduje spätné odkúpenie jej vlastných akcií 
za peňažnú hotovos ť v prípade, ak protistrana opciu uplatní.
 
c) Zmluva, ktorá bude vysporiadaná pe ňažnou hotovos ťou alebo 
iným finan čným aktívom, je finan čným aktívom alebo finan čným 
záväzkom, aj ke ď suma pe ňazí alebo iného finan čného aktíva, 
ktorá sa prijme alebo dodá, vychádza zo zmien v trhovej cene vlastného imania ú čtovnej jednotky (s výnimkou ustanovení 
uvedených v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D). 
Príkladom je opcia na akciu s čistým vysporiadaním v hotovosti.
 
▼B 
d) Zmluva, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční formou premenlivého 
počtu vlastných akcií ú čtovnej jednotky, ktorých hodnota sa rovná 
pevnej sume alebo sume vychádzajúcej zo zmien v podkladovej premennej (napríklad cena komodity), je finan čným aktívom alebo 
finančným záväzkom. Príkladom je vypísaná opcia na nákup zlata, 
ktorá, ak sa realizuje, vysporiada sa v čistej sume prostredníctvom
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 309
 
vlastných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky, a to 
dodaním takého po čtu týchto nástrojov, ktorých hodnota sa 
rovná hodnote op čnej zmluvy. Takáto zmluva je finan čným 
aktívom alebo finan čným záväzkom, aj ke ď podkladová premenná 
predstavuje skôr cenu vlastných akcií ú čtovnej jednotky ako zlata. 
Podobne zmluva, ktorej vysporiadanie sa uskuto ční prostredníc ­
tvom pevného po čtu vlastných akcií ú čtovnej jednotky, avšak 
práva priradené k týmto akciám sa budú meni ť tak, že hodnota 
vysporiadania sa bude rovna ť pevnej sume alebo sume vychádza ­
júcej zo zmien v podkladovej veli čine, predstavuje finan čné 
aktívum alebo finan čný záväzok.  
Ustanovenia o podmienenom vysporiadaní (odsek 25)  
AG28. V odseku 25 sa vyžaduje, že v prípade, ke ď časť ustanovenia 
o podmienenom vysporiadaní, pod ľa ktorej by sa mohlo vyžadova ť 
vysporiadanie vo forme pe ňažnej hotovosti alebo iného finan čného 
aktíva (alebo iným spôsobom, ktorý by vyústil do zaradenia nástroja do kategórie finan čných záväzkov), nie je reálna, ustanovenie 
o podmienenom vysporiadaní nemá vplyv na klasifikáciu finan čného 
nástroja. Preto zmluva, ktorá vyžaduje úhradu vo forme pe ňažnej 
hotovosti alebo prostredníctvom premenlivého po čtu vlastných akcií 
účtovnej jednotky len v prípade výskytu udalosti, ktorá je krajne 
zriedkavá, ve ľmi nezvy čajná a ve ľmi nepravdepodobná, je nástrojom 
vlastného imania. Podobne vysporiadanie formou pevného po čtu 
vlastných akcií ú čtovnej jednotky možno zmluvne vylú čiť za okol­
ností, ktoré ú čtovná jednotka nemôže ovplyvni ť, ale ak tieto okolnosti 
nemôžu nasta ť, klasifikácia ako nástroj vlastného imania je vhodná.
 
Riešenie v konsolidovanej ú čtovnej závierke  
AG29. Ú čtovná jednotka prezentuje v konsolidovanej ú čtovnej závierke  
►M11  nekontrolné ◄ podiely – t. j. podiely iných strán na 
vlastnom imaní a výnosoch svojich dcérskych spolo čností – 
v súlade s IAS 1 a IAS 27. Pri klasifikácii finan čného nástroja 
(alebo jeho komponentu) v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky 
účtovná jednotka zváži všetky podmienky dohodnuté medzi členmi 
skupiny a držite ľmi nástroja, aby ur čila, či skupina ako celok má 
povinnosť dodať peňažnú hotovos ť alebo iné finan čné aktívum vo 
vzťahu k nástroju alebo ho vysporiada ť spôsobom, ktorý vyústi do 
klasifikácie ako záväzku. Ak dcérska spolo čnosť v rámci skupiny 
emituje finan čný nástroj a materská spolo čnosť alebo iná ú čtovná 
jednotka v skupine priamo dohodne dodato čné podmienky 
s držiteľmi nástroja (napríklad záruka), skupina nemusí ma ť možnosť 
voľnej úvahy pri rozhodovaní o rozdeleniach alebo spätnom odkú ­
pení. Aj ke ď dcérska spolo čnosť môže vhodne klasifikova ť nástroj 
bez ohľadu na tieto dodato čné podmienky v rámci jej individuálnej 
účtovnej závierky, zvažuje sa vplyv iných dohôd medzi členmi 
skupiny a držite ľmi nástroja s cie ľom zaisti ť, aby sa do konsolido ­
vanej účtovnej závierky premietli zmluvy a transakcie, do ktorých 
vstúpila skupina ako celok. V miere, v akej existuje takýto záväzok alebo ustanovenie o vysporiadaní, nástroj (alebo jeho komponent, ktorý je predmetom záväzku) sa v konsolidovanej ú č
tovnej závierke 
klasifikuje ako finan čný záväzok.  
▼M6 
AG29A. Niektoré druhy nástrojov, ktoré ú čtovnej jednotke ukladajú zmluvnú 
povinnosť, sa klasifikujú ako nástroje vlastného imania v súlade 
s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Klasifikácia 
podľa týchto odsekov predstavuje výnimku zo zásad, ktoré sa inak  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 310
 
uplatňujú v tomto štandarde na klasifikáciu nástroja. Táto výnimka sa 
nevzťahuje na klasifikáciu nekontrolných podielov v konsolidovanej 
účtovnej závierke. Nástroje klasifikované v osobitnej alebo individu ­
álnej účtovnej závierke ako nástroje vlastného imania bu ď v súlade 
s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D, ktoré predstavujú 
nekontrolné podiely, sú preto v konsolidovanej ú čtovnej závierke 
skupiny klasifikované ako záväzky.  
▼B 
Zložené finan čné nástroje (odseky 28 až 32)  
AG30. Odsek 28 sa uplat ňuje len na emitentov nederivátových zložených 
finančných nástrojov. Odsek 28 sa nezaoberá zloženými finan čnými 
nástrojmi z poh ľadu ich držite ľov. IAS 39 sa zaoberá oddelením 
vložených derivátov z poh ľadu držite ľov zložených finan čných 
nástrojov, ktoré obsahujú dlhové prvky a prvky vlastného imania.  
AG31. Bežnou formou zloženého finan čného nástroja je dlhový nástroj 
s vloženou konverznou opciou, ako je napríklad obligácia zamenite ľná 
za kmeňové akcie emitenta a bez iných vložených derivátových 
prvkov. Odsek 28 tohto štandardu vyžaduje od emitenta takéhoto finančného nástroja prezentova ť ►
M5 vo výkaze o finan čnej situ­
ácii ◄ komponent záväzku a komponent vlastného imania samo ­
statne, a to takto:  
a) Povinnos ť emitenta vykonáva ť plánované splátky úrokov a istiny 
je finančným záväzkom, ktorý existuje dovtedy, kým nie je nástroj 
konvertovaný. Pri prvotnom vykázaní je reálnou hodnotou kompo ­
nentu záväzku sú časná hodnota zmluvne stanovených budúcich 
peňažných tokov diskontovaných úrokovou mierou platnou na 
trhu v danom čase pre nástroje, ktoré majú porovnate ľný úverový 
stav a poskytujú v podstate tie isté pe ňažné toky a za tých istých 
podmienok, ale bez konverznej opcie;  
b) Nástroj vlastného imania predstavuje vloženú opciu zameni ť 
záväzok za vlastné imanie emitenta. Reálna hodnota opcie obsa ­
huje časovú hodnotu a vnútornú hodnotu, ak existuje. Táto opcia 
má hodnotu pri prvotnom vykázaní, aj ke ď je mimo pe ňazí. 
AG32. Pri konverzii konvertibilného nástroja pri splatnosti ú čtovná jednotka 
ukončí vykazovanie komponentu záväzku a vykáže ho ako vlastné 
imanie. Pôvodný komponent vlastného imania zostáva ako vlastné imanie (aj ke ď sa môže previes ť z jedného riadka položky v rámci 
vlastného imania do iného). Pri konverzii v de ň splatnosti nevzniká 
zisk a ani strata.
 
AG33. Ak ú čtovná jednotka zruší konvertibilný nástroj pred splatnos ťou 
prostredníctvom pred časného spätného odkúpenia alebo opätovného 
nakúpenia, v rámci ktorého nedôjde k zmene pôvodných konverzných 
výhod, účtovná jednotka priradí zaplatenú úhradu a všetky transak čné 
náklady na opätovné alebo spätné odkúpenie ku komponentu záväzku a komponentu vlastného imania v de ň uskutočnenia transakcie. 
Metóda používaná pri priradení zaplatenej úhrady a transak čných 
nákladov k jednotlivým komponentom je konzistentná s metódou používanou pri pôvodnom priradení príjmov získaných ú čtovnou 
jednotkou pri emisii konvertibilného nástroja k jednotlivými kompo ­
nentom v súlade s odsekmi 28 až 32.
 
AG34. Po priradení úhrady sa s výsledným ziskom alebo stratou zaobchádza 
v súlade s ú čtovnými zásadami používanými na predmetný kompo ­
nent takto:  
a) suma zisku alebo straty týkajúca sa komponentu záväzku, sa vyka ­
zuje vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ a 
b) suma úhrady týkajúca sa komponentu vlastného imania sa vyka ­
zuje vo vlastnom imaní.  ▼M6 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 311
 
AG35. Ú čtovná jednotka môže upravi ť podmienky konvertibilného nástroja 
tak, aby podporila pred časnú konverziu, napríklad formou ponuky 
výhodnejšieho pomeru konverzie alebo zaplatením ďalšej dodato čnej 
úhrady v prípade konverzie pred stanoveným dátumom. Rozdiel vzniknutý k dátumu zmeny podmienok medzi reálnou hodnotou 
úhrady, ktorú držite ľ prijme pri konverzii nástroja v rámci revidova ­
ných podmienok a reálnou hodnotou úhrady, ktorú by držite ľ nástroja 
dostal v prípade, ak by nedošlo k zmenám pôvodných podmienok, sa vykazuje ako strata vo výkaze  ►
M5 komplexného výsledku ◄. 
Vlastné akcie (odseky 33 a 34)  
AG36. Vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky sa nevykazujú 
ako finan čné aktívum bez oh ľadu na dôvod ich spätného získania. 
V odseku 33 sa vyžaduje, aby ú čtovná jednotka, ktorá spätne získala 
svoje vlastné nástroje vlastného imania, znížila vlastné imanie o tieto 
nástroje vlastného imania. Ak má však ú čtovná jednotka v držbe svoje 
vlastné imanie v mene iných osôb, napríklad v prípade finan čnej 
inštitúcie, ktorá drží svoje vlastné imanie v mene klienta, došlo 
k vytvoreniu zastupovania tretej strany a výsledkom je, že sa takáto držba nezah ŕňa do súvahy ú čtovnej jednotky.
 
Úrok, dividendy, straty a zisky (odseky 35 až 41)  
AG37. ďalej uvedený príklad je ilustráciou uplatnenia odseku 35 na zložený 
finančný nástroj. Predpokladajme, že nekumulatívna prioritná akcia sa 
musí za pä ť rokov povinne spätne odkúpi ť za peňažnú hotovos ť, ale 
dividendy sú vyplácané v závislosti od rozhodnutia ú čtovnej jednotky 
pred dátumom spätného odkúpenia. Takýto finan čný nástroj je 
zloženým finan čným nástrojom, pri čom komponent záväzku predsta ­
vuje súčasnú hodnotu sumy spätného odkúpenia. Časové rozlišovanie 
diskontu z tohto komponentu sa vykáže vo výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄ a klasifikuje sa ako úrokový náklad. Zaplatené 
dividendy súvisia s komponentom vlastného imania a preto sa vyka ­
zujú ako rozdelenie zisku alebo straty. Podobné riešenie by sa uplat ­ 
ňovalo v prípade, ak by spätné odkúpenie nebolo povinné, ale závi ­
selo by od rozhodnutia držite ľa, alebo ak by akcia bola povinne 
zameniteľná na premenlivý po čet kmeňových akcií, ktorých hodnota 
by sa vypo čítala tak, aby sa rovnala pevnej sume alebo sume vychá ­
dzajúcej zo zmien v podkladovej premennej (napríklad komodity). Ak 
sa však akéko ľvek nezaplatené dividendy pripo čítajú k sume spätného 
odkúpenia, celý nástroj je záväzkom. V takomto prípade sa všetky dividendy klasifikujú ako úrokový náklad.
 
Kompenzácia finan čného aktíva a finan čného záväzku (odseky 42 
až 50)  
AG38. Aby sa finan čné aktívum a finan čný záväzok kompenzovali, ú čtovná 
jednotka musí disponova ť aktuálne vykonate ľným právom na 
kompenzáciu vykázaných súm. Ú čtovná jednotka môže disponova ť 
podmieneným právom na kompenzáciu vykázaných súm napríklad v rámci hlavnej dohody o vzájomnom zapo čítaní alebo pri niektorých 
formách dlhu bez regresu, ale takéto práva sú vynútite ľné len pri 
nastaní ur čitej budúcej udalosti, zvy čajne v prípade, ke ď si protistrana 
neplní povinnosti. Preto takáto dohoda nesp ĺňa podmienky na 
kompenzáciu.
 
AG39. Tento štandard neponúka špeciálne riešenie pre takzvané „syntetické 
nástroje“, ktoré sú zoskupeniami samostatných finan čných nástrojov 
nadobudnutých a držaných s cie ľom napodobni ť charakteristiky iného 
nástroja. Napríklad dlhodobý úver s pohyblivou úrokovou mierou  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 312
 
kombinovaný s úrokovým swapom, ktorý obsahuje prijatie pohybli ­
vých platieb a realizáciu fixných platieb, sa zlu čujú do dlhodobého 
úveru s pevne stanovenou mierou. Každý zo samostatných finan čných 
nástrojov, ktoré spolu vytvárajú „syntetický nástroj“, predstavuje zmluvné právo alebo povinnos ť so svojimi vlastnými zmluvnými 
podmienkami, a každý sa môže previes ť alebo vysporiada ť samo­
statne. Každý finan čný nástroj je vystavený rizikám, ktoré sa môžu 
odlišovať od rizík, ktorým sú vystavené iné finan čné nástroje. Preto 
v prípade, ke ď jedným z finan čných nástrojov v „syntetickom 
nástroji“ je aktívum a iným je záväzok, nekompenzujú sa navzájom 
a neprezentujú sa  ►
M5 vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej 
jednotky ◄ na čistom základe, pokia ľ nespĺňajú kritériá na kompen ­
záciu uvedené v odseku 42.  
ZVEREJŇOVANIE  
Finančné aktíva a finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok [odsek 94 písm. f)]  
AG40. [Vypúš ťa sa.]  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 313
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 33  
Zisk na akciu  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť zásady na stanovenie 
a prezentáciu zisku na akciu, aby došlo k zlepšeniu porovnania 
výkonnosti medzi rôznymi ú čtovnými jednotkami po čas toho istého 
obdobia vykazovania a medzi rôznymi obdobiami vykazovania v rovnakej ú čtovnej jednotke. Hoci údaje o zisku na akciu sú limito ­
vané z dôvodu rôznych ú čtovných politík, ktoré sa môžu použi ť pri 
určení „zisku“, dôsledným ur čením menovate ľa sa pomôže finan č­
nému vykazovaniu. Tento štandard je zameraný na menovate ľa 
v kalkulácii zisku na akciu.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa vz ťahuje na:  
a) individuálnu ú čtovnú závierku ú čtovnej jednotky:  
i) ktorej kme ňové akcie alebo potenciálne kme ňové akcie sú 
obchodované na verejnom trhu (na domácej alebo zahrani čnej 
burze alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnych 
trhov), alebo  
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej 
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga­
nizácii na ú čely emisie kme ňových akcií na verejnom trhu a  
b) konsolidovanú ú čtovnú závierku skupiny s materskou spolo čno­
sťou: 
i) ktorej kme ňové akcie alebo potenciálne kme ňové akcie sú 
verejne obchodovate ľné (na domácej alebo zahrani čnej burze 
alebo na OTC trhu, vrátane miestnych a regionálnych trhov), alebo
 
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej 
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga­
nizácii na ú čely emisie kme ňových akcií na verejnom trhu.  
3. Ú čtovná jednotka, ktorá zverejní zisk na akciu, vypo číta a zverejní 
zisk na akciu v súlade s týmto štandardom.  
4. Ak ú čtovná jednotka prezentuje aj konsolidovanú ú čtovnú závierku aj 
individuálnu ú čtovnú závierku, zostavené v súlade s IAS 27  Konso­
lidovaná a individuálna ú čtovná závierka , zverejnenia požadované 
týmto štandardom sa musia prezentova ť len na základe konsolidova ­
ných informácií. Ú čtovná jednotka, ktorá si zvolí možnos ť zverejniť 
zisk na akciu vo svojej individuálnej ú čtovnej závierke, prezentuje 
túto informáciu o zisku na akciu len v jeho výkaze  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄. Účtovná jednotka nezverej ňuje informáciu o zisku 
na akciu v konsolidovanej ú čtovnej závierke.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 314
 
4A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného 
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo ­
statnom výkaze prezentuje zisk na akciu.  
▼B 
DEFINÍCIE  
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Protizriedenie  je zvýšenie zisku na akciu alebo zníženie straty na 
akciu založené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warrantov alebo že kme ňové akcie 
sú emitované po splnení stanovených podmienok.
 
Dohoda o podmienených akciách  je dohodou o emitovaných akciách, 
ktorá závisí od splnenia stanovených podmienok.  
Podmienene emitované kme ňové akcie  sú kmeňové akcie emitované 
za malú alebo žiadnu sumu pe ňažnej hotovosti alebo inej protihodnoty 
po splnení podmienok stanovených v dohode o podmienených akciách.
 
Zriedenie  predstavuje zníženie zisku na akciu alebo zníženie straty na 
akciu založené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warrantov, alebo že kme ňové akcie 
sú emitované po splnení stanovených podmienok.
 
Opcie, warranty a ich ekvivalenty  sú finan čné nástroje, ktoré dávajú 
držiteľovi právo kúpi ť kmeňové akcie.  
Kmeňová akcia  je nástroj vlastného imania, ktorý sa podria ďuje 
všetkým ostatným skupinám nástrojov vlastného imania.  
Potenciálna kme ňová akcia  je finan čný nástroj alebo iná zmluva, 
ktorá môže da ť svojmu držite ľovi oprávnenie získa ť kmeňové akcie.  
Predajné opcie  na kmeňové akcie sú zmluvy, ktoré dávajú držite ľovi 
právo preda ť kmeňové akcie za cenu stanovenú pre dané obdobie.  
6. Kme ňové akcie sa podie ľajú na zisku za dané obdobie až po potom, 
čo sa ostatné typy akcií, akými sú napríklad prioritné akcie, na zisku 
podieľali. Účtovná jednotka môže ma ť viac než jednu triedu kme ňo­
vých akcií. Kme ňové akcie tej istej triedy majú rovnaké práva na 
získanie dividend.  
7. Potenciálne kme ňové akcie sú napríklad tieto:  
a) finančné záväzky alebo nástroje vlastného imania, vrátane priorit ­
ných akcií, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie;  
b) opcie a waranty;  
c) akcie, ktoré by sa emitovali na základe splnenia podmienok vyplý ­
vajúcich zo zmluvných dohôd, ako je napríklad kúpa obchodných 
alebo iných aktív.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 315
 
8. Pojmy vymedzené v súlade s IAS 32  Finančné nástroje : Prezentácia  
sa používajú v tomto štandarde vo významoch špecifikovaných 
v odseku 11 IAS 32, pokia ľ nie je uvedené inak. V IAS 32 sa 
vymedzujú pojmy finan čný nástroj, finan čný majetok, finan čný 
záväzok, nástroj vlastného imania a reálna hodnota a poskytuje sa 
návod na uplat ňovanie týchto vymedzení pojmov.  
OCEŇOVANIE  
Základný zisk na akciu  
9. Ú čtovná jednotka vypo číta základný zisk na akciu pre zisk alebo 
stratu priradite ľné kmeňovým akcionárom materskej spolo čnosti a v 
prípade prezentovania zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností prira ­
diteľné uvedeným akcionárom.  
10. Základný zisk na akciu sa vypo číta vydelením zisku alebo straty 
priraditeľnej kmeňovým akcionárom materskej spolo čnosti (čitateľ) 
váženým priemerom po čtu kmeňových akcií zostávajúcich v obehu 
(menovate ľ) za obdobie.  
11. Cie ľom informácie o základnom zisku na akciu je umožni ť ocenenie 
podielu každej kme ňovej akcie materskej spolo čnosti na výkonnosti 
účtovnej jednotky po čas obdobia vykazovania.  
Zisk 
12. Na ú čely výpočtu základného zisku na akciu sumy priradite ľné drži­
teľom kmeňových akcií materskej spolo čnosti v súvislosti so:  
a) ziskom alebo stratou z pokra čujúcich činností priradite ľných 
materskej spolo čnosti a  
b) ziskom alebo stratou priradite ľnými materskej spolo čnosti  
budú sumy uvedené v písmenách a) a b), ktoré sú upravené o sumy 
prioritných dividend po zdanení, rozdiely vyplývajúce z vysporiadania prioritných akcií a iné podobné vplyvy prioritných akcií klasifikova ­
ných ako vlastné imanie.
 
13. Všetky položky výnosov a nákladov priradite ľných kme ňovým akcio ­
nárom materskej spolo čnosti, ktoré sú vykazované v priebehu 
obdobia, vrátane da ňového nákladu a dividend z prioritných akcií 
klasifikovaných ako záväzky, sa zahrnú do stanovenia zisku alebo straty za obdobie priradite ľných kme ňovým akcionárom materskej 
spoločnosti (pozri IAS 1  ►
M5 __________  ◄). 
14. Suma prioritných dividend po zdanení, ktorá sa odpo číta od zisku 
alebo straty, je:  
a) suma akýchko ľvek prioritných dividend po zdanení 
z nekumulatívnych prioritných akcií deklarovaných za obdobie a  
b) suma prioritných dividend po zdanení pre kumulatívne prioritné 
akcie za obdobie bez oh ľadu na to, či dividendy boli alebo neboli 
deklarované. Suma prioritných dividend za obdobie nezah ŕňa sumu 
prioritných dividend z kumulatívnych prioritných akcií vyplatenú 
alebo deklarovanú po čas bežného obdobia viažucu sa 
k predchádzajúcim obdobiam.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 316
 
15. Prioritné akcie, ktoré umož ňujú účtovnej jednotke kompenzova ť nízku 
počiatočnú dividendu predajom prioritných akcií s diskontom alebo 
investorom kompenzova ť nákup prioritných akcií s prémiou divi ­
dendou nad trhovú cenu v neskorších obdobiach, sa niekedy ozna čujú 
ako prioritné akcie s rastúcimi úrokovými mierami. Akýko ľvek 
pôvodný emisný diskont alebo prémia prioritných akcií s rastúcimi 
úrokovými mierami sa odpisujú do nerozdelených ziskov metódou efektívnej úrokovej miery a na ú čely výpočtu zisku na akciu sa pova ­ 
žujú za prioritnú dividendu.
 
16. Prioritné akcie je možné spätne odkúpi ť na základe ponuky na odkú ­
penie akcií zo strany ú čtovnej jednotky akcionárom. Prebytok reálnej 
hodnoty plnenia zaplateného prioritným akcionárom nad ú čtovnú 
hodnotu prioritných akcií predstavuje výnos prioritných akcionárov a náklad ú čtovnej jednotky ú čtovaný do nerozdelených ziskov. Táto 
suma sa odpo čítava pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej 
kmeňovým akcionárom materskej spolo čnosti.
 
17. Ú čtovná jednotka môže spôsobi ť predčasnú konverziu konvertibilných 
prioritných akcií prostredníctvom priaznivých zmien pôvodných 
konverzných podmienok alebo prostredníctvom dodato čnej platby. 
Prebytok reálnej hodnoty prioritných akcií alebo iného plnenia nad reálnu hodnotu kme ňových akcií emitovate ľných pod ľa pôvodných 
konverzných podmienok je výnosom pre prioritných akcionárov 
a odpočíta sa pri výpo čte zisku alebo straty priradite ľnej kmeňovým 
akcionárom materskej spolo čnosti.
 
18. Akýko ľvek prebytok ú čtovnej hodnoty prioritných akcií nad reálnu 
hodnotu zaplatenej protihodnoty na ich vysporiadanie sa pripo čítava 
pri výpočte zisku alebo straty priradite ľnej kmeňovým akcionárom 
materskej spolo čnosti.  
Akcie  
19. Na ú čely výpo čtu základného zisku na akciu je po čet kmeňových 
akcií váženým priemerom po čtu kmeňových akcií zostávajúcich 
v obehu v priebehu obdobia.  
20. Vážený priemer po čtu kmeňových akcií zostávajúcich v obehu za 
obdobie odzrkad ľuje skuto čnosť, že množstvo akciového kapitálu 
môže by ť v priebehu obdobia rôzne, čo je dôsledkom vä čšieho 
alebo menšieho po čtu akcií zostávajúcich v obehu po čas akéhoko ľvek 
obdobia. Vážený priemer po čtu kmeňových akcií zostávajúcich 
v obehu za obdobie je po čet nesplatených kme ňových akcií na 
začiatku obdobia upravený o po čet kmeňových akcií odkúpených 
alebo emitovaných v priebehu obdobia vynásobených faktorom 
časovej váhy. Faktor časovej váhy je po čet dní, po čas ktorých zostá ­
vajú konkrétne akcie v obehu, ako podiel na celkovom po čte dní 
obdobia; v mnohých situáciách posta čuje primeraná aproximácia váže ­
ného priemeru.  
21. Vo vä čšine prípadov sú akcie zahrnuté do váženého priemeru po čtu 
akcií od dátumu, v ktorom je splatná odmena ( čo je všeobecne dátum 
ich emisie), napríklad:  
a) kmeňové akcie emitované výmenou za hotovos ť sú zahrnuté vtedy, 
keď sú splatné;  
b) kmeňové akcie emitované za dobrovo ľné znovuinvestovanie divi ­
dend z kme ňových alebo prioritných akcií sú zahrnuté, ke ď sa 
znovuinvestujú dividendy;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 317
 
c) kmeňové akcie emitované v dôsledku konverzie dlhového nástroja 
na kmeňové akcie sa zahrnú odo d ňa ukončenia narastania úrokov;  
d) kmeňové akcie emitované namiesto úroku alebo istiny iných finan ­ 
čných nástrojov sa zapo čítavajú odo d ňa ukončenia narastania 
úrokov;  
e) kmeňové akcie emitované výmenou za vysporiadanie záväzku 
účtovnej jednotky sa zapo čítavajú od dátumu vysporiadania;  
f) kmeňové akcie emitované ako protihodnota za nadobudnutie aktív 
iných, ako je hotovos ť, sa zapo čítavajú ku d ňu vykázania 
nadobudnutia a  
g) kmeňové akcie emitované za poskytovanie služieb ú čtovnej 
jednotke sa zapo čítavajú ku d ňu poskytnutia služieb.  
Okamih zahrnutia kme ňových akcií sa stanovuje pod ľa zmluvných 
podmienok tvoriacich sú časť ich emisie. Podstatu každej zmluvy 
spojenej s emisiou je potrebné primerane posúdi ť. 
▼M12  
22. Kme ňové akcie emitované ako sú časť plnenia prevedeného 
v podnikovej kombinácii sa zah ŕňajú do váženého priemerného 
počtu akcií od dátumu nadobudnutia. Je to preto, že od tohto dátumu 
nadobúdate ľ do svojho výkazu komplexného výsledku zah ŕňa zisky 
a straty nadobúdaného subjektu.  
▼B 
23. Kme ňové akcie, ktoré sú emitované po konverzii povinne konverti ­
bilného nástroja, sa zapo čítajú do výpo čtu základného zisku na akciu 
od dátumu uzatvorenia zmluvy.  
24. Podmienene emitované akcie sa považujú za zostávajúce v obehu 
a započítajú sa do výpo čtu základného zisku na akciu až od dátumu 
splnenia všetkých nevyhnutných podmienok (t. j. udalosti sa vyskytli). Akcie emitovate ľné výhradne po uplynutí času nie sú podmienene 
emitovanými akciami, pretože plynutie času predstavuje istotu. 
Kmeňové akcie zostávajúce v obehu, ktoré sú podmienene návratné 
(t. j. sú predmetom spätného odkúpenia), sa nepovažujú za zostáva ­
júce v obehu a nezapo čítajú sa do výpo čtu základného zisku na akciu 
až do dátumu, od ktorého sa na ne nebude vz ťahovať spätné odkú ­
penie.
 
25. [Vypúš ťa sa.]  
26. Vážený priemer po čtu kmeňových akcií zostávajúcich v obehu za 
obdobie a za všetky prezentované obdobia sa upraví o udalosti iné 
ako konverzia potenciálnych kme ňových akcií, ktoré zmenili po čet 
kmeňových akcií zostávajúcich v obehu bez zodpovedajúcej zmeny 
v zdrojoch.  
27. Kme ňové akcie je možné emitova ť alebo po čet kmeňových akcií 
v obehu je možné zníži ť bez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch. 
Napríklad:  
a) kapitalizácia alebo bonusová emisia (známa v niektorých krajinách 
ako dividendy vo forme akcií);  
b) bonusový prvok vo všetkých iných emisiách, napríklad bonusový 
prvok pri predkupnom práve pri emisii existujúcich akcionárov;  
c) štiepenie akcií a  
d) spájanie rozdelených akcií (konsolidácia akcií).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 318
 
28. Pri kapitalizácii, bonusovej emisii alebo štiepení akcií sa kme ňové 
akcie pre existujúcich akcionárov emitujú bez ďalšej dodato čnej 
odplaty. Po čet kmeňových akcií zostávajúcich v obehu sa preto 
zvýši bez zvýšenia zdrojov. Po čet kmeňových akcií v obehu pred 
udalosťou sa upraví o pomernú zmenu v po čte kmeňových akcií 
v obehu tak, ako keby k udalosti došlo na za čiatku prvého prezento ­
vaného obdobia. Napríklad pri bonusovej emisii formou „dve za jednu“ sa po čet kmeňových akcií zostávajúcich v obehu pred emisiou 
vynásobí tromi, ak chceme získa ť nový celkový po čet kmeňových 
akcií, alebo dvoma, ak chceme získa ť počet dodato čných kme ňových 
akcií.
 
29. Konsolidácia kme ňových akcií zvy čajne znižuje po čet kmeňových 
akcií v obehu bez zodpovedajúceho zníženia zdrojov. Ak je však 
výsledný efekt spätné odkúpenie akcií za reálnu hodnotu, zníženie počtu kmeňových akcií v obehu je výsledkom zodpovedajúceho 
zníženia zdrojov. Ako príklad možno uvies ť konsolidáciu akcií 
kombinovanú so špeciálnou dividendou. Vážený priemer po čtu 
kmeňových akcií zostávajúcich v obehu za obdobie, v ktorom dôjde 
ku kombinovanej transakcii, sa upraví o zníženie po čtu kmeňových 
akcií od dátumu, od ktorého sa špeciálna dividenda vykazuje.
 
Zriedený zisk na jednu akciu  
30. Ú čtovná jednotka vypo číta zriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo 
stratu priradite ľnú kmeňovým akcionárom materskej spolo čnosti a v 
prípade prezentovania zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností prira ­
diteľnú uvedeným akcionárom.  
31. Ú čtovná jednotka upraví na ú čely výpočtu zriedeného zisku na jednu 
akciu zisk alebo stratu priradite ľnú kmeňovým akcionárom materskej 
spoločnosti a vážený priemer po čtu akcií v obehu o ú činky zrieďujú­
cich potenciálnych kme ňových akcií.  
32. Cie ľ zriedeného zisku na jednu akciu je rovnaký ako cie ľ základného 
zisku na akciu – umožni ť ocenenie podielu každej kme ňovej akcie na 
výkonnosti ú čtovnej jednotky – s vplyvom všetkých zrie ďujúcich 
potenciálnych kme ňových akcií zostávajúcich v obehu po čas obdobia. 
Výsledkom je:  
a) zisk alebo strata priradite ľná kmeňovým akcionárom materskej 
spoločnosti sa zvýši o sumu dividend a úrokov po zdanení vyká ­
zaných v danom období v súvislosti so zrie ďujúcimi potenciálnymi 
kmeňovými akciami a upraví sa o všetky zmeny vo výnosoch 
alebo nákladoch, ktoré by boli výsledkom konverzie zrie ďujúcich 
potenciálnych kme ňových akcií, a  
b) vážený priemer po čtu kmeňových akcií v obehu sa zvýši o vážený 
priemer po čtu dodato čných kme ňových akcií, ktoré by zostali 
v obehu za predpokladu konverzie všetkých zrie ďujúcich poten ­
ciálnych kme ňových akcií.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 319
 
Zisky  
33. Ú čtovná jednotka upraví na ú čely výpočtu zriedeného zisku na jednu 
akciu zisk alebo stratu priradite ľnú kmeňovým akcionárom materskej 
spoločnosti v súlade s výpo čtami uvedenými v odseku 12 o vplyv po 
zdanení:  
a) všetkých dividend alebo iných položiek týkajúcich sa zrie ďujúcich 
potenciálnych kme ňových akcií odpo čítaných pri vzniku zo zisku 
alebo straty priradite ľnej kmeňovým akcionárom materskej spolo č­
nosti v súlade s výpo čtami uvedenými v odseku 12;  
b) všetkých úrokov vykázaných za obdobie v súvislosti so zrie ďujú­
cimi potenciálnymi kme ňovými akciami a  
c) akékoľvek iné zmeny vo výnosoch alebo v nákladoch, ktoré by 
boli výsledkom konverzie zrie ďujúcich potenciálnych kme ňových 
akcií.  
34. Po konverzii potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie 
položky vymedzené v odseku 33 písm. a) až c) už nevznikajú. 
Namiesto toho sa môžu nové kme ňové akcie podie ľať na zisku 
alebo strate priradite ľnej kmeňovým akcionárom materskej spolo č­
nosti. Preto sa zisk alebo strata priradite ľné kmeňovým akcionárom 
materskej spolo čnosti vypo čítané v súlade s odsekom 12 upraví 
o položky vymedzené v odseku 33 písm. a) až c) a o akéko ľvek 
súvisiace dane. Náklady súvisiace s potenciálnymi kme ňovými 
akciami zah ŕňajú transak čné náklady a diskonty ú čtované v súlade 
s metódou efektívnej úrokovej miery (pozri odsek 9 IAS 39  Finančné 
nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  v znení revízie z roku 2003).  
35. Konverzia potenciálnych kme ňových akcií môže vies ť k následným 
zmenám vo výnosoch alebo v nákladoch. Napríklad zníženie úroko ­
vých nákladov v súvislosti s potenciálnymi kme ňovými akciami a z 
toho vyplývajúci nárast zisku alebo zníženie straty môže vies ť 
k zvýšeniu nákladov súvisiacich s programom povinných podielov 
zamestnancov na zisku. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na 
jednu akciu sú zisk alebo strata priradite ľné kmeňovým akcionárom 
materskej spolo čnosti upravené o akéko ľvek takéto následné zmeny 
vo výnosoch alebo v nákladoch.  
Akcie  
36. Na ú čely výpočtu zriedených ziskov na jednu akciu je po čet kmeňo­
vých akcií váženým priemerom po čtu kmeňových akcií vypo čítaných 
v súlade s odsekmi 19 a 26 plus vážený priemer po čtu kmeňových 
akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii všetkých zrie ďujúcich 
potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie. Zrie ďujúce poten ­
ciálne kme ňové akcie sa považujú za konvertované na kme ňové akcie 
buď na začiatku obdobia, alebo ke ď boli vydané neskôr, k dátumu 
emisie potenciálnych kme ňových akcií.  
37. Zrie ďujúce potenciálne kme ňové akcie sa ur čujú nezávisle za každé 
prezentované obdobie. Po čet zrieďujúcich potenciálnych kme ňových 
akcií zahrnutý v ro čnom základe nepredstavuje vážený priemer zrie ­ 
ďujúcich potenciálnych kme ňových akcií zahrnutých v každom pred ­
bežnom výpo čte. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 320
 
38. Potenciálne kme ňové akcie sú vážené za obdobie, v ktorom zostávajú 
v obehu. Potenciálne kme ňové akcie, ktoré boli zrušené alebo 
s ukončenou platnos ťou v danom období, sa zahrnú so výpo čtu zrie­
deného zisku na jednu akciu iba pomernou časťou za to obdobie, 
v ktorom boli v obehu. Potenciálne kme ňové akcie, ktoré sú konver ­
tované na kme ňové akcie po čas obdobia, sa zahrnú do výpo čtu zrie­
deného zisku na jednu akciu od za čiatku obdobia do dátumu 
konverzie; od dátumu konverzie sa výsledné kme ňové akcie zahrnú 
do základného i zriedeného zisku na jednu akciu.  
39. Po čet kmeňových akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii zrie ­ 
ďujúcich potenciálnych kme ňových akcií, sa ur čuje na základe 
podmienok potenciálnych kme ňových akcií. Ak existuje viac než 
jeden základ na konverziu, výpo čet predpokladá najvýhodnejšiu 
mieru konverzie alebo realiza čnú cenu z h ľadiska držite ľa potenciál ­
nych kme ňových akcií.  
40. Dcérska spolo čnosť, spoločný podnik alebo pridružený podnik môže 
aj iným stranám, ktoré nie sú materskou spolo čnosťou, spolo čníkom 
alebo investorom, emitova ť potenciálne kme ňové akcie konvertibilné 
buď na kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku 
alebo pridruženého podniku, alebo kme ňové akcie materskej spolo č­
nosti, spolo čníka alebo investora (vykazujúca ú čtovná jednotka). Ak 
tieto potenciálne kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného 
podniku alebo pridruženého podniku majú za následok rozriedenie konsolidovaného základného zisku na akciu vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky, zah ŕňajú sa do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu.
 
Zrieďujúce potenciálne kme ňové akcie  
41. Potenciálne kme ňové akcie sa považujú za zrie ďujúce vtedy a len 
vtedy, ak by ich konverzia na kme ňové akcie znížila zisk na akciu 
alebo zvýšila stratu na akciu z pokra čujúcich činností.  
42. Ú čtovná jednotka použije zisk alebo stratu z pokra čujúcich činností 
priraditeľnú materskej spolo čnosti ako kontrolné číslo na ur čenie toho, 
či sú potenciálne kme ňové akcie zrie ďujúce alebo zamerané proti 
zriedeniu. Zisk alebo strata z pokra čujúcich činností priradených 
materskej spolo čnosti sa upravia v súlade s ustanoveniami odseku 
12 a nezah ŕňajú položky súvisiace s ukon čenými činnosťami. 
43. Potenciálne kme ňové akcie majú protizrie ďujúci účinok, ak by ich 
konverzia vyústila do nárastu zisku na akciu alebo poklesu straty na 
akciu z pokra čujúcich činností. Výpo čet zriedeného zisku na jednu 
akciu nepredpokladá konverziu, realizáciu alebo inú emisiu potenciál ­
nych kme ňových akcií s protizrie ďujúcim účinkom vo vz ťahu k zisku 
na akciu.  
44. Pri uvažovaní, či sú potenciálne kme ňové akcie zrie ďujúce alebo majú 
protizrieďujúci účinok, sa uvažuje skôr samostatne než súhrnne 
o každej emisii alebo sérii potenciálnych kme ňových akcií. Poradie, 
v akom sa uvažuje o potenciálnych kme ňových akciách, môže 
vplývať na to, či sú alebo nie sú zrie ďujúce. Preto s cie ľom maxima ­
lizácie zriedenia základného zisku na akciu sa každá emisia alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 321
 
séria potenciálnych kme ňových akcií zvažuje v poradí od najviac 
zrieďujúcich po najmenej zrie ďujúce, t. j. zrie ďujúce potenciálne 
kmeňové akcie s najnižším „ziskom na prírastkovú akciu“ sa zah ŕňajú 
do výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu pred akciami s vyššími 
ziskom na prírastkovú akciu. Opcie a warranty sa vo všeobecnosti 
zahŕňajú ako prvé, pretože tieto nástroje nemajú vplyv na čitateľa 
výpočtu. 
O p c i e , w a r r a n t y a i c h e k v i v a l e n t y  
45. Na ú čely výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu ú čtovná jednotka 
predpokladá realizáciu zrie ďujúcich opcií a warrantov ú čtovnej 
jednotky. Predpokladané výnosy z týchto nástrojov sa pokladajú za 
ekvivalentné emisii kme ňových akcií pri priemernej trhovej cene 
kmeňových akcií v danom období. Rozdiel medzi po čtom emitova ­
ných kme ňových akcií a po čtom kmeňových akcií, ktoré by sa emito ­
vali pri priemernej trhovej cene kme ňových akcií v danom období, sa 
považuje za emisiu kme ňových akcií bez odplaty.  
46. Opcie a warranty sú zrie ďujúce vtedy, ak by vyústili do emisie 
kmeňových akcií za nižšiu než priemernú trhovú cenu kme ňových 
akcií počas obdobia. Suma zriedenia predstavuje priemernú trhovú 
cenu kme ňových akcií po čas obdobia mínus emisná cena. Preto sa 
na účely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu potenciálne 
kmeňové akcie považujú za akcie pozostávajúce zo:  
a) zmluvy na emisiu ur čitého počtu kmeňových akcií za ich prie ­
mernú trhovú cenu v priebehu obdobia. Takéto kme ňové akcie 
sa považujú za reálne ocenené a nie sú zrie ďujúce a ani nemajú 
protizrieďujúci účinok. Pri výpo čte zriedeného zisku na jednu 
akciu sa na ne neprihliada;  
b) zmluvy na emisiu zostávajúcich kme ňových akcií bez odplaty. 
Takéto kme ňové akcie nevytvárajú výnosy a nemajú vplyv na 
zisk alebo stratu pripadajúce na kme ňové akcie v obehu. Preto 
sú tieto akcie zrie ďujúce a pri výpo čte zriedeného zisku na 
jednu akciu sa zapo čítajú do po čtu kmeňových akcií zostávajúcich 
v obehu.  
47. Opcie a warranty majú zrie ďujúci účinok len v prípade, ke ď prie­
merná trhová cena kme ňových akcií za obdobie presiahne realiza čnú 
cenu opcií a warrantov (t. j. sú „bez straty hodnoty“). Predtým vyka ­
zované zisky na akciu sa retroaktívne neupravujú, aby sa zoh ľadnili 
zmeny cien kme ňových akcií.  
47A. Pokia ľ ide o opcie na akcie a iné dohody o zaplatení formou akcií, na 
ktoré sa vz ťahuje IFRS 2  Platby na základe podielov , emisná cena 
uvedená v odseku 46 a realiza čná cena uvedená v odseku 47 zah ŕňa 
reálnu hodnotu všetkých tovarov a služieb, ktoré sa majú ú čtovnej 
jednotke doda ť v budúcnosti v rámci opcie na akcie alebo inej dohody 
o zaplatení formou akcií.  
48. Opcie na zamestnanecké akcie s pevnými alebo ur čiteľnými podmien ­
kami a kme ňové akcie, na ktoré ešte nevznikol oprávnený nárok, sa 
pri výpočte zriedeného zisku na jednu akciu považujú za opcie aj 
napriek tomu, že môžu by ť podmienené vznikom nároku. K dátumu 
udelenia sa považujú za akcie zostávajúce v obehu. Výkonom podmienené opcie na zamestnanecké akcie sa považujú za podmie ­
nene emitované akcie, pretože ich vydanie je podmienené okrem 
uplynutia času aj splnením stanovených podmienok.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 322
 
K o n v e r t i b i l n é n á s t r o j e  
49. Zrie ďujúci účinok konvertibilných nástrojov sa musí odzrkadli ť 
v zriedenom zisku na jednu akciu v súlade s odsekmi 33 a 36.  
50. Konvertibilné prioritné akcie sú akcie s protizrie ďujúcim ú činkom 
vždy, keď suma dividend z takýchto akcií deklarovaná v rámci aktu ­
álneho obdobia alebo akumulovaná v aktuálnom období na kme ňovú 
akciu a získate ľná pri konverzii presiahne základný zisk na akciu. 
Podobne aj konvertibilný dlhový nástroj má protizrie ďujúci účinok 
vždy, ke ď úrok (bez dane a iných zmien vo výnosoch alebo 
v nákladoch) z kme ňovej akcie získate ľný pri konverzii presiahne 
základný zisk na akciu.  
51. Vykúpenie alebo vyvolaná konverzia konvertibilných prioritných akcií 
môže ma ť vplyv len na časť konvertibilných prioritných akcií zostá ­
vajúcich predtým v obehu. V takýchto prípadoch sa akéko ľvek preby ­
točné plnenie uvedené v odseku 17 priradí tým akciám, ktoré sú 
vykúpené alebo konvertované s cie ľom stanovi ť, či sú zvyšné prio ­
ritné akcie v obehu zrie ďujúce. Vykúpené alebo konvertované akcie 
sa posudzujú oddelene od tých akcií, ktoré nie sú vykúpené alebo konvertované.
 
P o d m i e n e n e e m i t o v a n é a k c i e  
52. Tak ako pri kalkulácii základného zisku na akciu sa podmienene 
emitované akcie považujú za akcie v obehu a zahrnú sa do výpo čtu 
zriedeného zisku na jednu akciu v prípade, ak dôjde k splneniu 
podmienok (t. j. udalosti sa vyskytli). Podmienene emitované akcie sú zahrnuté od za čiatku obdobia (alebo od dátumu dohody 
o podmienených akciách, ak je tento neskôr). Ak sa podmienky 
nesplnili, po čet podmienene emitovaných akcií zahrnutých do výpo čtu 
zriedeného zisku na jednu akciu vychádza z po čtu akcií, ktoré by boli 
emitovate ľné, ak by koniec vykazovaného obdobia bol koncom 
podmieneného obdobia. Prehodnotenie nie je povolené, ak nie sú 
splnené podmienky po ukon čení podmieneného obdobia.
 
53. Ak je dosiahnutie alebo zachovanie stanovenej hodnoty zisku za 
obdobie podmienkou podmienenej emisie a ak bola táto hodnota dosiahnutá na konci obdobia vykazovania, avšak musí by ť zachovaná 
aj po skon čení obdobia vykazovania pre ďalšie obdobie, potom sa 
dodatočné kmeňové akcie, pri výpo čte zriedeného zisku na jednu 
akciu, považujú za akcie v obehu v prípade, ak majú zrie ďujúci 
účinok. V takom prípade vychádza výpo čet zriedeného zisku na 
jednu akciu z po čtu kmeňových akcií, ktoré by boli emitované, ak 
by bola hodnota zisku na konci obdobia vykazovania hodnotou zisku na konci podmieneného obdobia. Ke ďže zisky sa môžu v budúcom 
období meni ť, výpočet základného zisku na akciu nezoh ľadňuje takéto 
podmienene emitované akcie až do konca podmieneného obdobia, 
pretože sa nesplnili všetky stanovené podmienky.
 
54. Po čet podmienene emitovaných kme ňových akcií môže závisie ť od 
budúcej trhovej ceny kme ňových akcií. V takom prípade, ak dochádza 
k zrieďujúcemu ú činku, vychádza výpo čet zriedeného zisku na jednu 
akciu z po čtu kmeňových akcií, ktoré by boli emitované, ak by bola 
trhová cena na konci obdobia vykazovania trhovou cenou na konci  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 323
 
podmieneného obdobia. Ak podmienka vychádza z priemeru trhových 
cien za obdobie, ktoré presahuje koniec obdobia vykazovania, použije 
sa priemer pre to časové obdobie, ktoré uplynulo. Pretože sa trhová 
cena môže v budúcom období meni ť, výpočet základného zisku na 
akciu nezah ŕňa takéto podmienene emitované kme ňové akcie až do 
ukončenia podmieneného obdobia, pretože sa nesplnili všetky stano ­
vené podmienky.  
55. Po čet podmienene emitovaných kme ňových akcií môže závisie ť od 
budúcich ziskov a budúcich cien kme ňových akcií. V takých prípa ­
doch vychádza po čet kmeňových akcií zahrnutých do výpo čtu zriede­
ného zisku na jednu akciu z oboch podmienok (t. j. zisky k dátumu a aktuálna trhová cena na konci obdobia vykazovania). Podmienene emitované kme ňové akcie sa nezahrnú do výpo čtu zriedeného zisku 
na jednu akciu dovtedy, kým nie sú splnené obidve podmienky.
 
56. V iných prípadoch závisí po čet podmienene emitovaných kme ňových 
akcií od iných podmienok, než je zisk alebo trhová cena (napríklad 
môže ísť o otvorenie špecifického po čtu maloobchodov). V takýchto 
prípadoch, ak sa aktuálny stav podmienok do konca podmieneného obdobia nezmení, podmienene emitované kme ňové akcie sa zahrnú do 
výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu v súlade so stavom na konci 
obdobia vykazovania.
 
57. Podmienene emitované potenciálne kme ňové akcie (iné než akcie 
pokryté dohodou o podmienených akciách, napríklad podmienene 
emitované konvertibilné nástroje) sa zahrnú do výpo čtu zriedeného 
zisku na jednu akciu takto:  
a) účtovná jednotka ur čí, či je možné uvažova ť o emisii potenciál ­
nych kme ňových akcií na základe podmienok stanovených na ich 
emisiu v súlade s ustanoveniami dohody o podmienených akciách uvedených v odsekoch 52 až 56, a
 
b) ak by sa takéto potenciálne kme ňové akcie mali zoh ľadňovať 
v zriedenom zisku na jednu akciu, ú čtovná jednotka ur čí ich 
účinok na výpo čet zriedeného zisku na jednu akciu postupom 
podľa ustanovení platných pre opcie a warranty uvedených 
v odsekoch 45 až 48, ustanovení platných pre konvertibilné 
nástroje uvedených v odsekoch 49 až 51, ustanovení platných 
pre zmluvy, ktoré sa môžu vysporiada ť kmeňovými akciami 
alebo peniazmi uvedených v odsekoch 58 až 61, alebo pod ľa 
iných vhodných ustanovení.  
Uplatnenie alebo konverzia sa však predpokladajú na ú čely výpočtu 
zriedeného zisku na jednu akciu až po predpoklade uplatnenia alebo konverzie podobných potenciálnych kme ňových akcií v obehu, ktoré 
nie sú podmienene emitované.
 
Z m l u v y , k t o r é s a m ô ž u v y s p o r i a d a ť k m e ň o v ý m i 
a k c i a m i a l e b o p e n i a z m i  
58. Ak ú čtovná jednotka emitovala zmluvu, ktorú možno na základe 
voľby účtovnej jednotky vyrovna ť kmeňovými akciami alebo 
peniazmi, ú čtovná jednotka musí predpoklada ť, že zmluva bude 
vyrovnaná formou kme ňových akcií a výsledné potenciálne kme ňové 
akcie sa v prípade zrie ďujúceho ú činku zahrnú do zriedeného zisku na 
jednu akciu.  
59. Ak sa takáto zmluva prezentuje na ú čtovné účely ako majetok alebo 
záväzok, alebo ak obsahuje komponent vlastného imania a komponent záväzku, ú čtovná jednotka upraví čitateľa o všetky zmeny zisku alebo 
straty, ktoré by v priebehu obdobia vyplynuli z klasifikácie celej 
zmluvy ako nástroja vlastného imania. Takáto úprava je podobná 
úpravám vyžadovaným v odseku 33.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 324
 
60. Pokia ľ ide o zmluvy, ktoré sa môžu na základe vo ľby držiteľa vyspo­
riadať kmeňovými akciami alebo peniazmi, pri výpo čte zriedeného 
zisku na jednu akciu sa použije tá možnos ť úhrady, ktorá má vä čší 
zrieďujúci účinok.  
61. Príkladom zmluvy, ktorú možno vyrovna ť kmeňovými akciami alebo 
peniazmi, je dlhový nástroj, ktorý v de ň splatnosti ude ľuje účtovnej 
jednotke neobmedzené právo vyrovna ť istinu peniazmi alebo svojimi 
vlastnými kme ňovými akciami. Ďalším príkladom je upísaná predajná 
opcia, ktorá ude ľuje držite ľovi možnos ť vybrať si vyrovnanie formou 
kmeňových akcií alebo peniazmi.  
N a k ú p e n é o p c i e  
62. Zmluvy, akými sú napríklad nakúpené predajné opcie a nakúpené 
kúpne opcie (t. j. opcie v držbe ú čtovnej jednotky na jej vlastné 
kmeňové akcie) sa do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu neza ­
hŕňajú, pretože ich zahrnutie malo protizrie ďujúci účinok. Predajná 
opcia by sa uplatnila len v prípade, ak by bola realiza čná cena vyššia 
ako trhová cena a kúpna opcia by sa uplatnila len v prípade, ak by 
bola realiza čná cena nižšia ako trhová cena.  
U p í s a n é p r e d a j n é o p c i e  
63. Zmluvy, ktoré od ú čtovnej jednotky vyžadujú spätné odkúpenie jej 
vlastných akcií, akými sú upísané predajné opcie a forwardové kúpne 
zmluvy, sa v prípade zrie ďujúceho ú činku zahrnú do výpo čtu zriede­
ného zisku na jednu akciu. Ak sú tieto zmluvy po čas obdobia „v 
peniazoch“ (t. j. realiza čná cena alebo cena vysporiadania sa po čas 
obdobia nachádza nad priemernou trhovou cenou), potenciálny zrie ­ 
ďujúci účinok na zisk na akciu sa vypo číta takto:  
a) musí sa predpoklada ť, že na za čiatku obdobia dôjde k emisii dosta ­
točného množstva kme ňových akcií (pri priemernej trhovej cene za 
obdobie) s cie ľom získať výnosy potrebné na splnenie podmienok 
zmluvy;  
b) musí sa predpoklada ť, že výnosy z emisie sa použijú na splnenie 
podmienok zmluvy (t. j. na odkúpenie kme ňových akcií), a  
c) prírastkové kme ňové akcie (rozdiel medzi po čtom kme ňových 
akcií považovaných za emitované a po čtom kmeňových akcií prija ­
tých v dôsledku splnenia podmienok zmluvy) sa zahrnú do 
výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu.  
SPÄTNÉ ÚPRAVY  
64. Ak sa po čet kmeňových alebo potenciálnych kme ňových akcií 
v obehu zvýši následkom kapitalizácie, bonusovou emisiou, štiepením akcií, alebo sa zníži následkom spájania rozdelených akcií, je potrebné výpočty základného a zriedeného zisku na jednu akciu za všetky 
prezentované obdobia spätne upravi ť. Ak sa tieto zmeny vyskytnú 
po dátume, ku ktorému sa zostavuje  ►
M5 výkaz o finan čnej situ­
ácii ◄, ale pred schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie, 
výpočty na akciu pre túto a každú prezentovanú ú čtovnú závierku 
z predchádzajúcich období musia by ť založené na novom po čte 
akcií. Ak kalkulácie na akciu odzrkad ľujú takéto zmeny v po čte 
akcií, táto skuto čnosť sa zverejní. Okrem toho základné a zriedené 
zisky na jednu akciu za všetky prezentované obdobia sa upravia 
o vplyvy chýb, ako aj o úpravy vyplývajúce zo zmien ú čtovnej poli ­
tiky účtovaných spätne.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 325
 
65. Ú čtovná jednotka nemení zriedený zisk na jednu akciu vykázaný za 
akékoľvek predchádzajúce prezentované obdobie o zmeny 
v predpokladoch použitých v kalkuláciách zisku na akciu alebo o konverzie potenciálnych kme ňových akcií na kme ňové akcie.
 
PREZENTÁCIA  
66. Ú čtovná jednotka prezentuje priamo vo výkaze  ►M5 komplexného 
výsledku ◄ základný a zriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo 
stratu z pokra čujúcich činností priradite ľných kme ňovým akcionárom 
materskej spolo čnosti a pre zisk alebo stratu priradite ľnú kmeňovým 
akcionárom materskej spolo čnosti za obdobie pre každú triedu kme ňo­
vých akcií s rozdielnym právom na podiel na zisku za obdobie. 
Prezentácia základného a zriedeného zisku na akciu ú čtovnou 
jednotkou má rovnaký význam za všetky prezentované obdobia.  
67. Zisk na akciu sa prezentuje za každé obdobie, za ktoré sa prezentuje 
výkaz  ►M5 komplexného výsledku ◄. Ak sa zriedený zisk na 
jednu akciu vykazuje aspo ň za jedno obdobie, vykazuje sa za všetky 
prezentované obdobia aj napriek tomu, že jeho hodnota sa rovná 
základnému zisku na akciu. Ak je hodnota základného a zriedeného 
zisku na akciu rovnaká, je možné v rámci výkazu  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄ realizova ť duálnu prezentáciu v jednom riadku.  
▼M5 
67A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného 
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo ­
statnom výkaze prezentuje základný a zriedený zisk na akciu, ako sa požaduje v odsekoch 66 a 67.
 
▼B 
68. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje ukon čené činnosti, zverejní 
základný a zriedený zisk na akciu pre ukon čené činnosti bu ď vo 
výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄, alebo v poznámkach 
k účtovnej závierke.  
▼M5 
68A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného 
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo ­
statnom výkaze a v poznámkach prezentuje základný a zriedený zisk na akciu, ako sa požaduje v odseku 68.
 
▼B 
69. Ú čtovná jednotka prezentuje základný a zriedený zisk na akciu aj 
v prípade, ak sú sumy záporné (t. j. strata z akcie).  
ZVEREJNENIE  
70. Ú čtovná jednotka zverej ňuje: 
a) sumy, použité v čitateli výpo čtu základného a zriedeného zisku na 
akciu a ich porovnanie so sumami zisku alebo straty priradite ľnej 
materskej spolo čnosti za obdobie. Porovnanie zah ŕňa individuálny 
účinok každej triedy nástrojov, ktorá ovplyv ňuje zisk na akciu;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 326
 
b) vážený aritmetický priemer po čtu kmeňových akcií použitý 
v menovateli výpo čtu základného a zriedeného zisku na akciu 
a vzájomné porovnanie týchto menovate ľov. Porovnanie zah ŕňa 
individuálny ú činok každej triedy nástrojov, ktorá ovplyv ňuje 
zisk na akciu;  
c) nástroje (vrátane podmienene emitovaných akcií), ktoré by mohli 
potenciálne v budúcnosti zriedi ť základný zisk na akciu, ale ktoré 
neboli zahrnuté v kalkulácii zriedeného zisku na jednu akciu, lebo v prezentovanom(-ých) období (obdobiach) sú majú protizrie ďu­
júci účinok;
 
d) opis transakcií s kme ňovými akciami alebo transakcií 
s potenciálnymi kme ňovými akciami, ktoré sú iné než transakcie 
účtované v súlade s odsekom 64, ktoré sa vyskytli po  ►M5 období 
vykazovania ◄ a ktoré by významne zmenili po čet kmeňových 
akcií alebo potenciálnych kme ňových akcií zostávajúcich v obehu 
na konci obdobia, ak by sa tieto transakcie vyskytli pred koncom obdobia vykazovania.
 
71. Medzi transakcie uvedené v odseku 70 písm. d) patria tieto príklady:  
a) emisia akcií za hotovos ť; 
b) emisia akcií v prípade, že výnosy sa použijú na splatenie dlhu 
alebo na splatenie prioritných akcií zostávajúcich v obehu k dátumu, k súvahovému d ňu;
 
c) vykúpenie kme ňových akcií zostávajúcich v obehu;  
d) konverzia alebo uplatnenie potenciálnych kme ňových akcií zostá ­
vajúcich v obehu k súvahovému d ňu na kme ňové akcie;  
e) emisia opcií, warrantov alebo konvertibilných nástrojov a  
f) dosiahnutie podmienok, ktorých výsledkom by bola emisia 
podmienene emitovaných akcií.  
Zisky na akciu sa neupravujú o tie transakcie, ku ktorým dochádza po  
►M5 období vykazovania ◄, pretože tieto transakcie neovplyv ňujú 
množstvo kapitálu použitého na tvorbu zisku alebo straty za obdobie.  
72. Finan čné nástroje a iné zmluvy, vytvárajúce potenciálne kme ňové 
akcie, môžu obsahova ť zmluvné podmienky, ktoré ovplyv ňujú 
ocenenie základného a zriedeného zisku na akciu. Tieto zmluvné 
podmienky môžu ur čovať, či sú alebo nie sú potenciálne kme ňové 
akcie zrie ďujúce, a ak áno, ich vplyv na vážený priemer po čtu akcií 
v obehu a akéko ľvek následné úpravy zisku alebo straty priradite ľné 
kmeňovým akcionárom. Zverejnenie podmienok takýchto finan čných 
nástrojov a iných zmlúv sa odporú ča, ak sa nepožaduje inak (pozri 
IFRS 7  Finančné nástroje : zverejnenia ). ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 327
 
73. Ak ú čtovná jednotka zverejní popri základnom a zriedenom zisku na 
akciu aj sumy na akciu v inom komponente výkazu  ►M5 komplex ­
ného výsledku ◄, ako sú tie, ktoré sa vyžadujú týmto štandardom, 
tieto sumy sa vypo čítajú s použitím váženého priemeru po čtu kmeňo­
vých akcií stanovených v súlade s týmto štandardom. Zverejnenie 
základnej a zriedenej sumy na akciu v takom komponente má rovnaký 
význam a prezentuje sa v poznámkach k ú čtovnej závierke. Ú čtovná 
jednotka uvedie základ, z ktorého vychádza stanovenie čitateľa (čita­
teľov), vrátane toho, či sú sumy na akciu už zdanené alebo nie. Ak sa 
použije taký komponent výkazu  ►M5 komplexného výsledku ◄, 
kde sa nevykazujú riadkové položky, porovnanie sa uskuto ční medzi 
použitým komponentom a riadkovou položkou vykázanou vo výkaze  
►M5 komplexného výsledku ◄. 
▼M5 
73A. Odsek 73 sa vz ťahuje aj na ú čtovnú jednotku, ktorá okrem základ ­
ného a zriedeného zisku na akciu zverej ňuje aj sumy na akciu 
pomocou vykázanej zložky samostatného výkazu ziskov a strát [podľa opisu uvedeného v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 
2007)], odlišnú od tej, ktorú požaduje tento štandard.
 
▼B 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
74. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré 
sa začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M5 
74A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním pridali odseky 4A, 67A a 73A. 
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH VYHLÁSENÍ  
75. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 33  Zisk na akciu  (vydaný v roku 
1997).  
76. Týmto štandardom sa nahrádza SIC-24  Zisk na akciu – Finan čné 
nástroje a iné zmluvy, ktoré možno vysporiada ť akciami . ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 328
 
Dodatok A  
NÁVOD NA UPLAT ŇOVANIE  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
ZISK ALEBO STRATA PRIRADITE ĽNÁ MATERSKEJ SPOLO ČNOSTI  
A1. Na výpo čet zisku na akciu vychádzajúceho z konsolidovanej ú čtovnej 
závierky sa zisk alebo strata priradite ľná materskej spolo čnosti týka 
zisku alebo straty konsolidovanej ú čtovnej jednotky po úprave  
►M11  o nekontrolné ◄ podiely.  
PREDKUPNÉ PRÁVO PRI EMISII  
A2. Emisia kme ňových akcií v čase uplatnenia alebo konverzie potenciál ­
nych kme ňových akcií nedáva podnet na vznik bonusového prvku. Je 
tou tak preto, lebo potenciálne kme ňové akcie sa zvy čajne emitujú 
v plnej hodnote, čo má za následok proporcionálnu zmenu zdrojov 
dostupných ú čtovnej jednotke. V prípade predkupného práva pri 
emisii je však realiza čná cena často nižšia ako reálna hodnota akcií. 
Preto pod ľa ustanovení odseku 27 písm. b) takéto predkupné právo pri 
emisii obsahuje bonusový prvok. Ak je predkupné právo pri emisii 
ponúknuté všetkým existujúcim akcionárom, po čet kmeňových akcií 
použitých pri výpo čte základného a zriedeného zisku na akciu pre 
všetky obdobia pred predkupným právom pri emisii predstavuje 
počet kmeňových akcií v obehu pred vydaním vynásobený týmto 
faktorom:  
Reálna hodnota na akciu bezprostredne pred uplatnením práv  
Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením 
predkupných práv pri novej emisii  
Teoretická reálna hodnota pripadajúca na akciu pred uplatnením pred ­
kupných práv pri novej emisii sa vypo číta prirátaním súhrnnej trhovej 
hodnoty akcií bezprostredne pred uplatnením práv k výnosom 
z uplatnenia práv a vydelením po čtom akcií v obehu po uplatnení 
práv. V prípadoch, ke ď sú samotné práva verejne obchodovate ľné, 
nezávisle od akcií pred dátumom ich uplatnenia, sa reálna hodnota 
na účely tohto výpo čtu stanoví k uzávierke posledného d ňa, v ktorom 
sú akcie obchodovate ľné spoločne s právami.  
KONTROLNÉ ČÍSLO  
A3. Na ilustráciu aplikovania kontrolného čísla uvedeného v odsekoch 42 
a 43 predpokladajme, že ú čtovná jednotka má zisk z pokra čujúcich 
činností priradite ľných materskej spolo čnosti vo výške 4 800 CU, (*) 
stratu z ukon čených činností priradite ľnú materskej spolo čnosti -7 200 
CU, stratu priradite ľnú materskej spolo čnosti -2 400 CU a 2 000 
kmeňových akcií v obehu a 400 potenciálnych kme ňových akcií. 
Základný zisk ú čtovnej jednotky na akciu je 2,40 CU 
z pokračujúcich činností, -3,60 CU z ukon čených činností a -1,20 
CU za stratu. 400 potenciálnych kme ňových akcií sa zahrnie do 
výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu, pretože výsledný zisk na  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 329  
(*) V tomto návode sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách“ (CU).
 akciu vo výške 2,00 CU z pokra čujúcich činností má zrie ďujúci 
účinok za predpokladu nulového vplyvu tých 400 potenciálnych 
kmeňových akcií na zisk alebo stratu. Ke ďže zisk z pokra čujúcich 
činností priradite ľný materskej spolo čnosti predstavuje kontrolné 
číslo, účtovná jednotka zahrnie aj uvedených 400 potenciálnych 
kmeňových akcií do výpo čtu iných súm zisku na akciu aj napriek 
tomu, že výsledné sumy zisku na akciu majú protizrie ďujúci účinok 
v porovnaní so sumami základného zisku na akciu, t. j. strata na akciu je nižšia (-3,00 CU na akciu za straty z ukon čených činností a -1,00 
CU na akciu za stratu).
 
PRIEMERNÁ TRHOVÁ CENA KME ŇOVÝCH AKCIÍ  
A4. Na ú čely výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu sa priemerná 
trhová cena kme ňových akcií, o vydaní ktorých sa uvažuje, po číta 
na základe priemernej trhovej ceny kme ňových akcií v priebehu 
obdobia. Teoreticky by bolo možné zahrnú ť do určenia priemernej 
trhovej ceny každú trhovú transakciu s kme ňovými akciami ú čtovnej 
jednotky. Z praktického h ľadiska však zvy čajne posta čuje jednoduchý 
priemer týždenných alebo mesa čných cien.  
A5. Na výpo čet priemernej trhovej ceny vo všeobecnosti posta čujú záve­
rečné trhové ceny. Ak je však cenová fluktuácia príliš široká, repre ­
zentatívnejšiu cenu možno vypo čítať ako priemer najvyšších 
a najnižších cien. Metóda používaná na výpo čet priemernej trhovej 
ceny sa používa konzistentne, až kým v dôsledku zmenených podmienok nestratí priemerná cena reprezentatívnos ť. Ak účtovná 
jednotka napríklad používa závere čné trhové ceny na výpo čet prie­
mernej trhovej ceny po čas niekoľkých rokov s relatívne stabilnými 
cenami, môže zmeni ť metódu výpo čtu na priemer najvyššej 
a najnižšej ceny v prípade, ak ceny za čnú príliš kolísa ť, 
a výsledkom použitia závere čnej trhovej ceny je priemerná cena, 
ktorá už nie je reprezentatívna.
 
OPCIE, WARRANTY A ICH EKVIVALENTY  
A6. Predpokladá sa, že opcie alebo warranty na nákup konvertibilných 
nástrojov sa budú uplat ňovať na nákup konvertibilného nástroja 
zakaždým, ke ď priemerné ceny konvertibilného nástroja aj kme ňo­
vých akcií získaných konverziou budú nad realiza čnou cenou opcií 
alebo warrantov. Uplatnenie sa však nepredpokladá, kým sa takisto 
nepredpokladá konverzia podobných konvertibilných nástrojov 
v obehu, ak existujú.  
A7. Opcie alebo warranty môžu umož ňovať alebo vyžadova ť vyhlásenie 
ponuky na dlhový alebo iný nástroj ú čtovnej jednotky (alebo jej 
materskej spolo čnosti alebo dcérskej spolo čnosti) formou platby 
celej realiza čnej ceny alebo jej časti. Pri výpo čte zriedeného zisku 
na jednu akciu majú takéto opcie alebo warranty zrie ďujúci účinok 
v prípade, ak a) priemerná trhová cena súvisiacich kme ňových akcií 
v danom období presiahne realiza čnú cenu, alebo b) predajná cena 
nástroja, ktorý je predmetom ponuky, sa nachádza pod cenou, za  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 330
 
ktorú by bolo možné nástroj ponúknu ť v rámci op čnej zmluvy alebo 
zmluvy o warrante a výsledný diskont spôsobuje, že platná realiza čná 
cena je nižšia ako trhová cena kme ňových akcií dosiahnute ľných 
realizáciou. Pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu sa takéto 
opcie alebo warranty pokladajú za uplatnené a sú časne sa predpo ­
kladá, že dlhové alebo iné nástroje budú predmetom ponuky. Ak je 
pre držite ľa opcie alebo warrantu výhodnejšia ponuka na hotovos ť 
a zmluva takúto možnos ť pripúšťa, táto možnos ť sa predpokladá. 
Úrok (bez dane) z akéhoko ľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že 
bude predmetom ponuky, sa pripo číta späť ako úprava čitateľa. 
A8. Podobne sa riešia prioritné akcie s podobnými ustanoveniami alebo 
iné nástroje disponujúce opciami na konverziu, ktoré umož ňujú 
vyplatiť investora formou hotovosti pri priaznivejšom konverznom 
kurze.  
A9. Podkladové podmienky niektorých opcií alebo warrantov môžu vyža ­
dovať, aby sa výnosy získané z uplatnenia týchto nástrojov použili na 
vykúpenie dlhu alebo iných nástrojov ú čtovnej jednotky (alebo jej 
materskej alebo dcérskej spolo čnosti). Pri výpo čte zriedeného zisku 
na jednu akciu sa predpokladá uplatnenie týchto opcií alebo warrantov a použitie prostriedkov na nákup dlhu za priemernú trhovú cenu skôr než na nákup kme ňových akcií. Prebytok výnosov prijatých 
z predpokladaného uplatnenia, ktoré prevýši sumu použitú na nákup 
dlhu, sa však zoh ľadní (t. j. predpokladá sa, že sa použijú na spätný 
nákup kme ňových akcií) pri výpo čte zriedeného zisku na jednu akciu. 
Úrok (bez dane) z akéhoko ľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že 
bude odkúpený, sa pripo číta späť ako úprava čitateľa.
 
UPÍSANÉ PREDAJNÉ OPCIE  
A10. Na ilustráciu aplikácie ustanovení odseku 63 predpokladajme, že 
účtovná jednotka disponuje 120 upísanými predajnými opciami zostá ­
vajúcimi v obehu na jej kme ňové akcie s realiza čnou cenou 35 CU. 
Priemerná trhová cena jej kme ňových akcií za obdobie je 28 CU. Pri 
výpočte zriedeného zisku na jednu akciu ú čtovná jednotka predpo ­
kladá, že emituje 150 akcií za 28 CU za akciu na za čiatku obdobia, 
aby splnila svoju povinnos ť predať za 4 200 CU. Rozdiel medzi 150 
emitovanými kme ňovými akciami a 120 kme ňovými akciami prija ­
tými za splnenie predajnej opcie (30 prírastkových kme ňových akcií) 
sa pripočíta do menovate ľa pri výpo čte zriedeného zisku na jednu 
akciu.  
NÁSTROJE DCÉRSKYCH SPOLO ČNOSTÍ, SPOLO ČNÝCH PODNIKOV 
ALEBO PRIDRUŽENÝCH PODNIKOV  
A11. Potenciálne kme ňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku 
alebo pridruženého podniku, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie 
dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridruženého 
podniku, alebo na kme ňové akcie materskej spolo čnosti, spolo čníka 
alebo investora (vykazujúca ú čtovná jednotka), sa do výpo čtu zriede­
ných ziskov na jednu akciu zah ŕňajú takto:  
a) Nástroje emitované dcérskou spolo čnosťou, spolo čným podnikom 
alebo pridruženým podnikom, ktoré umož ňujú ich držite ľom získať 
kmeňové akcie dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo 
pridruženého podniku, sa zah ŕňajú do výpo čtu údaju 
o zriedenom zisku na jednu akciu dcérskej spolo čnosti, spolo čného 
podniku alebo pridruženého podniku. Tento zisk za akciu sa následne zahrnie do výpo čtov zriedeného zisku na akciu vykazu ­
júcej účtovnej jednotky na základe držby nástrojov dcérskej 
spoločnosti, spolo čného podniku alebo pridruženého podniku 
vykazujúcou ú čtovnou jednotkou;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 331
 
b) Nástroje dcérskej spolo čnosti, spolo čného podniku alebo pridruže ­
ného podniku, ktoré možno konvertova ť na kmeňové akcie vyka ­
zujúcej ú čtovnej jednotky, sa spolu s potenciálnymi kme ňovými 
akciami vykazujúcej ú čtovnej jednotky zvažujú na ú čely výpočtu 
zriedeného zisku na jednu akciu. Podobne aj opcie alebo warranty 
vydané dcérskou spolo čnosťou, spolo čným podnikom alebo 
pridruženým podnikom na nákup kme ňových akcií vykazujúcej 
účtovnej jednotky sa spolu s potenciálnymi kme ňovými akciami 
zvažujú pri výpo čte konsolidovaného zriedeného zisku na jednu 
akciu.  
A12. Na ú čel stanovenia vplyvu emitovaných nástrojov vykazujúcej 
účtovnej jednotky, ktoré sú konvertibilné na kme ňové akcie dcérskej 
spoločnosti, spolo čného podniku alebo pridruženého podniku, na zisk 
na akciu, sa predpokladá, že nástroje sa konvertujú a čitateľ (zisk 
alebo strata priradite ľná kmeňovým akcionárom materskej spolo č­
nosti) sa pod ľa toho upraví v súlade s odsekom 33. Okrem týchto 
úprav je sa menovate ľ upraví o každú zmenu zisku alebo straty 
zaznamenanú vykazujúcou ú čtovnou jednotkou (ako je výnos 
z dividend alebo výnos vykázaný metódou vlastného imania), ktorá je priradite ľná zvýšenému po čtu kmeňových akcií dcérskej spolo č­
nosti, spolo čného podniku alebo pridruženého podniku v obehu, 
ktoré sú výsledkom predpokladanej konverzie. Menovate ľ výpočtu 
zriedeného zisku na jednu akciu sa nemení, pretože po čet kmeňových 
akcií vykazujúcej ú čtovnej jednotky zostávajúcich v obehu by sa 
v dôsledku predpokladanej konverzie nezmenil.
 
PODIEĽAJÚCE SA NÁSTROJE VLASTNÉHO IMANIA A DVE TRIEDY 
KMEŇOVÝCH AKCIÍ  
A13. Vlastné imanie niektorých ú čtovných jednotiek obsahuje:  
a) nástroje, ktoré sa podie ľajú na dividendách s kme ňovými akciami 
v súlade s vopred ur čeným vzorcom (napríklad dve za jednu), 
niekedy s vrchným limitom rozsahu plnenia (napríklad až do 
stanovenej sumy na akciu, ale nie nad ňu); 
b) triedu kme ňových akcií s odlišnou mierou dividend od inej triedy 
kmeňových akcií, ale nedisponuje prednostnými alebo prioritnými 
právami.  
A14. Na ú čely výpočtu zriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá 
konverzia tých nástrojov uvedených v odseku A13, ktoré sú konver ­
tibilné na kme ňové akcie v prípade zrie ďujúceho ú činku. Pokia ľ ide 
o tie nástroje, ktoré nie sú konvertibilné na triedu kme ňových akcií, 
zisk alebo strata za obdobie sa priradí rôznym triedam akcií a podieľajúcim sa nástrojom vlastného imania v súlade s ich právami 
na dividendu alebo inými právami podielu na nerozdelených ziskoch. 
Výpočet základného a zriedeného zisku na akciu:
 
a) Zisk alebo strata priradite ľná kmeňovým akcionárom materskej 
spoločnosti sa upraví (znížený zisk a zvýšená strata) o sumu divi ­
dend deklarovaných v priebehu obdobia pre každú triedu akcií a o zmluvnú sumu dividend (alebo úroku z dlhopisov majúcich 
podiel), ktorá sa musí zaplati ť za obdobie (napríklad ide 
o nezaplatené kumulatívne dividendy);
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 332
 
b) Zostávajúci zisk alebo strata sa alokuje kme ňovým akciám 
a podieľajúcim sa nástrojom vlastného imania v takom rozsahu, 
v akom sa každý nástroj podie ľa na zisku tak, ako keby všetok 
zisk alebo strata za obdobie boli rozdelené. Celkový zisk alebo strata alokovaná každej triede nástroja vlastného imania sa stanoví 
spočítaním sumy alokovanej dividendám a sumy alokovanej 
z titulu vlastníctva podielu;
 
c) Celková suma zisku alebo straty alokovaná každej triede nástroja 
vlastného imania sa delí po čtom nástrojov zostávajúcich v obehu, 
ktorým sú alokované zisky na ú čely určenia zisku na akciu pre ten 
nástroj.  
Na výpočet zriedeného zisku na jednu akciu sa všetky predpokladané 
emitované kme ňové akcie zarátajú do kme ňových akcií zostávajúcich 
v obehu.  
ČIASTOČNE SPLATENÉ AKCIE  
A15. Ak sa kme ňové akcie emitujú, ale nie úplne splatia, pri výpo čte 
základného zisku na akciu sa považujú za zlomok kme ňovej akcie 
do takého rozsahu, v akom by mali nárok na podie ľanie sa na divi ­
dendách po čas obdobia vo vz ťahu k splatenej kme ňovej akcii.  
A16. Ak čiastočne splatené akcie nemajú nárok podie ľať sa na dividendách 
v priebehu obdobia, považujú sa pri výpo čte zriedeného zisku na 
jednu akciu za ekvivalent opcií alebo warrantov. Nesplatený zostatok sa považuje za výnosy použité na nákup kme ňových akcií. Po čet akcií 
zahrnutých do výpo čtu zriedeného zisku na jednu akciu rozdielom 
medzi po čtom upísaných akcií a po čtom akcií, o ktorých sa predpo ­
kladá, že príde k ich nákupu.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 333
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 34  
Finančné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka  
CIEĽ 
Cieľom tohto štandardu je stanovi ť minimálny obsah finan čných výkazov 
v priebehu ú čtovného roka a stanovi ť zásady vykazovania a oce ňovania 
v kompletnej alebo skrátenej ú čtovnej závierke pre časový interval v priebehu 
účtovného roka. V časným a spo ľahlivým finan čným vykazovaním v priebehu 
účtovného roka sa zlepšuje schopnos ť investorov, verite ľov a iných strán poro ­
zumieť schopnosti ú čtovnej jednotky vytvára ť zisky a pe ňažné toky a jej finan č­
nému stavu a likvidite.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Týmto štandardom sa nestanovuje, od ktorých ú čtovných jednotiek by 
sa malo vyžadova ť zverejňovanie finan čných výkazov v priebehu 
účtovného roka, s akou frekvenciou, alebo v akom čase po ukon čení 
časového intervalu v priebehu ú čtovného roka. Vlády, regula čné 
orgány cenných papierov, burzy cenných papierov a ú čtovnícke inšti ­
túcie však často vyžadujú od ú čtovných jednotiek, s ktorých dlhovými 
alebo majetkovými cennými papiermi sa verejne obchoduje, aby zverejňovali finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka. Tento štan ­
dard sa uplat ňuje, ak ú čtovná jednotka má povinnos ť, alebo sa 
rozhodne zverejni ť finančné výkazy v priebehu ú čtovného roka 
v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva. 
Výbor pre medzinárodné ú čtovné štandardy (*) odporú ča účtovným 
jednotkám, s ktorých cennými papiermi sa verejne obchoduje, aby 
poskytovali finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka, ktoré sú 
v súlade so zásadami vykazovania, oce ňovania a zverej ňovania stano ­
venými týmto štandardom. Ú čtovným jednotkám, s ktorých cennými 
papiermi sa verejne obchoduje, sa konkrétne odporú ča:
 
a) poskytova ť finančné výkazy v priebehu ú čtovného roka najneskôr 
ku koncu prvej polovice ich ú čtovného roka a  
b) poskytnú ť svoje finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka 
k dispozícii najneskôr 60 dní po ukon čení časového intervalu 
v priebehu ú čtovného roka.  
2. Všetky finan čné výkazy, ro čné alebo v priebehu ú čtovného roka, sa 
z hľadiska súladu s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkaz ­
níctva posudzujú samostatne. Skuto čnosť, že účtovná jednotka nepo ­
skytla finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka po čas konkrétneho 
účtovného roka alebo poskytla finan čné výkazy v priebehu ú čtovného 
roka, ktoré nie sú v súlade s týmto štandardom, nebráni ú čtovnej 
jednotke zostavi ť svoju ro čnú účtovnú závierku v súlade 
s Medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva, ak tak bola 
zostavená.  
3. Ak je uvedené, že finan čný výkaz ú čtovnej jednotky v priebehu 
účtovného roka je v súlade s Medzinárodnými štandardmi finan čného 
výkazníctva, musí sp ĺňať všetky požiadavky tohto štandardu. V tejto 
súvislosti sa v odseku 19 vyžadujú ur čité zverejnenia.  
DEFINÍCIE  
4. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 334  
(*) Výbor pre medzinárodné ú čtovné štandardy vystriedala Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy, ktorá za čala s činnosťou v roku 2001.
 Časový interval v priebehu ú čtovného roka  je obdobie finan čného vykazovania 
kratšie ako celý ú čtovný rok.  
▼M5 
Finančný výkaz v priebehu ú čtovného roka  je finančný výkaz, ktorý obsahuje 
buď účtovnú závierku v úplnej štruktúre [ako je opísaná v IAS 1  Prezentácia 
účtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)], alebo ú čtovnú závierku 
v skrátenej štruktúre (opísanú v tomto štandarde) za časový interval v priebehu 
účtovného roka.  
▼B 
OBSAH FINAN ČNÉHO VÝKAZU V PRIEBEHU Ú ČTOVNÉHO ROKA  
▼M5 
5. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) vymedzuje ú čtovnú závierku 
v úplnej štruktúre, ktorá obsahuje tieto zložky:  
a) výkaz o finan čnej situácii ku koncu obdobia,  
b) výkaz komplexného výsledku za obdobie,  
c) výkaz zmien vlastného imania za obdobie,  
d) výkaz o pe ňažných tokoch za obdobie,  
e) poznámky obsahujúce preh ľad významných ú čtovných politík 
a ďalšie vysvet ľujúce informácie a  
f) výkaz o finan čnej situácii k za čiatku najskoršieho porovnávacieho 
obdobia, ke ď účtovná jednotka retrospektívne uplatní ú čtovnú poli ­
tiku alebo retrospektívne prehodnotí položky vo svojej ú čtovnej 
závierke, alebo ke ď reklasifikuje položky vo svojej ú čtovnej 
závierke.  
▼B 
6. V záujme v časnosti a so zrete ľom na náklady a predchádzanie opako ­
vanému vykazovaniu už vykázaných informácií môže by ť účtovná 
jednotka povinná poskytova ť alebo sa môže rozhodnú ť poskytova ť, 
k obdobiam v priebehu ú čtovného roka menší rozsah informácií 
v porovnaní s ro čnou účtovnou závierkou. Týmto štandardom sa defi ­
nuje minimálny obsah finan čných výkazov v priebehu ú čtovného 
roka, ktorý tvoria skrátené ú čtovné výkazy a vybrané vysvet ľujúce 
poznámky. Zámerom finan čných výkazov v priebehu ú čtovného 
roka je aktualizova ť ostatnú úplnú ro čnú účtovnú závierku. Preto sú 
zamerané na nové činnosti, udalosti a okolnosti a neduplikujú už 
predtým vykázané informácie.  
7. Nie je zámerom tohto štandardu zakazova ť alebo odrádza ť účtovnú 
jednotku od zverej ňovania účtovnej závierky v úplnej štruktúre (ako je 
opísaná v IAS 1) vo svojich finan čných výkazoch v priebehu ú čtov­
ného roka namiesto skrátených ú čtovných výkazov a vybraných 
vysvetľujúcich poznámok. Týmto štandardom sa tiež nezakazuje 
účtovným jednotkám ani sa neodrádzajú od toho, aby zaradili do 
skrátených finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka viac ako 
minimum riadkových položiek, alebo viac vybraných vysvet ľujúcich 
poznámok, než sa stanovuje v tomto štandarde. Na ú čtovnú závierku 
v úplnej štruktúre za časový interval v priebehu ú čtovného roka sa 
tiež vzťahujú postupy vykazovania a oce ňovania uvedené v tomto 
štandarde, pri čom tieto výkazy by mali obsahova ť všetky zverejnenia 
vyžadované týmto štandardom (najmä vysvetlivky uvedené v odseku 
16), ako aj tie, ktoré sa vyžadujú pod ľa ostatných štandardov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 335
 
Minimálne zložky finan čných výkazov v priebehu ú čtovného roka  
8. Finan čné výkazy v priebehu ú čtovného roka obsahujú minimálne tieto 
zložky:  
▼M5 
a) skrátený výkaz o finan čnej situácii,  
b) skrátený výkaz komplexného výsledku prezentovaný bu ď ako:  
(i) skrátený jeden výkaz; alebo  
(ii) skrátený samostatný výkaz ziskov a strát a skrátený výkaz 
komplexného výsledku;  
c) skrátený výkaz zmien vlastného imania,  
d) skrátený výkaz o pe ňažných tokoch a  
e) vybrané vysvet ľujúce poznámky.  
8A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS 
1 (v znení revízie z roku 2007), prezentuje skrátené informácie z tohto samostatného výkazu.
 
▼B 
Forma a obsah ú čtovnej závierky v priebehu ú čtovného roka  
9. Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje ako svoj finan čný výkaz v priebehu 
účtovného roka ú čtovnú závierku v úplnej štruktúre, forma a obsah 
tejto závierky podliehajú požiadavkám IAS 1 o ú čtovnej závierke 
v úplnej štruktúre.  
10. Ak ú čtovná jednotka zverej ňuje ako svoj finan čný výkaz v priebehu 
účtovného roka skrátenú ú čtovnú závierku, tieto skrátené výkazy 
musia obsahova ť minimálne každý názov a medzisú čet, ktoré boli 
zahrnuté v jej ostatnej ro čnej účtovnej závierke a vybrané vysvet ľu­
júce poznámky pod ľa požiadaviek tohto štandardu. Ak by vynechanie 
riadkových položiek alebo poznámok v ú čtovnej závierke v priebehu 
účtovného roka bolo zavádzajúce, dodato čne sa do nej zaradia.  
▼M8 
11. V ú čtovnej závierke, ktorá prezentuje zložky hospodárskeho výsledku 
za časový interval v priebehu ú čtovného roka, ú čtovná jednotka 
prezentuje základný a zriedený zisk na akciu za tento interval, ak účtovná jednotka patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 33  Zisk na 
akciu . (
 1 ). 
▼M5 
11A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu v odseku 81 IAS 
1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samostatnom výkaze prezen ­
tuje základný a zriedený zisk na akciu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 336  
( 1 ) Tento odsek bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými v máji 2008 na 
objasnenie rozsahu pôsobnosti IAS 34.
 ►M5 12. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) poskytuje návod na štruktúru 
účtovnej závierky. ◄ V návode na implementáciu k IAS 1 sa ilustrujú 
možné spôsoby prezentácie súvahy, výkazu  ►M5 komplexného 
výsledku ◄ a výkazu zmien vlastného imania.  
▼M5 __________  
▼B 
14. Ak bola posledná ro čná účtovná závierka ú čtovnej jednotky konsoli ­
dovanou závierkou, finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu 
účtovného roka sa zostavujú ako konsolidované. Individuálna ú čtovná 
závierka materskej spolo čnosti nie je konzistentná alebo porovnate ľná 
s konsolidovanou závierkou v ostatných ro čných finan čných výka ­
zoch. Ak ro čné finan čné výkazy ú čtovnej jednotky obsahovali 
okrem konsolidovanej ú čtovnej závierky aj individuálnu ú čtovnú 
závierku materskej spolo čnosti, tento štandard nevyžaduje ani neza ­
kazuje zahrnutie individuálnej ú čtovnej závierky materskej spolo čnosti 
do finančných výkazov ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka.  
Vybrané vysvet ľujúce poznámky  
15. Používate ľ finančných výkazov ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtov­
ného roka bude ma ť zároveň prístup k najaktuálnejším ro čným 
finančným výkazom danej ú čtovnej jednotky. Nie je preto potrebné, 
aby sa v poznámkach k finan čným výkazom v priebehu ú čtovného 
roka poskytovali relatívne nevýznamné aktualizácie údajov, ktoré už 
boli uvedené v poznámkach k ostatným ro čným výkazom. K dátumu 
výkazu v priebehu ú čtovného roka je užito čnejšie vysvetli ť udalosti 
a transakcie, ktoré sú významné pre pochopenie zmien vo finan čnej 
pozícii a výkonnosti ú čtovnej jednotky od  ►M5 konca posledného 
ročného obdobia vykazovania. ◄ 
16. Ú čtovná jednotka v poznámkach k finan čným výkazom v priebehu 
účtovného roka uvádza minimálne ďalej uvedené informácie, ak sú 
významné a ak nie sú zverejnené na inom mieste finan čných výkazov 
v priebehu ú čtovného roka. Informácie sa oby čajne vykazujú na 
základe obdobia od za čiatku roka do príslušného dátumu. Ú čtovná 
jednotka však takisto zverej ňuje každú udalos ť alebo transakciu, 
ktorá je významná na pochopenie daného časového intervalu 
v priebehu ú čtovného roka:  
a) vyhlásenie, že vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtovného roka 
sa v porovnaní s ostatnou ro čnou účtovnou závierkou použila 
rovnaká ú čtovná politika a metódy výpo čtu, alebo došlo 
k zmene tejto politik alebo metód, opis povahy a vplyvu danej 
zmeny;  
b) vysvet ľujúce komentáre o sezónnosti alebo cyklickosti činností 
v priebehu ú čtovného roka;  
c) povahu a sumu položiek ovplyv ňujúcich aktíva, záväzky, vlastné 
imanie, čisté príjmy alebo pe ňažné toky, ktoré sú mimoriadne 
svojím charakterom, rozsahom alebo výskytom;  
d) povahu a sumu zmien pri odhadovaných sumách vykázaných 
v predchádzajúcich časových intervaloch v priebehu bežného 
účtovného roka, alebo zmeny v odhadoch vykázaných 
v predchádzajúcich ú čtovných rokoch, ak tieto zmeny majú 
významný vplyv v bežnom časovom intervale v priebehu ú čtov­
ného roka;  
e) emisie, spätné odkúpenia a splatenia dlhových a majetkových 
cenných papierov;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 337
 
f) vyplatené dividendy (súhrnne alebo na akciu) osobitne pre 
kmeňové akcie a pre ostatné akcie;  
g) ďalej uvedené informácie o segmentoch (zverejnenie informácií 
o segmentoch sa vyžaduje vo finan čných výkazoch ú čtovnej 
jednotky v priebehu ú čtovného roka, iba ak sa v IFRS 8  Prevádz­
kové segmenty  vyžaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila infor ­
mácie o segmentoch vo svojej ro čnej účtovnej závierke):  
i) výnosy od externých zákazníkov, ak sú zahrnuté do ocenenia 
zisku alebo straty segmentu, preverované vedúcim s rozhodujúcou právomocou, alebo mu inak pravidelne posky ­
tované;
 
ii) výnosy medzi segmentmi, ak sú zahrnuté do ocenenia zisku 
alebo straty segmentu, preverované vedúcim s rozhodujúcou právomocou, alebo mu inak pravidelne poskytované;
 
iii) ocenenie zisku alebo straty segmentu;  
iv) celkové aktíva, ktoré sa významne zmenili od sumy zverej ­
nenej v ostatnej ro čnej účtovnej závierke;  
v) opis zmien od ostatnej ro čnej účtovnej závierky v zásadách 
posudzovania segmentov alebo oce ňovania zisku alebo straty 
segmentu;  
vi) zosúhlasenie celkového ocenenia zisku alebo straty vykazova ­
teľných segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky 
pred zaúčtovaním da ňového nákladu (da ňového výnosu) a pred 
ukončenými činnosťami. Ak však ú čtovná jednotka alokuje na 
vykazovate ľné segmenty položky, akým je da ňový náklad 
(daňový výnos), ú čtovná jednotka môže zosúhlasi ť celkové 
ocenenie zisku alebo straty segmentov so ziskom alebo stratou 
po zahrnutí týchto položiek. Významné zosúhlasovacie položky sa v tomto zosúhlasení samostatne identifikujú a opíšu;
 
h) významné udalosti nasledujúce po skon čení časového intervalu 
v priebehu ú čtovného roka, ktoré neboli zoh ľadnené vo finan čných 
výkazoch tohto obdobia;  
▼M12  
i) vplyv zmien v štruktúre ú čtovnej jednotky po čas časového inter ­
valu v priebehu ú čtovného roka, vrátane podnikových kombinácií, 
dosiahnutia alebo straty ovládania dcérskych spolo čností 
a dlhodobých investícií, reštrukturalizácií a ukon čených činností. 
V prípade podnikových kombinácií ú čtovná jednotka zverejní 
informácie, ktoré požaduje IFRS 3  Podnikové kombinácie ; a 
▼B 
j) zmeny v podmienených záväzkoch alebo podmienených aktívach 
od ►M5 konca posledného ro čného obdobia vykazovania ◄. 
17. Ďalej sa uvádzajú príklady vyžadovaných zverejnení pod ľa odseku 16. 
Návody na zverej ňovanie mnohých z týchto položiek sú poskytnuté 
v jednotlivých štandardoch a interpretáciách:  
a) zníženie hodnoty zásob na čistú realizovate ľnú hodnotu a zrušenie 
takéhoto zníženia hodnoty,  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 338
 
b) vykázanie straty zo zníženia hodnoty nehnute ľností, strojov 
a zariadení, nehmotného majetku alebo iného majetku a zrušenie 
takejto straty zo zníženia hodnoty;  
c) zrušenie všetkých rezerv na náklady reštrukturalizácie;  
d) nadobudnutie a vyradenie položiek nehnute ľností, strojov 
a zariadení;  
e) záväzky z titulu nákupu nehnute ľností, strojov a zariadení;  
f) právne vysporiadania;  
g) opravy chýb predchádzajúceho obdobia;  
h) [vypúš ťa sa];  
i) prípady omeškania splátok úveru alebo porušenia úverovej zmluvy, 
k náprave ktorých nedošlo pred  ►M5 koncom obdobia vykazo ­
vania ◄ alebo  ►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄, a 
j) transakcie so spriaznenými osobami.  
18. Ostatné štandardy špecifikujú zverejnenia, ktoré by sa mali uvádza ť 
v účtovnej závierke. V tomto kontexte ú čtovná závierka znamená 
účtovnú závierku v úplnej štruktúre, ktorá je bežne sú časťou ročných 
finančných výkazov a niekedy aj sú časťou iných výkazov. 
S výnimkou požiadaviek uvedených v odseku 16 písm. i) sa zverej ­
nenia vyžadované týmito ostatnými štandardmi nevyžadujú, ak 
finančné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka obsa ­
hujú len skrátenú ú čtovnú závierku a vybrané vysvet ľujúce poznámky 
a nie účtovnú závierku v úplnej štruktúre.  
Zverejnenie súladu s IFRS  
19. Ak sú finan čné výkazy ú čtovnej jednotky v priebehu ú čtovného roka 
v súlade s týmto štandardom, táto skuto čnosť sa zverejní. Finan čné 
výkazy v priebehu ú čtovného roka sa nepovažujú za zostavené 
v súlade so štandardmi, ak nevyhovujú všetkým požiadavkám Medzi ­
národných štandardov finan čného výkazníctva.  
Obdobia, za ktoré sa majú finan čné výkazy v priebehu ú čtovného 
roka prezentova ť 
20. Výkazy v priebehu roka obsahujú finan čné výkazy v priebehu roka 
(skrátené alebo úplné) za tieto obdobia:  
a) ►M5 výkaz o finan čnej situácii ◄ ku koncu bežného časového 
intervalu v priebehu ú čtovného roka a porovnávací  ►M5 výkaz 
o finančnej situácii ◄ ku koncu bezprostredne predchádzajúceho 
účtovného roka;  
▼M5 
b) výkazy komplexného výsledku za bežné obdobie v priebehu ú čtov­
ného roka a kumulatívne za bežný ú čtovný rok až k príslušnému 
dátumu a k tomu porovnate ľné výkazy komplexného výsledku za 
zodpovedajúce obdobie v priebehu ú čtovného roka (bežné a k 
tomu istému dátumu predchádzajúceho roka) za bezprostredne 
predchádzajúci finan čný rok. Ako a povo ľuje v IAS 1 (v znení 
revízie z roku 2007), výkazy v priebehu ú čtovného roka môžu 
prezentova ť buď jeden výkaz komplexného výsledku, alebo 
výkaz zobrazujúci zložky zisku alebo straty (samostatný výkaz 
ziskov a strát) a druhý výkaz za čínajúci ziskom alebo stratou, 
v ktorom sa zobrazujú zložky ostatných sú častí komplexného 
výsledku (výkaz komplexného výsledku),  
▼B 
c) výkaz zmien vlastného imania kumulatívne za bežný ú čtovný rok 
k príslušnému dátumu s porovnávacím ro čným výkazom za porov ­
nateľné obdobie k príslušnému dátumu bezprostredne predchádza ­
júceho účtovného roka a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 339
 
d) výkaz  ►M5 o peňažných tokoch ◄ kumulatívne za bežný 
účtovný rok k príslušnému dátumu s porovnávacím výkazom za 
porovnate ľné obdobie k príslušnému dátumu bezprostredne pred ­
chádzajúceho ú čtovného roka.  
21. Pre ú čtovnú jednotku, ktorej činnosť je vysoko sezónna, môže by ť 
užitočné vykazovanie finan čných informácií za 12 mesiacov  
►M5 až do konca obdobia po čas účtovného roka ◄ 
a porovnávacích informácií za predchádzajúcich 12 mesiacov. Účtovným jednotkám, ktorých činnosť je vysoko sezónna, sa preto 
odporúča zvážiť zverejňovanie dodato čných informácií k tým, ktoré sa 
vyžadujú v predchádzajúcom odseku.
 
22. V dodatku A sú znázornené obdobia, za ktoré sa vyžaduje prezentácia 
v účtovných jednotkách, ktoré zverej ňujú správy polro čne a v účtov­
ných jednotkách, ktoré zverej ňujú správy štvr ťročne. 
Významnos ť 
23. Pri rozhodovaní o spôsobe vykazovania, oce ňovania, klasifikácie 
alebo zverej ňovania položky pre potreby finan čného vykazovania 
v priebehu ú čtovného roka sa významnos ť posudzuje vo vz ťahu 
k finančným údajom za tento časový interval v priebehu ú čtovného 
roka. Pri posudzovaní významnosti sa berie do úvahy, že oce ňovanie 
v priebehu ú čtovného roka sa môže vo vä čšej miere opiera ť o odhady, 
ako pri oce ňovaní ročných finan čných údajov.  
24. Pod ľa definícií v IAS 1 a IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných 
odhadoch a chyby  sa položka považuje za významnú vtedy, ak by jej 
vynechanie alebo chybné uvedenie mohlo ovplyvni ť ekonomické 
rozhodnutia používate ľov účtovnej závierky. IAS 1 vyžaduje osobitné 
zverejňovanie významných položiek vrátane napríklad ukon čených 
činností a IAS 8 vyžaduje zverej ňovanie zmien v ú čtovných odha ­
doch, chýb a zmien ú čtovnej politiky. Ani jeden z týchto štandardov 
neobsahuje návod na kvantifikovanie významnosti.  
25. Zatia ľ čo zhodnotenie významnosti si vždy vyžaduje posúdenie, 
v tomto štandarde sa pri vykazovaní a zverej ňovaní rozhodnutí 
vychádza len z údajov za časový interval v priebehu ú čtovného 
roka z dôvodu zrozumite ľnosti týchto údajov v priebehu ú čtovného 
roka. Tak napríklad neobvyklé položky, zmeny ú čtovnej politiky 
alebo odhadov a chyby sa vykazujú a zverej ňujú na základe význam ­
nosti vychádzajúcej z údajov za časový interval v priebehu ú čtovného 
roka, aby sa tak predišlo zavádzajúcim záverom v dôsledku prípad ­
ného nezverejnenia. Primárnym cie ľom je zabezpe čiť, aby finan čné 
výkazy v priebehu ú čtovného roka obsahovali všetky dôležité infor ­
mácie na pochopenie finan čnej pozície a výkonnosti ú čtovnej 
jednotky za časový interval v priebehu ú čtovného roka.  
ZVEREJNENIE V RO ČNEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE  
26. Ak sa suma odhadu vykázaná za časový interval v priebehu ú čtov­
ného roka podstatne zmenila po čas posledného časového intervalu 
v priebehu ú čtovného roka, ale individuálne finan čné výkazy za 
toto posledné obdobie nie sú zverejnené, povaha a suma tejto 
zmeny v odhade sa zverejnia v poznámkach k ro čnej účtovnej 
závierke za daný ú čtovný rok.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 340
 
27. IAS 8 vyžaduje zverej ňovanie povahy a (ak je to možné) sumy takej 
zmeny v odhade, ktorá bu ď významne vplýva na bežné obdobie, 
alebo sa o čakáva, že bude ma ť významný vplyv v nasledujúcich 
obdobiach. V odseku 16 písm. d) tohto štandardu sa vyžaduje podobné zverejnenie vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtovného 
roka. Príkladmi sú zmeny v odhadoch po čas posledného časového 
intervalu v priebehu ú čtovného roka súvisiace so znížením hodnoty 
zásob, reštrukturalizáciou alebo stratami zo zníženia hodnoty, ktoré boli vykázané v predchádzajúcich časových intervaloch v priebehu 
účtovného roka. Požadované zverejnenie v zmysle predchádzajúceho 
odseku je konzistentné s požiadavkou IAS 8 a je zámerne úzko špeci ­
fikované – aby sa týkalo len zmeny v odhade. Od ú čtovnej jednotky 
sa nevyžaduje, aby do svojej ro čnej účtovnej závierky zahrnula doda ­
točné finančné informácie za časový interval v priebehu ú čtovného 
roka.
 
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE  
Rovnaká ú čtovná politika v priebehu roka  
28. Ú čtovná jednotka uplat ňuje vo svojich finan čných výkazoch 
v priebehu ú čtovného roka rovnakú ú čtovnú politiku ako v ro čnej 
účtovnej závierke, okrem zmien ú čtovnej politiky uskuto čnených po 
dátume zostavenia ostatnej ro čnej účtovnej závierky, ktoré sa odzrka ­
dlia v budúcej ro čnej účtovnej závierke. Frekvencia vykazovania 
účtovnej jednotky (ro čne, polročne alebo štvr ťročne) však neovplyvní 
oceňovanie jej ro čných výsledkov. Z toho dôvodu sa na ú čely vyka­
zovania v priebehu ú čtovného roka oce ňuje na základe obdobia od 
začiatku roka do príslušného dátumu.  
29. Môže sa zda ť, že z požiadavky na uplat ňovanie rovnakej ú čtovnej 
politiky ú čtovnou jednotkou vo finan čných výkazoch v priebehu 
účtovného roka ako v ro čnej účtovnej závierke vyplýva, že ocenenia 
v časovom intervale v priebehu ú čtovného roka sú také, ako keby 
každý časový interval existoval samostatne ako nezávislé obdobie 
vykazovania. Ustanovením, že frekvencia vykazovania ú čtovnej 
jednotky neovplyv ňuje oceňovanie ro čných výsledkov, však odsek 
28 potvrdzuje, že časový interval v priebehu ú čtovného roka je časťou 
dlhšieho obdobia ú čtovného roka. Ocenenia na základe obdobia od 
začiatku roka do príslušného dátumu môžu zah ŕňať zmeny 
v odhadoch súm vykázaných v predchádzajúcich časových intervaloch 
bežného ú čtovného roka. No zásady vykazovania aktív, záväzkov, 
výnosov a nákladov za časové intervaly v priebehu ú čtovného roka 
sú rovnaké ako pri ro čnej účtovnej závierke.  
30. Na ilustráciu:  
a) zásady vykazovania a oce ňovania strát zo zníženia hodnoty zásob, 
reštrukturalizácie alebo zníženia hodnôt po čas časového intervalu 
v priebehu ú čtovného roka sú rovnaké ako tie, ktoré by ú čtovná 
jednotka použila, ak by zostavovala len ro čnú účtovnú závierku. 
Ak sa však tieto položky vykážu a ocenia v jednom časovom 
intervale v priebehu ú čtovného roka a tento odhad sa 
v nasledujúcom časovom intervale daného ú čtovného roka 
zmení, pôvodný odhad sa opraví v nasledujúcom časovom inter ­
vale buď navýšením o dodato čnú sumu straty, alebo zrušením 
predtým vykázanej sumy;  
b) náklad, ktorý na konci časového intervalu v priebehu ú čtovného 
roka nesp ĺňa definíciu majetku, sa  ►M5 vo výkaze o finan čnej 
situácii ◄ nevykazuje ako odložený, aby v budúcnosti bu ď 
naplnil definíciu majetku, alebo znižoval zisky v časových inter ­
valoch v priebehu ú čtovného roka, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 341
 
c) náklady na da ň z príjmov sa vykazujú v každom časovom intervale 
v priebehu ú čtovného roka na základe najlepšieho odhadu váže ­
ného priemeru ro čnej sadzby dane z príjmov o čakávanej za celý 
účtovný rok. V prípade zmeny odhadu ro čnej sadzby dane 
z príjmov sa môže časovo rozlíšená suma nákladov na da ň 
z príjmov v jednom z časových intervalov v priebehu ú čtovného 
roka upravi ť v nasledujúcom období daného ú čtovného roka.  
31. Pod ľa Koncep čného rámca prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky 
(koncepčný rámec) je vykazovanie „proces zahrnutia položky, ktorá 
spĺňa definíciu zložky a sp ĺňa kritériá na vykazovanie, do súvahy 
alebo výkazu  ►M5 komplexného výsledku ◄“. Definície aktív, 
záväzkov, výnosov a nákladov sú rozhodujúce pre vykazovanie, 
a to tak k ro čnému dátumu vykazovania, ako aj k dátumom vykazo ­
vania v priebehu ú čtovného roka.  
32. K dátumom v priebehu ú čtovného roka sa na aktíva uplat ňujú tie isté 
testy na budúce ekonomické úžitky ako ku koncu ú čtovného roka 
účtovnej jednotky. Náklady, ktoré by svojou podstatou nesp ĺňali 
kritériá aktív na konci ú čtovného roka, by nesp ĺňali kritériá ani 
k dátumom v priebehu ú čtovného roka. Podobne záväzky  
►M5 ku koncu obdobia vykazovania v priebehu ú čtovného 
roka ◄ musia predstavova ť existujúcu povinnos ť k tomuto dátumu, 
tak ako aj  ►M5 ku koncu ro čného obdobia vykazovania ◄. 
33. Základnou charakteristickou črtou príjmov (výnosov) a nákladov je, 
že súvisiace pe ňažné prílevy a odlevy aktív a záväzkov sa už usku ­
točnili. Ak sa tieto pe ňažné prílevy a odlevy aktív a záväzkov už 
uskutočnili, súvisiaci výnos a náklad sa vykážu; v opa čnom prípade 
sa nevykážu. V koncep čnom rámci sa uvádza, že „náklady sa vykážu 
vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄, keď nastane zníženie 
budúcich ekonomických úžitkov vz ťahujúce sa na zníženie aktív, 
alebo zvýšenie záväzkov, ktoré je možné spo ľahlivo oceni ť... 
Koncepčný rámec nepovo ľuje vykazovanie takých položiek 
v súvahe, ktoré nesp ĺňajú definíciu aktív alebo záväzkov“.  
34. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje len ku koncu roka, je schopná 
zohľadňovať informácie o oce ňovaní aktív, záväzkov, výnosov, 
nákladov a pe ňažných tokov vykázaných vo svojej ú čtovnej závierke, 
ktoré sú dostupné po čas celého ú čtovného roka. V skuto čnosti sa jej 
ocenenia uskuto čňujú na základe obdobia od za čiatku roka do prísluš ­
ného dátumu.  
35. Ú čtovná jednotka, ktorá zostavuje výkazy polro čne, používa pri 
oceňovaní v ú čtovnej závierke za prvé šes ťmesačné obdobie infor ­
mácie, ktoré sú k dispozícii v priebehu polroka, alebo krátko po jeho skon čení a za obdobie dvanástich mesiacov informácie, ktoré 
sú k dispozícii ku koncu roka, alebo krátko po ňom. Ocenenie za 
dvanásť mesiacov odzrkad ľuje možné zmeny v odhadoch súm vyká ­
zaných za prvé šes ťmesačné obdobie. Sumy vykázané vo finan čných 
výkazoch v priebehu ú čtovného roka za prvých šes ť mesiacov sa 
spätne neupravujú. V odseku 16 písm. d) a odseku 26 sa však vyža ­
duje, aby sa zverejnili povaha a suma všetkých významných zmien 
v odhadoch.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 342
 
36. Ú čtovná jednotka, ktorá zostavuje výkazy častejšie ako polro čne, 
oceňuje výnosy a náklady na základe obdobia od za čiatku roka do 
príslušného dátumu v každom časovom intervale v priebehu ú čtov­
ného roka pomocou informácií, ktoré sú k dispozícii pri zostavovaní každej účtovnej závierky. Sumy výnosov a nákladov vykázané za 
bežný časový interval v priebehu ú čtovného roka odzrkad ľujú všetky 
zmeny v odhadoch súm vykázaných v predchádzajúcich obdobiach v priebehu ú čtovného roka. Sumy vykázané v predchádzajúcich časo­
vých intervaloch v priebehu ú čtovného roka sa spätne neupravujú. 
V odseku 16 písm. d) a odseku 26 sa však vyžaduje, aby sa zverejnili 
povaha a suma všetkých významných zmien v odhadoch.
 
Sezónne, cyklické alebo príležitostné výnosy  
37. Sezónne, cyklické alebo príležitostné výnosy prijaté v priebehu ú čtov­
ného roka sa k dátumu v priebehu ú čtovného roka neo čakávajú alebo 
časovo nerozlišujú, ak by nebolo vhodné ich o čakávať alebo časovo 
rozlišovať na konci ú čtovného roka ú čtovnej jednotky.  
38. Príkladmi sú výnosy z dividend, tantiémy a štátne dotácie. Niektoré 
účtovné jednotky okrem toho trvale realizujú vyššie výnosy v ur čitých 
časových intervaloch v priebehu ú čtovného roka v porovnaní s inými 
časovými intervalmi v priebehu ú čtovného roka, príkladom čoho sú 
sezónne výnosy maloobchodníkov. Takéto výnosy sa vykážu vtedy, keď sa vyskytnú.
 
Náklady vznikajúce nerovnomerne po čas účtovného roka  
39. Náklady vznikajúce nerovnomerne po čas účtovného roka ú čtovnej 
jednotky sa na ú čely vykazovania v priebehu ú čtovného roka časovo 
očakávajú alebo rozlišujú vtedy a len vtedy, ak je tiež vhodné tento 
typ nákladov o čakávať alebo časovo rozlišova ť na konci daného 
účtovného roka.  
Uplatňovanie zásad vykazovania a oce ňovania  
40. V dodatku B sú uvedené príklady uplat ňovania všeobecných zásad 
vykazovania a oce ňovania stanovených v odsekoch 28 až 39.  
Použitie odhadov  
41. Postupy oce ňovania, ktoré sa majú dodržiava ť vo finan čných výka ­
zoch v priebehu ú čtovného roka, sú zamerané na uistenie, že výsledné 
informácie sú spo ľahlivé a že všetky významné finan čné informácie, 
ktoré sú dôležité na pochopenie finan čnej pozície alebo výkonnosti 
účtovnej jednotky, sú riadne zverejnené. Zatia ľ čo sa ocenenie 
v ročných závierkach aj vo finan čných výkazoch v priebehu ú čtov­
ného roka často zakladá na primeraných odhadoch, pri zostavovaní 
finančných výkazov v priebehu ú čtovného roka sa vo všeobecnosti 
častejšie používajú metódy odhadu, ako pri zostavovaní ro čných 
účtovných závierok.  
42. V dodatku C sú uvedené príklady použitia metód odhadu v časových 
intervaloch v priebehu ú čtovného roka.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 343
 
PREHODNOTENIE VÝKAZOV ZA PREDCHÁDZAJÚCE ČASOVÉ INTER ­
VALY V PRIEBEHU Ú ČTOVNÉHO ROKA  
43. Zmena ú čtovnej politiky, ku ktorej neexistuje prechodné ustanovenie 
nového štandardu alebo interpretácie, sa zoh ľadňuje: 
a) v prehodnotení finan čných výkazov za predchádzajúce časové 
intervaly v priebehu bežného ú čtovného roka a za porovnate ľné 
obdobia v priebehu akýchko ľvek predchádzajúcich ú čtovných 
rokov, ktoré sa prehodnotia v ro čných účtovných závierkach 
v súlade s IAS 8, alebo  
b) ak je na za čiatku účtovného roka nemožné ur čiť kumulatívny 
vplyv uplatnenia novej ú čtovnej politiky na všetky predchádzajúce 
obdobia, v úprave ú čtovných závierok za predchádzajúce časové 
intervaly v priebehu bežného ú čtovného roka a za porovnate ľné 
obdobia v priebehu predchádzajúcich ú čtovných rokov uplatnením 
novej účtovnej politiky prospektívne od najskoršieho možného 
obdobia.  
44. Jedným z cie ľov predchádzajúcej zásady je zaisti ť, aby sa na 
konkrétnu skupinu transakcií aplikovala po čas celého ú čtovného 
roka jednotná ú čtovná politika. V zmysle IAS 8 sa zmena ú čtovnej 
politiky zoh ľadňuje spätným uplat ňovaním, pri čom sa prehodnotia 
finančné údaje za predchádzajúce obdobia po čnúc najskorším 
možným obdobím. Ak je však nemožné ur čiť kumulatívnu sumu 
úpravy za predchádzajúce ú čtovné roky, nová politika sa v zmysle 
IAS 8 uplat ňuje prospektívne od čo najskoršieho možného obdobia. 
Zmyslom zásady v odseku 43 je, aby sa všetky prípadné zmeny 
účtovnej politiky, ku ktorým dôjde po čas bežného ú čtovného roka, 
aplikovali bu ď spätne, alebo ak to nie je možné, prospektívne, a to 
najneskôr od za čiatku účtovného roka.  
45. Ak by bolo povolené zoh ľadňovať účtovné zmeny k príslušnému 
dátumu obdobia v priebehu ú čtovného roka, umožnilo by sa tým 
uplatňovanie dvoch rôznych ú čtovných politík na ur čitú skupinu trans ­
akcií v rámci toho istého ú čtovného roka. Výsledkom by bola proble ­
matická alokácia, nejasné výsledky prevádzkových činností 
a komplikovaná analýza a zrozumite ľnosť informácií za časový 
interval v priebehu ú čtovného roka.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
46. Tento štandard nadobúda ú činnosť pre účtovné závierky, ktoré sa 
vzťahujú na obdobia za čínajúce sa 1. januára 1999 alebo neskôr. 
Skoršia aplikácia sa odporú ča. 
▼M5 
47. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 4, 5, 8, 11, 
12 a 20, vypustil odsek 13 a pridal odseky 8A a 11A. Ú čtovná 
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní 
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené 
zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.  
▼M12  
48. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 16 písm. i). Ú čtovná 
jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 
3 (revidovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena a doplnenie sa takisto uplat ňuje na toto skoršie obdobie.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 344
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 36  
Zníženie hodnoty majetku  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť postupy, ktoré ú čtovná jednotka 
používa, aby zabezpe čila, že ú čtovná hodnota jej majetku nie je 
vyššia, ako je jeho spätne získate ľná suma. O majetku sa ú čtuje vo 
vyššej sume, ako je jeho spätne získate ľná suma, ak jeho ú čtovná 
hodnota prevyšuje sumu získate ľnú z používania alebo predaja 
majetku. V tomto prípade sa majetok vykazuje ako majetok so 
zníženou hodnotou a v štandarde sa požaduje, aby ú čtovná jednotka 
vykazovala stratu zo zníženia hodnoty. V tomto štandarde sa takisto stanovuje, kedy by ú čtovná jednotka mala zruši ť stratu zo zníženia 
hodnoty a predpisujú sa povinné zverejnenia.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní zníženia hodnoty každého 
majetku, okrem:  
a) zásob (pozri IAS 2  Zásoby ); 
b) majetku vznikajúceho na základe zmlúv o zhotovení (pozri IAS 11  
Zmluvy o zhotovení ); 
c) odložených da ňových poh ľadávok (pozri IAS 12  Dane z príjmov ); 
d) majetku vznikajúceho zo zamestnaneckých požitkov (pozri IAS 19  
Zamestnanecké požitky ); 
e) finančného majetku, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 39  
Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie ; 
f) investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa oce ňuje reálnou 
hodnotou (pozri IAS 40  Investičný nehnute ľný majetok ); 
▼M8 
g) biologického majetku týkajúceho sa po ľnohospodárskej činnosti, 
ktorý sa oce ňuje v reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj 
(pozri IAS 41  Poľnohospodárstvo ); 
▼B 
h) odložených akvizi čných nákladov a nehmotného majetku vznika ­
júceho zo zmluvných práv pois ťovateľa v rámci poistných zmlúv 
v rozsahu pôsobnosti IFRS 4  Poistné zmluvy  a 
i) dlhodobého majetku (alebo skupín na vyradenie) klasifikovaného 
ako držaný na predaj v súlade s IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný 
na predaj a ukon čenie činnosti . 
3. Tento štandard sa neuplat ňuje na zásoby, majetok vznikajúci v rámci 
zmlúv o zhotovení, odložené da ňové pohľadávky, majetok vznikajúci 
v rámci zamestnaneckých požitkov, alebo majetok klasifikovaný ako držaný na predaj (alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie, ktorá sa klasifikuje ako držaná na predaj), pretože existujúce štandardy uplat ­
niteľné na takýto majetok obsahujú požiadavky na vykazovanie 
a oceňovanie tohto majetku.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 345
 
4. Tento štandard sa uplat ňuje na finan čný majetok klasifikovaný ako:  
a) dcérske spolo čnosti v zmysle IAS 27  Konsolidovaná 
a individuálna ú čtovná závierka ; 
b) pridružené podniky v zmysle IAS 28  Podiely v pridružených 
podnikoch  a 
c) spoločné podniky v zmysle IAS 31  Podiely na spolo čnom podni ­
kaní. 
Zníženie hodnoty iného finan čného majetku je upravené v IAS 39.  
▼M8 
5. Tento štandard sa neuplat ňuje na finan čný majetok patriaci do rozsahu 
pôsobnosti IAS 39, na investi čný majetok ocenený reálnou hodnotou 
v súlade s IAS 40, ani na biologický majetok súvisiaci 
s poľnohospodárskou činnosťou, ocenený reálnou hodnotou zníženou 
o náklady na predaj v súlade s IAS 41. Tento štandard sa však uplatňuje na majetok ú čtovaný v precenenej hodnote (t. j. reálnej 
hodnote) v súlade s inými štandardmi IFRS, akým je model prece ­
nenia uvedený v IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia . Zisťo­
vanie, či by hodnota preceneného majetku mohla by ť znížená, závisí 
od základne, ktorá sa používa na stanovenie reálnej hodnoty:
 
▼B 
a) Ak je reálna hodnota majetku jeho trhovou hodnotou, jediným 
rozdielom medzi reálnou hodnotou majetku a jeho reálnou 
hodnotou zníženou o náklady na predaj sú priame dodato čné 
náklady na vyradenie majetku:  
i) ak sú náklady na vyradenie zanedbate ľné, spätne získate ľná 
suma preceneného majetku sa nevyhnutne približuje, alebo je vyššia ako jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota). 
V takomto prípade je po uplatnení požiadaviek na precenenie 
nepravdepodobné, že sa znížila hodnota preceneného majetku a spätne získate ľná suma sa nemusí odhadova ť;
 
ii) ak nie sú náklady na vyradenie zanedbate ľné, reálna hodnota 
po odpočítaní nákladov na predaj preceneného majetku je 
nevyhnutne nižšia ako jeho reálna hodnota. Preto sa hodnota 
preceneného majetku zníži, ak je jeho hodnota z používania nižšia ako jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota). V tomto prípade ú čtovná jednotka po uplatnení požiadaviek 
na precenenie použije tento štandard, aby zistila, či by hodnota 
majetku mohla by ť znížená;
 
b) Ak je reálna hodnota majetku ur čená na inom základe ako jeho 
trhová hodnota, jeho precenená suma (t. j. reálna hodnota) by mohla by ť vyššia alebo nižšia, ako je jeho spätne získate ľná 
suma. Preto po uplatnení požiadaviek na precenenie ú čtovná 
jednotka použije tento štandard, aby zistila, či by hodnota majetku 
mohla by ť znížená.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 346
 
DEFINÍCIE  
6. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Aktívny trh  je trh, v rámci ktorého sú splnené všetky z týchto 
podmienok:  
a) položky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;  
b) spravidla je kedyko ľvek možné nájs ť ochotných kupujúcich 
a predávajúcich a  
c) ceny sú k dispozícii verejnosti.  
▼M12  __________  
▼B 
Účtovná hodnota  je suma, v ktorej sa vykazuje majetok, po odpo čí­
taní prípadných akumulovaných odpisov (amortizácie) 
a akumulovaných strát zo zníženia jeho hodnoty.  
Peňazotvorná jednotka  je najmenšia identifikovate ľná skupina aktív, 
ktorá vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú do ve ľkej 
miery nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných 
aktív alebo skupín aktív.  
Celopodnikové aktíva  sú aktíva iné ako goodwill, ktoré prispievajú 
k budúcim pe ňažným tokom tak posudzovanej pe ňazotvornej 
jednotky, ako aj ostatných pe ňazotvorných jednotiek.  
Náklady na vyradenie  sú dodato čné náklady priamo priradite ľné 
k vyradeniu aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky, s výnimkou finan ­ 
čných nákladov a nákladov na da ň z príjmu.  
Odpisovate ľná hodnota  je obstarávacia cena aktíva alebo iná suma, 
ktorou sa nahrádza obstarávacia cena v ú čtovnej závierke, po odpo ­ 
čítaní jeho reziduálnej hodnoty.  
Odpisovanie (amortizácia)  je systematická alokácia odpisovate ľnej 
hodnoty aktíva po čas jeho doby použite ľnosti (  1 ). 
Reálna hodnota po odpo čítaní nákladov na predaj  je suma získate ľná 
z predaja aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky v nezávislej transakcii 
medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami, po odpo čí­
taní nákladov na vyradenie.  
Strata zo zníženia hodnoty  je suma, o ktorú ú čtovná hodnota aktíva 
alebo peňazotvornej jednotky prevyšuje ich spätne získate ľnú sumu.  
Spätne získate ľná suma  aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky je bu ď 
jeho reálna hodnota po odpo čítaní nákladov na predaj alebo, ak je 
vyššia, jeho hodnota z používania.  
Doba použite ľnosti  je buď: 
a) časové obdobie, po čas ktorého sa o čakáva, že ú čtovná jednotka 
bude používa ť aktívum, alebo  
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktoré sa o čakáva, že 
účtovná jednotka získa z majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 347  
( 1 ) V prípade nehmotného majetku sa namiesto pojmu „odpisovanie“ vo všeobecnosti 
používa pojem „amortizácia“. Obidva pojmy majú rovnaký význam.
 Hodnota z používania  je súčasná hodnota budúcich pe ňažných tokov, 
ktorých získanie sa o čakáva z aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky.  
IDENTIFIKOVANIE MAJETKU, KTORÉHO HODNOTA BY MOHLA BY Ť 
ZNÍŽENÁ  
7. V odsekoch 8 až 17 sa špecifikuje, kedy sa ur čuje spätne získate ľná 
suma. Tieto požiadavky používajú pojem „aktívum“, uplat ňujú sa 
však rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku. 
Zostávajúca časť tohto štandardu má túto štruktúru:  
a) v odsekoch 18 až 57 sa stanovujú požiadavky na oce ňovanie 
spätne získate ľnej sumy. Tieto požiadavky takisto používajú 
pojem „aktívum“, uplat ňujú sa však rovnako na jednotlivé 
aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku;  
b) v odsekoch 58 až 108 sa stanovujú požiadavky na vykazovanie 
a oceňovanie strát zo zníženia hodnoty. Vykazovaním 
a oceňovaním strát zo zníženia hodnoty jednotlivých aktív iných 
ako goodwill sa zaoberajú odseky 58 až 64. Odseky 65 až 108 sa zaoberajú vykazovaním a oce ňovaním strát zo zníženia hodnoty 
peňazotvorných jednotiek a goodwillu;
 
c) v odsekoch 109 až 116 sa stanovujú požiadavky na zrušenie strát 
zo zníženia hodnoty vykázaných pre aktívum alebo pe ňazotvornú 
jednotku v predchádzajúcich obdobiach. Tieto požiadavky opä ť 
používajú pojem „aktívum“, uplat ňujú sa však rovnako na jedno ­
tlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku. Ďalšie požiadavky 
pre jednotlivé aktívum sa stanovujú v odsekoch 117 až 121, pre 
peňazotvornú jednotku v odsekoch 122 a 123 a pre goodwill 
v odsekoch 124 a 125;  
d) v odsekoch 126 až 133 sa špecifikujú informácie, ktoré sa zverej ­ 
ňujú o stratách zo zníženia hodnoty majetku a o zrušení strát zo 
zníženia hodnoty majetku a pe ňazotvorných jednotiek. V odsekoch 
134 až 137 sa špecifikujú dodato čné požiadavky na zverej ňovanie 
informácií o pe ňazotvorných jednotkách, ku ktorým bol na ú čely 
testovania na zníženie hodnoty alokovaný goodwill alebo 
nehmotný majetok s neur čitou dobou použite ľnosti.  
8. Hodnota majetku je znížená, ak jeho ú čtovná hodnota prevyšuje jeho 
spätne získate ľnú sumu. V odsekoch 12 až 14 sa opisujú niektoré 
náznaky toho, že by mohla nasta ť strata zo zníženia hodnoty. 
V prípade výskytu ktoréhoko ľvek z týchto náznakov sa od ú čtovnej 
jednotky vyžaduje, aby uskuto čnila formálny odhad spätne získate ľnej 
sumy. S výnimkou ustanovení odseku 10 sa v tomto štandarde od účtovnej jednotky nevyžaduje formálny odhad spätne získate ľnej 
sumy, ak neexistuje žiadny náznak straty zo zníženia hodnoty.
 
9. Ú čtovná jednotka by mala ku každému dátumu vykazovania posúdi ť, 
či existuje nejaký náznak, že by hodnota majetku mohla by ť znížená. 
Ak niektorý z takýto náznakov existuje, ú čtovná jednotka odhadne 
spätne získate ľnú sumu majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 348
 
10. Bez oh ľadu na to, či existuje náznak zníženia hodnoty, ú čtovná 
jednotka takisto:  
a) Raz ro čne vykonáva test na zníženie hodnoty nehmotného majetku 
s neurčitou dobou použite ľnosti, alebo nehmotného majetku, ktorý 
zatiaľ nie je k dispozícii na používanie, a to porovnaním jeho 
účtovnej hodnoty so spätne získate ľnou sumou. Tento test na 
zníženie hodnoty sa môže vykonáva ť kedykoľvek v priebehu 
ročného obdobia za predpokladu že sa vykoná každý rok k tomu 
istému dátumu. Rozli čný nehmotný majetok možno na zníženie 
hodnoty testova ť v rozdielnych časoch. Ak však po čas bežného 
ročného obdobia došlo k prvotnému vykázaniu takéhoto nehmot ­
ného majetku, takýto nehmotný majetok sa testuje na zníženie hodnoty pred koncom bežného ro čného obdobia;
 
b) Raz ro čne vykonáva test na zníženie hodnoty goodwillu nadobud ­
nutého v rámci podnikovej kombinácie, v súlade s odsekmi 80 
až 99.  
11. Schopnos ť nehmotného majetku vytvára ť dostatočné budúce ekono ­
mické úžitky na návratnos ť jeho účtovnej hodnoty je vä čšinou pred ­
metom vyššej neistoty pred tým, ako je majetok k dispozícii na 
používanie, než po tom, ako je k dispozícii na používanie. Z tohto dôvodu sa v tomto štandarde od ú čtovnej jednotky požaduje mini ­
málne raz ro čne uskuto čňovať test na zníženie ú čtovnej hodnoty 
nehmotného majetku, ktorý ešte nie je k dispozícii na používanie.
 
12. Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že by hodnota majetku 
mohla by ť znížená, berie ú čtovná jednotka do úvahy minimálne tieto 
náznaky:  
Vonkajšie zdroje informácií  
a) trhová hodnota aktíva sa po čas obdobia znížila podstatne viac, ako 
by sa očakávalo v dôsledku plynutia času alebo bežného použí ­
vania;  
b) počas obdobia sa vyskytli, alebo sa v blízkej budúcnosti vyskytnú, 
podstatné zmeny s nepriaznivým vplyvom na ú čtovnú jednotku 
v technologickom, trhovom, ekonomickom, alebo právnom prostredí, v rámci ktorého ú čtovná jednotka pôsobí, alebo na 
trhu, pre ktorý je majetok ur čený;
 
c) počas obdobia sa zvýšili trhové úrokové miery alebo ostatné trhové 
miery návratnosti investícií a tieto zvýšenia pravdepodobne ovplyvnia diskontnú sadzbu, ktorá sa používa pri výpo čte hodnoty 
z používania majetku a významne znížia spätne získate ľnú sumu 
majetku;
 
d) účtovná hodnota čistých aktív ú čtovnej jednotky je vyššia, ako je 
jej trhová kapitalizácia;  
Interné zdroje informácií  
e) k dispozícii sú dôkazy o zastaraní alebo fyzickom poškodení 
majetku;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 349
 
f) počas obdobia sa vyskytli, alebo sa o čakáva, že sa v blízkej budúc ­
nosti vyskytnú, podstatné zmeny s nepriaznivým vplyvom na 
účtovnú jednotku, v rozsahu alebo v spôsobe, akým sa majetok 
používa alebo sa o čakáva, že sa bude používa ť. Tieto zmeny 
zahŕňajú nevyužívanie majetku, plány na ukon čenie alebo reštruk ­
turalizáciu činností, v rámci ktorých sa majetok využíva, plány na 
vyradenie majetku pred pôvodne o čakávaným dátumom 
a opätovné posúdenie doby použite ľnosti majetku z neur čitej na 
určitú (  1 ); 
g) k dispozícii sú dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú, že 
ekonomická výkonnos ť aktíva je alebo bude horšia, ako sa o čaká­
valo. 
▼M7 
Dividenda z dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky 
alebo pridruženého podniku  
h) v prípade investície do dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej 
účtovnej jednotky alebo pridruženého podniku investor vykazuje 
dividendu z tejto investície a k dispozícii sú dôkazy, že:  
(i) účtovná hodnota investície v individuálnej ú čtovnej závierke 
prevyšuje ú čtovné hodnoty v konsolidovanej ú čtovnej závierke 
čistého majetku podniku, do ktorého sa investuje vrátane 
pridruženého goodwillu; alebo  
(ii) dividenda prevyšuje celkové súhrnné príjmy dcérskej spolo č­
nosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridruženého 
podniku v období, v ktorom sa dividenda deklaruje.  
▼B 
13. Zoznam v odseku 12 nie je vy čerpávajúci. Ú čtovná jednotka môže 
identifikova ť iné náznaky toho, že hodnota majetku by mohla by ť 
znížená a na základe ktorých by sa od ú čtovnej jednotky vyžadovalo, 
aby určila spätne získate ľnú sumu majetku, alebo v prípade good ­
willu, aby vykonala test na zníženie hodnoty v súlade s odsekmi 80 až 99.
 
14. Dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú, že hodnota majetku 
by mohla by ť znížená, zah ŕňajú existenciu:  
a) peňažných tokov na nadobudnutie aktív alebo následnej potreby 
peňažných prostriedkov na ich prevádzkovanie a údržbu, ktoré sú 
podstatne vyššie ako tie, ktoré boli pôvodne rozpo čtované;  
b) skutočných čistých pe ňažných tokov alebo prevádzkového zisku 
alebo straty plynúcich z aktíva, ktoré sú podstatne horšie ako tie, 
ktoré boli rozpo čtované;  
c) podstatného zníženia rozpo čtovaných čistých pe ňažných tokov 
alebo prevádzkového zisku, alebo podstatného zvýšenia rozpo čto­
vanej straty, plynúcich z aktíva, alebo  
d) prevádzkových strát alebo pe ňažných výdavkov, v súvislosti 
s majetkom, ak sú údaje bežného obdobia agregované s údajmi rozpočtovanými do budúcnosti.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 350  
( 1 ) V momente, ke ď majetok splní kritériá na jeho klasifikáciu ako majetok držaný na predaj 
(alebo sa zaradí do skupiny na vyradenie, ktorá sa klasifikuje ako držaná na predaj), 
vyjme sa z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu a ú čtuje sa v súlade s IFRS 5  Dlhodobý 
majetok držaný na predaj a ukon čenie činnosti.
 15. Ako sa uvádza v odseku 10, v tomto štandarde sa požaduje minimálne 
raz ročne vykona ť test na zníženie hodnoty nehmotného majetku, 
ktorý má neur čitú dobu použite ľnosti, alebo ktorý ešte nie je 
k dispozícii na používanie a goodwillu. Okrem situácií, v ktorých sa uplatňujú ustanovenia odseku 10, sa koncepcia významnosti uplat ­ 
ňuje aj pri identifikácii, či je potrebné odhadnú ť spätne získate ľnú 
sumu majetku. Ak napríklad predchádzajúce výpo čty ukazujú, že 
spätne získate ľná suma majetku je podstatne vyššia ako jeho ú čtovná 
hodnota, ú čtovná jednotka nemusí znovu odhadnú ť spätne získate ľnú 
sumu majetku, ak sa nevyskytli žiadne udalosti, ktorými by sa elimi ­
noval tento rozdiel. Podobne by sa predchádzajúcou analýzou mohlo ukázať, že spätne získate ľná suma aktíva nie je citlivá na jeden (alebo 
viac) z náznakov uvedených v zozname v odseku 12.
 
16. Na ilustráciu odseku 15, ak sa trhové úrokové miery alebo iné trhové 
miery návratnosti investícií po čas obdobia zvýšia, ú čtovná jednotka 
nemusí uskuto čniť formálny odhad spätne získate ľnej sumy majetku 
v týchto prípadoch:  
a) ak je nepravdepodobné, že diskontná sadzba použitá pri výpo čte 
hodnoty z používania aktíva bude ovplyvnená zvýšením týchto 
trhových mier. Napríklad zvýšenia krátkodobých úrokových mier nemusia ma ť významný vplyv na diskontnú sadzbu použitú pre 
majetok, ktorý má dlhú zostávajúcu dobu použite ľnosti;
 
b) ak je pravdepodobné, že diskontná sadzba použitá pri výpo čte 
hodnoty z používania aktíva bude ovplyvnená zvýšením týchto trhových mier, avšak v predchádzajúcej analýze citlivosti spätne získateľnej sumy sa ukazuje, že:
 
i) je nepravdepodobné, že dôjde k významnému zníženiu spätne 
získateľnej sumy, pretože budúce pe ňažné toky sa takisto prav ­
depodobne zvýšia (napríklad v niektorých prípadoch môže účtovná jednotka preukáza ť, že upravuje svoje výnosy 
z dôvodu kompenzácie prípadného zvýšenia trhových úroko ­
vých mier), alebo
 
ii) je nepravdepodobné, že zníženie spätne získate ľnej sumy bude 
viesť k výraznej strate zo zníženia hodnoty.  
17. Ak existuje náznak, že hodnota aktíva by mohla by ť znížená, môže to 
naznačovať, že bude potrebné prehodnoti ť a upraviť zostávajúcu dobu 
použiteľnosti, metódu odpisovania (amortizácie), alebo reziduálnu 
hodnotu aktíva v súlade so štandardom, ktorý sa uplat ňuje na toto 
aktívum, dokonca aj vtedy, ak nebola vykázaná žiadna strata zo 
zníženia hodnoty tohto majetku.  
OCEŇOVANIE SPÄTNE ZÍSKATE ĽNEJ SUMY  
18. V tomto štandarde sa definuje spätne získate ľná suma ako reálna 
hodnota aktíva alebo pe ňazotvornej jednotky po odpo čítaní nákladov 
na predaj alebo, ak je vyššia, ich hodnota z používania. V odsekoch 
19 až 57 sa stanovujú požiadavky na oce ňovanie spätne získate ľnej 
sumy. Tieto požiadavky používajú pojem „aktívum“, uplat ňujú sa 
však rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj na pe ňazotvornú jednotku.  
19. Nie je vždy potrebné ur čiť aj reálnu hodnotu aktíva po odpo čítaní 
nákladov na predaj aj jeho hodnotu z používania. Ak jedna z týchto 
súm prevyšuje ú čtovnú hodnotu aktíva, hodnota aktíva nie je znížená 
a nie je potrebné odhadova ť druhú hodnotu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 351
 
20. Reálna hodnota znížená o náklady na predaj by sa mohla da ť určiť aj 
vtedy, ak s majetkom sa neobchoduje na aktívnom trhu. Niekedy však 
nebude možné ur čiť reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj, 
pretože neexistuje základ pre spo ľahlivý odhad sumy, ktorú by bolo 
možné získa ť z predaja majetku v nezávislej transakcii medzi infor ­
movanými a dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. V takomto prípade 
môže ako spätne získate ľnú sumu ú čtovná jednotka použi ť jej 
hodnotu z používania.  
21. Ak nie je žiadny dôvod domnieva ť sa, že hodnota z používania 
majetku významne prevyšuje jeho reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj, reálnu hodnotu majetku zníženú o náklady na predaj možno 
použiť ako jeho spätne získate ľnú sumu. Toto bude častým javom pri 
aktívach, ktoré sú držané na vyradenie. Vyplýva to z toho, že hodnota z používania majetku držaného na vyradenie bude pozostáva ť najmä 
z čistých tržieb z vyradenia, pretože budúce pe ňažné toky 
z pokračujúceho používania majetku až do jeho vyradenia sú vä čšinou 
zanedbate ľné.
 
22. Spätne získate ľná suma sa stanovuje pre jednotlivé aktívum 
s výnimkou aktíva, ktoré nevytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, 
ktoré sú do ve ľkej miery nezávislé od príjmov pe ňažných 
prostriedkov z ostatných aktív alebo skupín aktív. V tomto prípade 
sa spätne získate ľná suma stanovuje pre pe ňazotvornú jednotku, do 
ktorej majetok patrí (pozri odseky 65 až 103), s výnimkou prípadov, keď:
 
a) je reálna hodnota majetku znížená o náklady na predaj vyššia ako 
jeho účtovná hodnota alebo  
b) možno odhadnú ť, že hodnota z používania majetku sa blíži jeho 
reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj a sú časne reálna 
hodnota znížená o náklady na predaj sa dá ur čiť. 
23. V niektorých prípadoch môžu odhady, priemery a zjednodušené 
výpočty poskytova ť primerané priblíženie sa podrobným výpo čtom, 
ktoré sú uvedené v tomto štandarde na ur čenie reálnej hodnoty 
zníženej o náklady na predaj, alebo hodnoty z používania.  
Oceňovanie spätne získate ľnej sumy nehmotného majetku 
s neurčitou dobou použite ľnosti  
24. V odseku 10 sa požaduje, aby sa nehmotný majetok s neur čitou 
dobou použite ľnosti raz ro čne testoval na zníženie hodnoty prostred ­
níctvom porovnania jeho ú čtovnej hodnoty so spätne získate ľnou 
sumou bez oh ľadu na to, či existuje nejaký náznak zníženia hodnoty 
tohto majetku. V rámci testu na zníženie hodnoty tohto majetku 
v aktuálnom období sa však môže použi ť ostatný podrobný výpo čet 
spätne získate ľnej sumy takéhoto majetku vykonaný 
v predchádzajúcom období za predpokladu, že sú splnené všetky 
tieto kritériá:  
a) ak sa nehmotným majetok nevytvárajú príjmy pe ňažných 
prostriedkov z pokra čujúceho používania, ktoré sú do ve ľkej 
miery nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných 
aktív alebo skupín aktív a z tohto dôvodu sa majetok testuje na zníženie hodnoty ako sú časť peňazotvornej jednotky, do ktorej 
patrí, pričom majetok a záväzky tvoriace túto jednotku sa od ostat ­
ného výpo čtu spätne získate ľnej sumy významne nezmenili;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 352
b) výsledkom ostatného výpo čtu spätne získate ľnej sumy je suma, 
ktorá významnou mierou presiahla ú čtovnú hodnotu tohto majetku, a  
c) vychádzajúc z analýzy udalostí, ku ktorým došlo a okolností, ktoré 
sa od ostatného výpo čtu spätne získate ľnej sumy zmenili, pravde ­
podobnos ť, že spätne získate ľná suma sa stanoví v nižšej sume, 
ako je účtovná hodnota majetku, je nepatrná.  
Reálna hodnota znížená o náklady na predaj  
25. Najlepším dôkazom reálnej hodnoty majetku zníženej o náklady na 
predaj je cena v záväznej predajnej zmluve v nezávislej transakcii, upravená o dodato čné náklady, ktoré by boli priamo priradite ľné 
k vyradeniu majetku.
 
26. Ak neexistuje záväzná predajná zmluva, ale s majetkom sa obchoduje 
na aktívnom trhu, reálnou hodnotou majetku zníženou o náklady na 
predaj je trhová cena majetku znížená o náklady na vyradenie. Vhodnou trhovou cenou je zvy čajne aktuálna cena ponuky. Ak nie 
sú aktuálne ceny ponuky k dispozícii, reálna hodnota majetku znížená 
o náklady na predaj sa môže odhadnú ť na základe ceny poslednej 
uskutočnenej transakcie za predpokladu, že nenastala významná 
zmena v ekonomických podmienkach medzi dátumom transakcie a dátumom, ku ktorému sa uskuto čňuje odhad.
 
27. Ak neexistuje záväzná predajná zmluva alebo aktívny trh s majetkom, 
reálna hodnota majetku znížená o náklady na predaj je založená na 
najlepších dostupných informáciách tak, aby vyjadrovala sumu, ktorú 
by mohla ú čtovná jednotka k súvahovému d ňu získať z vyradenia 
majetku v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne 
súhlasiacimi stranami, po odpo čítaní nákladov na vyradenie. Pri ur čo­
vaní tejto sumy ú čtovná jednotka zvažuje výsledok predchádzajúcich 
transakcií s podobným majetkom v rámci toho istého odvetvia. Reálna hodnota znížená o náklady na predaj neodzrkad ľuje nútený predaj 
s výnimkou prípadu, ak je manažment nútený k okamžitému predaju.
 
28. Náklady na vyradenie iné ako tie, ktoré sa už vykázali ako záväzky, 
sa pri určovaní reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj odpo čí­
tavajú. Príkladmi takýchto nákladov sú právne náklady, náklady na kolky a podobné dane z transakcií, náklady na odstránenie majetku a priame dodato čné náklady na uvedenie majetku do predajného 
stavu. Avšak požitky vyplývajúce z ukon čenia pracovného pomeru 
(definované v IAS 19) a náklady spojené s redukciou alebo reorgani ­
záciou podnikania, ktoré nasledujú po vyradení majetku, nepredsta ­
vujú priame dodato čné náklady na vyradenie majetku.
 
29. Vyradenie majetku by niekedy mohlo vyžadova ť, aby kupujúci 
prevzal záväzok, pri čom pre majetok, ako aj pre záväzok je 
k dispozícii iba jediná reálna hodnota znížená o náklady na predaj. 
V odseku 78 sa vysvet ľuje, ako postupova ť v takýchto prípadoch.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 353
 
Hodnota z používania  
30. Vo výpo čte hodnoty z používania majetku sa zoh ľadňujú tieto prvky:  
a) odhad budúcich pe ňažných tokov, od ktorých ú čtovná jednotka 
očakáva, že jej z majetku vyplynú;  
b) očakávania možných odchýlok v sume alebo časovom priebehu 
týchto budúcich pe ňažných tokov;  
c) časová hodnota pe ňazí, vyjadrená aktuálnou trhovou bezrizikovou 
úrokovou mierou;  
d) cena za znášanie neistoty obsiahnutej v aktíve a  
e) iné faktory, akým je napríklad platobná neschopnos ť, ktoré by 
účastníci trhu zoh ľadňovali pri oce ňovaní budúcich pe ňažných 
tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že jej z majetku vyplynú.  
31. Odhadovanie hodnoty z používania majetku zah ŕňa tieto kroky:  
a) odhad budúcich príjmov a výdavkov pe ňažných prostriedkov, 
ktoré vyplynú z pokra čujúceho používania majetku a z jeho kone č­
ného vyradenia, a  
b) uplatnenie vhodných diskontných sadzieb na tieto budúce pe ňažné 
toky.  
32. Prvky uvedené v odseku 30 písm. b), d) a e) možno zoh ľadniť buď 
úpravou budúcich pe ňažných tokov, alebo úpravou diskontnej sadzby. 
Bez ohľadu na to, aký prístup ú čtovná jednotka uplatní pri zoh ľadňo­
vaní očakávaných možných odchýlok v sume a časovom priebehu 
budúcich pe ňažných tokov, výsledkom bude zoh ľadnenie o čakávanej 
súčasnej hodnoty budúcich pe ňažných tokov, t. j. váženého aritmetic ­
kého priemeru všetkých možných výstupov. V dodatku A je uvedený dodatočný návod na používanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní 
hodnoty z používania majetku.
 
Základ pre odhady budúcich pe ňažných tokov  
33. V rámci oce ňovania hodnoty z používania ú čtovná jednotka:  
a) zakladá projekcie pe ňažných tokov na primeraných 
a preukázate ľných predpokladoch, ktoré predstavujú najlepší 
odhad manažmentu o rozsahu ekonomických podmienok, ktoré budú existova ť počas zostávajúcej doby použite ľnosti majetku. 
Väčšia váha sa prira ďuje externým dôkazom;
 
b) zakladá projekcie pe ňažných tokov na najaktuálnejších finan čných 
rozpočtoch/predpovediach schválených manažmentom, vylú či však 
všetky odhadované budúce príjmy alebo výdavky pe ňažných 
prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva z budúcej reštrukturalizácie 
alebo zo zlepšenia alebo rozšírenia výkonnosti majetku. Projekcie vychádzajúce z týchto rozpo čtov/predpovedí by sa mali týka ť 
maximálne obdobia piatich rokov s výnimkou prípadov, ke ď 
môže byť opodstatnené dlhšie obdobie;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 354
 
c) odhaduje projekcie pe ňažných tokov na obdobie dlhšie ako to, 
ktorého sa týkajú najaktuálnejšie rozpo čty/predpovede, pomocou 
extrapolácie projekcií založených na rozpo čtoch/predpovediach, 
používajúcich stabilnú alebo klesajúcu mieru rastu na nasledujúce roky, s výnimkou prípadov, ke ď môže by ť opodstatnená rastúca 
miera. Táto miera rastu by nemala by ť vyššia ako dlhodobá prie ­
merná miera rastu pre výrobky, odvetvia, alebo krajinu či krajiny, 
v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, na ktorom sa 
majetok používa, s výnimkou prípadov, ke ď môže by ť opodstat ­
nená vyššia miera.
 
34. Manažment posudzuje primeranos ť predpokladov, z ktorých vychá ­
dzajú aktuálne projekcie pe ňažných tokov, skúmaním prí čin rozdielov 
medzi minulými projekciami pe ňažných tokov a skuto čnými peňaž­
nými tokmi. Manažment sa uistí, že predpoklady, na ktorých sú zalo ­ 
žené aktuálne projekcie pe ňažných tokov, sú konzistentné s minulými 
skutočnými výstupmi, ak si to vyžadujú vplyvy následných udalostí 
alebo okolností, ktoré neexistovali v čase vytvárania skuto čných 
peňažných tokov.  
35. Podrobné, jasné a spo ľahlivé finan čné rozpočty/predpovede budúcich 
peňažných tokov na obdobia dlhšie ako pä ť rokov nie sú spravidla 
k dispozícii. Z tohto dôvodu sú manažérske odhady budúcich pe ňaž­
ných tokov založené na najaktuálnejších rozpo čtoch/predpovediach na 
maximálne pä ť rokov. Manažment môže používa ť projekcie pe ňaž­
ných tokov založené na finan čných rozpo čtoch/predpovediach na 
obdobie dlhšie ako pä ť rokov, ak je presved čený, že tieto projekcie 
sú spoľahlivé a môže preukáza ť svoju schopnos ť, založenú na minu ­
lých skúsenostiach, presne predpoveda ť peňažné toky na toto dlhšie 
obdobie.  
36. Projekcie pe ňažných tokov do konca doby použite ľnosti majetku sa 
odhadujú extrapoláciou projekcií pe ňažných tokov založených na fi ­
nančných rozpo čtoch/predpovediach, pri použití miery rastu na nasle ­
dujúce roky. Táto miera je stabilná alebo klesajúca s výnimkou 
prípadov, ke ď zvýšenie miery zodpovedá objektívnym informáciám 
o režimoch vývoja životného cyklu výrobku alebo odvetvia. Ak je 
to vhodné, miera rastu je nulová alebo záporná.  
37. Ak sú podmienky priaznivé, pravdepodobne na trh vstúpia konkurenti 
a obmedzia rast. Ú čtovné jednotky budú ma ť preto ťažkosti pri prevý ­ 
šení priemernej historickej miery rastu v dlhodobom horizonte 
(povedzme dvadsa ť rokov) v prípade výrobkov, odvetví, alebo krajiny 
či krajín, v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, na ktorom 
sa majetok používa.  
38. Pri používaní informácií z finan čných rozpo čtov/predpovedí berie 
účtovná jednotka do úvahy, či informácie odzrkad ľujú primerané 
a preukázate ľné predpoklady a predstavujú najlepší odhad manaž ­
mentu o súbore ekonomických podmienok, ktoré budú existova ť 
počas zostávajúcej doby použite ľnosti majetku.  
Zostavovanie odhadov budúcich pe ňažných tokov  
39. Odhady budúcich pe ňažných tokov zah ŕňajú: 
a) projekcie príjmov pe ňažných prostriedkov z pokra čujúceho použí ­
vania majetku;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 355
 
b) projekcie výdavkov pe ňažných prostriedkov, ktoré nevyhnutne 
vzniknú, aby sa vytvárali príjmy pe ňažných prostriedkov 
z pokračujúceho používania aktív (vrátane výdavkov pe ňažných 
prostriedkov na prípravu aktív na používanie) a ktoré sa môžu priamo priradi ť alebo alokova ť k aktívam na primeranom 
a konzistentnom základe, a
 
c) prípadné čisté peňažné toky, ktoré sa prijmú (alebo zaplatia) za 
vyradenie majetku na konci jeho doby použite ľnosti.  
40. Odhady budúcich pe ňažných tokov a diskontnej sadzby odzrkad ľujú 
konzistentné predpoklady o raste cien zaprí činenom všeobecnou inflá ­
ciou. Preto ak diskontná sadzba obsahuje vplyv rastu cien zaprí čine­
ného všeobecnou infláciou, budúce pe ňažné toky sa odhadujú 
v nominálnych hodnotách. Ak diskontná sadzba nezah ŕňa vplyv 
rastu cien zaprí čineného všeobecnou infláciou, budúce pe ňažné toky 
sa odhadujú v reálnych hodnotách (ale zah ŕňajú budúce špecifické 
zvýšenia alebo zníženia cien).  
41. Projekcie výdavkov pe ňažných prostriedkov zah ŕňajú výdavky súvi ­
siace s bežnou údržbou majetku, ako aj budúce režijné náklady, ktoré sa môžu priamo priradi ť alebo alokova ť k používaniu majetku na 
primeranom a konzistentnom základe.
 
42. Ak ú čtovná hodnota majetku ešte neobsahuje všetky výdavky pe ňaž­
ných prostriedkov, ktoré vzniknú pred tým, ako je pripravený na 
používanie alebo predaj, odhad budúcich výdavkov pe ňažných 
prostriedkov zah ŕňa odhad všetkých ďalších výdavkov pe ňažných 
prostriedkov, ktorých vynaloženie sa o čakáva pred tým, ako je 
majetok pripravený na používanie alebo predaj. Je to tak napríklad 
v prípade rozostavanej budovy alebo vývojového projektu, ktorý ešte nie je dokon čený.
 
43. Aby sa predišlo duplicitnému zapo čítaniu, odhady budúcich pe ňaž­
ných tokov nezah ŕňajú: 
a) príjmy pe ňažných prostriedkov z majetku, ktorým sa vytvárajú 
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé 
od príjmov pe ňažných prostriedkov z posudzovaného majetku 
(napríklad finan čný majetok, akým sú poh ľadávky), a  
b) výdavky pe ňažných prostriedkov, ktoré súvisia s povinnos ťami, 
ktoré už boli vykázané ako záväzky (napríklad záväzky, dôchodky 
alebo rezervy).  
44. Budúce pe ňažné toky sa odhadujú vzh ľadom na majetok v jeho 
súčasnom stave. Odhady budúcich pe ňažných tokov nezah ŕňajú odha­
dované budúce príjmy alebo výdavky pe ňažných prostriedkov, 
ktorých vznik sa o čakáva:  
a) z budúcej reštrukturalizácie, ku ktorej sa ú čtovná jednotka ešte 
nezaviazala, alebo  
b) zo zlepšenia alebo z rozšírenia výkonnosti majetku.  
45. Pretože budúce pe ňažné toky sa odhadujú pre majetok v jeho 
súčasnom stave, hodnota z používania nezoh ľadňuje: 
a) budúce výdavky pe ňažných prostriedkov alebo súvisiace úspory 
nákladov (napríklad zníženie nákladov na zamestnancov) alebo úžitky, ktorých vznik sa o čakáva z budúcej reštrukturalizácie, ku 
ktorej sa ú čtovná jednotka ešte nezaviazala, alebo
 
b) budúce výdavky pe ňažných prostriedkov, ktorými sa vylepší alebo 
rozšíri výkonnos ť majetku alebo súvisiace príjmy pe ňažných 
prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva z týchto výdavkov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 356
 
46. Reštrukturalizácia je program, ktorý plánuje a kontroluje manažment 
a ktorý významne mení bu ď rozsah podnikania ú čtovnej jednotky, 
alebo spôsob, akým sa podnikanie vykonáva. IAS 37  Rezervy, 
podmienené záväzky a podmienené aktíva  obsahuje návod, v ktorom 
sa objasňuje, kedy je ú čtovná jednotka zaviazaná k reštrukturalizácii.  
47. Ak sa ú čtovná jednotka zaviaže k reštrukturalizácii, niektoré aktíva 
budú pravdepodobne ovplyvnené touto reštrukturalizáciou. 
V momente, ke ď sa účtovná jednotka zaviaže k reštrukturalizácii:  
a) jej odhady budúcich príjmov a výdavkov pe ňažných prostriedkov 
s cieľom určiť hodnotu z používania odzrkad ľujú úspory nákladov 
a ostatné úžitky z reštrukturalizácie (vychádzajúce z najaktuálnejších finan čných rozpo čtov/predpovedí schválených 
manažmentom) a
 
b) jej odhady budúcich výdavkov pe ňažných prostriedkov na reštruk ­
turalizáciu sa v súlade s IAS 37 zah ŕňajú do rezerv na reštruktu ­
ralizáciu.  
Ilustratívny príklad 5 znázor ňuje vplyv budúcej reštrukturalizácie na 
výpočet hodnoty z používania.  
48. Pokia ľ v účtovnej jednotke nedôjde k výdavkom pe ňažných 
prostriedkov, ktorými sa vylepší alebo rozšíri výkonnos ť majetku, 
odhady budúcich pe ňažných tokov nezah ŕňajú odhadované budúce 
príjmy pe ňažných prostriedkov, ktorých vznik sa o čakáva 
v dôsledku nárastu ekonomických úžitkov spojených s výdavkami peňažných prostriedkov (pozri ilustratívny príklad 6).
 
49. Odhady budúcich pe ňažných tokov zah ŕňajú budúce výdavky pe ňaž­
ných prostriedkov potrebné na udržanie úrovne ekonomických 
úžitkov, ktorých vznik sa o čakáva z majetku v jeho sú časnom 
stave. Ak pe ňazotvorná jednotka pozostáva z aktív s rozli čnými odha ­
dovanými dobami použite ľnosti, z ktorých sú všetky dôležité pre 
pokračujúcu činnosť jednotky, nahradenie aktív s kratšou dobou 
použiteľnosti sa pri odhadovaní budúcich pe ňažných tokov súvisiacich 
s jednotkou považuje za sú časť bežnej údržby tejto jednotky. Podobne 
ak jednotlivé aktívum pozostáva zo zložiek s odlišnými odhadova ­
nými dobami použite ľnosti, náhrada zložiek s kratšími dobami použi ­
teľnosti sa pri odhadovaní budúcich pe ňažných tokov vytváraných 
aktívom považuje za sú časť bežnej údržby tohto majetku.  
50. Odhady budúcich pe ňažných tokov neobsahujú:  
a) príjmy alebo výdavky pe ňažných prostriedkov z finan čných 
činností alebo  
b) príjmy alebo výdavky na da ň z príjmov.  
51. Odhadované budúce pe ňažné toky odzrkad ľujú predpoklady, ktoré sú 
konzistentné so spôsobom, ktorým sa ur čuje diskontná sadzba. 
V opačnom prípade by sa vplyv niektorých predpokladov zapo čítal 
dvakrát, alebo by sa ignoroval. Pretože pri diskontovaní odhadova ­
ných budúcich pe ňažných tokov sa berie do úvahy časová hodnota 
peňazí, tieto pe ňažné toky neberú do úvahy príjmy a výdavky pe ňaž­
ných prostriedkov z finan čných činností. Podobne, pretože sa 
diskontná sadzba stanovuje na báze pred zdanením, budúce pe ňažné 
toky sa takisto odhadujú na báze pred zdanením.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 357
 
52. Odhadom čistých pe ňažných tokov, ktoré budú prijaté (alebo uhra ­
dené) za vyradenie majetku na konci jeho doby použite ľnosti, je 
suma, ktorej získanie ú čtovná jednotka o čakáva z vyradenia majetku 
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi 
stranami, po odpo čítaní odhadovaných nákladov na vyradenie.  
53. Odhad čistých pe ňažných tokov, ktoré budú prijaté (alebo uhradené) 
za vyradenie majetku na konci jeho doby použite ľnosti, sa ur čuje 
podobným spôsobom, ako reálna hodnota majetku znížená 
o náklady na predaj, s výnimkou toho, že pri odhadovaní týchto 
čistých peňažných tokov:  
a) účtovná jednotka používa ceny prevládajúce k dátumu odhadu pre 
podobný majetok, ktorého doba použite ľnosti sa skon čila a ktorý 
sa prevádzkoval za podmienok podobných tým, v ktorých sa bude používať tento majetok;
 
b) účtovná jednotka tieto ceny upraví tak o vplyvy budúcich zvýšení 
cien, zaprí činených všeobecnou infláciou, ako aj o vplyvy špeci ­
fických budúcich zvýšení (znížení) cien. Ak sa však v odhadoch 
budúcich pe ňažných tokov z pokra čujúceho používania majetku 
a diskontnej sadzbe neberie do úvahy vplyv všeobecnej inflácie, účtovná jednotka tento vplyv vylú či aj z odhadu čistých peňažných 
tokov z vyradenia.
 
Budúce pe ňažné toky v cudzej mene  
54. Budúce pe ňažné toky sa odhadujú v mene, v ktorej sa budú vytvára ť 
a následne sa diskontujú použitím diskontnej sadzby, ktorá je prime ­
raná pre túto menu. Ú čtovná jednotka prepo čítava súčasnú hodnotu 
pomocou aktuálneho výmenného kurzu ku d ňu výpočtu hodnoty 
z používania.  
Diskontná sadzba  
55. Diskontná(-é) sadzba(-y) je (sú) sadzba(-y) pred zdanením, v ktorej(- 
ých) sa odzrkad ľujú aktuálne trhové posúdenia:  
a) časovej hodnoty pe ňazí a  
b) rizík špecifických pre daný majetok, o ktoré sa neupravili odhady 
budúcich pe ňažných tokov.  
56. Sadzba, ktorá odzrkad ľuje súčasné trhové posúdenia časovej hodnoty 
peňazí a rizík špecifických pre tento majetok, je výnos, ktorý by 
investori vyžadovali, ak by sa rozhodli pre investíciu, ktorou by sa vytvárali pe ňažné toky v sumách, časovom priebehu a pri riziku ekvi ­
valentnom tým, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že získa z tohto 
majetku. Táto sadzba sa odhaduje zo sadzby zahrnutej v aktuálnych transakciách na trhu s podobným majetkom, alebo z váženého aritme ­
tického priemeru nákladov na kapitál ú čtovnej jednotky kótovanej na 
burze, ktorá má jediné aktívum (alebo portfólio aktív) podobné posu ­
dzovanému majetku v zmysle potenciálu prínosov a rizík. Diskontná sadzba (sadzby) použitá na ocenenie hodnoty z používania majetku však neodzrkad ľuje riziká, o ktoré boli upravené odhady budúcich 
peňažných tokov. V opa čnom prípade by sa vplyv niektorých pred ­
pokladov zapo čítal duplicitne.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 358
 
57. Ak sadzba pre konkrétne aktívum nie je priamo dostupná z trhu, 
účtovná jednotka používa náhradné spôsoby odhadovania diskontnej 
sadzby. V dodatku A je uvedený dodato čný návod na odhadovanie 
diskontnej sadzby v takýchto prípadoch.  
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE STRATY ZO ZNÍŽENIA HODNOTY  
58. V odsekoch 59 až 64 sa stanovujú požiadavky na vykazovanie 
a oceňovanie strát zo zníženia hodnoty jednotlivých aktív iných ako 
goodwill. Vykazovaním a oce ňovaním strát zo zníženia hodnoty pe ňa­
zotvorných jednotiek a goodwillu sa zaoberajú odseky 65 až 108.  
59. Ú čtovná hodnota majetku by sa mala zníži ť na jeho spätne získate ľnú 
sumu výlu čne v prípade, ak je spätne získate ľná suma majetku nižšia, 
ako jeho ú čtovná hodnota. Toto zníženie je stratou zo zníženia 
hodnoty.  
60. Strata zo zníženia hodnoty sa okamžite vykáže vo výsledku hospodá ­
renia s výnimkou prípadu, ak sa majetok ú čtuje v precenenej hodnote 
v súlade s iným štandardom (napríklad v súlade s modelom prece ňo­
vania v IAS 16). K prípadným stratám zo zníženia hodnoty precene ­
ného majetku sa pristupuje ako k zníženiu precenenia pod ľa tohto 
iného štandardu.  
▼M5 
61. Strata zo zníženia hodnoty nepreceneného majetku sa vykazuje 
v zisku alebo strate. Strata zo zníženia hodnoty preceneného majetku sa však vykáže v ostatných sú častiach komplexného výsledku za pred ­
pokladu že strata zo zníženia hodnoty neprevýši sumu prebytku 
z precenenia toho istého majetku. Takáto strata zo zníženej hodnoty z preceneného majetku znižuje prebytok z precenenia tohto majetku.
 
▼B 
62. Ak je suma odhadovaná ako strata zo zníženia hodnoty vyššia ako 
účtovná hodnota majetku, na ktorý sa vz ťahuje, účtovná jednotka 
vykáže záväzok výlu čne vtedy, ak sa to požaduje iným štandardom.  
63. Po vykázaní straty zo zníženia hodnoty sa odpisy (amortizácia) 
upravia pre daný majetok v budúcich obdobiach tak, aby sa alokovala 
revidovaná ú čtovná hodnota majetku znížená o jeho reziduálnu 
hodnotu (ak existuje) na systematickej báze po čas jeho zostávajúcej 
doby použite ľnosti.  
64. Ak je vykázaná strata zo zníženia hodnoty, všetky s ňou súvisiace 
odložené da ňové pohľadávky alebo záväzky sa ur čujú podľa IAS 12 
porovnaním revidovanej ú čtovnej hodnoty majetku s jeho da ňovým 
základom (pozri ilustratívny príklad 3).  
PEŇAZOTVORNÉ JEDNOTKY A GOODWILL  
▼M12  
65. V odsekoch 66 až 108 a prílohe C sa ustanovujú požiadavky na 
identifikovanie pe ňazotvornej jednotky, do ktorej patrí majetok, a na 
stanovenie ú čtovnej hodnoty a vykázanie strát zo zníženia hodnoty 
peňazotvorných jednotiek a goodwillu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 359
 
Identifikácia pe ňazotvornej jednotky, do ktorej patrí majetok  
66. Ak existuje akýko ľvek náznak, že hodnota majetku by mohla by ť 
znížená, spätne získate ľná suma sa odhaduje pre jednotlivý majetok. 
Ak nie je možné odhadnú ť spätne získate ľnú sumu jednotlivého 
majetku, ú čtovná jednotka stanoví spätne získate ľnú sumu pe ňazo­
tvornej jednotky, do ktorej majetok patrí (pe ňazotvorná jednotka 
majetku).  
67. Spätne získate ľnú sumu jednotlivých aktív nie je možné ur čiť, ak:  
a) sa hodnota z používania majetku nedá odhadnú ť ako blížiaca sa 
k jeho reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj (napríklad ke ď 
sa budúce pe ňažné toky z pokra čujúceho používania majetku 
nedajú odhadnú ť ako zanedbate ľné) a  
b) majetok nevytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo 
veľkej miere nezávislé od príjmov z ostatného majetku.  
V takýchto prípadoch sa hodnota z používania, ktorou je z tohto 
dôvodu spätne získate ľná suma, môže ur čiť len pre pe ňazotvornú 
jednotku majetku.  
Príklad  
Ťažobná ú čtovná jednotka vlastní súkromnú železnicu na 
podporu svojich ťažobných činností. Súkromná železnica by sa 
mohla preda ť iba za cenu šrotu a nevytvárajú sa ňou príjmy 
peňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od 
príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatného majetku bane.  
Spätne získate ľnú sumu súkromnej železnice nie je možné 
odhadnúť, pretože sa nedá stanovi ť hodnota z používania 
súkromnej železnice a je pravdepodobne odlišná od ceny šrotu. Preto účtovná jednotka odhaduje spätne získate ľnú sumu pe ňa­
zotvornej jednotky, do ktorej súkromná železnica patrí, t. j. bane 
ako celku.
 
68. Pod ľa definície v odseku 6 je pe ňazotvorná jednotka majetku 
najmenšia skupina aktív, do ktorej patrí majetok a ktorá vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú do ve ľkej miery nezávislé 
od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných aktív alebo skupín 
aktív. Na identifikáciu pe ňazotvornej jednotky majetku sa používa 
posúdenie. Ak sa spätne získate ľná suma nedá pre jednotlivý majetok 
určiť, účtovná jednotka identifikuje najnižšie zoskupenie majetku, 
ktoré vytvára príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej 
miere nezávislé.
 
Príklad  
Autobusový podnik poskytuje služby pod ľa zmluvy s mestskou 
správou, ktorá vyžaduje minimálne služby na každej z piatich 
osobitných trás. Aktíva priradené každej trase a pe ňažné toky 
z každej trasy sa dajú osobitne identifikova ť. Jedna z trás sa 
prevádzkuje s významnou stratou.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 360
 
Pretože ú čtovná jednotka nemá možnos ť obmedzi ť žiadnu 
z autobusových trás, najnižšia úrove ň identifikovate ľných 
príjmov pe ňažných prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezá ­
vislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných aktív alebo 
skupín aktív, sú príjmy pe ňažných prostriedkov spolo čne vytvá­
rané týmito piatimi trasami. Pe ňazotvornou jednotkou je pre 
každú trasu autobusový podnik ako celok.  
69. Príjmy pe ňažných prostriedkov sú príjmy pe ňazí a peňažných ekviva ­
lentov, ktoré ú čtovná jednotka prijíma od externých strán. Pri identi ­
fikovaní, či sú príjmy pe ňažných prostriedkov z aktíva (alebo skupín 
aktív) vo ve ľkej miere nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov 
z ostatných aktív (alebo skupín aktív), berie ú čtovná jednotka do 
úvahy rôzne faktory vrátane toho, ako manažment sleduje podnikové 
činnosti (napríklad pod ľa produktových radov, podnikate ľských 
jednotiek, jednotlivých lokalít, obvodov alebo regionálnych oblastí), alebo ako manažment prijíma rozhodnutia o pokra čovaní alebo vyra ­ 
ďovaní aktív a činností ú čtovnej jednotky. Ilustratívny príklad 1 
poskytuje príklady identifikácie pe ňazotvornej jednotky.
 
70. Ak existuje aktívny trh pre výstupy, ktoré vyrába aktívum alebo 
skupina aktív, tieto aktíva alebo skupina aktív sa identifikujú ako 
peňazotvorná jednotka, a to aj v prípade, ak sa niektoré alebo všetky 
výstupy používajú interne. Ak sú príjmy pe ňažných prostriedkov, 
vytvárané akýmko ľvek majetkom alebo pe ňazotvornou jednotkou, 
ovplyvnené internými transferovými cenami, ú čtovná jednotka použije 
najlepší manažérsky odhad budúcej(-ich) ceny (cien), ktorá(-é) by sa 
mohla(-i) dosiahnu ť v nezávislej transakcii, a to pri odhade:  
a) budúcich príjmov pe ňažných prostriedkov použitých na ur čenie 
hodnoty z používania majetku alebo pe ňazotvornej jednotky a  
b) budúcich výdavkov pe ňažných prostriedkov použitých na ur čenie 
hodnoty z používania prípadného ďalšieho majetku alebo pe ňazo­
tvorných jednotiek, ktoré sú ovplyvnené internými transferovými 
cenami.  
71. Dokonca aj v prípade, že časť alebo všetky výstupy, ktoré vyrába 
aktívum alebo skupina aktív, používajú ostatné sú časti účtovnej 
jednotky (napríklad výrobky v medzistupni výrobného procesu), toto aktívum alebo skupina aktív tvorí osobitnú pe ňazotvornú jednotku, ak 
by účtovná jednotka mohla preda ť tieto výstupy na aktívnom trhu. 
Vyplýva to z toho, že toto aktívum alebo skupina aktív by mohli 
vytvárať príjmy pe ňažných prostriedkov, ktoré by boli vo ve ľkej 
miere nezávislé od príjmov pe ňažných prostriedkov z ostatných 
aktív alebo skupín aktív. Pri použití informácií vychádzajúcich 
z finančných rozpo čtov/predpovedí, ktoré sa vz ťahujú na takúto pe ňa­
zotvornú jednotku alebo na prípadný iný majetok alebo pe ňazotvornú 
jednotku, ktoré sú ovplyvnené internými transferovými cenami, v prípade, ak interné transferové ceny neodzrkad ľujú najlepší mana ­ 
žérsky odhad budúcich cien, ktoré by bolo možné dosiahnu ť v rámci 
nezávislých transakcií, ú čtovná jednotka takéto informácie upraví.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 361
 
72. Pe ňazotvorná jednotka sa identifikuje konzistentne v rámci jednotli ­
vých období pre to isté aktívum alebo typy aktív s výnimkou 
prípadov, ak je zmena opodstatnená.  
73. Ak ú čtovná jednotka ur čí, že aktívum patrí do inej pe ňazotvornej 
jednotky ako v predchádzajúcich obdobiach, alebo že typy aktív zoskupené do pe ňazotvornej jednotky majetku sa zmenili, v odseku 
130 sa požadujú zverejnenia o pe ňazotvornej jednotke, ak je vykázaná 
alebo zrušená strata zo zníženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky.
 
Spätne získate ľná suma a ú čtovná hodnota pe ňazotvornej 
jednotky  
74. Spätne získate ľná suma pe ňazotvornej jednotky je bu ď suma reálnej 
hodnoty pe ňazotvornej jednotky po odpo čítaní nákladov na predaj 
alebo, ak je vyššia, jej hodnota z používania. S cie ľom určiť spätne 
získateľnú sumu pe ňazotvornej jednotky sa každý odkaz na „majetok“ 
v odsekoch 19 až 57 chápe ako odkaz na „pe ňazotvornú jednotku“.  
75. Ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky sa ur čuje konzistentne so 
spôsobom, ktorým sa ur čuje spätne získate ľná suma pe ňazotvornej 
jednotky.  
76. Ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky:  
a) zahŕňa účtovnú hodnotu iba tých aktív, ktoré sa môžu 
k peňazotvornej jednotke priamo priradi ť alebo alokova ť na prime ­
ranom a konzistentnom základe a ktorými sa budú vytvára ť budúce 
príjmy pe ňažných prostriedkov, použité pri stanovení hodnoty 
z používania pe ňazotvornej jednotky, a  
b) nezahŕňa účtovnú hodnotu prípadného vykázaného záväzku 
s výnimkou prípadu, ke ď sa spätne získate ľná suma pe ňazotvornej 
jednotky nedá ur čiť bez toho, aby sa tento záväzok zobral do 
úvahy.  
Vyplýva to z toho, že reálna hodnota znížená o náklady na predaj 
a hodnota z používania pe ňazotvornej jednotky sa stanovujú 
s vyňatím peňažných tokov vz ťahujúcich sa na aktíva, ktoré nie sú 
súčasťou peňazotvornej jednotky a na záväzky, ktoré boli vykázané 
(pozri odseky 28 a 43).  
77. Ak sa majetok zoskupuje s cie ľom posúdi ť návratnos ť, do peňazo­
tvornej jednotky je dôležité zahrnú ť všetky aktíva, ktoré vytvárajú 
alebo sa používajú pri tvorbe príslušného toku príjmov pe ňažných 
prostriedkov. V opa čnom prípade by sa pe ňazotvorná jednotka 
mohla javi ť ako úplne návratná, hoci v skuto čnosti nastala strata zo 
zníženia hodnoty. V niektorých prípadoch sa niektoré aktíva nedajú 
alokovať k peňazotvornej jednotke na primeranom a konzistentnom 
základe, hoci prispievajú k odhadovaným budúcim pe ňažným tokom 
peňazotvornej jednotky. Toto by mohol by ť prípad goodwillu alebo 
celopodnikových aktív, akým je majetok ústredia. V odsekoch 80 až 
103 sa vysvet ľuje, ako treba postupova ť pri takomto majetku pri 
testovaní pe ňazotvornej jednotky na zníženie hodnoty.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 362
 
78. S cie ľom určiť spätne získate ľnú sumu pe ňazotvornej jednotky môže 
byť potrebné zobra ť do úvahy niektoré vykázané záväzky. Môže tak 
nastať v prípade, ak by si vyradenie pe ňazotvornej jednotky vyžado ­
valo od kupujúceho, aby prevzal aj záväzok. V tomto prípade je reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj (alebo odhadnutými 
peňažnými tokmi z kone čného vyradenia) pe ňazotvornej jednotky 
odhadovaná predajná cena aktív pe ňazotvornej jednotky spolu so 
záväzkami, po odpo čítaní nákladov na vyradenie. Na uskuto čnenie 
zmysluplného porovnania medzi ú čtovnou hodnotou pe ňazotvornej 
jednotky a jej spätne získate ľnou sumou sa tak pri ur čovaní hodnoty 
z používania pe ňazotvornej jednotky, ako aj jej ú čtovnej hodnoty 
odpočítava účtovná hodnota záväzku.
 
Príklad  
Podnik prevádzkuje ba ňu v krajine, kde sa právnymi predpismi 
požaduje, že vlastník musí po ukon čení jeho banskej činnosti 
uviesť miesto do pôvodného stavu. Náklady na uvedenie do 
pôvodného stavu zah ŕňajú nahradenie skrývky, ktorá sa musí 
odstrániť pred tým, ako sa za čne banská činnosť. Rezerva na 
náklady na nahradenie skrývky sa vykázala okamžite po odstrá ­
není skrývky. Stanovená suma sa vykázala ako sú časť obstará­
vacej ceny bane a odpisuje sa po čas doby použite ľnosti bane. 
Účtovná hodnota rezervy na náklady na uvedenie do pôvodného 
stavu je 500 CU (  a ) čo sa rovná sú časnej hodnote nákladov na 
uvedenie do pôvodného stavu.  
Účtovná jednotka testuje ba ňu na zníženie hodnoty. Pe ňazo­
tvornou jednotkou pre ba ňu je baňa ako celok. Ú čtovná jednotka 
prijala rôzne ponuky na nákup bane za cenu približne 800 CU. Táto cena odzrkad ľuje skuto čnosť, že kupujúci prevezme povin ­
nosť na uvedenie skrývky do pôvodného stavu. Náklady na 
vyradenie bane sú zanedbate ľné. Hodnota z používania bane je 
približne 1 200 CU, vynímajúc náklady na obnovu. Ú čtovná 
hodnota bane je 1 000 CU.
 
Reálna hodnota pe ňazotvornej jednotky znížená o náklady na 
predaj je 800 CU. V uvedenej sume sa zoh ľadňujú náklady na 
uvedenie do pôvodného stavu, na ktoré sa už vytvorila rezerva. Ako dôsledok sa hodnota z používania pe ňazotvornej jednotky 
určí po zohľadnení nákladov na uvedenie do pôvodného stavu 
a odhaduje sa na 700 CU (1 200 CU mínus 500 CU). Ú čtovná 
hodnota pe ňazotvornej jednotky je 500 CU, čo predstavuje 
účtovnú hodnotu bane (1 000 CU) mínus ú čtovnú hodnotu 
rezervy na náklady na uvedenie do pôvodného stavu (500 
CU). Z toho vyplýva, že spätne získate ľná suma pe ňazotvornej 
jednotky prevyšuje jej ú čtovnú hodnotu.
 
___________  
( a ) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy vyjadrené v „menových 
jednotkách“ (CU).  
79. Z praktických dôvodov sa spätne získate ľná suma pe ňazotvornej 
jednotky niekedy ur čuje po zoh ľadnení aktív, ktoré nie sú sú časťou 
peňazotvornej jednotky (napríklad poh ľadávky alebo iný finan čný 
majetok), alebo záväzkov, ktoré už boli vykázané v ú čtovnej závierke 
(napríklad záväzky, dôchodky alebo iné rezervy). V takýchto prípa ­
doch sa ú čtovná hodnota pe ňazotvornej jednotky zvyšuje o ú čtovnú 
hodnotu týchto aktív a znižuje o ú čtovnú hodnotu týchto záväzkov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 363
 
Goodwill  
A l o k á c i a g o o d w i l l u k p e ň a z o t v o r n ý m j e d n o t k á m  
▼M22  
80. Na ú čely testovania na zníženie hodnoty sa goodwill nadobudnutý 
v rámci podnikovej kombinácie alokuje od dátumu nadobudnutia 
ku všetkým pe ňazotvorným jednotkám alebo skupinám pe ňazo­
tvorných jednotiek nadobúdate ľa, od ktorých sa o čakáva úžitok 
plynúci zo synergií podnikovej kombinácie, bez oh ľadu na to, či 
sa k týmto jednotkám alebo skupinám jednotiek priradil ostatný 
majetok alebo záväzky nadobúdaného subjektu. Každá jednotka alebo skupina jednotiek, ku ktorým sa alokuje goodwill uvedeným spôsobom:
 
a) predstavuje najnižšiu úrove ň účtovnej jednotky, na ktorej sa 
sleduje goodwill na interné ú čely riadenia; a  
b) nesmie by ť pred agregovaním vä čšia ako prevádzkový 
segment, ako sa vymedzuje v odseku 5 IFRS 8  Prevádzkové 
segmenty . 
▼M12  
81. Goodwill vykázaný v podnikovej kombinácii sú aktíva predstavujúce 
budúce ekonomické úžitky vyplývajúce z iných aktív nadobudnutých v podnikovej kombinácii, ktoré nie sú samostatne identifikované a osobitne vykázané. Goodwill nevytvára pe ňažné toky nezávisle od 
ostatných aktív alebo skupín aktív a často prispieva k pe ňažným 
tokom viacerých pe ňazotvorných jednotiek. Goodwill niekedy 
nemožno alokova ť na inom, ako subjektívnom základe, 
k jednotlivým pe ňazotvorným jednotkám, ale len ku skupinám pe ňa­
zotvorných jednotiek. Výsledkom je, že najnižšia úrove ň v rámci 
účtovnej jednotky, pri ktorej sa sleduje goodwill na interné ú čely 
manažmentu, niekedy pozostáva z viacerých pe ňazotvorných 
jednotiek, s ktorými goodwill súvisí, ale nedá sa k nim alokova ť. 
Odkazy v odsekoch 83 až 99 a v prílohe C na pe ňazotvornú jednotku, 
ku ktorej sa alokuje goodwill, by sa mali chápa ť aj ako odkazy na 
skupinu pe ňazotvorných jednotiek, ku ktorým sa alokuje goodwill.
 
▼B 
82. Uplat ňovanie požiadaviek uvedených v odseku 80 vyús ťuje do testo ­
vania goodwillu na zníženie hodnoty na úrovni, ktorá odzrkad ľuje 
spôsob, akým ú čtovná jednotka riadi svoje činnosti a s ktorou good ­
will prirodzene súvisí. Preto nie je zvy čajne potrebný vývoj dodato č­
ných systémov vykazovania.  
83. Pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa alokuje goodwill na ú čely testo­
vania na zníženie hodnoty, sa nemusí zhodova ť s úrovňou, na ktorej 
sa alokuje goodwill v súlade s IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích 
mien , na účely oceňovania kurzových ziskov a strát. Ak sa napríklad 
v IAS 21 požaduje, aby ú čtovná jednotka s cie ľom oceni ť kurzové 
zisky a straty alokovala goodwill na relatívne nízkych úrovniach, 
nevyžaduje sa od nej testova ť goodwill na zníženie hodnoty na 
rovnakej úrovni, pokia ľ účtovná jednotka takisto nesleduje goodwill 
na tejto úrovni na interné ú čely riadenia.  
84. Ak prvotnú alokáciu goodwillu nadobudnutého v rámci podnikovej 
kombinácie nemožno vykona ť pred koncom ro čného obdobia, 
v ktorom sa uskuto ční podniková kombinácia, táto prvotná alokácia 
sa vykoná pred koncom prvého ro čného obdobia, ktoré sa za čína po 
dátume nadobudnutia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 364
 
85. Ak je ku koncu obdobia, v ktorom sa uskuto čnila kombinácia, možné 
v súlade s IFRS 3  Podnikové kombinácie  určiť prvotné ú čtovanie 
podnikovej kombinácie len predbežne, nadobúdate ľ: 
a) zaúčtuje kombináciu s použitím týchto predbežných hodnôt a  
b) vykáže všetky úpravy týchto predbežných hodnôt ako výsledok 
dokončenia prvotného ú čtovania v rámci obdobia oce ňovania, 
ktoré nesmie presiahnu ť dvanásť mesiacov od dátumu nadobud ­
nutia.  
Za takýchto okolností takisto nemusí by ť možné dokon čiť prvotnú 
alokáciu goodwillu, vykázaného v rámci kombinácie, pred koncom ročného obdobia, v ktorom došlo ku kombinácii. Ú čtovná jednotka 
v takomto prípade zverejní informácie požadované odsekom 133.
 
▼B 
86. Ak sa goodwill alokoval k pe ňazotvornej jednotke a ú čtovná jednotka 
ukončí činnosť v rámci tejto jednotky, goodwill súvisiaci s ukon čenou 
činnosťou sa:  
a) zahŕňa do účtovnej hodnoty činnosti pri ur čovaní zisku alebo straty 
z vyradenia a  
b) ocení na základe pomerných hodnôt vyradenej činnosti 
a ponechanej časti peňazotvornej jednotky okrem prípadu, ak 
účtovná jednotka môže preukáza ť, že nejaká iná metóda lepšie 
vyjadruje goodwill súvisiaci s vyradenou činnosťou. 
Príklad  
Účtovná jednotka za 100 CU predá činnosť, ktorá bola sú časťou 
peňazotvornej jednotky, ku ktorej bol alokovaný goodwill. 
Goodwill alokovaný k jednotke nemožno identifikova ť alebo 
priradiť k skupine aktív na nižšej úrovni, ako je úrove ň tejto 
jednotky inak, ako subjektívnym spôsobom. Spätne získate ľná 
suma časti ponechanej pe ňazotvornej jednotky je 300 CU.  
Pretože goodwill alokovaný k pe ňazotvornej jednotke nemožno 
inak, ako subjektívnym spôsobom, identifikova ť alebo priradi ť 
k skupine aktív na nižšej úrovni, ako je úrove ň tejto jednotky, 
goodwill súvisiaci s ukon čenou činnosťou sa oce ňuje na základe 
pomerných hodnôt ukon čenej činnosti a časti ponechanej 
jednotky. Preto sa 25 percent goodwillu alokovaného k peňazotvornej jednotke zah ŕňa do účtovnej hodnoty činnosti, 
ktorá sa predala.
 
87. Ak ú čtovná jednotka reorganizuje svoju štruktúru vykazovania 
spôsobom, ktorý mení zloženie jednej alebo viacerých pe ňazotvorných 
jednotiek, ku ktorým bol alokovaný goodwill, goodwill sa realokuje 
k jednotkám, ktoré tým boli ovplyvnené. Táto opätovná alokácia sa 
vykoná s použitím prístupu pomernej hodnoty, ktorý je podobný prístupu, ktorý sa používa v prípade, ak ú čtovná jednotka ukon čuje 
činnosť v rámci pe ňazotvornej jednotky, s výnimkou prípadu, ke ď 
účtovná jednotka môže preukáza ť, že nejaká iná metóda lepšie vyja ­
druje goodwill súvisiaci s reorganizovanými ú čtovnými jednotkami.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 365
 
Príklad  
Goodwill sa v minulosti alokoval k pe ňazotvornej jednotke A. 
Goodwill alokovaný k jednotke A nemožno identifikova ť alebo 
priradiť k skupine aktív na nižšej úrovni, ako je úrove ň jednotky 
A inak, ako subjektívnym spôsobom. A sa má rozdeli ť 
a integrova ť do troch iných pe ňazotvorných jednotiek, B, C a D.  
Keďže goodwill alokovaný k A nemožno identifikova ť alebo 
priradiť k skupine aktív na nižšej úrovni, ako je úrove ň jednotky 
A inak, ako subjektívnym spôsobom, znovu sa alokuje 
k jednotkám B, C a D na základe pomerných hodnôt troch 
častí A pred tým, ako dôjde k integrácii týchto častí do B, 
C a D.  
T e s t o v a n i e p e ň a z o t v o r n ý c h j e d n o t i e k o b s a h u j ú ­
c i c h g o o d w i l l n a z n í ž e n i e h o d n o t y  
88. Ak sa tak, ako je opísané v odseku 81, goodwill vz ťahuje na pe ňazo­
tvornú jednotku, ale sa k tejto jednotke nealokoval, táto jednotka sa testuje na zníženie hodnoty vždy, ke ď existuje náznak, že by hodnota 
jednotky mohla by ť znížená, porovnaním ú čtovnej hodnoty jednotky, 
po vylúčení prípadného goodwillu, s jej spätne získate ľnou sumou. 
Prípadné straty zo zníženia hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 104.
 
89. Ak je v ú čtovnej hodnote pe ňazotvornej jednotky, opísanej v odseku 
88, zahrnutý nehmotný majetok, ktorý má neur čitú dobu použite ľ­
nosti, alebo ktorý ešte nie je k dispozícii na používanie, a takýto majetok sa môže testova ť na zníženie hodnoty len ako sú časť peňa­
zotvornej jednotky, v odseku 10 sa požaduje, aby sa aj táto jednotka 
raz ročne testovala na zníženie hodnoty.
 
90. Pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa alokoval goodwill, sa testuje na 
zníženie hodnoty raz ro čne a vždy, ke ď existuje náznak, že by 
hodnota jednotky mohla by ť znížená, porovnaním ú čtovnej hodnoty 
tejto jednotky, vrátane goodwillu, so spätne získate ľnou sumou 
jednotky. Ak spätne získate ľná suma jednotky presahuje ú čtovnú 
hodnotu jednotky, hodnota jednotky a goodwillu alokovaného k tejto jednotke sa nepovažuje za zníženú. Ak ú čtovná hodnota 
jednotky presahuje spätne získate ľnú sumu jednotky, jednotka vykáže 
stratu zo zníženia hodnoty v súlade s odsekom 104.
 
▼M12  __________  
▼B 
N a č a s o v a n i e t e s t o v n a z n í ž e n i e h o d n o t y  
96. Každoro čné testovanie na zníženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky, 
ku ktorej sa alokoval goodwill, sa môže vykonáva ť kedykoľvek 
v priebehu ro čného obdobia za predpokladu, že test sa bude vyko ­
návať každý rok k tomu istému dátumu. Rôzne pe ňazotvorné jednotky 
sa môžu testova ť na zníženie hodnoty k rôznym dátumom. Ak sa však 
časť alebo celý goodwill alokovaný k pe ňazotvornej jednotke 
nadobudol v rámci podnikovej kombinácie v priebehu bežného 
ročného obdobia, test jednotky na zníženie hodnoty sa uskuto ční do 
konca bežného ro čného obdobia.  
97. Ak sa aktíva, z ktorých pozostáva pe ňazotvorná jednotka, ku ktorej sa 
alokoval goodwill, testujú na zníženie hodnoty v tom istom čase, ako 
jednotka obsahujúca goodwill, testujú sa na zníženie hodnoty skôr, 
ako jednotka obsahujúca goodwill. Podobne, ak sa pe ňazotvorné 
jednotky, z ktorých pozostáva skupina pe ňazotvorných jednotiek, ku 
ktorým sa alokoval goodwill, testujú na zníženie hodnoty v tom istom 
čase, ako skupina jednotiek obsahujúcich goodwill, testujú sa na 
zníženie hodnoty skôr, ako skupina jednotiek obsahujúca goodwill.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 366
 
98. V čase testovania na zníženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky, ku 
ktorej sa alokoval goodwill, sa môže vyskytnú ť náznak zníženia 
hodnoty aktíva v rámci jednotky obsahujúcej goodwill. V takýchto prípadoch jednotka najskôr vykoná test na zníženie hodnoty aktíva a následne vykáže stratu zo zníženia hodnoty tohto aktíva pred tým, 
ako vykoná test na zníženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky obsahu ­
júcej goodwill. Podobne sa môže vyskytnú ť náznak zníženia hodnoty 
peňazotvornej jednotky v rámci skupiny jednotiek obsahujúcich good ­
will. V takýchto prípadoch ú čtovná jednotka najskôr vykoná test na 
zníženie hodnoty pe ňazotvornej jednotky a následne vykáže stratu zo 
zníženia hodnoty takejto jednotky pred tým, ako vykoná testovanie na zníženie hodnoty skupiny jednotiek, ku ktorým sa alokoval goodwill.
 
99. Najaktuálnejší podrobný výpo čet spätne získate ľnej sumy pe ňazo­
tvornej jednotky, ku ktorej sa alokoval goodwill, uskuto čnený 
v predchádzajúcom období, sa môže použi ť v rámci testu na zníženie 
hodnoty tejto jednotky v bežnom období, za predpokladu splnenia 
všetkých týchto kritérií:  
a) majetok a záväzky tvoriace jednotku sa od ostatného výpo čtu 
spätne získate ľnej sumy významne nezmenili;  
b) výsledkom posledného výpo čtu spätne získate ľnej sumy je suma, 
ktorá významnou mierou presiahla ú čtovnú hodnotu tejto jednotky, 
a 
c) vychádzajúc z analýzy udalostí, ku ktorým došlo a okolností, ktoré 
sa od posledného výpo čtu spätne získate ľnej sumy zmenili, prav ­
depodobnos ť, že aktuálna spätne získate ľná suma bude stanovená 
v nižšej sume, ako je ú čtovná hodnota jednotky, je nepatrná.  
Celopodnikové aktíva  
100. Celopodnikové aktíva zah ŕňajú majetok skupiny alebo divízie, ako je 
budova ústredia alebo divízie ú čtovnej jednotky, zariadenie na elektro ­
nické spracovanie údajov alebo výskumné stredisko. Štruktúra 
účtovnej jednotky ur čuje, či aktívum sp ĺňa pre konkrétnu pe ňazo­
tvornú jednotku definíciu celopodnikových aktív pod ľa tohto štan ­
dardu. Charakteristickými vlastnos ťami celopodnikových aktív je, že 
nevytvárajú príjmy pe ňažných prostriedkov nezávisle od ostatných 
aktív alebo skupín aktív a ich ú čtovnú hodnotu nie je možné úplne 
priradiť k posudzovanej pe ňazotvornej jednotke.  
101. Ke ďže celopodnikovými aktívami sa nevytvárajú osobitné príjmy 
peňažných prostriedkov, spätne získate ľnú sumu jednotlivého celo ­
podnikového aktíva nemožno ur čiť s výnimkou prípadu, ke ď sa 
manažment rozhodol toto aktívum vyradi ť. Ak v dôsledku toho 
existuje náznak, že by sa hodnota celopodnikových aktív mohla 
znížiť, spätne získate ľná suma sa ur čuje pre pe ňazotvornú jednotku 
alebo skupinu pe ňazotvorných jednotiek, do ktorej celopodnikové 
aktívum patrí, a porovnáva sa s ú čtovnou hodnotou tejto pe ňazo­
tvornej jednotky alebo skupiny pe ňazotvorných jednotiek. Prípadné 
straty zo zníženia hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 104.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 367
 
102. Pri testovaní pe ňazotvornej jednotky na zníženie hodnoty ú čtovná 
jednotka identifikuje všetky celopodnikové aktíva, ktoré sa vz ťahujú 
na posudzovanú pe ňazotvornú jednotku. Ak časť účtovnej hodnoty 
celopodnikových aktív:  
a) možno na primeranej a konzistentnej báze alokova ť k tejto 
jednotke, ú čtovná jednotka porovná ú čtovnú hodnotu tejto 
jednotky, vrátane pomernej časti účtovnej hodnoty celopodniko ­
vých aktív alokovanej k tejto jednotke, s jej spätne získate ľnou 
sumou. Prípadné straty zo zníženia hodnoty sa vykazujú v súlade 
s odsekom 104;  
b) nemožno k tejto jednotke alokova ť na primeranej a konzistentnej 
báze, účtovná jednotka:  
i) porovná ú čtovnú hodnotu tejto jednotky, nezah ŕňajúcu celo ­
podnikové aktíva, s jej spätne získate ľnou sumou a vykáže 
prípadné straty zo zníženia hodnoty v súlade s odsekom 104;  
ii) identifikuje najmenšiu skupinu pe ňazotvorných jednotiek, 
ktorá obsahuje posudzovanú pe ňazotvornú jednotku, na ktorú 
možno na primeranej a konzistentnej báze alokova ť pomernú 
časť účtovnej hodnoty celopodnikových aktív, a  
iii) porovná ú čtovnú hodnotu tejto skupiny pe ňazotvorných 
jednotiek, vrátane pomernej časti účtovnej hodnoty celopodni ­
kových aktív alokovaných k tejto skupine jednotiek, so spätne získateľnou sumou skupiny jednotiek. Prípadné straty zo 
zníženia hodnoty sa vykazujú v súlade s odsekom 104.
 
103. Ilustratívny príklad 8 znázor ňuje uplatňovanie týchto požiadaviek na 
celopodnikové aktíva.  
Straty zo zníženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky  
104. Straty zo zníženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky (najmenšej 
skupiny pe ňazotvorných jednotiek, ku ktorej sa priradil goodwill 
alebo celopodnikové aktívum) sa vykazujú výlu čne v tom prípade, 
ak je spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) nižšia, 
ako účtovná hodnota jednotky (skupiny jednotiek). Straty zo zníženia 
hodnoty sa alokujú s cie ľom znížiť účtovnú hodnotu majetku jednotky 
(skupiny jednotiek) v tomto poradí:  
a) najprv tak, že sa zníži ú čtovná hodnota prípadného goodwillu 
alokovaného k pe ňazotvornej jednotke (skupine jednotiek), a  
b) potom k ostatným aktívam jednotky (skupiny jednotiek) proporcio ­
nálne na základe ú čtovnej hodnoty každého aktíva v jednotke 
(skupine jednotiek).  
K týmto zníženiam ú čtovných hodnôt sa pristupuje ako k stratám zo 
zníženia hodnoty jednotlivých aktív a vykazujú sa v súlade s odsekom 60.
 
105. Pri alokácii strát zo zníženia hodnoty v súlade s odsekom 104 ú čtovná 
jednotka neznižuje ú čtovnú hodnotu majetku pod sumu, ktorá je 
najvyššia z týchto súm:  
a) reálna hodnota znížená o náklady na predaj (ak je možné ju ur čiť); 
b) jeho hodnota z používania (ak je možné ju ur čiť) a 
c) nula.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 368
 
Suma straty zo zníženia hodnoty, ktorá by sa inak alokovala k aktívu, 
sa proporcionálne alokuje k ostatným aktívam jednotky (skupinám 
jednotiek).  
106. Ak nie je možné uskuto čniť odhad spätne získate ľnej sumy každého 
jednotlivého aktíva pe ňazotvornej jednotky, tento štandard požaduje 
alokáciu straty zo zníženia hodnoty medzi aktíva tejto jednotky iné 
ako goodwill na základe subjektívneho rozhodnutia, pretože všetky aktíva pe ňazotvornej jednotky pracujú spolo čne.
 
107. Ak nie je možné odhadnú ť spätne získate ľnú sumu pre jednotlivý 
majetok (pozri odsek 67):  
a) strata zo zníženia hodnoty majetku sa vykáže, ak je jeho ú čtovná 
hodnota vyššia, bu ď ako suma jeho reálnej hodnoty zníženej 
o náklady na predaj alebo, ak je vyššia, ako suma výsledkov 
alokačných postupov, opísaných v odsekoch 104 a 105, a  
b) nevykáže sa žiadna strata zo zníženia hodnoty majetku, ak sa 
hodnota súvisiacej pe ňazotvornej jednotky neznížila. To platí aj 
vtedy, ke ď reálna hodnota majetku znížená o náklady na predaj 
je nižšia ako jeho ú čtovná hodnota.  
Príklad  
Stroj bol fyzicky poškodený, ale ešte stále funguje, aj ke ď nie 
tak dobre, ako pred tým, ako bol poškodený. Reálna hodnota 
stroja znížená o náklady na predaj je nižšia, ako jeho ú čtovná 
hodnota. Strojom sa nevytvárajú nezávislé príjmy pe ňažných 
prostriedkov. Najmenšou identifikovate ľnou skupinou majetku, 
ktorá zah ŕňa stroj a ktorá vytvára príjmy pe ňažných 
prostriedkov, ktoré sú vo ve ľkej miere nezávislé od príjmov 
peňažných prostriedkov z ostatných aktív, je výrobná linka, do 
ktorej stroj patrí. Spätne získate ľná suma výrobnej linky ukazuje, 
že hodnota výrobnej linky ako celku sa neznížila.  
Predpoklad 1: rozpo čty/predpovede, ktoré schválil manažment, 
neodzrkad ľujú žiaden záväzok manažmentu na nahradenie stroja.  
Spätne získate ľná suma samotného stroja sa nedá odhadnú ť, 
pretože hodnota z používania stroja:  
a) sa môže odlišova ť od jeho reálnej hodnoty zníženej o náklady 
na predaj a  
b) sa dá ur čiť len pre pe ňazotvornú jednotku, do ktorej stroj 
patrí (výrobná linka).  
Hodnota výrobnej linky sa neznížila. Preto sa nevykáže žiadna 
strata zo zníženia hodnoty stroja. Napriek tomu môže by ť 
potrebné, aby ú čtovná jednotka opätovne posúdila dobu odpiso ­
vania alebo metódu odpisovania stroja. Možno by bola potrebná 
kratšia doba odpisovania, alebo zrýchlená metóda odpisovania, 
ktorá by odzrkad ľovala očakávanú zostávajúcu dobu použite ľ­
nosti stroja alebo spôsob, akým sa o čakáva, že ú čtovná jednotka 
bude spotrebúva ť budúce ekonomické úžitky.  
Predpoklad 2: rozpo čty/predpovede, ktoré schválil manažment, 
odzrkadľujú záväzok manažmentu nahradi ť stroj a preda ť ho 
v blízkej budúcnosti. Pe ňažné toky z pokra čujúceho používania 
stroja až do jeho vyradenia sa odhadujú ako zanedbate ľné. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 369
 
Hodnotu z používania stroja je možné odhadnú ť ako hodnotu 
blížiacu sa k jeho reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj. Preto je spätne získate ľnú sumu stroja možné ur čiť a neberie sa 
do úvahy pe ňazotvorná jednotka, do ktorej stroj patrí (t. j. 
výrobná linka). Ke ďže reálna hodnota stroja znížená o náklady 
na predaj je nižšia, ako jeho ú čtovná hodnota, vykazuje sa strata 
zo zníženia hodnoty stroja.
 
108. Po uplatnení požiadaviek odsekov 104 a 105 sa pre prípadnú zostá ­
vajúcu sumu straty zo zníženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky 
vykáže záväzok výlu čne vtedy, ak sa to požaduje v inom štandarde.  
ZRUŠENIE STRÁT ZO ZNÍŽENIA HODNOTY  
109. V odsekoch 110 až 116 sa stanovujú požiadavky na zrušenie strát zo 
zníženia hodnoty vykázaných k majetku alebo pe ňazotvornej jednotke 
v predchádzajúcich obdobiach. Tieto požiadavky používajú pojem „aktívum“, uplat ňujú sa však rovnako na jednotlivé aktívum, ako aj 
na peňazotvornú jednotku. Ďalšie požiadavky pre jednotlivé aktívum 
sú stanovené v odsekoch 117 až 121, pre pe ňazotvornú jednotku 
v odsekoch 122 a 123 a pre goodwill v odsekoch 124 a 125.
 
110. Ú čtovná jednotka ku  ►M5 koncu každého obdobia vykazovania ◄ 
posúdi, či existuje nejaký náznak, že strata zo zníženia hodnoty vyká ­
zaná v predchádzajúcich obdobiach k inému majetku, ako je goodwill, 
by už nemusela existova ť, alebo by mohla by ť znížená. Ak existuje 
niektorý z takýto náznakov, ú čtovná jednotka odhadne spätne získa ­
teľnú sumu tohto majetku.  
111. Pri posudzovaní, či existuje nejaký náznak, že strata zo zníženia 
hodnoty vykázaná v predchádzajúcich rokoch z iného majetku, ako je goodwill, by už nemusela existova ť, alebo by mohla by ť znížená, 
berie účtovná jednotka do úvahy minimálne tieto náznaky:
 
Vonkajšie zdroje informácií  
a) Počas obdobia podstatne vzrástla trhová hodnota majetku;  
b) Počas obdobia sa vyskytli, alebo sa v blízkej budúcnosti vyskytnú, 
podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na ú čtovnú jednotku 
v technologickom, trhovom, ekonomickom, alebo právnom 
prostredí, v rámci ktorého ú čtovná jednotka pôsobí, alebo na 
trhu, na ktorý je majetok ur čený; 
c) Počas obdobia sa znížili trhové úrokové miery alebo ostatné trhové 
miery návratnosti investícií a tieto zníženia pravdepodobne 
ovplyvnia diskontnú sadzbu, ktorá sa používa pri výpo čte hodnoty 
z používania majetku a významne zvýšia spätne získate ľnú sumu 
majetku;  
Interné zdroje informácií  
d) Počas obdobia sa vyskytli, alebo sa o čakáva, že sa v blízkej 
budúcnosti vyskytnú, podstatné zmeny s priaznivým vplyvom na 
účtovnú jednotku, v rozsahu alebo v spôsobe, akým sa majetok 
používa alebo sa o čakáva, že sa bude používa ť. Medzi takéto 
zmeny sa zah ŕňajú náklady, ktoré sa po čas obdobia vynaložili 
s cieľom vylepši ť alebo rozšíri ť výkonnos ť majetku alebo reštruk ­
turalizova ť činnosť, do ktorej majetok patrí;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 370
 
e) K dispozícii sú dôkazy z interného výkazníctva, ktoré nazna čujú, 
že ekonomická výkonnos ť aktíva je alebo bude lepšia, ako sa 
očakávalo.  
112. Náznaky možného zníženia straty zo zníženia hodnoty uvedené 
v odseku 111 sú vä čšinou zrkadlovým odrazom náznakov možného 
vzniku straty zo zníženia hodnoty uvedených v odseku 12.  
113. Ak existuje náznak, že strata zo zníženia hodnoty vykázaná z iného 
majetku, ako je goodwill, by už nemusela existova ť alebo by mohla 
byť znížená, môže to nazna čovať, že zostávajúcu dobu použite ľnosti, 
metódu odpisovania (amortizácie) alebo reziduálnu hodnotu by mohlo byť potrebné revidova ť a upravi ť v súlade so štandardom uplatni ­
teľným na tento majetok, aj ke ď sa nezruší žiadna strata zo zníženia 
hodnoty majetku.
 
114. Strata zo zníženia hodnoty vykázaná v predchádzajúcich obdobiach 
z majetku iného, ako goodwill, sa zruší výlu čne vtedy, ak sa vyskytla 
zmena v odhadoch, ktoré sa použili na ur čenie spätne získate ľnej 
sumy majetku odvtedy, ako sa naposledy vykázala strata zo zníženia 
hodnoty. V tomto prípade sa ú čtovná hodnota majetku s výnimkou 
prípadov opísaných v odseku 117 zvýši na jeho spätne získate ľnú 
sumu. Toto zvýšenie je zrušením straty zo zníženia hodnoty.  
115. Do zrušenia straty zo zníženia hodnoty sa premieta zvýšenie odhado ­
vaného potenciálu prínosov majetku, bu ď z používania, alebo 
z predaja, od dátumu, ke ď účtovná jednotka naposledy vykázala stratu 
zo zníženia hodnoty majetku. V odseku 130 sa požaduje, aby ú čtovná 
jednotka identifikovala zmenu v odhadoch, ktorá spôsobuje zvýšenie v odhadovanom potenciáli prínosov. Medzi príklady zmien v odhadoch patria tieto:
 
a) zmena východísk pre spätne získate ľnú sumu (t. j. či spätne získa ­
teľná suma vychádza z reálnej hodnoty zníženej o náklady na 
predaj alebo z hodnoty z používania);  
b) ak spätne získate ľná suma vychádza z hodnoty z používania, 
zmeny v sume alebo časovom priebehu odhadovaných budúcich 
peňažných tokov alebo v diskontnej sadzbe, alebo  
c) ak spätne získate ľná suma vychádza z reálnej hodnoty zníženej 
o náklady na predaj, zmeny v odhadoch zložiek reálnej hodnoty 
zníženej o náklady na predaj.  
116. Hodnota z používania aktív sa môže sta ť vyššou ako ú čtovná hodnota 
aktív jednoducho preto, lebo sú časná hodnota budúcich príjmov 
peňažných prostriedkov sa zvyšuje tým, že sa približujú v čase. Poten ­
ciál prínosov majetku sa však nezvýšil. Preto sa strata zo zníženia 
hodnoty nezruší iba na základe plynutia času (niekedy nazývanom 
„odvíjanie sa“ diskontu), aj ke ď sa spätne získate ľná suma majetku 
stáva vyššou ako jeho ú čtovná hodnota.  
Zrušenie strát zo zníženia hodnoty jednotlivého majetku  
117. Zvýšená ú čtovná hodnota majetku, iného ako goodwill, priradite ľná 
k zrušeniu straty zo zníženia hodnoty nesmie prevýši ť účtovnú 
hodnotu, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie alebo odpisov), 
ak by nebola vykázala žiadna strata zo zníženia hodnoty majetku 
v predchádzajúcich rokoch.  
118. Akéko ľvek zvýšenie ú čtovnej hodnoty majetku iného ako goodwill 
nad účtovnú hodnotu, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie 
alebo odpisov), ak by sa nebola vykázala žiadna strata zo zníženia hodnoty majetku v predchádzajúcich rokoch, je precenením. Pri ú čto­
vaní takéhoto precenenia ú čtovná jednotka uplat ňuje štandard uplatni ­
teľný na tento majetok.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 371
 
119. Zrušenie straty zo zníženia hodnoty majetku iného ako goodwill sa 
okamžite vykáže vo výsledku hospodárenia s výnimkou prípadu, ak sa 
o majetku ú čtuje v precenenej hodnote v súlade s iným štandardom 
(napríklad v súlade s modelom precenenia v IAS 16). K prípadnému zrušeniu straty zo zníženia hodnoty preceneného majetku sa pristupuje 
ako k zvýšeniu precenenia pod ľa tohto iného štandardu.
 
►M5 120. Zrušenie straty zo zníženia hodnoty preceneného majetku sa 
vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvyšuje 
prebytok z precenenia tohto majetku. Avšak, v rozsahu ◄ v akom 
sa strata zo zníženia hodnoty toho istého majetku predtým vykázala vo výsledku hospodárenia, sa však zrušenie takejto straty takisto 
vykáže vo výsledku hospodárenia.
 
121. Po vykázaní zrušenia straty zo zníženia hodnoty sa odpisy (amorti ­
zácia) upravia pre daný majetok v budúcich obdobiach tak, aby sa alokovala revidovaná ú čtovná hodnota majetku, znížená o jeho rezi ­
duálnu hodnotu (ak existuje), na systematickej báze po čas jeho zostá ­
vajúcej doby použite ľnosti.
 
Zrušenie strát zo zníženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky  
122. Zrušenie straty zo zníženia hodnoty pe ňazotvornej jednotky sa alokuje 
k aktívam jednotky, s výnimkou goodwillu, proporcionálne 
k účtovným hodnotám týchto aktív. K týmto zvýšeniam ú čtovných 
hodnôt sa pristupuje ako k zrušeniu strát zo zníženia hodnoty jedno ­
tlivých aktív a vykazujú sa v súlade s odsekom 119.  
123. Pri alokovaní zrušenia straty zo zníženia hodnoty pe ňazotvornej 
jednotky pod ľa odseku 122 ú čtovná hodnota majetku nesmie prevýši ť 
nižšiu z týchto súm:  
a) jeho spätne získate ľná suma (ak je možné ju ur čiť) a 
b) účtovná hodnota, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní amortizácie 
alebo odpisov), ak by sa nebola vykázala žiadna strata zo zníženia 
hodnoty majetku v predchádzajúcich rokoch.  
Suma zrušenia straty zo zníženia hodnoty, ktorá by sa inak alokovala 
k aktívu, sa proporcionálne alokuje k ostatným aktívam jednotky, s výnimkou goodwillu.
 
Zrušenie strát zo zníženia hodnoty goodwillu  
124. Strata vykázaná zo zníženia hodnoty goodwillu sa v nasledujúcom 
období nezruší.  
125. IAS 38  Nehmotný majetok  zakazuje vykazovanie goodwillu vytvore ­
ného vlastnou činnosťou. Prípadné zvýšenie spätne získate ľnej sumy 
goodwillu v obdobiach nasledujúcich po vykázaní straty zo zníženia 
hodnoty goodwillu pravdepodobne predstavuje skôr zvýšenie interne 
vytvoreného goodwillu, ako zrušenie straty zo zníženia hodnoty vyká ­
zanej k nadobudnutému goodwillu.  
ZVEREJŇOVANIE  
126. Pre každú triedu majetku ú čtovná jednotka zverej ňuje tieto infor ­
mácie:  
a) sumu strát zo zníženia hodnoty vykázaných vo výsledku hospodá ­
renia po čas obdobia a riadkovú položku (riadkové položky) 
výkazu  ►M5 komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa tieto 
straty zo zníženia hodnoty;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 372
 
b) sumu zrušení strát zo zníženia hodnoty vykázaných vo výsledku 
hospodárenia po čas obdobia a riadkovú položku (riadkové 
položky) výkazu  ►M5 komplexného výsledku ◄, ktorá zah ŕňa 
zrušenie takýchto strát;  
c) sumu strát zo zníženia hodnoty preceneného majetku vykázaných  
►M5 v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄ počas 
obdobia;  
d) sumu zrušení strát zo zníženia hodnoty preceneného majetku vyká ­
zaných  ►M5 v ostatných sú častiach komplexného výsledku ◄ 
počas obdobia.  
127. Trieda majetku je zoskupenie majetku podobného charakteru 
a použitia v činnostiach ú čtovnej jednotky.  
128. Informácie požadované pod ľa odseku 126 sa môžu prezentova ť spolu 
s inými informáciami zverejnenými pre triedu majetku. Táto infor ­
mácia sa napríklad môže zahrnú ť do zosúhlasenia ú čtovnej hodnoty 
nehnuteľností, strojov a zariadení na za čiatku a na konci obdobia, 
podľa požiadaviek IAS 16.  
129. Ú čtovná jednotka, ktorá vykazuje informácie o segmentoch v súlade 
s IFRS 8, zverej ňuje tieto informácie pre každý vykazovate ľný 
segment:  
a) sumu strát zo zníženia hodnoty vykázaných po čas obdobia vo 
výsledku hospodárenia a  ►M5 v ostatných sú častiach komplex ­
ného výsledku ◄; 
b) sumu zrušení strát zo zníženia hodnoty vykázaných po čas obdobia 
vo výsledku hospodárenia a  ►M5 v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku ◄. 
130. Ú čtovná jednotka pre každú významnú stratu zo zníženia hodnoty 
vykázanú alebo zrušenú po čas obdobia k jednotlivému aktívu, vrátane 
goodwillu, alebo k pe ňazotvornej jednotke, zverejní tieto informácie:  
a) udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu alebo zrušeniu straty 
zo zníženia hodnoty;  
b) sumu vykázanej alebo zrušenej straty zo zníženia hodnoty;  
c) pre jednotlivé aktívum:  
i) charakter aktíva a  
ii) ak účtovná jednotka vykazuje informácie o segmentoch 
v súlade s IFRS 8, zverej ňuje vykazovate ľný segment, do 
ktorého aktívum patrí;  
d) pre pe ňazotvornú jednotku:  
i) opis pe ňazotvornej jednotky (napríklad či ide o produktový 
rad, stroj, podnikate ľskú činnosť, geografickú oblas ť, alebo 
vykazovate ľný segment definovaný v IFRS 8  Prevádzkové 
segmenty ); 
ii) sumu vykázanej alebo zrušenej straty zo zníženia hodnoty za 
jednotlivé triedy majetku a, ak ú čtovná jednotka v súlade 
s IFRS 8 vykazuje informácie o segmentoch, za vykazovate ľný 
segment, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 373
 
iii) ak sa od predchádzajúceho odhadu spätne získate ľnej sumy 
peňazotvornej jednotky (ak existuje) zmenilo zoskupenie 
majetku na identifikáciu pe ňazotvornej jednotky, opis sú čas­
ného a predchádzajúceho spôsobu zoskupovania majetku a dôvody na zmenu spôsobu identifikovania pe ňazotvornej 
jednotky;
 
e) či je spätne získate ľná suma majetku (pe ňazotvornej jednotky) jeho 
reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj alebo jeho hodnotou z používania;
 
f) ak je spätne získate ľná suma reálnou hodnotou zníženou o náklady 
na predaj, základ, z ktorého vychádza ur čenie reálnej hodnoty 
zníženej o náklady na predaj (napríklad či bola reálna hodnota 
určená odkazom na aktívny trh);  
g) ak je spätne získate ľná suma hodnotou z používania, diskontnú 
sadzbu (sadzby), použitú v sú časnom odhade a v predchádzajúcom 
odhade (ak existuje) hodnoty z používania.  
131. Ú čtovná jednotka zverej ňuje ďalej uvedené informácie k súhrnu strát 
zo zníženia hodnoty a súhrnu zrušení strát zo zníženia hodnoty vyká ­
zanému po čas obdobia, v rámci ktorého sa nezverejnili žiadne infor ­
mácie pod ľa odseku 130:  
a) hlavné triedy majetku ovplyvnené stratami zo zníženia hodnoty 
a hlavné triedy majetku ovplyvnené zrušením strát zo zníženia 
hodnoty,  
b) hlavné udalosti a okolnosti, ktoré viedli k vykázaniu týchto strát zo 
zníženia hodnoty a zrušení strát zo zníženia hodnoty.  
132. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča zverejňovať predpoklady použité pri 
určovaní spätne získate ľnej sumy aktív (pe ňazotvorných jednotiek) 
počas obdobia. V odseku 134 sa však od ú čtovnej jednotky požaduje 
zverejniť informácie o odhadoch použitých v rámci ocenenia spätne 
získateľnej sumy pe ňazotvornej jednotky v prípade, ak ú čtovná 
hodnota tejto jednotky zah ŕňa goodwill alebo nehmotný majetok 
s neurčitou dobou použite ľnosti.  
133. Ak k dátumu vykazovania v súlade s odsekom 84 nebola 
k peňazotvornej jednotke (skupine jednotiek) alokovaná žiadna 
pomerná časť goodwillu nadobudnutého v rámci podnikovej kombi ­
nácie počas obdobia, zverej ňuje sa suma nealokovaného goodwillu 
spolu s dôvodmi, pre čo táto suma zostáva nealokovaná.  
Odhady použité na ocenenie spätne získate ľnej sumy pe ňazotvor­
ných jednotiek, ktoré obsahujú goodwill alebo nehmotný majetok 
s neurčitou dobou použite ľnosti  
134. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie vyžadované v písmenách a) 
až f) pre každú pe ňazotvornú jednotku (skupinu jednotiek), pre ktorú 
je účtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného majetku s neur čitou 
dobou použite ľnosti alokovaná k tejto jednotke (skupine jednotiek) 
významná v porovnaní s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu 
alebo nehmotného majetku s neur čitou dobou použite ľnosti účtovnej 
jednotky:  
a) účtovnú hodnotu goodwillu alokovaného k jednotke (skupine 
jednotiek);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 374
 
b) účtovnú hodnotu nehmotného majetku s neur čitou dobou použite ľ­
nosti, alokovaného k ú čtovnej jednotke (skupine jednotiek);  
c) základ, z ktorého vychádza ur čenie spätne získate ľnej sumy 
jednotky (skupiny jednotiek) (t. j. hodnota z používania alebo 
reálna hodnota znížená o náklady na predaj);  
d) v prípade, že spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) 
vychádza z hodnoty z používania:  
i) opis každého k ľúčového predpokladu, z ktorého manažment 
vychádzal pri projekciách pe ňažných tokov na obdobie, 
ktorého sa týkajú posledné rozpo čty/predpovede. K ľúčovými 
predpokladmi sú tie predpoklady, na ktoré je spätne získate ľná 
suma jednotky (skupiny jednotiek) najcitlivejšia;  
ii) charakteristiku prístupu manažmentu k stanoveniu hodnoty 
(hodnôt) priradenej (priradených) ku každému k ľúčovému 
predpokladu, či tieto hodnoty (hodnota) odzrkad ľujú (odzrka ­
dľuje) minulé skúsenosti, alebo, ak je to vhodné, či sú konzi ­
stentné s externými zdrojmi informácií a ak nie, ako a pre čo sa 
odlišujú od minulých skúseností alebo externých zdrojov infor ­
mácií;  
iii) obdobie, na ktoré manažment pripravil projekcie pe ňažných 
tokov založené na finan čných rozpo čtoch/predpovediach, 
schválených manažmentom a ak pre pe ňazotvornú jednotku 
(skupinu jednotiek) použije obdobie dlhšie ako pä ť rokov, 
vysvetlenie opodstatnenosti takéhoto dlhšieho obdobia;  
iv) mieru rastu použitú s cie ľom extrapolova ť projekcie pe ňažných 
tokov nad rozsah obdobia, ktorého sa týkajú posledné 
rozpočty/predpovede a opodstatnenos ť prípadného použitia 
miery rastu, ktorá presahuje dlhodobú priemernú mieru rastu pre výrobky, priemyselné odvetvia, alebo krajinu či krajiny, 
v ktorých ú čtovná jednotka pôsobí, alebo pre trh, pre ktorý 
je jednotka (skupina jednotiek) ur čená;
 
v) diskontná sadzba (sadzby) použitá v projekciách pe ňažných 
tokov;  
▼M8 
e) ak spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) vychádza 
z reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj, metodológiu, ktorú použila na ur čenie reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj. 
Ak sa reálna hodnota znížená o náklady na predaj neur čuje 
pomocou zjavnej trhovej ceny ú čtovnej jednotky (skupiny 
jednotiek), zverej ňujú sa takisto tieto informácie:
 
(i) opis každého k ľúčového predpokladu, z ktorého manažment 
vychádzal pri ur čení reálnej hodnoty zníženej o náklady na 
predaj. K ľúčovými predpokladmi sú tie predpoklady, na 
ktoré je spätne získate ľná suma jednotky (skupiny jednotiek) 
najcitlivejšia.  
(ii) charakteristiku prístupu manažmentu k stanoveniu hodnoty 
(hodnôt), priradenej ku každému k ľúčovému predpokladu, či 
tieto hodnoty (hodnota) odzrkad ľujú minulé skúsenosti, alebo 
ak je to vhodné, či sú konzistentné s externými zdrojmi infor ­
mácií a ak nie, ako a pre čo sa odlišujú od minulých skúseností 
alebo externých zdrojov informácií.  
Ak sa reálna hodnota znížená o náklady na predaj ur čuje 
s použitím projekcií diskontovaných pe ňažných tokov, zverej ňujú 
sa aj tieto informácie:  
(iii) obdobie, po čas ktorého manažment projektoval pe ňažné toky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 375
 
(iv) miera rastu použitá na extrapoláciu projekcií pe ňažných tokov.  
(v) diskontná(é) sadzba(y) použitá(é) na projekcie pe ňažných 
tokov.  
▼B 
f) ak by sa dala o čakávať možnosť zmeny k ľúčového predpokladu, 
z ktorého manažment vychádzal pri ur čení spätne získate ľnej sumy 
jednotky (skupiny jednotiek), ktorá by spôsobila, že ú čtovná 
hodnota jednotky (skupiny jednotiek) prevýši jej spätne získate ľnú 
sumu:  
i) sumu, o ktorú spätne získate ľná suma jednotky (skupiny 
jednotiek) prevyšuje jej ú čtovnú hodnotu;  
ii) hodnotu priradenú ku k ľúčovému predpokladu;  
iii) sumu, o ktorú sa hodnota priradená ku k ľúčovému predpo ­
kladu musí zmeni ť, po zahrnutí všetkých následných vplyvov 
takejto zmeny na ďalšie premenné veli činy použité pri oce ňo­
vaní spätne získate ľnej sumy, aby sa spätne získate ľná suma 
jednotky (skupiny jednotiek) rovnala jej ú čtovnej hodnote.  
135. Ak je časť alebo celá ú čtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného 
majetku s neur čitou dobou použite ľnosti alokovaná medzi viacero 
peňazotvorných jednotiek (skupín jednotiek) a suma takto alokovaná 
ku každej jednotke (skupine jednotiek) nie je významná v porovnaní 
s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu alebo nehmotného majetku 
s neurčitou dobou použite ľnosti účtovnej jednotky, táto skuto čnosť sa 
zverejní spolu so súhrnnou ú čtovnou hodnotou goodwillu alebo 
nehmotného majetku s neur čitou dobou použite ľnosti, alokovanou 
k týmto jednotkám (skupinám jednotiek). Navyše v prípade, ke ď 
spätne získate ľné sumy akejko ľvek z týchto jednotiek (skupín 
jednotiek) vychádzajú z toho istého k ľúčového predpokladu (predpo ­
kladov) a súhrnná ú čtovná hodnota goodwillu alebo nehmotného 
majetku s neur čitou dobou životnosti, ktorá je k nim alokovaná, je 
významná v porovnaní s celkovou ú čtovnou hodnotou goodwillu 
alebo nehnute ľného majetku s neur čitou dobou použite ľnosti, účtovná 
jednotka túto skuto čnosť zverejní spolu s:  
a) agregovanou ú čtovnou hodnotou goodwillu alokovaného k týmto 
jednotkám (skupinám jednotiek);  
b) agregovanou ú čtovnou hodnotou nehmotného majetku s neur čitou 
dobou použite ľnosti alokovaného k týmto jednotkám (skupinám 
jednotiek);  
c) opisom k ľúčového predpokladu (predpokladov);  
d) charakteristikou prístupu manažmentu k stanoveniu hodnoty(-ôt) 
priradenej(-ých) ku k ľúčovému(-ým) predpokladu(-om), či táto 
(tieto) hodnota(-y) odzrkad ľuje(-ú) minulé skúsenosti, alebo 
prípadne či je (sú) konzistentná(-é) s externými zdrojmi informácií, 
a ak nie, ako a pre čo sa odlišuje(-ú) od minulých skúseností alebo 
externých zdrojov informácií;  
e) ak by sa dala primerane o čakávať možnosť zmeny k ľúčového(- 
ých) predpokladu(-ov), ktorá by spôsobila, že súhrn ú čtovných 
hodnôt jednotiek (skupín jednotiek) prevýši súhrn ich spätne získa ­
teľných súm:  
i) sumu, o ktorú súhrn spätne získate ľných súm jednotiek (skupín 
jednotiek) presahuje súhrn ich ú čtovných hodnôt;  
ii) hodnotu(-y) priradenú(-é) ku k ľúčovému(-ým) predpokladu(- 
om); ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 376
 
iii) sumu, o ktorú sa hodnota(-y) priradená(-é) ku k ľúčovém(-ým) 
predpokladu(-om) musí zmeni ť, po zahrnutí všetkých násled ­
ných vplyvov takejto zmeny na ďalšie premenné veli činy, 
použité pri oce ňovaní spätne získate ľnej sumy, aby sa súhrn 
spätne získate ľných súm jednotiek (skupín jednotiek) rovnal 
súhrnu ich ú čtovných hodnôt.  
136. Najaktuálnejší podrobný výpo čet spätne získate ľnej sumy pe ňazo­
tvornej jednotky (skupiny jednotiek), ktorý sa uskuto čnil 
v predchádzajúcom období, sa v súlade s odsekom 24 alebo 99 
môže prenies ť a použi ť v rámci testu na zníženie hodnoty tejto 
jednotky (skupiny jednotiek) v bežnom období za predpokladu splnenia stanovených podmienok. V takomto prípade sa informácie o tejto jednotke (skupine jednotiek), ktoré tvoria sú časť zverejnení 
vyžadovaných odsekmi 134 a 135 týkajú výpo čtu spätne získate ľnej 
sumy preneseného do ďalšieho obdobia.
 
137. Ilustratívny príklad 9 znázor ňuje zverejnenia požadované odsekmi 134 
a 135.  
Prechodné ustanovenia a dátum ú činnosti  
▼M12  __________  
139. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard:  
▼B 
a) na goodwill a nehmotný majetok nadobudnutý v podnikových 
kombináciách s dátumom zmluvy 31. marca 2004 alebo neskôr a  
b) na všetky ostatné aktíva prospektívne od za čiatku prvého ro čného 
obdobia, ktoré sa za čína 31. marca 2004 alebo neskôr.  
140. Ú čtovným jednotkám, na ktoré sa vz ťahuje odsek 139, sa odporú ča 
uplatňovať požiadavky tohto štandardu pred dátumami ú činnosti usta ­
novenými v odseku 139. Ak však ú čtovná jednotka uplatní tento 
štandard pred týmito dátumami ú činnosti, musí zárove ň uplatniť aj 
IFRS 3 a IAS 38 (v znení revízie z roku 2004).  
▼M5 
140A. IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007) 
zmenil a doplnil terminológiu používanú v IFRS. Okrem toho zmenil 
a doplnil odseky 61, 120, 126 a 129. Ú čtovná jednotka uplatní tieto 
zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 
2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia 
na toto skoršie obdobie.  
▼M12  
140B. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 65, 81, 85 a 139; 
vypustil odseky 91 až 95 a 138 a vložil prílohu C. Ú čtovná jednotka 
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi ­
dovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia 
sa takisto uplat ňujú na toto skoršie obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 377
 
140C. Odsek 134 písm. e) bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  
vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje túto zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto 
skutočnosť. 
▼M7 
140D.  Náklady na investície do dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej 
účtovnej jednotky alebo pridruženého podniku  (zmeny a doplnenia 
IFRS 1  Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného 
výkazníctva  a IAS 27) vydané v máji 2008 – pridal sa odsek 12 
písm. h). Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie prospek ­
tívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo 
neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ­ 
ňuje súvisiace zmeny a doplnenia v odsekoch 4 a 38A IAS 27 na 
skoršie obdobie, uplat ňuje súčasne zmenu a doplnenie v odseku 12 
písm. h).  
▼M22  
140E. Odsek 80 písm. b) bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vyda­
nými v apríli 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 2010 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, 
zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
Ukončenie platnosti ias 36 (vydaného v roku 1998)  
141. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  
(vydaný v roku 1998).  
Dodatok A  
POUŽÍVANIE TECHNÍK SÚ ČASNEJ HODNOTY PRI UR ČOVANÍ 
HODNOTY Z POUŽÍVANIA  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu. Poskytuje sa v nej 
návod na používanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní hodnoty 
z používania. Napriek tomu, že v návode sa používa pojem „aktívum“, uplat ňuje 
sa rovnako na skupinu aktív tvoriacich pe ňazotvornú jednotku.  
Zložky oce ňovania sú časnou hodnotou  
A1. Ďalej uvedené prvky spolo čne vyjadrujú ekonomické rozdiely medzi 
aktívami:  
a) odhad budúcich pe ňažných tokov, alebo v prípade komplexnejších 
skutočností, sérií budúcich pe ňažných tokov, ktoré ú čtovná 
jednotka o čakáva, že získa z aktíva;  
b) očakávania o možných odchýlkach v sume alebo časovom prie ­
behu týchto pe ňažných tokov;  
c) časová hodnota pe ňazí, vyjadrená aktuálnou trhovou bezrizikovou 
úrokovou mierou;  
d) cena za znášanie neistoty obsiahnutej v aktíve a  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 378
 
e) ostatné, niekedy neidentifikovate ľné faktory (ako je platobná 
neschopnos ť), ktoré by ú častníci trhu zoh ľadňovali pri oce ňovaní 
budúcich pe ňažných tokov, ktoré ú čtovná jednotka o čakáva, že 
získa z aktíva.  
A2. Tento dodatok ukazuje kontrasty medzi dvoma prístupmi k výpo čtu 
súčasnej hodnoty, z ktorých oba môžu by ť v závislosti od okolností 
použité na odhad hodnoty z používania majetku. V rámci „tradi čného“ 
prístupu sú úpravy o faktory b) až e), uvedené v odseku A1, zahrnuté 
do diskontnej sadzby. V rámci prístupu založenom na „o čakávaných 
peňažných tokoch“ spôsobujú faktory b), d) a e) úpravy pri výpo čtoch 
očakávaných pe ňažných tokov upravených o riziko. Bez oh ľadu na to, 
aký prístup uplatní ú čtovná jednotka pri zoh ľadňovaní očakávaných 
možných odchýlok v sume a časovom priebehu budúcich pe ňažných 
tokov, výsledkom bude zoh ľadnenie o čakávanej sú časnej hodnoty 
budúcich pe ňažných tokov, t. j. váženého aritmetického priemeru všet ­
kých možných výstupov.  
Všeobecné zásady  
A3. Techniky používané pri odhadoch budúcich pe ňažných tokov 
a úrokových mier sa budú v rámci jednotlivých situácií líši ť, a to 
v závislosti od okolností týkajúcich sa predmetného majetku. Prípadné používanie techník sú časnej hodnoty pri ur čovaní hodnoty 
z používania majetku sa však riadi týmito všeobecnými zásadami:
 
a) úrokové miery použité na diskontovanie pe ňažných tokov by mali 
odzrkadľovať predpoklady, ktoré sú konzistentné s predpokladmi 
obsiahnutými v rámci odhadovaných pe ňažných tokov. V opa čnom 
prípade by sa vplyv niektorých predpokladov zapo čítal duplicitne, 
alebo by sa ignoroval. Napríklad diskontná sadzba vo výške 12 percent by sa mohla použi ť na zmluvné pe ňažné toky 
z pohľadávky z úveru. Táto sadzba odzrkad ľuje očakávania týka ­
júce sa budúceho nedodržania splátok úverov s konkrétnymi vlast ­
nosťami. Tá istá sadzba vo výške 12 percent by sa nemala použi ť 
na diskontovanie o čakávaných pe ňažných tokov, pretože v týchto 
peňažných tokoch sa už odzrkad ľujú predpoklady týkajúce sa 
budúceho nedodržania splátok;
 
b) odhadované pe ňažné toky a diskontné sadzby by nemali by ť 
ovplyvnené predpojatos ťou a faktormi, ktoré sa netýkajú predmet ­
ného majetku. Napríklad zámerným podhodnotením odhadovaných čistých pe ňažných tokov tak, aby sa vylepšil obraz o budúcej 
ziskovosti majetku, sa do oce ňovania zavádza predpojatos ť;
 
c) odhadované pe ňažné toky alebo diskontné sadzby by mali odzrka ­
dľovať skôr rozsah možných výstupov, ako jedinú najpravdepo ­
dobnejšiu, minimálnu alebo maximálnu možnú sumu.  
Tradičný prístup k sú časnej hodnote a prístup na základe o čakávaných 
peňažných tokov  
Tradičný prístup  
A4. Ú čtovné aplikácie sú časnej hodnoty tradi čne používali jediný súbor 
odhadovaných pe ňažných tokov a jedinú diskontnú sadzbu, často 
označovanú ako „sadzba zodpovedajúca riziku“. Tradi čný prístup 
v podstate predpokladá, že jediná dohodnutá diskontná sadzby môže obsiahnuť všetky o čakávania o budúcich pe ňažných tokoch a vhodnú 
rizikovú prémiu. Preto tradi čný prístup kladie najvä čší dôraz na výber 
diskontnej sadzby.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 379
 
A5. V niektorých prípadoch, napríklad takých, ke ď sa porovnate ľné aktíva 
dajú sledova ť na trhu, je uplatnenie tradi čného prístupu relatívne 
jednoduché. Pokia ľ ide o aktíva so zmluvnými pe ňažnými tokmi, je 
konzistentný so spôsobom, akým ú častníci trhu opisujú majetok, 
napríklad ako „12-percentný dlhopis“.  
A6. Tradi čným prístupom sa však nemusia vhodne zoh ľadňovať niektoré 
komplexné problémy oce ňovania, akým je oce ňovanie nefinan čného 
majetku, pre ktorého položku alebo porovnate ľnú položku neexistuje 
žiadny trh. Správny výber „sadzby zodpovedajúcej riziku“ si vyžaduje 
analýzu najmenej dvoch položiek – aktíva, ktoré existuje na trhu a má 
zistiteľnú trhovú úrokovú sadzbu a aktíva, ktoré sa oce ňuje. Vhodná 
diskontná sadzba pre oce ňované pe ňažné toky sa musí odvodi ť zo 
zistiteľnej úrokovej miery tohto druhého aktíva. Na ú čely odvodenia 
musia by ť vlastnosti pe ňažných tokov druhého aktíva podobné vlast ­
nostiam aktíva, ktoré sa oce ňuje. Preto oce ňovateľ musí:  
a) identifikova ť súbor pe ňažných tokov, ktorý sa bude diskontova ť; 
b) identifikova ť iné aktívum na trhu, ktoré sa javí ako aktívum 
s podobnými vlastnos ťami peňažných tokov;  
c) porovna ť súbory pe ňažných tokov z oboch položiek tak, aby sa 
zabezpečilo, že sú podobné (napríklad – predstavujú oba súbory 
zmluvné pe ňažné toky alebo je jeden z nich zmluvným a druhý 
odhadovaným pe ňažným tokom?);  
d) vyhodnoti ť, či sa v rámci jednej položky nachádza prvok, ktorý sa 
v druhej položke nenachádza (napríklad – je jedna položka menej 
likvidná ako druhá?), a  
e) vyhodnoti ť, či je pravdepodobné, že oba súbory pe ňažných tokov 
sa budú správa ť (t. j. meni ť sa) podobným spôsobom v meniacich 
sa ekonomických podmienkach.  
Prístup založený na o čakávaných pe ňažných tokoch  
A7. Prístup založený na o čakávaných pe ňažných tokoch je v niektorých 
situáciách efektívnejším nástrojom na oce ňovanie ako tradi čný prístup. 
Pri tvorbe ocenenia využíva prístup založený na o čakávaných pe ňaž­
ných tokoch namiesto jediného najpravdepodobnejšieho pe ňažného 
toku všetky o čakávania týkajúce sa pe ňažných tokov. Môže ís ť naprí­
klad o pe ňažný tok v hodnote 100 CU, 200 CU alebo 300 CU, 
s pravdepodobnos ťou 10 percent, 60 percent a 30 percent, 
v uvedenom poradí. O čakávaný pe ňažný tok má hodnotu 220 CU. 
Tento prístup sa teda líši od tradi čného prístupu tým, že sa zameriava 
na priamu analýzu predmetných pe ňažných tokov a na jednozna č­
nejšie stanovenia predpokladov použitých pri oce ňovaní.  
A8. Prístup založený na o čakávaných pe ňažných tokoch takisto umož ňuje 
použiť techniky sú časnej hodnoty v prípade, ke ď je časový priebeh 
peňažných tokov neistý. Napríklad pe ňažný tok s hodnotou 1 000 CU 
môže byť prijatý v rámci jedného roka, dvoch rokov alebo troch 
rokov, s pravdepodobnos ťou 10 percent, 60 percent a 30 percent, 
v uvedenom poradí. Ďalej uvedený príklad zobrazuje výpo čet očaká­
vanej súčasnej hodnoty v takejto situácii. 
Súčasná hodnota 1 000 CU za 
1 rok pri 5 %  952,38 CU  
Pravdepodobnos ť 10,00 %  95,24 CU  
Súčasná hodnota 1 000 CU za 
2 roky pri 5,25 %  902,73 CU  
Pravdepodobnos ť 60,00 %  541,64 CU  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 380
 
Súčasná hodnota 1 000 CU za 
3 roky pri 5,50 %  851,61 CU  
Pravdepodobnos ť 30,00 %  255,48 CU  
Očakávaná sú časná hodnota  892,36 CU  
A9. O čakávaná sú časná hodnota 892,36 CU sa odlišuje od tradi čného 
poňatia najlepšieho odhadu 902,73 CU (60-percentná pravdepodob ­
nosť). Tradičný výpočet súčasnej hodnoty uplatnený v rámci tohto 
príkladu si vyžaduje rozhodnutie o tom, ktorý z možných časových 
priebehov pe ňažných tokov sa má použi ť, a v tomto zmysle by 
neodzrkad ľoval pravdepodobnosti ostatných časových priebehov. Je 
to tak preto, že diskontná sadzba v rámci tradi čného výpo čtu súčasnej 
hodnoty neodzrkad ľuje neistoty v časovom priebehu.  
A10. Použitie pravdepodobností je základným prvkom prístupu založenom 
na očakávaných pe ňažných tokoch. Niektorí pochybujú, či sa prira ­ 
ďovaním pravdepodobností k vysoko subjektívnym odhadom nenaz ­
načuje vyššia presnos ť, ako v skuto čnosti existuje. Správne uplat ňo­
vanie tradi čného prístupu (ako sa opisuje v odseku A6) si však vyža ­
duje rovnaké odhady a subjektívnos ť bez poskytnutia transparentnosti 
výpočtu používaného v prístupe založenom na o čakávaných pe ňaž­
ných tokoch.  
A11. Mnohé odhady vytvorené v sú časnej praxi už neformálne zah ŕňajú 
prvky prístupu založeného na o čakávaných pe ňažných tokoch. 
Okrem toho ú čtovníci často čelia potrebe oceni ť majetok s použitím 
obmedzených informácií o pravdepodobnostiach možných pe ňažných 
tokov. Účtovník sa napríklad môže ocitnú ť v týchto situáciách:  
a) Odhadovaná suma patrí do rozsahu medzi 50 CU a 250 CU, avšak 
v rámci tohto pásma nie je žiadna suma pravdepodobnejšia, ako prípadná iná suma. Na základe takýchto obmedzených informácií 
je očakávaný pe ňažný tok 150 CU [(50 + 250)/2];
 
b) Odhadovaná suma patrí do rozsahu medzi 50 CU až 250 CU 
a najpravdepodobnejšia suma je 100 CU. Pravdepodobnosti spojené s každou zo súm však nie sú známe. Na základe týchto obmedzených informácií je o čakávaný pe ňažný tok 133,33 CU 
[(50 + 100 + 250)/3];
 
c) Odhadovaná suma je 50 CU (10-percentná pravdepodobnos ť), 250 
CU (30-percentná pravdepodobnos ť) alebo 100 CU (60-percentná 
pravdepodobnos ť). Na základe týchto obmedzených informácií je 
očakávaný pe ňažný tok 140 CU [(50 × 0,10) + (250 × 
0,30) + (100 × 0,60)].  
V každom z týchto prípadov sa odhadom o čakávaných pe ňažných 
tokov pravdepodobne poskytne lepší odhad hodnoty z používania, 
ako minimálnou, najpravdepodobnejšou, alebo maximálnou hodnotou.  
A12. Na použitie prístupu založeného na o čakávaných pe ňažných tokoch sa 
vzťahuje obmedzenie týkajúce sa nákladov vo vz ťahu k úžitkom. 
V niektorých prípadoch môže ma ť účtovná jednotka prístup 
k rozsiahlym údajom a môže by ť schopná vytvori ť mnohé scenáre 
peňažných tokov. V iných prípadoch ú čtovná jednotka inak ako 
s vynaložením významných nákladov nemusí by ť schopná vypracova ť 
viac ako len všeobecný výkaz o premenlivosti pe ňažných tokov. 
Účtovná jednotka musí vyváži ť náklady na zaobstaranie dodato čných 
informácií oproti dodato čnej spoľahlivosti, ktorú informácie prinesú 
do oceňovania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 381
 
A13. Niektorí trvajú na tom, že techniky založené na o čakávaných pe ňaž­
ných tokoch sú nevhodné na oce ňovanie jedinej položky alebo 
položky s obmedzeným po čtom možných výstupov. Ponúkajú príklad 
aktíva s dvoma možnými výsledkami: 90-percentná pravdepodobnos ť, 
že peňažný tok bude ma ť hodnotu 10 CU a 10-percentná pravdepo ­
dobnosť, že peňažný tok bude ma ť hodnotu 1 000 CU. Zis ťujú, že 
očakávaný pe ňažný tok v rámci uvedeného príkladu je 109 CU 
a kritizujú tento výsledok ako nepredstavujúci žiadnu zo súm, ktoré môžu byť nakoniec uhradené.
 
A14. Podobné tvrdenia ako to, ktoré bolo na črtnuté vyššie, odzrkad ľujú 
základný nesúlad s cie ľom oceňovania. Ak je cie ľom akumulácia 
nákladov, ktoré majú vzniknú ť, očakávané pe ňažné toky nemusia 
vytvoriť verné zobrazenie odhadu o čakávaných nákladov. Tento štan ­
dard je však zameraný na oce ňovanie spätne získate ľnej sumy 
majetku. Spätne získate ľná suma majetku uvedená v tomto príklade 
pravdepodobne nebude 10 CU, aj ke ď ide o najpravdepodobnejší 
peňažný tok. Je to tak preto, lebo ocenenie 10 CU nezah ŕňa neistotu 
peňažného toku pri ocenení majetku. Namiesto toho sa neistý pe ňažný 
tok prezentuje tak, ako keby išlo o istý pe ňažný tok. Žiadna racio ­
nálna účtovná jednotka by nepredávala majetok s takýmito vlastno ­
sťami za 10 CU.  
Diskontná sadzba  
A15. Bez oh ľadu na prístup, ktorý ú čtovná jednotka uplatní pri oce ňovaní 
hodnoty z používania majetku, by úrokové miery použité na diskon ­
tovanie pe ňažných tokov nemali odzrkad ľovať riziká, o ktoré sa upra ­
vili odhadované pe ňažné toky. V opa čnom prípade by sa vplyv 
niektorých predpokladov zapo čítal duplicitne.  
A16. Ak sadzba pre konkrétne aktívum nie je priamo dostupná z trhu, 
účtovná jednotka používa náhradné spôsoby odhadovania diskontnej 
sadzby. Ú čelom je odhadnú ť, pokiaľ je to možné, trhové posúdenie:  
a) časovej hodnoty pe ňazí za obdobia do konca doby použite ľnosti 
aktíva a  
b) faktorov b), d) a e) opísaných v odseku A1, za predpokladu, že 
tieto faktory nespôsobili úpravy pri výpo čtoch odhadovaných 
peňažných tokov.  
A17. Za východiskový bod pri tvorbe takéhoto odhadu môže vzia ť účtovná 
jednotka do úvahy tieto miery:  
a) vážený aritmetický priemer kapitálových nákladov ú čtovnej 
jednotky, s použitím techník, akou je model oce ňovania kapitálo ­
vých aktív;  
b) prírastkovú úrokovú mieru z úverov a pôži čiek účtovnej jednotky a  
c) ostatné trhové miery úverov a pôži čiek. 
A18. Tieto miery sa však musia upravi ť tak, aby:  
a) odzrkad ľovali spôsob, ktorým by trh posúdil špecifické riziká 
spojené s odhadovanými pe ňažnými tokmi majetku, a  
b) vylúčili riziká, ktoré nie sú relevantné pre odhadované pe ňažné 
toky majetku alebo o ktoré boli upravené odhadované pe ňažné 
toky. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 382
 
Mali by sa vzia ť do úvahy riziká, akými sú riziko krajiny, menové 
riziko a cenové riziko.  
A19. Diskontná sadzba je nezávislá od štruktúry kapitálu ú čtovnej jednotky 
a od spôsobu, ktorým ú čtovná jednotka financuje nákup majetku, 
pretože budúce pe ňažné toky, ktorých vznik sa o čakáva od majetku, 
nezávisia od spôsobu, akým ú čtovná jednotka financovala nákup 
majetku.  
A20. V odseku 55 sa požaduje, aby bola používaná diskontná sadzba 
sadzbou pred zdanením. Preto, ak je základ použitý na odhadnutie diskontnej sadzby základom po zdanení, tento základ sa upraví tak, aby odzrkad ľoval sadzbu pred zdanením.
 
A21. Ú čtovná jednotka spravidla používa jedinú diskontnú sadzbu na odhad 
hodnoty z používania majetku. Ú čtovná jednotka však používa samo ­
statné diskontné sadzby pre rôzne budúce obdobia, ak je hodnota 
z používania citlivá na rozdiely v rizikách pre rôzne obdobia alebo 
na časovú štruktúru úrokových mier.  
▼M12  
Príloha C  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
Testovanie pe ňazotvorných jednotiek obsahujúcich goodwill a nekontrolné 
podiely na níženie hodnoty.  
C1 V súlade s IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) nadobúdate ľ oceňuje 
a vykazuje goodwill k dátumu nadobudnutia ako prebytok sumy 
podľa písmena a) nad sumou pod ľa písmena b), uvedených ďalej: 
a) je súhrn:  
i) prevedeného plnenia oceneného v súlade s IFRS 3, ktorý spra ­
vidla požaduje reálnu hodnotu k dátumu nadobudnutia;  
ii) sumy každého nekontrolného podielu v nadobúdanom subjekte 
v súlade s IFRS 3; a  
iii) v podnikovej kombinácii uskuto čnenej vo fázach, reálnej 
hodnoty k dátumu nadobudnutia nadobúdate ľom predtým 
vlastneného podielu na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu.
 
b) rozdielu medzi hodnotami identifikovate ľného majetku k dátumu 
nadobudnutia a prevzatých záväzkov ocenených v súlade s IFRS 3.  
Alokácia goodwillu  
C2 V odseku 80 tohto štandardu sa požaduje, aby sa goodwill nadobud ­
nutý v rámci podnikovej kombinácie alokoval ku všetkým pe ňazo­
tvorným jednotkám nadobúdate ľa, alebo ku skupinám pe ňazotvorných 
jednotiek, od ktorých sa o čakáva úžitok plynúci zo synergií podni ­
kovej kombinácie, bez oh ľadu na to, či sa k týmto jednotkám alebo 
skupinám jednotiek priradil ostatný majetok alebo záväzky nadobúda ­
ného subjektu. Je možné, že niektoré zo synergií, ktoré sú výsledkom 
podnikovej kombinácie, sa budú alokova ť k peňazotvornej jednotke, 
na ktorej jednotka s nekontrolným podielom nemá podiel.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 383
 
Testovanie na zníženie hodnoty  
C3 Pri testovaní na zníženie hodnoty sa vyžaduje porovnanie spätne 
získateľnej sumy pe ňazotvornej jednotky s ú čtovnou hodnotou pe ňa­
zotvornej jednotky.  
C4 Ak ú čtovná jednotka oce ňuje nekontrolné podiely ako svoj pomerný 
podiel na čistom identifikovate ľnom majetku dcérskej spolo čnosti 
k dátumu nadobudnutia, a nie v reálnej hodnote, goodwill priradite ľný 
k nekontrolným podielom je zahrnutý v spätne získate ľnej sume súvi ­
siacej pe ňazotvornej jednotky, ale nevykazuje sa v konsolidovanej 
účtovnej závierke materskej spolo čnosti. V dôsledku toho ú čtovná 
jednotka zvýši ú čtovnú hodnotu goodwillu alokovaného k jednotke 
tak, aby zah ŕňala goodwill priradite ľný k nekontrolnému podielu. 
Takáto upravená ú čtovná hodnota sa následne porovnáva so spätne 
získateľnou sumou jednotky na ú čely stanovenia toho, či je hodnota 
peňazotvornej jednotky znížená.  
Alokovanie straty zo zníženia hodnoty  
C5 V odseku 104 sa požaduje, aby sa akáko ľvek identifikovaná strata zo 
zníženia hodnoty alokovala najskôr tak, že sa zníži ú čtovná hodnota 
goodwillu alokovaného k jednotke a potom sa alokovala k ostatným 
aktívam jednotky proporcionálne na základe ú čtovnej hodnoty 
každého aktíva v ú čtovnej jednotke.  
C6 Ak je dcérska spolo čnosť, alebo jej časť, obsahujúca nekontrolný 
podiel sama osebe pe ňazotvornou jednotkou, strata zo zníženia 
hodnoty sa alokuje medzi materskú spolo čnosť a nekontrolujúci 
podiel na tom istom základe, na ktorom sa alokuje zisk alebo strata.  
C7 Ak je dcérska spolo čnosť alebo časť dcérskej spolo čnosti obsahujúca 
nekontrolný podiel časťou väčšej peňazotvornej jednotky, straty zo 
zníženia hodnoty goodwillu sa alokujú k častiam pe ňazotvornej 
jednotky, ktoré majú nekontrolný podiel, a k častiam, ktoré ho 
nemajú. Straty zo zníženia hodnoty sa alokujú k častiam pe ňazo­
tvornej jednotky na základe:  
a) pomerných ú čtovných hodnôt goodwillu, ktorý majú časti pred 
znížením hodnoty, do výšky, v akej sa zníženie hodnoty týka 
goodwillu v pe ňazotvornej jednotke, a  
b) pomerných ú čtovných hodnôt čistého identifikovate ľného majetku 
častí pred znížením hodnoty, do výšky, v akej sa zníženie hodnoty 
týka identifikovate ľného majetku v pe ňazotvornej jednotke. Každé 
takéto zníženie hodnoty sa alokuje k aktívam častí každej jednotky 
proporcionálne na základe ú čtovnej hodnoty každého aktíva 
v danej časti. 
V tých častiach, ktoré majú nekontrolný podiel, sa strata zo zníženia 
hodnoty alokuje medzi materskú spolo čnosť a nekontrolný podiel na 
rovnakom základe, na ktorom sa alokuje zisk alebo strata.  
C8 Ak sa strata zo zníženia hodnoty priradite ľná nekontrolnému podielu 
týka goodwillu, ktorý nie je vykázaný v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke materskej spolo čnosti (pozri odsek C4), toto zníženie 
hodnoty sa nevykazuje ako strata zo zníženia hodnoty goodwillu. 
V takýchto prípadoch sa ako strata zo zníženia hodnoty goodwillu 
vykáže iba strata zo zníženia hodnoty vz ťahujúca sa na goodwill, 
ktorý je alokovaný k materskej spolo čnosti.  
C9 V ilustratívnom príklade 7 sa znázor ňuje testovanie na zníženie 
hodnoty neúplne vlastnenej pe ňazotvornej jednotky obsahujúcej good ­
will. ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 384
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 37  
Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
CIEĽ 
Cieľom tohto štandardu je zabezpe čiť, aby sa na rezervy, podmienené záväzky 
a podmienené aktíva uplatnili vhodné kritériá vykazovania a oce ňovacie 
základne, a aby sa v poznámkach k ú čtovnej závierke zverejnili dostato čné 
informácie, ktoré používate ľom umožnia pochopi ť ich charakter, na časovanie 
a sumu.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Tento štandard uplat ňujú všetky ú čtovné jednotky pri ú čtovaní rezerv, 
podmienených záväzkov a podmienených aktív, s výnimkou:  
a) tých, ktoré sú výsledkom nesplnených zmlúv, s výnimkou nevý ­
hodnej zmluvy, a  
b) [vypúš ťa sa];  
c) tých, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti iného štandardu.  
2. Tento štandard sa neuplat ňuje na finan čné nástroje (vrátane záruk), 
ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti IAS 39  Finančné nástroje: vyka ­
zovanie a oce ňovanie . 
3. Nesplnené zmluvy sú zmluvy, v rámci ktorých žiadna zo zmluvných 
strán nesplnila žiadnu zo svojich povinností, alebo obe zmluvné strany 
čiastočne splnili svoje povinnosti v rovnakom rozsahu. Tento štandard 
sa neuplat ňuje na nesplnené zmluvy s výnimkou tých, ktoré sú nevý ­
hodné.  
4. [Vypúš ťa sa.]  
▼M12  
5. Ke ď sa iný štandard zaoberá osobitným typom rezervy, podmieneného 
záväzku alebo podmieneného aktíva, ú čtovná jednotka uplatní tento 
iný štandard namiesto tohto štandardu. Napríklad niektoré typy rezerv 
sú uvedené v štandardoch pre:  
▼B 
a) zmluvy o zhotovení (pozri IAS 11  Zmluvy o zhotovení ); 
b) dane z príjmov (pozri IAS 12  Dane z príjmov ); 
c) lízingy (pozri IAS 17  Lízingy ). Ak však IAS 17 neobsahuje špeci ­
fické požiadavky na zaobchádzanie s operatívnym lízingom, ktorý 
sa stáva nevýhodným, na takéto prípady sa uplat ňuje tento štan ­
dard;  
d) zamestnanecké požitky (pozri IAS 19  Zamestnanecké požitky ) a 
e) poistné zmluvy (pozri IFRS 4  Poistné zmluvy ). Tento štandard sa 
však uplat ňuje na rezervy, podmienené záväzky a podmienené 
aktíva pois ťovateľa iné než na tie, ktoré vznikajú v dôsledku 
jeho zmluvných povinností a práv z poistných zmlúv, patriacich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4.
 
6. Niektoré sumy považované za rezervy môžu súvisie ť s vykazovaním 
výnosov, ak napríklad ú čtovná jednotka poskytuje záruky výmenou za 
poplatok. Tento štandard sa nevenuje vykazovaniu výnosov. IAS 18  
Výnosy  identifikuje okolnosti, za ktorých sa vykazujú výnosy, 
a poskytuje praktický návod na uplat ňovanie kritérií vykazovania. 
Týmto štandardom sa nemenia požiadavky IAS 18.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 385
 
7. Týmto štandardom sa definujú rezervy ako záväzky s neur čitým 
časovým vymedzením alebo výškou. V niektorých krajinách sa 
výraz „rezerva“ používa tiež v kontexte položiek, akými sú odpiso ­
vanie, zníženie hodnoty majetku a pochybné poh ľadávky: tieto 
položky sú úpravami ú čtovných hodnôt majetku a nie sú zahrnuté 
v tomto štandarde.  
8. Ostatné štandardy špecifikujú, či sa výdavky považujú za aktívum 
alebo za náklady. Tieto položky nie sú zahrnuté do tohto štandardu. Preto tento štandard nezakazuje, ale ani nevyžaduje aktiváciu nákladov vykázaných v čase tvorby rezervy.
 
9. Tento štandard sa uplat ňuje pre rezervy na reštrukturalizáciu (vrátane 
ukončených činností). Ak reštrukturalizácia sp ĺňa definíciu ukon čenej 
činnosti, môžu sa pod ľa IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj 
a ukončenie činnosti  vyžadova ť sa dodato čné zverejnenia.  
DEFINÍCIE  
10. Ďalej uvedené výrazy sa v tomto štandarde používajú v tomto 
význame:  
Rezerva  je záväzok s neur čitým časovým vymedzením alebo výškou.  
Záväzok  je súčasná povinnos ť účtovnej jednotky vznikajúca 
z minulých udalostí, ktorej vysporiadaním sa o čakáva úbytok zdrojov 
účtovnej jednotky steles ňujúcich ekonomické úžitky.  
Zaväzujúca udalos ť je udalos ť, ktorou sa vytvára zákonná alebo 
mimozmluvná povinnos ť, ktorá vedie k tomu, že ú čtovná jednotka 
nemá inú reálnu alternatívu než vysporiada ť danú povinnos ť. 
Zákonná povinnos ť je povinnos ť, ktorá sa odvíja zo:  
a) zmluvy (prostredníctvom jej výslovných alebo implicitných 
podmienok);  
b) právnych predpisov alebo  
c) ostatných právnych úkonov.  
Mimozmluvná povinnos ť je povinnos ť, ktorá sa odvíja z činností 
účtovnej jednotky, ke ď: 
a) zavedenými vzormi správania sa z minulej praxe, zverejnenými 
postupmi alebo dostato čne konkrétnym sú časným vyhlásením 
účtovná jednotka nazna čila ostatným stranám, že bude akceptova ť 
určité záväzky, a  
b) v dôsledku čoho účtovná jednotka vytvorila platné o čakávanie na 
strane ostatných zú častnených strán, že si splní túto zodpovednos ť. 
Podmienený záväzok  je: 
a) možná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí a ktorej 
existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nenastaním jednej 
alebo viacerých neur čitých budúcich udalostí, ktoré nie sú úplne 
pod kontrolou ú čtovnej jednotky, alebo  
b) súčasná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí, ale nevyka ­
zuje sa, pretože:  
i) nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude 
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky, 
alebo  
ii) výšku povinnosti nie je možné oceni ť s dostato čnou spoľahli­
vosťou. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 386
 
Podmienené aktívum  je možné aktívum, ktoré vzniká z minulých 
udalostí a ktorého existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nena ­
staním jednej alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré nie sú úplne pod kontrolou ú čtovnej jednotky.
 
Nevýhodná zmluva  je zmluva, v ktorej nevyhnutné náklady na 
splnenie povinností pod ľa zmluvy prevyšujú o čakávané ekonomické 
úžitky získané pod ľa zmluvy.  
Reštrukturalizácia  je program, ktorý plánuje a kontroluje manažment 
a ktorým sa významne mení bu ď: 
a) rozsah podnikania vykonávaného ú čtovnou jednotkou, alebo  
b) spôsob, ktorým sa toto podnikanie vykonáva.  
Rezervy a ostatné záväzky  
11. Rezervy možno odlíši ť od ostatných záväzkov, akými sú záväzky 
z obchodného styku a výdavky budúcich období, pretože existuje neistota o období alebo výške budúcich výdavkov vyžadovaných na vysporiadanie. Naproti tomu:
 
a) záväzky z obchodného styku sú záväzkami zaplati ť za tovar alebo 
služby, ktoré boli prijaté alebo dodané a boli fakturované alebo formálne odsúhlasené s dodávate ľom, a
 
b) výdavky budúcich období sú záväzky zaplati ť za tovar alebo 
služby, ktoré boli prijaté alebo dodané, ale neboli vyplatené, faktu ­
rované alebo formálne odsúhlasené s dodávate ľom, vrátane súm 
splatných pre zamestnancov (napríklad sumy súvisiace s časovo 
rozlíšenými náhradami za dovolenky). Hoci je niekedy nevyhnutné 
odhadnúť výšku alebo obdobie výdavkov budúcich období, neis ­
tota je vo všeobecnosti ove ľa menšia ako pri rezervách.  
Výdavky budúcich období sa často vykazujú ako sú časť záväzkov 
z obchodného styku a ostatných záväzkov, zatia ľ čo rezervy sa vyka ­
zujú osobitne.  
Vzťah medzi rezervami a podmienenými záväzkami  
12. Vo všeobecnom význame sú všetky rezervy podmienené, pretože sú 
neurčité v čase alebo výške. V rámci tohto štandardu sa však výraz 
„podmienené“ používa pre záväzky a aktíva, ktoré nie sú vykázané, pretože ich existencia sa potvrdí jedine nastaním alebo nenastaním 
jednej alebo viacerých neistých budúcich udalostí, ktoré nie sú 
úplne pod kontrolou ú čtovnej jednotky. Navyše výraz „podmienený 
záväzok“ sa používa pre záväzky, ktoré nesp ĺňajú kritériá vykazo ­
vania.
 
13. Tento štandard rozlišuje medzi:  
a) rezervami – ktoré sa vykazujú ako záväzky (za predpokladu, že je 
možné uskuto čniť spoľahlivý odhad), pretože sú sú časnými povin ­
nosťami a je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinností bude 
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky, a  
b) podmienenými záväzkami – ktoré nie sú vykázané ako záväzky, 
pretože sú bu ď: 
i) možnými povinnos ťami, keďže sa musí ešte len potvrdi ť, či má 
účtovná jednotka sú časnú povinnos ť, ktorá by mohla vies ť 
k úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky, alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 387
 
ii) súčasnými povinnos ťami, ktoré nesp ĺňajú kritériá vykazovania 
v tomto štandarde (pretože bu ď nie je pravdepodobné, že na 
vysporiadanie povinnosti bude potrebný úbytok zdrojov steles ­ 
ňujúci ekonomické úžitky, alebo nie je možné urobi ť dosta­
točne spoľahlivý odhad výšky povinnosti).  
VYKAZOVANIE  
Rezervy  
14. Rezerva sa vykazuje, ak:  
a) účtovná jednotka má sú časnú povinnos ť (zmluvnú alebo mimo ­
zmluvnú) ako výsledok minulej udalosti;  
b) je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude potrebný 
úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky, a  
c) možno urobi ť spoľahlivý odhad výšky záväzku.  
Ak tieto podmienky nie sú splnené, žiadna rezerva sa nevykazuje.  
Súčasná povinnos ť 
15. Vo výnimo čných prípadoch nie je jasné, či existuje sú časná povin ­
nosť. V takýchto prípadoch sa minulá udalos ť považuje za pôvodcu 
vzniku sú časnej povinnosti ak, berúc do úvahy všetky dostupné 
dôkazy, je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, že sú časná 
povinnosť existuje  ►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄. 
16. V takmer všetkých prípadoch bude jasné, či súčasná povinnos ť 
vznikla na základe minulej udalosti. Vo výnimo čných prípadoch, 
napríklad v právnom spore, môže by ť diskutabilné, či sa buď vyskytli 
určité prípady alebo či tieto prípady vedú k sú časnej povinnosti. 
V takomto prípade ú čtovná jednotka ur čí, či súčasná povinnos ť 
existuje  ►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄, a to zoh ľadnením 
všetkých dostupných dôkazov vrátane, napríklad, odborného posudku. Zvažovaný dôkaz obsahuje akýko ľvek dodato čný dôkaz poskytnutý 
udalosťou po  ►
M5 období vykazovania ◄. Na základe takéhoto 
dôkazu:  
a) ak je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, že sú časná povin ­
nosť existuje  ►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄, účtovná 
jednotka vykáže rezervu (ak sú splnené kritériá vykazovania), a  
b) ak je viac pravdepodobné, že  ►M5 ku koncu obdobia vykazo ­
vania ◄ žiadna sú časná povinnos ť neexistuje, ú čtovná jednotka 
zverejňuje podmienený záväzok, pokia ľ nie je možnos ť úbytku 
zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky len nepatrná (pozri 
odsek 86).  
Minulá udalos ť 
17. Minulá udalos ť, ktorá vedie k sú časnej povinnosti, sa nazýva zaväzu ­
júca udalos ť. Aby bola udalos ť zaväzujúcou udalos ťou, je nevyh ­
nutné, aby ú čtovná jednotka nemala inú reálnu možnos ť než vyspo ­
riadať povinnos ť vytvorenú danou udalos ťou. Deje sa tak len vtedy:  
a) ak vysporiadanie povinnosti možno vynúti ť zákonom, alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 388
 
b) v prípade mimozmluvnej povinnosti, ak sa udalos ťou (ktorá môže 
byť opatrením ú čtovnej jednotky) vytvárajú platné o čakávania 
u ostatných strán, že si ú čtovná jednotka splní povinnos ť. 
18. Ú čtovná závierka sa zaoberá finan čnou situáciou ú čtovnej jednotky na 
konci jej obdobia vykazovania a nie jej možnou situáciou 
v budúcnosti. Preto sa nevykazuje žiadna rezerva na náklady, ktoré 
je potrebné vynaloži ť na prevádzku v budúcnosti. Jediné záväzky 
vykázané v súvahe ú čtovnej jednotky sú tie, ktoré existujú  
►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄. 
19. Jedine tie povinnosti, ktoré vznikajú z minulých udalostí a ktoré 
existujú nezávisle od budúcich aktivít ú čtovnej jednotky (t. j. budúce 
vykonávanie svojho podnikania) sa vykazujú ako rezervy. Príkladmi 
takýchto povinností sú pokuty alebo náklady na odstránenie nezá ­
konnej škody na životnom prostredí, z ktorých obe by mohli pri ich vysporiadaní vies ť k úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky 
bez ohľadu na budúce aktivity ú čtovnej jednotky. Podobne ú čtovná 
jednotka vykazuje rezervu na náklady na vyradenie ropnej plošiny 
z prevádzky alebo atómovej elektrárne, v rozsahu, v ktorom je účtovná jednotka povinná odstráni ť už spôsobenú škodu. Naproti 
tomu v dôsledku komer čného tlaku alebo zákonných požiadaviek 
môže ma ť účtovná jednotka v úmysle alebo potrebu realizova ť 
výdavky na fungovanie konkrétnym spôsobom v budúcnosti (naprí ­
klad namontovaním dymových filtrov v ur čitom type továrne). Ke ďže 
účtovná jednotka sa môže vyhnú ť budúcim výdavkom svojou 
budúcou aktivitou, napríklad zmenou svojho spôsobu prevádzkovania, nemá v sú časnosti žiadnu povinnos ť na tento budúci výdavok 
a nevykazuje sa žiadna rezerva.
 
20. Povinnos ť vždy zah ŕňa ďalšiu zmluvnú stranu, vo či ktorej povinnos ť 
existuje. Nie je však nevyhnutné pozna ť identitu zmluvnej strany, na 
ktorú sa povinnos ť viaže – v skuto čnosti to môže by ť povinnos ť voči 
verejnosti ako celku. Pretože povinnos ť vždy obsahuje záväzok vo či 
inej strane, vyplýva z toho, že rozhodnutie manažmentu alebo pred ­
stavenstva nedáva podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti  
►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄, pokiaľ rozhodnutie nebolo 
dostatočne konkrétnym spôsobom oznámené pred  ►M5 koncom 
obdobia vykazovania ◄ tým, ktorých sa týka a spôsobom, ktorým 
by sa u nich vzbudilo dôvodné o čakávanie, že si ú čtovná jednotka 
splní svoju zodpovednos ť. 
21. Udalos ť, ktorá nespôsobuje vznik povinnosti okamžite, ju môže 
vyvolať k neskoršiemu dátumu, pretože zmeny v zákone alebo činy 
účtovnej jednotky (napríklad dostato čne konkrétne verejné vyhlásenie) 
dávajú podnet na vznik mimozmluvnej povinnosti. Napríklad ke ď je 
spôsobená škoda na životnom prostredí, nemusí existova ť povinnos ť 
odstrániť následky. Spôsobenie škody sa však stane zaväzujúcou 
udalosťou, ak sa v novom zákone vyžaduje odstránenie existujúcej 
škody, alebo ak ú čtovná jednotka verejne uzná zodpovednos ť za 
nápravu spôsobom, ktorý vytvára mimozmluvnú povinnos ť. 
22. Ak sa podrobnosti navrhovaného nového zákona ešte len musia 
dokončiť, povinnos ť vzniká iba vtedy, ak je prakticky isté, že 
zákon vojde do platnosti v tej podobe, ako je navrhnutý. Na ú čely 
tohto štandardu sa takáto povinnos ť považuje sa zákonnú povinnos ť. 
Rozdiely v okolnostiach uzáko ňovania spôsobujú, že nie je možné 
špecifikova ť jedinú udalos ť, ktorá by spôsobila, že uzákonenie zákona 
je prakticky isté. V mnohých prípadoch nebude možné dosiahnu ť 
zjavné uistenie o uzákonení zákona až dovtedy, kým nie je schválený.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 389
 
Pravdepodobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky  
23. Aby záväzok sp ĺňal kritériá na vykazovanie, musí na vysporiadanie 
tejto povinnosti existova ť nielen sú časná povinnos ť, ale aj pravdepo ­
dobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky. Na ú čely 
tohto štandardu (*) sa úbytok zdrojov alebo iná udalos ť považujú za 
pravdepodobné, ak udalos ť nastane skôr pravdepodobne ako neprav ­
depodobne, t. j. pravdepodobnos ť, že udalos ť nastane, je vä čšia ako 
pravdepodobnos ť, že nenastane. Ak nie je pravdepodobné, že existuje 
súčasná povinnos ť, účtovná jednotka zverejní podmienený záväzok, 
pokiaľ nie je možnos ť úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické 
úžitky len nepatrná (pozri odsek 86).  
24. Ak existuje viacero podobných povinností (napríklad záruky na 
produkt alebo podobné zmluvy), pravdepodobnos ť, že na vysporia ­
danie bude potrebný úbytok, sa stanovuje s prihliadnutím na skupinu povinností ako celku. Hoci pravdepodobnos ť úbytku pre jednu 
položku môže by ť malá, môže by ť celkom pravdepodobné, že na 
vysporiadanie povinností ako celku bude potrebný nejaký úbytok 
zdrojov. Ak ide o takýto prípad, vykazuje sa rezerva (ak sú splnené ostatné kritériá na vykazovanie).
 
Spoľahlivý odhad povinnosti  
25. Používanie odhadov je nevyhnutnou sú časťou zostavovania ú čtovnej 
závierky a neznižuje sa ním jej spo ľahlivosť. Toto obzvláš ť platí 
v prípade rezerv, ktoré sú svojím charakterom viac neisté ako vä čšina 
ostatných položiek súvahy. Okrem extrémne zriedkavých prípadov účtovná jednotka dokáže ur čiť škálu možných výsledkov, a môže 
teda urobi ť odhad povinnosti, ktorý je dostato čne spoľahlivý na 
použitie pri vykazovaní rezervy.
 
26. V extrémne zriedkavých prípadoch, ak nie je možné uskuto čniť 
spoľahlivý odhad, existuje záväzok, ktorý nemôže by ť vykázaný. 
Tento záväzok sa zverej ňuje ako podmienený záväzok (pozri odsek 
86). 
Podmienené záväzky  
27. Ú čtovná jednotka nevykazuje podmienené záväzky.  
28. Podmienený záväzok sa zverej ňuje, ako sa to vyžaduje v odseku 86, 
pokiaľ nie je možnos ť úbytku zdrojov steles ňujúcich ekonomické 
úžitky len nepatrná.  
29. Ak je ú čtovná jednotka spolo čne a nerozdielne zodpovedná za povin ­
nosť, časť povinnosti, ktorú majú pod ľa očakávania splni ť ostatné 
zmluvné strany, sa považuje za podmienený záväzok. Ú čtovná 
jednotka vykazuje rezervu na časť povinnosti, pre ktorú je pravdepo ­
dobný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky, s výnimkou 
extrémne zriedkavých okolností, ke ď nie je možné urobi ť spoľahlivý 
odhad.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 390  
(*) Interpretácia výrazu „pravdepodobne“ v tomto štandarde ako „skôr pravdepodobne ako 
nepravdepodobne“ sa neuplat ňuje nevyhnutne v ostatných štandardoch.
 30. Podmienené záväzky sa môžu vyvinú ť spôsobom pôvodne neo čaká­
vaným. Preto sa neustále prehodnocujú, aby sa zistilo, či sa úbytok 
zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky stal pravdepodobným. Ak 
sa stane pravdepodobným, že na položku predtým považovanú za podmienený záväzok bude potrebný úbytok budúcich ekonomických 
úžitkov, rezerva sa vykazuje v ú čtovnej závierke za obdobie, v ktorom 
nastala zmena pravdepodobnosti (okrem extrémne zriedkavých okol ­
ností, keď nie je možné urobi ť spoľahlivý odhad).
 
Podmienené aktíva  
31. Ú čtovná jednotka nevykazuje podmienené aktíva.  
32. Podmienené aktíva vä čšinou vznikajú z neplánovaných alebo iných 
neočakávaných udalostí, ktoré spôsobujú vznik možnosti prílevu 
ekonomických úžitkov do ú čtovnej jednotky. Príkladom je nárok, 
ktorý účtovná jednotka získava prostredníctvom súdnych procesov, 
kde je výsledok neistý.  
33. Podmienené aktíva sa nevykazujú v ú čtovnej závierke, ke ďže by to 
mohlo vies ť k vykázaniu výnosu, ktorý nemusí by ť nikdy realizovaný. 
Ak je však realizácia výnosu prakticky istá, potom súvisiace aktívum nie je podmieneným aktívom a jeho vykázanie je vhodné.
 
34. Podmienené aktívum sa zverej ňuje, ako sa to vyžaduje v odseku 89, 
ak je pravdepodobný prílev ekonomických úžitkov.  
35. Podmienené aktíva sa neustále prehodnocujú, aby sa zabezpe čilo, že 
v účtovnej závierke sa vhodne zoh ľadňujú nové udalosti. Ak je prak ­
ticky isté, že nastane prílev ekonomických úžitkov, aktívum a súvisiaci výnos sa vykážu v ú čtovnej závierke za obdobie, 
v ktorom došlo ku zmene. Ak sa prílev ekonomických úžitkov stal 
pravdepodobným, ú čtovná jednotka zverejní podmienené aktívum 
(pozri odsek 89).
 
OCENENIE  
Najlepší odhad  
36. Suma vykázaná ako rezerva je najlepším odhadom výdavku potreb ­
ného na vysporiadanie sú časnej povinnosti  ►M5 ku koncu obdobia 
vykazovania ◄. 
37. Najlepším odhadom výdavku potrebného na vysporiadanie sú časnej 
povinnosti je suma, ktorú by ú čtovná jednotka logicky zaplatila na 
vysporiadanie povinnosti  ►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄ 
alebo na jej prevedenie na tretiu stranu v danom čase. Často bude 
nemožné alebo neúmerne nákladné vysporiada ť alebo previes ť povin­
nosť k súvahovému d ňu. Avšak odhadom sumy, ktorú by ú čtovná 
jednotka logicky zaplatila na vysporiadanie alebo prevedenie povin ­
nosti, sa poskytuje najlepší odhad výdavku požadovaného na vyspo ­
riadanie sú časnej povinnosti  ►M5 ku koncu obdobia vykazo ­
vania ◄. 
38. Odhady výsledkov a finan čných vplyvov sa ur čujú na základe úsudku 
manažmentu ú čtovnej jednotky, doplneného skúsenos ťami 
z podobných transakcií a, v niektorých prípadoch, správami od nezá ­
vislých odborníkov. Zvažovaný dôkaz obsahuje akýko ľvek dodato čný 
dôkaz poskytnutý udalos ťami po  ►M5 období vykazovania ◄. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 391
 
39. Neistoty sprevádzajúce sumu, ktorá sa má vykáza ť ako rezerva, sa 
riešia rôznymi spôsobmi pod ľa okolností. Ke ď rezerva, ktorá sa 
oceňuje, obsahuje rozsiahly súbor položiek, povinnos ť sa odhaduje 
zvážením všetkých možných výsledkov pod ľa pravdepodobností 
s nimi spojených. Názov tejto štatistickej metódy odhadovania je 
„očakávaná hodnota“. Rezerva bude preto rôzna v závislosti od 
toho, či pravdepodobnos ť straty z danej sumy je napríklad 60 percent 
alebo 90 percent. Ak existuje súvislý rozsah možných výsledkov a každý bod tohto rozsahu je taký pravdepodobný ako ktorýko ľvek 
iný, používa sa stredný bod rozsahu.
 
Príklad  
Účtovná jednotka predáva tovar so zárukou, pod ľa ktorej 
jednotka pokrýva zákazníkom náklady na opravy výrobných chýb, ktoré sa prejavia po čas prvých šiestich mesiacov po 
kúpe. Ak by sa zistili menšie chyby pri všetkých predaných 
výrobkoch, vznikli by náklady na opravu vo výške 1 milióna. 
Ak by sa zistili závažné chyby pri všetkých predaných výrob ­
koch, vznikli by náklady na opravu vo výške 4 miliónov. Skúse ­
nosti z predchádzajúcich období a budúce o čakávania ú čtovnej 
jednotky nazna čujú, že v nasledujúcom roku 75 percent pred ­
aného tovaru nebude ma ť žiadne chyby, 20 percent predaného 
tovaru bude ma ť menšie chyby a 5 percent predaného tovaru 
bude ma ť závažné chyby. V súlade s odsekom 24 ú čtovná 
jednotka prehodnotí pravdepodobnos ť úbytku pre záru čnú povin­
nosť ako celku.
 
Očakávaná hodnota nákladov na opravy je:  
(75 % z nuly) + (20 % z 1 mil.) + (5 % zo 4 mil.) = 400 000  
40. Ak sa oce ňuje jedna povinnos ť, individuálny najpravdepodobnejší 
výsledok môže by ť najlepším odhadom záväzku. Ale aj v takomto 
prípade ú čtovná jednotka zvažuje ostatné možné výsledky. Ak sú iné 
možné výsledky bu ď väčšinou vyššie, alebo vä čšinou nižšie ako 
najpravdepodobnejší výsledok, najlepší odhad bude vyššia alebo 
nižšia suma. Napríklad ak ú čtovná jednotka musí odstráni ť vážnu 
chybu v hlavnom závode, ktorý skonštruovala pre zákazníka, indivi ­
duálnym najpravdepodobnejším výsledkom by mohlo by ť, že úspešná 
oprava sa podarí na prvý pokus a náklady budú vo výške 1 000, ale 
rezerva sa vytvára na vyššiu sumu, ak existuje významná šanca, že 
budú nevyhnutné ďalšie pokusy.  
41. Rezerva sa oce ňuje pred zdanením, ke ďže daňovými dôsledkami 
rezervy a zmenami v nej sa zaoberá IAS 12.  
Riziká a neistoty  
42. Riziká a neistoty, ktoré sú nevyhnutne spojené s mnohými udalos ťami 
a okolnos ťami, sa zoh ľadňujú pri dosahovaní najlepšieho odhadu 
rezervy.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 392
 
43. Riziko opisuje premenlivos ť výsledku. Úpravy rizika môžu zvýši ť 
sumu, v ktorej je záväzok ocenený. Pri tvorbe úsudku 
v podmienkach neistoty je potrebná opatrnos ť tak, aby výnosy 
alebo aktíva neboli nadhodnotené a náklady alebo záväzky neboli podhodnotené. Neistota však neospravedl ňuje tvorbu nadmerných 
rezerv alebo úmyselné nadhodnotenie záväzkov. Napríklad ak sa 
plánované náklady konkrétneho nepriaznivého výsledku odhadujú na základe opatrnosti, tento výsledok sa potom úmyselne nepovažuje za pravdepodobnejší, akým reálne je. Pozornos ť treba venova ť vyhnutiu 
sa duplicitným úpravám o riziko a neistotu s následným nadhodno ­
tením rezervy.
 
44. Zverej ňovanie neistôt spájajúcich sa so sumou výdavku sa uskuto č­ 
ňuje podľa odseku 85 písm. b).  
Súčasná hodnota  
45. Ak je vplyv časovej hodnoty pe ňazí významný, suma rezervy je 
súčasnou hodnotou výdavkov, ktoré sa o čakávajú ako potrebné na 
vysporiadanie povinnosti.  
46. V dôsledku časovej hodnoty pe ňazí sú rezervy súvisiace s výdavkami 
peňažných prostriedkov, ktoré vznikajú skoro po  ►M5 období vyka ­
zovania ◄, nevýhodnejšie ako tie, kde výdavky pe ňažných 
prostriedkov v tej istej výške vznikajú neskôr. Rezervy sa preto diskontujú, ak je ich vplyv významný.
 
47. Diskontná(-é) sadzba(-y) je sadzbou(-mi) pred zdanením, ktorá(-é) 
odzrkadľuje(-ú) aktuálne trhové zhodnotenie časovej hodnoty pe ňazí 
a riziká špecifické pre záväzok. V diskontnej(-ých) sadzbe(-ách) sa 
nezohľadňujú riziká, o ktoré boli upravené odhady budúcich pe ňaž­
ných tokov.  
Budúce udalosti  
48. Budúce udalosti, ktoré môžu vplýva ť na sumu potrebnú na vysporia ­
danie povinnosti, sa zoh ľadňujú v sume rezervy, ak existuje dosta ­
točný objektívny dôkaz, že skuto čne nastanú.  
49. O čakávané budúce udalosti môžu by ť obzvlášť významné pri oce ňo­
vaní rezerv. Napríklad ú čtovná jednotka môže by ť presvedčená, že 
náklady na vy čistenie lokality na konci jej životnosti sa znížia 
o budúce zmeny v technológii. Vykázaná suma odzrkad ľuje rozumné 
očakávania technicky kvalifikovaných, objektívnych pozorovate ľov 
pri zohľadnení všetkých dôkazov týkajúcich sa technológie, ktorá 
budú k dispozícii v čase čistenia. Preto je vhodné zahrnú ť napríklad 
očakávané zníženia nákladov spojené so zvýšenou skúsenos ťou pri 
uplatňovaní existujúcej technológie, alebo o čakávané náklady na 
uplatňovanie existujúcej technológie na rozsiahlejšiu alebo komplex ­
nejšiu činnosť čistenia, ako bola vykonávaná predtým. Ú čtovná 
jednotka však nepredpokladá vývoj kompletne novej technológie 
čistenia, pokia ľ to nie je podložené dostato čnými objektívnymi 
dôkazmi.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 393
 
50. Vplyv možnej nových právnych predpisov sa zoh ľadňuje pri oce ňo­
vaní existujúceho záväzku, ak existuje dostato čný objektívny dôkaz, 
že tieto právne predpisy budú prakticky iste schválené. Rôznorodos ť 
okolností, ktoré vznikajú v praxi, znemož ňuje špecifikova ť jedinú 
udalosť, ktorá bude poskytova ť dostato čný objektívny dôkaz 
v každom prípade. Vyžaduje sa dôkaz pre obe možnosti, či už 
o požiadavkách právnych predpisov a či je prakticky isté, že sa 
schvália a implementujú v príslušný čas. V mnohých prípadoch 
nebude existova ť dostatočný objektívny dôkaz dovtedy, kým sa 
nové právne predpisy neschvália.  
Očakávané vyradenie majetku  
51. Zisky z o čakávaného vyradenia majetku sa pri oce ňovaní rezervy 
neberú do úvahy.  
52. Zisky z o čakávaného vyradenia majetku sa pri oce ňovaní rezervy 
neberú do úvahy, aj ke ď je očakávané vyradenie úzko späté 
s udalosťou, ktorá dala podnet na vznik rezervy. Namiesto toho 
účtovná jednotka vykazuje zisk z o čakávaných vyradení majetku 
v čase špecifikovanom v štandarde, ktorý sa zaoberá dotknutými aktí ­
vami.  
NÁHRADY  
53. Ke ď sa náhrada niektorých alebo všetkých výdavkov potrebných na 
vysporiadanie rezervy o čakáva od inej strany, náhrada sa vykazuje 
vtedy a len vtedy, ak je prakticky isté, že náhrada sa prijme, ak účtovná jednotka vysporiada povinnos ť. Náhrada sa ú čtuje ako 
osobitné aktívum. Suma vykázanej náhrady nesmie prekro čiť sumu 
rezervy.
 
54. Vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄ sa môžu výdavky súvi ­
siace s rezervou prezentova ť v čistej hodnote vykázanej ako náhrada.  
55. Niekedy je ú čtovná jednotka schopná nájs ť inú stranu na zaplatenie 
časti alebo všetkých výdavkov potrebných na vysporiadanie rezervy 
(napríklad prostredníctvom poistných zmlúv, doložiek o odškodnení alebo dodávate ľských záruk). Táto iná strana môže bu ď nahradiť 
sumy, ktoré zaplatila ú čtovná jednotka, alebo zaplati ť sumy priamo.
 
56. Vo vä čšine prípadov ú čtovná jednotka zostane zodpovedná za celú 
dotknutú sumu, takže ú čtovná jednotka by musela vysporiada ť celú 
sumu, ak by tretia strana z akéhoko ľvek dôvodu v platení zlyhala. 
V takejto situácii sa rezerva vykazuje na plnú sumu záväzku 
a oddelené aktívum o čakávanej náhrady sa vykazuje, ke ď je prakticky 
isté, že náhrada bude prijatá, ak ú čtovná jednotka vysporiada záväzok.  
57. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka nebude zodpovedná za 
dotknuté náklady, ak tretia strana zlyhá v platení. V takomto prípade 
účtovná jednotka nemá záväzok za tieto náklady a tieto sa nezah ŕňajú 
do rezervy.  
58. Ako sa uvádza v odseku 29, povinnos ť, za ktorú je ú čtovná jednotka 
spoločne a nerozdielne zodpovedná, je podmieneným záväzkom 
v rozsahu, v akom sa o čakáva, že povinnos ť bude vysporiadaná 
inými stranami.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 394
 
ZMENY V REZERVÁCH  
59. Rezervy sa revidujú ku  ►M5 koncu každého obdobia vykazo ­
vania ◄ a upravujú tak, aby odzrkad ľovali aktuálny najlepší odhad. 
Ak už nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie povinnosti bude nevyhnutný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky, rezerva 
sa zruší.
 
60. Ak sa používa diskontovanie, ú čtovná hodnota rezervy narastá 
v každom období, aby sa zoh ľadnilo plynutie času. Tento nárast sa 
vykazuje ako náklad na prijaté úvery a pôži čky. 
POUŽÍVANIE REZERV  
61. Rezerva sa použije len na výdavky, na ktoré sa pôvodne vytvorila.  
62. S rezervou sa zú čtujú iba výdavky, ktoré súvisia s pôvodnou rezervou. 
Zúčtovaním výdavkov s rezervou, ktorá bola pôvodne vykázaná na 
iný účel, by sa zakryl vplyv dvoch rozdielnych udalostí.  
UPLATŇOVANIE ZÁSAD VYKAZOVANIA A OCE ŇOVANIA  
Budúce prevádzkové straty  
63. Rezervy sa nevykazujú na budúce prevádzkové straty.  
64. Budúce prevádzkové straty nesp ĺňajú definíciu záväzku v odseku 10 
a všeobecné kritériá vykazovania stanovené pre rezervy v odseku 14.  
65. O čakávanie budúcich prevádzkových strát je náznakom, že hodnota 
určitého majetku podniku môže by ť znížená. Ú čtovná jednotka testuje 
tento majetok na zníženie hodnoty pod ľa IAS 36  Zníženie hodnoty 
majetku . 
Nevýhodné zmluvy  
66. Ak má ú čtovná jednotka zmluvu, ktorá je nevýhodná, sú časná povin ­
nosť podľa tejto zmluvy sa vykazuje a oce ňuje ako rezerva.  
67. Mnohé zmluvy (napríklad niektoré rutinné objednávky na nákup) sa 
môžu zruši ť bez zaplatenia kompenzácie druhej strane, a povinnos ť 
preto neexistuje. V iných zmluvách sa stanovujú aj práva aj povin ­
nosti pre každú zo zmluvných strán. Ak udalosti spôsobia, že takáto 
zmluva sa stane nevýhodnou, zmluva patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu a existuje záväzok, ktorý sa vykazuje. Nesplnené zmluvy, ktoré nie sú nevýhodné, nepatria do rozsahu pôsobnosti 
tohto štandardu.
 
68. V tomto štandarde nevýhodná zmluva definuje ako zmluva, ktorej 
náklady na splnenie povinností pod ľa zmluvy, ktorým sa nedá 
vyhnúť, prevyšujú ekonomické úžitky, ktorých získanie sa pod ľa 
tejto zmluvy o čakáva. Nevyhnutné náklady pod ľa zmluvy odzrka ­
dľujú minimálne čisté náklady na odstúpenie od zmluvy, ktoré sú 
buď sumou nákladov na jej splnenie alebo, ak je nižšia, sumou 
kompenzácie alebo pokuty za nesplnenie zmluvnej povinnosti.  
69. Pred stanovením osobitnej rezervy na nevýhodnú zmluvu ú čtovná 
jednotka vykazuje stratu zo zníženia hodnoty, ktorá nastala 
v aktívach ur čených na túto zmluvu (pozri IAS 36).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 395
 
Reštrukturalizácia  
70. Ďalej uvedené príklady sú príkladmi udalostí, ktoré môžu spada ť do 
definície reštrukturalizácie:  
a) predaj alebo ukon čenie určitého druhu podnikania;  
b) zatvorenie podnikate ľskej lokality v krajine alebo regióne alebo 
premiestnenie podnikate ľských činností z jednej krajiny alebo 
regiónu do druhého;  
c) zmeny v štruktúre riadenia, napríklad eliminácia ur čitej úrovne 
riadenia, a  
d) podstatná reorganizácia, ktorá má významný vplyv na charakter 
a zameranie činností účtovnej jednotky.  
71. Rezerva na náklady reštrukturalizácie sa vykazuje len vtedy, ak sú 
splnené všeobecné kritériá na vykazovanie rezerv ustanovené 
v odseku 14. V odsekoch 72 až 83 sa vysvet ľuje, ako sa všeobecné 
kritériá vykazovania uplat ňujú pri reštrukturalizáciách.  
72. Mimozmluvná povinnos ť reštrukturalizova ť vzniká iba vtedy, ak 
účtovná jednotka:  
a) má podrobný formálny plán na reštrukturalizáciu identifikujúci 
minimálne:  
i) dotknutú oblas ť podnikania alebo jeho časť; 
ii) hlavné lokality, ktorých sa to dotkne;  
iii) umiestnenie, funkciu a približný po čet zamestnancov, ktorí 
dostanú kompenzáciu za ukon čenie ich pracovných pozícií;  
iv) výdavky, ktoré v tejto súvislosti vzniknú, a  
v) obdobie, ke ď sa bude plán realizova ť; a 
b) vyvolala platné o čakávania u tých, ktorých sa reštrukturalizácia 
dotkne, že reštrukturalizáciu vykoná, a to za čatím implementácie 
tohto plánu alebo oznámením hlavných charakteristických vlast ­
ností reštrukturalizácie tým, ktorých sa dotkne.  
73. Dôkaz, že ú čtovná jednotka za čala realizova ť plán reštrukturalizácie, 
by sa poskytol napríklad demontážou závodu alebo predajom majetku 
alebo verejným vyhlásením hlavných charakteristických vlastností 
plánu. Verejným vyhlásením podrobného plánu reštrukturalizácie sa zakladá mimozmluvnú povinnos ť reštrukturalizova ť iba vtedy, ak sa 
uskutoční takým spôsobom a dostato čne podrobne (t. j. stanovením 
hlavných charakteristických vlastností plánu), že sa vyvolávajú platné očakávania iných strán, akými sú zákazníci, dodávatelia a zamestnanci 
(alebo ich zástupcovia), že ú čtovná jednotka uskuto ční reštrukturali ­
záciu.
 
74. Aby bol plán posta čujúci na vznik mimozmluvnej povinnosti pri jeho 
oznámení tým, ktorí sú ním dotknutí, za čatie jeho realizácie sa musí 
naplánova ť na čo najskôr a ukon čenie sa musí uskuto čniť v časovom 
rámci, ktorý robí významné zmeny v pláne nepravdepodobnými. Ak 
sa očakáva, že bude existova ť dlhé oneskorenie pred za čiatkom 
reštrukturalizácie alebo že reštrukturalizácia bude trva ť neprimerane 
dlhý čas, je nepravdepodobné, že plán vyvolá platné o čakávanie zo 
strany iných, že ú čtovná jednotka je v sú časnosti zaviazaná 
k reštrukturalizácii, ke ďže časový rámec poskytuje ú čtovnej jednotke 
možnosti zmeni ť svoje plány.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 396
 
75. Rozhodnutím reštrukturalizova ť prijatým manažmentom alebo pred ­
stavenstvom pred  ►M5 koncom obdobia vykazovania ◄ sa neza­
kladá mimozmluvná povinnos ť k súvahovému d ňu, pokiaľ účtovná 
jednotka pred  ►M5 koncom obdobia vykazovania ◄: 
a) nezačala realizáciu plánu reštrukturalizácie alebo  
b) neoznámila hlavné charakteristické vlastnosti plánu reštrukturali ­
zácie tým, ktorých sa dotkne, dostato čne konkrétnym spôsobom 
tak, aby u nich vyvolala platné o čakávanie, že ú čtovná jednotka 
reštrukturalizáciu uskuto ční. 
Ak účtovná jednotka za čne s realizáciou plánu reštrukturalizácie, 
alebo oznámi jeho hlavné charakteristické vlastnosti osobám, ktorých 
sa dotkne, až po  ►M5 období vykazovania ◄, pričom ide 
o významnú reštrukturalizáciu a jej nezverejnením by sa mohla ovplyvniť schopnos ť používate ľov účtovnej závierky prijíma ť na jej 
základe ekonomické rozhodnutia, vyžaduje sa zverejnenie v zmysle 
IAS 10  Udalosti po  ►
M5 období vykazovania ◄. 
76. Hoci mimozmluvnú povinnos ť netvorí výlu čne rozhodnutie manaž ­
mentu, povinnos ť môže by ť výsledkom iných skorších udalostí 
spolu s takýmto rozhodnutím. Napríklad rokovania so zástupcami zamestnancov o odstupnom alebo s kupcami o predaji činnosti sa 
mohli uzavrie ť len so súhlasom predstavenstva. Ak sa tento súhlas 
už získal a oznámil iným stranám, ú čtovná jednotka má mimo ­
zmluvnú povinnos ť reštrukturalizácie, ak sú splnené podmienky 
odseku 72.
 
77. V niektorých krajinách je kone čné oprávnenie udelené predstavenstvu, 
ktorej členstvo zah ŕňa zástupcov záujmov iných, akými sú záujmy 
manažmentu (napríklad zamestnancov), alebo môže by ť nevyhnutné 
upovedomenie takýchto zástupcov pred tým, ako predstavenstvo prijme svoje rozhodnutie. Pretože rozhodnutie takéhoto predstavenstva 
zahŕňa aj komunikáciu s takýmito zástupcami, môže to vies ť 
k mimozmluvnej povinnosti reštrukturalizova ť.
 
78. Žiadna povinnos ť predaja činnosti nevzniká, pokia ľ účtovná jednotka 
nie je zaviazaná k predaju, t. j. existuje záväzná kúpna zmluva.  
79. Aj ke ď účtovná jednotka uskuto čnila rozhodnutie o predaji činnosti 
a toto rozhodnutie verejne ohlásila, nemôže by ť zaviazaná k predaju, 
pokiaľ nebol identifikovaný kupujúci a pokia ľ neexistuje záväzná 
kúpna zmluva. Pokia ľ neexistuje záväzná kúpna zmluva, ú čtovná 
jednotka bude môc ť meniť svoje rozhodnutie a v skuto čnosti bude 
musieť postupova ť iným spôsobom, ak nie je možné nájs ť kupujúceho 
za prijate ľných podmienok. Ak sa predpokladá predaj činnosti ako 
súčasť reštrukturalizácie, majetok k činnosti sa preveruje na zníženie 
hodnoty pod ľa IAS 36. Ak je predaj iba sú časťou reštrukturalizácie, 
mimozmluvná povinnos ť môže vzniknú ť pri iných častiach reštruktu ­
ralizácie pred tým, ako existuje záväzná kúpna zmluva.  
80. Rezerva na reštrukturalizáciu obsahuje iba priame výdavky vznikajúce 
z reštrukturalizácie, čiže také, ktoré sú aj:  
a) nevyhnutne spôsobené reštrukturalizáciou a  
b) nie sú spojené s pokra čujúcimi činnosťami účtovnej jednotky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 397
 
81. Rezerva na reštrukturalizáciu neobsahuje také náklady, akými sú:  
a) preškolenie alebo premiestnenie stálych zamestnancov;  
b) marketing alebo  
c) investovanie do nových systémov a distribu čných sietí.  
Tieto výdavky súvisia s budúcim výkonom podnikania a nie sú záväz ­
kami na reštrukturalizáciu  ►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄. 
Takéto výdavky sa vykazujú na tom istom základe, ako keby vznikli nezávisle od reštrukturalizácie.
 
82. Identifikovate ľné budúce prevádzkové straty do dátumu reštrukturali ­
zácie sa nezah ŕňajú do rezervy, pokia ľ nesúvisia s nevýhodnou 
zmluvou, ako je definovaná v odseku 10.  
83. Ako sa to vyžaduje v odseku 51, zisk z o čakávaného vyradenia 
majetku sa neberie do úvahy pri oce ňovaní rezervy na reštrukturali ­
záciu, dokonca ani vtedy, ak sa uvažuje o predaji majetku ako sú časti 
reštrukturalizácie.  
ZVEREJŇOVANIE  
84. Pre každú triedu rezerv ú čtovná jednotka zverej ňuje: 
a) účtovnú hodnotu k za čiatku a ku konci obdobia;  
b) dodato čné rezervy vytvorené po čas obdobia vrátane navýšení už 
existujúcich rezerv;  
c) rozpustené sumy (t. j. vzniknuté a zú čtované oproti rezerve) po čas 
obdobia;  
d) nepoužité sumy zrušené po čas obdobia a  
e) zvýšenie diskontovaných súm po čas obdobia, vznikajúce 
v dôsledku plynutia času a vplyvu každej zmeny diskontnej 
sadzby.  
Porovnávacie údaje sa nevyžadujú.  
85. V rámci každej triedy rezervy ú čtovná jednotka zverej ňuje tieto infor ­
mácie:  
a) krátky opis charakteru záväzku a o čakávané na časovanie každého 
výsledného úbytku ekonomických úžitkov;  
b) indikáciu neistôt o sume alebo na časovaní týchto úbytkov. Ak je 
nevyhnutné poskytnutie primeraných informácií, ú čtovná jednotka 
zverejní hlavné uskuto čnené predpoklady týkajúce sa budúcich 
udalostí, ako je stanovené v odseku 48, a  
c) sumu akejko ľvek očakávanej náhrady, s uvedením sumy každého 
aktíva, ktoré sa vykázalo pre danú o čakávanú náhradu.  
86. Pokia ľ je možnos ť úbytku pri vysporiadaní nepatrná, ú čtovná jednotka 
zverejní k súvahovému d ňu pre každú triedu podmienených záväzkov 
krátky opis charakteru podmieneného záväzku a, ak je to možné:  
a) odhad jeho finan čného vplyvu oceneného pod ľa odsekov 36 až 52;  
b) indikáciu neistôt súvisiacich so sumou alebo na časovaním úbytku a  
c) možnos ť náhrady.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 398
 
87. Pri ur čovaní, ktoré rezervy alebo podmienené záväzky sa môžu 
zoskupiť do triedy, je nevyhnutné zváži ť, či je charakter položiek 
dostatočne podobný pre ich spolo čné vykázanie, aby bol splnený 
odsek 85 písm. a) a b) a odsek 86 písm. a) a b). Preto môže by ť 
vhodné považova ť za jedinú triedu rezerv sumy týkajúce sa záruk na 
rôzne produkty, avšak nebolo by vhodné považova ť za jedinú triedu 
sumy týkajúce sa normálnych záruk a sumy, ktoré sú predmetom súdnych procesov.
 
88. Ak rezerva a podmienený záväzok vznikajú z toho istého súboru 
okolností, ú čtovná jednotka urobí zverejnenia požadované pod ľa 
odsekov 84 až 86 spôsobom, ktorým sa ukazuje prepojenie medzi 
rezervou a podmieneným záväzkom.  
89. Ak je pravdepodobný prílev ekonomických úžitkov, ú čtovná jednotka 
zverejňuje krátky opis charakteru podmienených aktív  ►M5 ku 
koncu obdobia vykazovania ◄ a ak je to možné, odhad ich finan č­
ného vplyvu, ocenený pomocou zásad pre rezervy uvedených 
v odsekoch 36 až 52.  
90. Je dôležité, aby sa zverejneniami podmienených aktív nepodávali 
zavádzajúce indikácie o pravdepodobnosti vzniku výnosov.  
91. Ak sa niektorá z informácií, požadovaných pod ľa odsekov 86 a 89, 
nezverejní, pretože nie je možné tak urobi ť, táto skuto čnosť sa uvedie.  
92. Vo ve ľmi zriedkavých prípadoch sa dá o čakávať, že zverejnením 
niektorých alebo všetkých informácií požadovaných pod ľa odsekov 
84 až 89 sa môže vážne ovplyvni ť pozícia ú čtovnej jednotky 
v spore s inými stranami, pokia ľ ide o záležitos ť týkajúcu sa rezervy, 
podmieneného záväzku alebo podmieneného aktíva. V takýchto prípa ­
doch účtovná jednotka nemusí zverej ňovať takéto informácie, ale 
zverejní všeobecný charakter sporu, spolo čne so skuto čnosťou 
a dôvodom, pre čo sa informácie nezverejnili.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
93. Vplyv prijatia tohto štandardu k d ňu jeho účinnosti (alebo skôr) sa 
vykáže ako úprava za čiatočného stavu nerozdeleného zisku za 
obdobie, v ktorom bol štandard prvýkrát uplatnený. Ú čtovným 
jednotkám sa odporú ča, ale nevyžaduje sa od nich, aby upravili za čia­
točný stav nerozdeleného zisku za najskoršie prezentované obdobie 
a prehodnoti ť porovnávacie údaje. Ak sa porovnávacie údaje nepre ­
hodnotia, táto skuto čnosť sa zverejní.  
94. [Vypúš ťa sa.]  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
95. Tento štandard sa stáva ú činným pre ro čné účtovné závierky zosta ­
vené za obdobia za čínajúce sa 1. júla 1999 alebo neskôr. Skoršia 
aplikácia sa odporú ča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard 
na obdobie za čínajúce sa pred 1. januárom 1999, zverejní túto skuto č­
nosť. 
96. [Vypúš ťa sa.]  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 399
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 38  
Nehmotný majetok  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ť spôsob ú čtovania nehmotného 
majetku, ktorým sa špecificky nezaoberá iný štandard. Tento štandard 
vyžaduje od ú čtovnej jednotky, aby vykazovala nehmotný majetok 
výlučne vtedy, ak sú splnené stanovené kritériá. V štandarde sa špeci ­
fikuje aj spôsob vy čísľovania účtovnej hodnoty nehmotného majetku 
a vyžaduje sa zverej ňovanie stanovených informácií o nehmotnom 
majetku.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri ú čtovaní nehmotného majetku, 
s výnimkou:  
a) nehmotného majetku spadajúceho do rozsahu pôsobnosti iného 
štandardu,  
b) finančného majetku definovaného v IAS 32  Finančné nástroje: 
prezentácia ; 
c) vykazovania a oce ňovania majetku z prieskumu a vyhodnocovania 
nerastných zdrojov (pozri IFRS 6  Prieskum a vyhodnocovanie 
nerastných zdrojov)  a 
d) výdavkov na vývoj a ťažbu nerastov, ropy, zemného plynu 
a podobných neobnovite ľných zdrojov.  
3. Ak sa v inom štandarde predpisuje spôsob ú čtovania konkrétneho 
druhu nehmotného majetku, ú čtovná jednotka uplatní daný štandard 
namiesto tohto štandardu. Tento štandard neplatí napríklad pre:  
a) nehmotný majetok, ktorý ú čtovná jednotka drží na ú čely predaja 
v rámci bežnej činnosti (pozri IAS 2  Zásoby  a IAS 11  Zmluvy 
o zhotovení ); 
b) odložené da ňové pohľadávky (pozri IAS 12  Dane z príjmov ); 
c) lízingy, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti IAS 17  Lízingy ; 
d) majetok, ktorý vyplýva zo zamestnaneckých požitkov (pozri IAS 
19 Zamestnanecké požitky ); 
e) finančný majetok definovaný v IAS 32. Vykazovanie a oce ňovanie 
niektorých položiek finan čného majetku je predmetom IAS 27  
Konsolidované a individuálne ú čtovné závierky , IAS 28  Investície 
Podiely v pridružených podnikoch  a IAS 31  Podiely na spolo čnom 
podnikaní ; 
f) goodwill nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie (pozri IFRS 
3 Podnikové kombinácie ); 
g) odložené akvizi čné náklady a nehmotný majetok, ktoré vyplynú zo 
zmluvných práv pois ťovateľa na základe poistných zmlúv spada ­
júcich do rozsahu pôsobnosti IFRS 4  Poistné zmluvy . V IFRS 4 sa 
stanovujú špecifické požiadavky na zverej ňovanie takýchto odlo ­ 
žených akvizi čných nákladov, nie však pre takýto nehmotný 
majetok. Na taký nehmotný majetok sa preto vz ťahujú požiadavky 
na zverej ňovanie uvedené v tomto štandarde;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 400
 
h) dlhodobý nehmotný majetok klasifikovaný ako držaný na predaj 
(alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako 
majetok držaný na predaj) v súlade s IFRS 5  Dlhodobý majetok 
držaný na predaj a ukon čenie činnosti . 
4. Niektoré položky nehmotného majetku môžu by ť na fyzickom nosi či, 
napríklad na kompaktnom disku (v prípade po čítačového softvéru) 
alebo na filme, prípadne môžu by ť súčasťou právnej dokumentácie 
(v prípade licencie alebo patentu). Pri zis ťovaní, či majetok zah ŕňajúci 
hmotné aj nehmotné prvky treba ú čtovať podľa IAS 16  Nehnuteľnosti, 
stroje a zariadenia  alebo ako nehmotný majetok pod ľa tohto štan ­
dardu, účtovná jednotka uplatní úsudok, na základe ktorého zhodnotí, 
ktorý prvok je významnejší. Napríklad po čítačový softvér pre po čí­
tačom riadené výrobné zariadenie, ktoré nemôže fungova ť bez tohto 
konkrétneho softvéru, je neoddelite ľnou súčasťou súvisiaceho hard ­
véru a považuje sa za sú časť nehnuteľností, strojov a zariadení. To 
isté platí pre opera čný systém po čítača. Keď softvér nie je neoddeli ­
teľnou súčasťou súvisiaceho hardvéru, po čítačový softvér sa považuje 
za nehmotný majetok.  
5. Tento štandard sa uplat ňuje okrem iného aj na výdavky na reklamu, 
odbornú prípravu, zria ďovacie výdavky, výskum a vývoj. Výskumno- 
vývojová činnosť sa zameriava na rozvoj poznatkov. Hmotný prvok 
majetku sa preto, aj ke ď výsledkom týchto činností môže by ť majetok 
v hmotnej podobe (napríklad prototyp), v porovnaní s jeho nehmotnou 
zložkou, t. j. znalos ťami stelesnenými v danom prototype, považuje za 
druhotný.  
6. Pri finan čnom lízingu môže by ť podkladovým majetkom bu ď hmotný 
alebo nehmotný majetok. Po prvotnom vykázaní nájomca nehmotný 
majetok, ktorý má v držbe na základe finan čného lízingu, ú čtuje 
v súlade s týmto štandardom. Práva vyplývajúce z licen čných zmlúv 
na položky, akými sú filmy, videozáznamy, hry, scenáre, patenty 
a autorské práva, sú vylú čené z rozsahu pôsobnosti IAS 17 
a spadajú do pôsobnosti tohto štandardu.  
7. Výnimky z rozsahu pôsobnosti ur čitého štandardu sa môžu vyskytnú ť 
v prípade, ak sú ur čité činnosti alebo transakcie nato ľko špecializo ­
vané, že vedú k vzniku ú čtovných problémov, ktoré môže by ť 
potrebné rieši ť inak. Takéto problémy vznikajú pri ú čtovaní výdavkov 
na prieskum, výstavbu príslušných zariadení a ťažbu ropy, zemného 
plynu a nerastných surovín v ťažobných odvetviach, ako aj v prípade 
poistných zmlúv. Toto je dôvod, pre čo sa tento štandard neuplat ňuje 
na výdavky na takéto činnosti a zmluvy. Tento štandard sa však 
uplatňuje na ostatný používaný nehmotný majetok (napríklad po číta­ 
čový softvér) a ostatné vzniknuté výdavky (akými sú zria ďovacie 
náklady) v ťažobných priemyselných odvetviach a v pois ťovacích 
spoločnostiach.  
DEFINÍCIE  
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
Aktívny trh  je trh, ktorý sp ĺňa všetky ďalej uvedené podmienky:  
a) položky, s ktorými sa obchoduje na danom trhu, sú homogénne;  
b) ochotní kupujúci i predávajúci sa dajú bežne nájs ť v akomko ľvek 
čase a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 401
 
c) verejnos ť má prístup k informáciám o cenách.  
▼M12  __________  
▼B 
Amortizácia  je systematická alokácia odpisovate ľnej sumy nehmot ­
ného majetku po čas jeho doby použite ľnosti.  
Majetok  je zdroj:  
a) ktorý ú čtovná jednotka ovláda v dôsledku minulých udalostí a  
b) z ktorého sa o čakávajú budúce ekonomické úžitky plynúce do 
účtovnej jednotky.  
Účtovná hodnota  je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe po 
odpočítaní oprávok a akumulovaných strát zo zníženia hodnoty 
daného majetku.  
Obstarávacia cena  je suma predstavujúca vyplatené pe ňažné 
prostriedky alebo pe ňažné ekvivalenty alebo reálnu hodnotu iného 
plnenia poskytnutú na obstaranie majetku v čase jeho nadobudnutia 
alebo zhotovenia, alebo, ke ď to je vhodné, suma priradená danému 
majetku pri prvotnom vykázaní v súlade so špecifickými požiadav ­
kami iných IFRS, napríklad IFRS 2  Platby na základe podielov . 
Odpisovate ľná suma  je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, 
ktorou sa nahrádza cena majetku, po odpo čítaní jeho reziduálnej 
hodnoty.  
Vývoj  je uplatnenie výsledkov výskumu alebo iných znalostí 
v projekte alebo konštruk čnom návrhu na výrobu nových alebo 
významne zlepšených materiálov, zariadení, výrobkov, procesov, 
systémov alebo služieb pred za čatím komer čnej výroby alebo využí ­
vania.  
Špecifická hodnota pre ú čtovnú jednotku  je súčasná hodnota pe ňaž­
ných tokov, ktorých vznik ú čtovná jednotka o čakáva v súvislosti 
s ďalším využívaním majetku a jeho vyradením na konci doby jeho 
použiteľnosti, prípadne v súvislosti s úhradou záväzku.  
Reálna hodnota majetku  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok 
vymenený v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne 
súhlasiacimi stranami.  
Strata zo zníženia hodnoty  je suma, o ktorú ú čtovná hodnota majetku 
prevyšuje jeho spätne získate ľnú sumu.  
Nehmotný majetok  je identifikovate ľný nepeňažný majetok bez 
fyzickej podstaty.  
Peňažný majetok  predstavuje peniaze v držbe a majetok, ktorý bude 
prijatý, a to vo fixných alebo stanovite ľných sumách pe ňazí. 
Výskum  je pôvodné a plánovité skúmanie vykonávané s cie ľom získať 
nové vedecké alebo technické poznatky a chápanie.  
Reziduálna hodnota  nehmotného majetku je odhadovaná suma, ktorú 
by účtovná jednotka v sú časnosti dostala za vyradenie majetku, po 
odpočítaní odhadovaných nákladov na jeho vyradenie, ak by tento 
majetok svojím vekom a stavom zodpovedal veku a stavu o čakáva­
nému na konci jeho doby použite ľnosti.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 402
 
Doba použite ľnosti  je: 
a) obdobie, po čas ktorého sa predpokladá, že ú čtovná jednotka bude 
mať majetok k dispozícii na využívanie, alebo  
b) počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých získanie 
účtovná jednotka z majetku o čakáva.  
Nehmotný majetok  
9. Ú čtovné jednotky často vynakladajú zdroje, alebo im vznikajú 
záväzky, na obstaranie, rozvoj, údržbu alebo rozširovanie nehmotných 
zdrojov, akými sú vedecko-technické poznatky, projektové riešenia a zavádzanie nových procesov alebo systémov, licencie, duševné 
vlastníctvo, znalosti o trhu a ochranné známky (vrátane názvov 
značiek a vydavate ľských titulov). Zvy čajným príkladom takto zoši ­
roka chápaných položiek sú po čítačový softvér, patenty, autorské 
práva, filmy, zoznamy zákazníkov, práva na splácanie hypotéky, 
rybárske povolenia, dovozné kvóty, franchising, vz ťahy so zákazníkmi 
alebo dodávate ľmi, vernos ť zákazníkov, podiel na trhu 
a marketingové práva.
 
10. Nie všetky položky opísané v odseku 9 sp ĺňajú definíciu nehmotného 
majetku, t. j. identifikovate ľnosť, kontrola nad zdrojom a existencia 
budúcich ekonomických úžitkov. Ak položka zahrnutá do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu nesp ĺňa definíciu nehmotného majetku, 
výdavok na jej obstaranie alebo interné vytvorenie sa vykáže ako 
náklad v období, v ktorom vznikol. Položka nadobudnutá v rámci 
podnikovej kombinácie je však sú časťou goodwillu vykázaného 
k dátumu nadobudnutia (pozri odsek 68).
 
Identifikovate ľnosť 
▼M12  
11. Pod ľa definície nehmotného majetku musí by ť nehmotný majetok 
identifikovate ľný, aby sa dal odlíši ť od goodwillu. Goodwill vykázaný 
v podnikovej kombinácii sú aktíva predstavujúce budúce ekonomické 
úžitky vyplývajúce z iných aktív nadobudnutých v podnikovej kombi ­
nácii, ktoré nie sú samostatne identifikované a osobitne vykázané. Budúce ekonomické úžitky môžu by ť výsledkom synergie medzi 
identifikovate ľným nadobudnutým majetkom, alebo môžu vyplynú ť 
z majetku, ktorý jednotlivo nesp ĺňa podmienky na vykazovanie 
v účtovnej závierke.
 
12. Majetok je identifikovate ľný, ak je bu ď: 
a) oddelite ľný, to znamená, že je možné ho oddeli ť alebo rozdeli ť od 
účtovnej jednotky a preda ť, previes ť, poskytnú ť na základe 
licencie, prenaja ť alebo vymeni ť, a to bu ď samostatne, alebo 
spolu s príslušnou zmluvou, identifikovate ľným majetkom alebo 
záväzkom, bez oh ľadu na to, či tak účtovná jednotka plánuje 
urobiť, alebo  
b) vyplýva zo zmluvných alebo iných zákonných práv bez oh ľadu na 
to, či sú tieto práva prevodite ľné alebo oddelite ľné od účtovnej 
jednotky alebo od iných práv alebo povinností.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 403
 
Kontrola  
13. Ú čtovná jednotka má kontrolu nad majetkom, ak má právo získava ť 
budúce ekonomické úžitky plynúce z podkladového zdroja 
a obmedzova ť prístup ostatných k týmto úžitkom. Schopnos ť účtovnej 
jednotky ma ť kontrolu nad budúcimi ekonomickými úžitkami 
z nehmotného majetku spravidla vyplýva zo zákonných práv, ktoré 
možno vymáha ť súdnou cestou. Pri absencii zákonných práv sa 
kontrola preukazuje ťažšie. Zákonná vymáhate ľnosť práva však nie 
je nevyhnutnou podmienkou kontroly, ke ďže účtovná jednotka môže 
byť schopná zabezpe čiť kontrolu nad budúcimi ekonomickými úžit ­
kami iným spôsobom.  
14. Budúce ekonomické úžitky môžu prameni ť zo znalostí o trhu 
a technických poznatkov. Ú čtovná jednotka má kontrolu nad takýmito 
úžitkami napríklad vtedy, ke ď sú znalosti chránené zákonnými 
právami, akými sú autorské práva, doložka o zákaze konkurencie (keď je prípustná), prípadne zákonnou povinnos ťou zamestnancov 
zachováva ť tajomstvo.
 
15. Ú čtovná jednotka môže disponova ť tímom kvalifikovaných pracov ­
níkov a môže by ť schopná identifikova ť ich kvalifika čný rozvoj, 
ktorý na základe vzdelávania povedie k budúcim ekonomickým úžitkom. Môže tiež o čakávať, že pracovníci budú svoje schopnosti 
aj naďalej dáva ť účtovnej jednotke k dispozícii. Ú čtovná jednotka 
však zvä čša nemá dostato čnú kontrolu nad o čakávanými budúcimi 
ekonomickými úžitkami, ktoré vyplývajú z tímu kvalifikovaných pracovníkov a zo vzdelávania, aby tieto položky sp ĺňali definíciu 
nehmotného majetku. Z podobných dôvodov nebude konkrétny mana ­ 
žérsky alebo technický talent pravdepodobne sp ĺňať definíciu nehmot ­
ného majetku, ak jeho využívanie a získavanie z neho o čakávaných 
budúcich ekonomických úžitkov nie je chránené zákonnými právami a nespĺňa aj ostatné časti definície.
 
16. Ú čtovná jednotka môže disponova ť portfóliom zákazníkov alebo 
podielom na trhu a o čakávať, že vzhľadom na jej snahu budova ť si 
vzťahy so zákazníkmi a dosahova ť ich vernos ť budú zákazníci pokra ­ 
čovať v obchodovaní s ú čtovnou jednotkou. Ak však chýbajú zákonné 
práva na ochranu alebo iné spôsoby na ovládanie vz ťahov so zákaz ­
níkmi alebo vernosti zákazníkov vo či účtovnej jednotke, ú čtovná 
jednotka zvy čajne nemá dostato čnú kontrolu nad o čakávanými ekono ­
mickými úžitkami plynúcimi zo vz ťahov so zákazníkmi a z ich 
vernosti, aby tieto položky (portfólio zákazníkov, podiely na trhu, 
vzťahy so zákazníkmi, vernos ť zákazníkov) sp ĺňali definíciu nehmot ­
ného majetku. V prípade absencie zákonných práv na ochranu vzťahov so zákazníkmi sa výmennými transakciami súvisiacimi 
s tými istými alebo podobnými nezmluvnými vz ťahmi so zákazníkmi 
(iné ako sú časť podnikovej kombinácie) poskytuje dôkaz o tom, že 
účtovná jednotka je napriek tomu schopná ovláda ť očakávané budúce 
ekonomické úžitky plynúce zo vz ťahov so zákazníkmi. Ke ďže takéto 
výmenné transakcie sved čia aj o tom, že vz ťahy so zákazníkmi sú 
oddeliteľné, spĺňajú dané vz ťahy so zákazníkmi definíciu nehmotného 
majetku.
 
Budúce ekonomické úžitky  
17. Budúce ekonomické úžitky plynúce z nehmotného majetku môžu 
obsahova ť výnosy z predaja výrobkov alebo služieb, úspory nákladov 
alebo iné úžitky vyplývajúce z toho, že ú čtovná jednotka majetok 
využíva. Využívaním duševného vlastníctva vo výrobnom procese 
sa napríklad skôr znížia budúce výrobné náklady ako zvýšia budúce 
výnosy.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 404
 
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE  
18. Ak ú čtovná jednotka ur čitú položku vykazuje ako nehmotný majetok, 
musí preukáza ť, že položka sp ĺňa: 
a) definíciu nehmotného majetku (pozri odseky 8 až 17) a  
b) kritériá na vykazovanie (pozri odseky 21 až 23).  
Táto požiadavka sa týka po čiatočných nákladov, ktoré vznikli pri 
nadobudnutí alebo internom vytvorení nehmotného majetku, a tých nákladov, ktoré vznikli následne s cie ľom ich pripo čítania 
k nehmotnému majetku, výmene jeho časti alebo jeho servisu.
 
19. Odseky 25 až 32 sa zaoberajú uplat ňovaním kritérií na vykazovanie 
samostatne nadobudnutého nehmotného majetku a odseky 33 až 43 sa 
zaoberajú ich uplatnením na nehmotný majetok nadobudnutý v rámci 
podnikovej kombinácie. Odsek 44 sa zaoberá prvotným ocenením nehmotného majetku nadobudnutého prostredníctvom štátnej dotácie, odseky 45 až 47 sa zaoberajú výmenou nehmotného majetku a odseky 
48 až 50 sa zaoberajú interne vytvoreným goodwillom. Odseky 51 až 
67 sa zaoberajú prvotným vykázaním a ocenením interne vytvoreného nehmotného majetku.
 
20. Charakter nehmotného majetku je v mnohých prípadoch taký, že 
k nemu neexistujú doplnky a nedochádza ani k výmene jeho časti. 
Väčšina následných výdavkov má teda pravdepodobne za cie ľ 
zachovať očakávané budúce ekonomické úžitky obsiahnuté 
v existujúcom nehmotnom majetku a nie splni ť definičné kritériá 
nehmotného majetku a kritériá na vykazovanie uvedené v tomto štan ­
darde. Okrem toho býva často zložité ur čiť, či sa následné výdavky 
priradia priamo konkrétnemu nehmotnému majetku alebo ú čtovnej 
jednotke ako celku. Preto sa len ve ľmi zriedka následné výdavky – 
výdavky, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní nadobudnutého nehmotného majetku alebo po dokon čení interne vytvoreného nehmot ­
ného majetku – vykazujú v ú čtovnej hodnote majetku. V súlade 
s odsekom 63 sa následné výdavky na zna čky, tituly novín, vydava ­
teľské tituly, zoznamy zákazníkov a položky, ktoré sú podobné svojou 
podstatou ( či už nadobudnuté externe alebo interne vytvorené), vždy 
vykazujú v hospodárskom výsledku za obdobie, v ktorom vznikli. 
Dôvodom je skuto čnosť, že takýto výdavok sa nedá odlíši ť od 
výdavkov na rozvoj podnikania ako celku.
 
21. Nehmotný majetok sa vykazuje vtedy a len vtedy, ke ď: 
a) je pravdepodobné, že o čakávané budúce ekonomické úžitky, ktoré 
sa dajú priradi ť k danému majetku, budú plynú ť do účtovnej 
jednotky, a  
b) sa dá spo ľahlivo vy čísliť obstarávacia cena majetku.  
22. Ú čtovná jednotka zhodnotí pravdepodobnos ť očakávaných budúcich 
ekonomických úžitkov uplatnením primeraných predpokladov, ktoré vie doloži ť a ktoré predstavujú najlepší odhad manažmentu o súbore 
ekonomických podmienok, ktoré budú existova ť počas doby použite ľ­
nosti daného majetku.
 
23. Ú čtovná jednotka uplatní úsudok, aby posúdila mieru istoty toku 
budúcich ekonomických úžitkov, ktoré sa dajú priradi ť k používaniu 
daného majetku, a to na základe dôkazu, ktorý je k dispozícii v čase 
prvotného vykázania, pri čom externý dôkaz má vä čšiu váhu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 405
 
24. Nehmotný majetok sa prvotne oce ňuje vo výške obstarávacích 
nákladov.  
Samostatné nadobudnutie  
▼M12  
25. Cena, ktorú ú čtovná jednotka zaplatí na ú čely samostatného nadobud ­
nutia nehmotného majetku, zvy čajne odzrkad ľuje očakávania týkajúce 
sa pravdepodobnosti, že do ú čtovnej jednotky budú plynú ť očakávané 
budúce ekonomické úžitky, ktoré sú sú časťou majetku. Inými 
slovami, ú čtovná jednotka o čakáva prítoky ekonomických úžitkov, 
aj keď existuje neistota o na časovaní alebo sume prítokov. Preto sa 
v prípade samostatne nadobudnutého nehmotného majetku považuje kritérium pravdepodobnosti vykázania, uvedené v odseku 21 písm. a), 
vždy za splnené.
 
▼B 
26. Navyše obstarávacia cena samostatne nadobudnutého nehmotného 
majetku sa dá zvy čajne spoľahlivo vy čísliť. Je to najmä vtedy, ke ď 
má protihodnota za kúpu formu pe ňažných prostriedkov alebo iného 
peňažného majetku.  
27. Obstarávacia cena samostatne nadobudnutého nehmotného majetku 
zahŕňa: 
a) jeho nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a nenávratných nákup ­
ných daní, po odpo čítaní obchodných zliav a rabatov, a  
b) všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradi ť k príprave majetku 
na plánované použitie.  
28. Príkladmi nákladov, ktoré sa dajú priamo priradi ť, sú: 
a) náklady na zamestnanecké požitky (definované v IAS 19) priamo 
vyplývajúce z uvedenia majetku do prevádzkyschopného stavu;  
b) poplatky za odborné služby na uvedenie majetku do prevádzky ­
schopného stavu a  
c) náklady na testovanie správneho fungovania majetku.  
29. Príkladmi výdavkov, ktoré nie sú sú časťou nákladov na nehmotný 
majetok, sú:  
a) náklady na zavedenie nového výrobku alebo služby (vrátane 
nákladov na reklamu a podporu predaja);  
b) náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou 
zákazníkov (vrátane nákladov na zaškolenie personálu) a  
c) administratívne a iné režijné náklady všeobecného charakteru.  
30. Vykazovanie nákladov v ú čtovnej hodnote nehmotného majetku sa 
ukončí, keď je majetok v stave umož ňujúcom jeho prevádzku 
spôsobom zodpovedajúcim zámerom manažmentu. Preto sa náklady 
vzniknuté s používaním alebo presunom nehmotného majetku neza ­
hŕňajú do ú čtovnej hodnoty takéhoto majetku. Napríklad ďalej 
uvedené náklady sa nezah ŕňajú do ú čtovnej hodnoty nehmotného 
majetku:  
a) náklady, ktoré vznikli v čase, keď majetok schopný činnosti 
v súlade so zámermi manažmentu ešte nebol uvedený do použí ­
vania, a  
b) prvotné prevádzkové straty, napríklad straty, ku ktorým došlo 
v priebehu narastania dopytu po produktoch predstavujúcich 
výstupy z majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 406
 
31. Pri vývoji nehmotného majetku vznikajú ur čité činnosti, ktoré však 
nie sú potrebné z h ľadiska uvedenia majetku do prevádzkyschopného 
stavu v súlade so zámermi manažmentu. Takéto ved ľajšie činnosti 
môžu vzniknú ť pred činnosťami zameranými na vývoj alebo v ich 
priebehu. Pretože ved ľajšie činnosti nie sú potrebné na uvedenie 
majetku do stavu, v ktorom bude schopný fungova ť v súlade so 
zámermi manažmentu, výnosy z takýchto ved ľajších činností 
a náklady s nimi spojené sa vykážu okamžite v hospodárskom výsledku a zahrnú sa do príslušne klasifikovaných výnosov 
a nákladov.
 
▼M1 
32. Ak sa realizácia platby za nehmotný majetok odloží na neskorší čas 
ako sú bežné úverové podmienky, náklady sú ekvivalentom ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi touto sumou a celkovou sumou platieb sa vykazuje ako úrokový náklad za obdobie splatnosti, pokia ľ 
sa nekapitalizuje v súlade s ustanoveniami uvedenými v IAS 23  
Náklady na prijaté úvery a pôži čky.
 
▼B 
Nadobudnutie ako sú časť podnikovej kombinácie  
▼M12  
33. V prípade nadobudnutia nehmotného majetku v rámci podnikovej 
kombinácie v súlade s IFRS 3  Podnikové kombinácie  je obstarávacou 
cenou daného nehmotného majetku jeho reálna hodnota ku d ňu 
nadobudnutia. Reálna hodnota nehmotného majetku bude odzrka ­
dľovať očakávania týkajúce sa pravdepodobnosti, že do ú čtovnej 
jednotky budú plynú ť očakávané budúce ekonomické úžitky obsiah ­
nuté v danom majetku. Inými slovami, ú čtovná jednotka o čakáva 
prítoky ekonomických úžitkov, aj ke ď existuje neistota o na časovaní 
alebo sume prítokov. Preto sa v prípade nehmotného majetku nadobudnutého v podnikovej kombinácii považuje kritérium pravde ­
podobnosti vykázania, uvedené v odseku 21 písm. a), vždy za 
splnené. Ak je majetok nadobudnutý v podnikovej kombinácii odde ­
liteľný alebo vzniká v dôsledku zmluvných alebo iných zákonných 
práv, existujú dostato čné informácie na spo ľahlivé ur čenie reálnej 
hodnoty majetku. Preto sa v prípade nehmotného majetku nadobud ­
nutého v podnikovej kombinácii považuje kritérium spo ľahlivého 
ocenenia, uvedené v odseku 21 písm. b), vždy za splnené.
 
34. V súlade s týmto štandardom a IFRS 3 (v znení revízie, ktorý urobila 
Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008) nadobúdate ľ 
ku dňu nadobudnutia vykáže nehmotný majetok nadobúdaného 
subjektu oddelene od goodwillu, bez oh ľadu na to, či nadobúdate ľ 
vykazoval tento majetok pred dátumom podnikovej kombinácie. Znamená to, že nadobúdate ľ vykáže prebiehajúci výskumno-vývojový 
projekt nadobúdaného subjektu ako majetok oddelene od goodwillu, 
ak takýto projekt zodpovedá definícii nehmotného majetku. Prebieha ­
júci výskumno-vývojový projekt nadobúdaného subjektu zodpovedá definícii nehmotného majetku, ak:
 
a) zodpovedá definícii majetku a  
b) je identifikovate ľný, t. j. je oddelite ľný alebo vyplýva zo zmluv ­
ných alebo iných zákonných práv.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 407
 
Nehmotný majetok nadobudnutý v podnikovej kombinácii ocenený 
reálnou hodnotou  
▼M12  
35. Ak je nehmotný majetok nadobudnutý v podnikovej kombinácii odde ­
liteľný alebo vzniká v dôsledku zmluvných alebo iných zákonných 
práv, existujú dostato čné informácie na spo ľahlivé ur čenie reálnej 
hodnoty tohto majetku. Ak pri odhadoch použitých pri vy číslení 
reálnej hodnoty nehmotného majetku existuje mnoho možných výstupov, pri čom každý má inú mieru pravdepodobnosti, táto neistota 
vstupuje do ocenenia reálnej hodnoty majetku.
 
▼M22  
36. Nehmotný majetok nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie 
môže byť oddeliteľný, avšak len spolu so súvisiacou zmluvou, iden ­
tifikovate ľným majetkom alebo záväzkom. V takýchto prípadoch 
nadobúdate ľ vykáže nehmotný majetok oddelene od goodwillu, ale 
spolu so súvisiacou položkou.  
37. Nadobúdate ľ môže vykáza ť skupinu doplnkových nehmotných aktív 
ako jedinú položku za predpokladu, že jednotlivé aktíva v skupine majú podobné doby použite ľnosti. Napríklad pojmy „zna čka“ 
a „názov zna čky“ sa často používajú ako synonymá ochranných 
známok a iných známok. Ide však o všeobecné marketingové pojmy bežne používané na ozna čenie skupiny doplnkového majetku, naprí ­
klad ochrannej známky (alebo servisnej známky) a s ňou súvisiaceho 
obchodného názvu, vzorcov, receptov a technologickej expertízy.
 
▼M12  __________  
▼B 
39. Ceny kótované na aktívnom trhu poskytujú najspo ľahlivejší odhad 
reálnej hodnoty nehmotného majetku (pozri tiež odsek 78). Vhodnou trhovou cenou je zvy čajne aktuálne ponúkaná cena. Ak aktuálne 
ponúkané ceny nie sú k dispozícii, cena z najaktuálnejšej podobnej 
transakcie môže poskytova ť základ na odhadnutie reálnej hodnoty za 
predpokladu, že odo d ňa transakcie po de ň, ku ktorému bola odhad ­
nutá reálna hodnota majetku, nedošlo k podstatnej zmene hospodár ­
skych podmienok.
 
▼M22  
40. Ak pre ur čitý nehmotný majetok neexistuje aktívny trh, jeho reálnou 
hodnotou je suma, ktorú by ú čtovná jednotka za majetok zaplatila ku 
dňu nadobudnutia v nezávislej transakcii medzi informovanými 
dobrovoľne súhlasiacimi stranami na základe najlepších dostupných 
informácií. Pri stanovovaní tejto sumy jednotka berie do úvahy výsledok nedávnych transakcií s podobným majetkom. Ú čtovná 
jednotka môže napríklad uplatni ť násobky odrážajúce aktuálne trhové 
transakcie na faktory riadiace ziskovos ť majetku (napríklad výnosy, 
prevádzkový zisk alebo zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi 
a amortizáciou).
 
41. Ú čtovné jednotky, ktoré sa pravidelne zú častňujú na kúpno-predaj ­
ných transakciách zameraných na ur čitý nehmotný majetok, môžu 
mať vypracované techniky na odhadovanie reálnej hodnoty takéhoto 
majetku nepriamym spôsobom. Uvedené techniky možno použi ť na 
prvotné ocenenie nehmotného majetku získaného v podnikovej 
kombinácii, ak je ich cie ľom odhad reálnej hodnoty a ak odrážajú 
súčasné transakcie a zvyklosti z priemyselného odvetvia, do ktorého 
majetok patrí. Takéto techniky zah ŕňajú napríklad:  
a) diskontovanie o čakávaných budúcich čistých pe ňažných tokov 
z majetku; alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 408
 
b) odhadovanie nákladov, ktorým sa ú čtovná jednotka vyhne tým, že 
vlastní nehmotný majetok a nemusí:  
i) si ho prenajíma ť formou licencie od inej strany v rámci nezá ­
vislej transakcie (napríklad v prípade prístupu založenom na 
„oslobodení od tantiém“, s použitím diskontovaných pe ňažných 
tokov); alebo  
ii) ho opätovne vytvára ť alebo vymie ňať (ako v prípade nákla ­
dovej metódy).  
▼B 
Následné výdavky na nadobudnutý výskumno-vývojový projekt vo fáze 
realizácie  
42. Výdavky na výskum alebo vývoj, ktoré:  
a) sa týkajú výskumného alebo vývojového projektu vo fáze reali ­
zácie, k nadobudnutiu ktorého došlo oddelene alebo v rámci podni ­
kovej kombinácie, a vykazujú sa ako nehmotný majetok, a  
b) vznikli po nadobudnutí takéhoto projektu  
sa účtujú v súlade s odsekmi 54 až 62.  
43. Uplat ňovanie požiadaviek uvedených v odsekoch 54 až 62 znamená, 
že následné výdavky na výskumný alebo vývojový projekt vo fáze 
realizácie, k nadobudnutiu ktorého došlo oddelene alebo v rámci 
podnikovej kombinácie, a vykazuje sa ako nehmotný majetok, sa:  
a) vykazujú ako náklad v období ich vzniku, ak ide o výdavky na 
výskum;  
b) vykazujú ako náklad v období ich vzniku, ak ide o náklady na 
vývoj, ktoré nesp ĺňajú kritériá na vykazovanie ako nehmotný 
majetok uvedené v odseku 57, a  
c) pripočítavajú k ú čtovnej hodnote nadobudnutého výskumného 
alebo vývojového projektu vo fáze realizácie, ak ide o náklady na vývoj, ktoré sp ĺňajú kritériá na vykazovanie uvedené 
v odseku 57.
 
Nadobudnutie prostredníctvom štátnej dotácie  
44. V niektorých prípadoch sa nehmotný majetok môže nadobudnú ť 
bezodplatne alebo za nominálnu protihodnotu prostredníctvom štátnej dotácie. Môže sa tak sta ť vtedy, ke ď vláda na ú čtovnú jednotku 
prevedie alebo jej pri člení nehmotný majetok, napríklad letiskové 
pristávacie práva, licencie na prevádzkovanie rozhlasových alebo tele ­
víznych staníc, dovozné licencie alebo kvóty alebo práva na prístup k iným obmedzeným zdrojom. V súlade s IAS 20  Účtovanie štátnych 
dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci  sa účtovná jednotka môže 
rozhodnú ť pre prvotné vykázanie nehmotného majetku aj dotácie 
v reálnych hodnotách. Ak sa ú čtovná jednotka rozhodne, že majetok 
prvotne nevykáže v reálnej hodnote, vykáže ho prvotne v nominálnej hodnote (pod ľa iného spôsobu povoleného pod ľa IAS 20) zvýšenej 
o všetky výdavky, ktoré sa dajú priamo priradi ť k príprave majetku na 
plánované používanie.
 ▼M22  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 409
 
Výmeny majetku  
45. Ú čtovná jednotka môže jednu alebo viacero položiek nehmotného 
majetku získa ť výmenou za nepe ňažné aktívum alebo aktíva alebo 
za kombináciu pe ňažného a nepe ňažného majetku. Nasledujúca 
analýza sa jednoducho týka výmeny jednej položky nepe ňažného 
majetku za inú, platí však aj pre všetky výmeny pod ľa predchádza ­
júcej vety. Náklady na takýto nehmotný majetok sa oce ňujú reálnou 
hodnotou s výnimkou situácie, ke ď a) výmenná transakcia nemá 
komerčnú podstatu, alebo b) reálnu hodnotu získaného ani prijatého 
majetku ani postúpeného majetku nemožno spo ľahlivo vy čísliť. 
Získaný majetok sa oce ňuje týmto spôsobom aj vtedy, ak ú čtovná 
jednotka nemôže okamžite ukon čiť vykazovanie majetku, ktorého sa 
vzdala. Ak sa získaný majetok neocení v reálnej hodnote, náklady na ň 
sa ocenia v ú čtovnej hodnote postúpeného majetku.  
46. Či má výmenná transakcia komer čnú podstatu ú čtovná jednotka 
zisťuje posúdením toho, do akej miery sa v dôsledku transakcie 
očakáva zmena budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má 
komerčnú podstatu, ak:  
a) sa konfigurácia (t. j. riziko, na časovanie a suma) pe ňažných tokov 
zo získaného majetku odlišuje od konfigurácie pe ňažných tokov 
prevedeného majetku, alebo  
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene hodnoty tej časti činností 
účtovnej jednotky, ktoré sú pre ú čtovnú jednotku špecifické, a  
c) rozdiel pod ľa písmen a) alebo b) je vzh ľadom na reálnu hodnotu 
vymeneného majetku významný.  
Aby sa zistilo, či má výmenná transakcia komer čnú podstatu, hodnota 
časti aktivít ú čtovnej jednotky ovplyvnených transakciou, ktorá je pre 
účtovnú jednotku špecifická, musí odzrkad ľovať peňažné toky po 
zdanení. Výsledok týchto analýz môže by ť natoľko jednozna čný, že 
účtovná jednotka nebude musie ť vykonať podrobné výpo čty. 
47. V odseku 21 písm. b) sa ustanovuje, že podmienkou vykázania 
nehmotného majetku je možnos ť spoľahlivého vy číslenia nákladov 
na daný majetok. Reálna hodnota nehmotného majetku, pre ktorý na trhu neexistujú porovnate ľné transakcie, sa dá spo ľahlivo vy čísliť, ak 
a) variabilita rozsahu primeraných odhadov reálnej hodnoty daného 
majetku nie je významná, alebo ak b) sa dá primerane posúdi ť prav­
depodobnos ť rôznych odhadov v rámci rozsahu a použi ť pri odhade 
reálnej hodnoty. Ak ú čtovná jednotka dokáže spo ľahlivo stanovi ť 
reálnu hodnotu prijatého alebo postúpeného majetku, na ocenenie 
nákladov sa použije reálna hodnota postúpeného majetku, pokia ľ 
reálna hodnota prijatého majetku nie je o čividnejšia.
 
Interne vytvorený goodwill  
48. Interne vytvorený goodwill sa nevykazuje ako majetok.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 410
 
49. Ú čtovnej jednotke v niektorých prípadoch pri tvorbe budúcich ekono ­
mických úžitkov vznikne výdavok, ktorého výsledkom však nie je 
vytvorenie nehmotného majetku, ktorý by sp ĺňal kritériá na vykazo ­
vanie pod ľa tohto štandardu. Takýto výdavok sa často charakterizuje 
ako výdavok, ktorý prispieva k interne vytvorenému goodwillu. 
Interne vytvorený goodwill sa nevykazuje ako majetok, pretože 
nepredstavuje identifikovate ľný zdroj (t. j. nedá sa oddeli ť a ani nevy ­
plýva zo zmluvných alebo iných zákonných práv), nad ktorým má účtovná jednotka kontrolu a ktorý by sa dal spo ľahlivo oceni ť 
nákladmi.
 
50. Rozdiely medzi trhovou hodnotou ú čtovnej jednotky a ú čtovnou 
hodnotou jej identifikovate ľného čistého majetku v akomko ľvek 
časovom okamihu môžu by ť výsledkom celej škály faktorov vplýva ­
júcich na hodnotu ú čtovnej jednotky. Takéto rozdiely však nepredsta ­
vujú náklady na nehmotný majetok, nad ktorým má ú čtovná jednotka 
kontrolu.  
Interne vytvorený nehmotný majetok  
51. Niekedy sa ťažko posudzuje, či interne vytvorený nehmotný majetok 
spĺňa podmienky na vykazovanie, a to v dôsledku problémov:  
a) s identifikáciou, či a kedy existuje identifikovate ľný majetok, 
ktorým sa budú vytvára ť očakávané budúce ekonomické úžitky, a  
b) so spo ľahlivým zis ťovaním nákladov na daný majetok. Niekedy sa 
náklady na interné vytváranie nehmotného majetku nedajú odlíši ť 
od nákladov na údržbu alebo zvýšenie interne vytvoreného good ­
willu, prípadne od nákladov na plynulú každodennú prevádzku.  
Preto účtovná jednotka okrem splnenia všeobecných požiadaviek na 
vykazovanie a prvotné ocenenie nehmotného majetku uplat ňuje na 
všetok interne vytvorený nehmotný majetok aj požiadavky a návod 
podľa odsekov 52 až 67.  
52. Aby ú čtovná jednotka posúdila, či interne vytvorený nehmotný 
majetok sp ĺňa kritériá na vykazovanie, roz člení vytváranie majetku na:  
a) fázu výskumu a  
b) fázu vývoja.  
Pojmy „výskum“ a „vývoj“ sú síce definované, ale pojmy „fáza 
výskumu“ a „fáza vývoja“ majú na ú čely tohto štandardu širší 
význam.  
53. Ak ú čtovná jednotka v rámci interného projektu zameraného na 
vytvorenie nehmotného majetku nedokáže odlíši ť fázu výskumu od 
fázy vývoja, výdavky na daný projekt zaú čtuje tak, ako keby ich 
vynaložila iba vo fáze výskumu.  
Fáza výskumu  
54. Nehmotný majetok, ktorý je výsledkom výskumu (alebo výskumnej 
fázy interného projektu), sa nevykazuje. Výdavky na výskum (alebo 
na výskumnú fázu interného projektu) sa vykážu ako náklady v období, v ktorom boli vynaložené.
 
55. V rámci výskumnej fázy interného projektu ú čtovná jednotka nemôže 
preukázať, že existuje nehmotný majetok, ktorým sa budú pravdepo ­
dobne vytvára ť budúce ekonomické úžitky. Takýto výdavok sa preto 
vykazuje ako náklad v období, ke ď sa vynaložil.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 411
 
56. Príkladmi výskumných činností sú:  
a) činnosti zamerané na získanie nových poznatkov;  
b) skúmanie, zhodnocovanie a kone čný výber uplatnenia záverov 
výskumu alebo iných poznatkov;  
c) hľadanie alternatívnych materiálov, zariadení, výrobkov, procesov, 
systémov alebo služieb a  
d) vypracúvanie, navrhovanie, posudzovanie a kone čný výber 
možných alternatív nových alebo zdokonalených materiálov, zaria ­
dení, výrobkov, procesov, systémov alebo služieb.  
Fáza vývoja  
57. Nehmotný majetok, ktorý je výsledkom vývoja (alebo vývojovej fázy 
interného projektu), sa vykazuje vtedy a len vtedy, ke ď účtovná 
jednotka môže preukáza ť všetky tieto okolnosti:  
a) technickú realizovate ľnosť dokončenia nehmotného majetku tak, 
že bude k dispozícii na používanie alebo predaj;  
b) svoj zámer dokon čiť nehmotný majetok a využíva ť ho alebo ho 
predať; 
c) svoju schopnos ť nehmotný majetok využíva ť alebo preda ť; 
d) spôsob, akým bude nehmotný majetok vytvára ť pravdepodobné 
budúce ekonomické úžitky. Okrem iného ú čtovná jednotka môže 
preukázať, že existuje trh pre výstupy z nehmotného majetku alebo 
pre samotný nehmotný majetok, prípadne jeho užito čnosť, ak sa 
nehmotný majetok má používa ť interne;  
e) dostupnos ť primeraných technických, finan čných a ostatných 
zdrojov na dokon čenie vývoja a na využívanie alebo predaj 
nehmotného majetku;  
f) svoju schopnos ť spoľahlivo vy čísliť výdavky, ktoré sa dajú 
priradiť k nehmotnému majetku po čas jeho vývoja.  
58. Vo vývojovej fáze interného projektu môže ú čtovná jednotka 
v niektorých prípadoch identifikova ť nehmotný majetok 
a preukáza ť, že majetkom sa budú vytvára ť pravdepodobné budúce 
ekonomické úžitky. Je to preto, že vývojová fáza projektu je pokro ­ 
čilejšia ako fáza výskumu.  
59. Príkladmi vývojových činností sú:  
a) návrh, zhotovenie a testovanie prototypov a modelov v etape pred 
výrobou alebo používaním;  
b) návrh nástrojov, šablón, foriem a razidiel využívajúcich novú tech ­
nológiu;  
c) návrh, zhotovenie a činnosť skúšobnej prevádzky, ktorá rozsahom 
nezodpovedá hospodársky realizovate ľnej komer čnej výrobe, a  
d) návrh, zhotovenie a testovanie zvolenej alternatívy pre nové alebo 
zdokonalené materiály, zariadenia, výrobky, procesy, systémy alebo služby.
 
60. Aby ú čtovná jednotka preukázala spôsob, akým sa budú nehmotným 
majetkom vytvára ť pravdepodobné budúce ekonomické úžitky, posúdi 
budúce ekonomické úžitky, ktoré z majetku získa, a síce uplatnením zásad uvedených v IAS 36  Zníženie hodnoty majetku . Ak sa budú 
majetkom vytvára ť budúce ekonomické úžitky jedine v kombinácii 
s iným majetkom, ú čtovná jednotka uplatní koncepciu pe ňazotvorných 
jednotiek pod ľa IAS 36.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 412
 
61. Dostupnos ť zdrojov na dokon čenie, používanie a získavanie úžitkov 
z nehmotného majetku sa dá preukáza ť napríklad obchodným plánom, 
v ktorom sú uvedené potrebné technické, finan čné a ostatné zdroje, 
a schopnos ťou účtovnej jednotky zabezpe čiť tieto zdroje. 
V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka preukazuje dostupnos ť 
externých finan čných zdrojov získaním potvrdenia od verite ľov 
o tom, že sú ochotní plán financova ť. 
62. Nákladový systém ú čtovnej jednotky často umož ňuje spoľahlivo vy čí­
sľovať náklady na internú tvorbu nehmotného majetku, napríklad 
mzdové a ostatné výdavky, ktoré vznikli pri zabezpe čovaní autor ­
ských práv alebo licencií alebo vývoji po čítačového softvéru.  
63. Interne vytvorené zna čky, tituly novín, vydavate ľské tituly, zoznamy 
zákazníkov a položky s podobnou podstatou sa nevykazujú ako nehmotný majetok.
 
64. Výdavky na interne vytvorené zna čky, tituly novín, vydavate ľské 
tituly, zoznamy zákazníkov a položky s podobnou podstatou sa nedajú 
odlíšiť od nákladov na rozvoj podnikania ako celku. Dané položky sa 
preto nevykazujú ako nehmotný majetok.  
Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok  
65. Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok na ú čely odseku 24 
tvorí suma výdavkov vynaložených odo d ňa, keď nehmotný majetok 
po prvý raz splnil kritériá na vykazovanie pod ľa odsekov 21, 22 a 57. 
V odseku 71 sa zakazuje opätovne používa ť výdavky, ktoré už boli 
v minulosti vykázané ako náklady.  
66. Náklady na interne vytvorený nehmotný majetok zah ŕňajú všetky 
náklady, ktoré sa dajú priamo priradi ť a sú nevyhnutné na vytvorenie, 
výrobu a prípravu majetku na prevádzkyschopnos ť v súlade so 
zámermi manažmentu. Príkladmi nákladov, ktoré sa dajú priamo 
priradiť, sú: 
a) náklady na materiály a služby používané alebo spotrebúvané pri 
vytváraní nehmotného majetku;  
b) náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19) vyplývajúce 
z tvorby nehmotného majetku;  
c) poplatky za registráciu zákonného práva a  
d) amortizácia patentov a licencií používaných pri tvorbe nehmotného 
majetku.  
V IAS 23 sa stanovujú kritériá na vykazovanie úrokov ako sú časti 
nákladov na interne vytvorený nehmotný majetok.  
67. Ďalej uvedené položky nie sú zložkami nákladov na interne vytvorený 
nehmotný majetok:  
a) režijné výdavky na predaj, administratívu a ostatné režijné 
výdavky všeobecného charakteru, ak sa nedajú priamo priradi ť 
k príprave majetku na používanie;  
b) zistené neefektívne výdavky a po čiatočné prevádzkové straty, ktoré 
vzniknú pred tým, ako majetok dosiahne plánovanú výnosnos ť, a ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 413
 
c) výdavky na odbornú prípravu pracovníkov na prevádzkovanie 
majetku.  
Príklad ilustrujúci odsek 65  
Účtovná jednotka vyvíja nový výrobný postup. Po čas roka 20X5 
jej vznikli výdavky vo výške 1 000 CU (  a ), z čoho 900 CU vzniklo 
pred 1. decembrom 20X5 a 100 CU vzniklo v období od 1. decembra 20X5 do 31. decembra 20X5. Ú čtovná jednotka je 
schopná preukáza ť, že k 1. decembru 20X5 výrobný proces sp ĺňal 
kritériá na vykazovanie ako nehmotný majetok. Spätne získate ľná 
suma za know-how obsiahnuté v procese (vrátane budúceho odlivu peňažných tokov na dokon čenie procesu pred tým, ako bude 
k dispozícii na používanie) sa odhaduje na 500 CU.
 
Na konci roka 20X5 sa výrobný proces vykáže ako nehmotný 
majetok v nákladoch vo výške 100 CU (výdavky vynaložené od 
dátumu splnenia kritérií na vykazovanie, t. j. 1. decembra 20X5). 
Výdavky vo výške 900 CU, ktoré vznikli pred 1. decembrom 20X5, sa vykazujú ako náklady, pretože kritériá na vykázanie neboli splnené až do 1. decembra 20X5. Tieto výdavky nie sú 
súčasťou nákladov na výrobný proces vykázaných v súvahe.
 
Počas roka 20X6 vznikli výdavky 2 000 CU. Na konci roka 
20X6 sa spätne získate ľná suma za know-how, ktoré je sú časťou 
procesu (vrátane budúceho odlivu pe ňažných prostriedkov na 
dokončenie procesu pred tým, ako bude k dispozícii na použí ­
vanie), odhaduje na 1 900 CU.  
Na konci roka 20X6 náklady na výrobný proces predstavujú 
2 100 CU (výdavky 100 CU vykázané na konci roka 20X5 
plus výdavky 2 000 CU vykázané v roku 20X6). Ú čtovná 
jednotka vykáže stratu zo zníženia hodnoty vo výške 200 CU, aby upravila ú čtovnú hodnou procesu pred stratou zo zníženia 
hodnoty (2 100 CU) na jeho spätne získate ľnú sumu (1 900 CU). 
Táto strata zo zníženia hodnoty sa v nasledujúcom období zruší, 
ak dôjde k splneniu požiadaviek na zrušenie straty zo zníženia hodnoty pod ľa IAS 36.
 
___________  
( a ) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy uvedené v „menových 
jednotkách“ (CU).  
VYKAZOVANIE NÁKLADOV  
▼M12  
68. Výdavok na položku nehmotného majetku sa vykazuje ako náklad 
v čase jeho vzniku, s výnimkou prípadov, ke ď: 
a) je súčasťou obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktorý 
spĺňa kritériá na vykazovanie (pozri odseky 18 až 67), alebo  
b) je položka nadobudnutá v rámci podnikovej kombinácie 
a nemožno ju vykáza ť ako nehmotný majetok. V takom 
prípade tvorí sú časť sumy vykázanej ako goodwill k dátumu 
nadobudnutia (pozri IFRS 3).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 414
 
69. Niekedy sa výdavok vynaloží na zabezpe čenie budúcich ekonomic ­
kých úžitkov v prospech ú čtovnej jednotky, ú čtovná jednotka však 
nenadobudne ani nevytvorí nijaký nehmotný alebo iný majetok, ktorý 
by sa dal vykáza ť. V prípade dodania tovaru ú čtovná jednotka vykáže 
takýto výdavok, ke ď má právo prístupu k tomuto tovaru. V prípade 
poskytnutia služieb ú čtovná jednotka vykáže výdavok ako náklad, 
keď dostáva službu. Napríklad výdavky na výskum sa vykážu 
v období, ke ď vznikli (pozri odsek 54), okrem prípadov, ke ď sú 
nadobudnuté ako sú časť podnikovej kombinácie. Medzi ďalšie 
príklady výdavkov, ktoré sa vykazujú ako náklad v období, ke ď 
boli vynaložené, patria:  
▼B 
a) výdavky na zriadenie (t. j. zria ďovacie náklady), ak nie sú 
zahrnuté do nákladov niektorej z položiek patriacej do skupiny 
nehnuteľností, strojov a zariadení v súlade s IAS 16. Zria ďovacie 
náklady môžu obsahova ť náklady na založenie, napríklad náklady 
na právne a administratívne služby spojené so založením práv ­
nickej osoby, výdavky súvisiace s otvorením nových priestorov 
alebo začatím novej obchodnej činnosti (t. j. náklady pred otvo ­
rením) alebo výdavky na za čatie nových činností alebo uvedenie 
nových výrobkov alebo služieb na trh (t. j. náklady pred za čatím 
prevádzky);  
b) výdavky na odbornú prípravu;  
▼M8 
c) výdavky na reklamné a propaga čné činnosti (vrátane katalógov 
zásielkového predaja);  
▼B 
d) výdavky na premiestnenie alebo reorganizáciu ú čtovnej jednotky 
alebo jej časti. 
▼M8 
69A. Ú čtovná jednotka má právo na prístup k tovaru, ke ď ho vlastní. 
Podobne má právo na prístup k tovaru, ak bol zhotovený dodáva ­
teľom v súlade s podmienkami zmluvy o dodávke a ú čtovná jednotka 
by mohla žiada ť jeho dodávku ako náhradu za platbu. Služby sú 
prijaté, ke ď sú vykonané dodávate ľom v súlade so zmluvou o ich 
dodávke ú čtovnej jednotke, a nie vtedy, ke ď ich účtovná jednotka 
používa na dodanie inej služby, napríklad na dodanie reklamy zákaz ­
níkom.  
70. Odsek 68 nevylu čuje, aby ú čtovná jednotka vykázala preddavok ako 
majetok, ak sa platba za dodávku tovaru zrealizovala predtým ako účtovná jednotka získala prístup k tomuto tovaru. Podobne odsek 
68 nevylu čuje, aby ú čtovná jednotka vykázala preddavok ako 
majetok, ak sa platba za služby zrealizovala predtým, ako ú čtovná 
jednotka prijala tieto služby.
 
▼B 
Minulé náklady, ktoré sa nevykazujú ako majetok  
71. Výdavky na položku nehmotného majetku, prvotne vykázané ako 
náklady, sa nesmú k neskoršiemu dátumu vykáza ť ako sú časť 
nákladov na nehmotný majetok.  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 415
 
OCENENIE PO VYKÁZANÍ  
72. Ú čtovná jednotka si ako ú čtovnú politiku zvolí bu ď nákladový model 
podľa odseku 74 alebo model precenenia pod ľa odseku 75. Ke ď 
nehmotný majetok ú čtuje pomocou modelu precenenia, bude aj všetok 
ostatný majetok v jeho triede ú čtovať pomocou rovnakého modelu, ak 
pre takýto majetok neexistuje aktívny trh.  
73. Trieda nehmotného majetku je zoskupenie majetku podobného 
charakteru a podobného využitia v činnostiach ú čtovnej jednotky. 
Položky z triedy nehmotného majetku sa prece ňujú súčasne, aby sa 
predišlo selektívnemu preceneniu majetku a vykázaniu súm v ú čtovnej 
závierke, predstavujúcich zmes nákladov a hodnôt k rozli čným 
dátumom.  
Model ocenenia obstarávacou cenou  
74. Po prvotnom vykázaní sa nehmotný majetok ú čtuje v obstarávacej 
cene zníženej o oprávky a akumulované straty zo zníženia hodnoty.  
Model precenenia  
75. Po prvotnom vykázaní sa nehmotný majetok ú čtuje v precenenej 
sume, ktorou je jeho reálna hodnota ku d ňu precenenia znížená 
o všetky následné oprávky a všetky následné akumulované straty zo 
zníženia hodnoty. Na ú čely precenenia pod ľa tohto štandardu sa 
reálna hodnota stanovuje vzh ľadom na aktívny trh. Precenenia sa 
vykonávajú pravidelne tak, aby sa ú čtovná hodnota majetku  
►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄ podstatne nelíšila od jeho 
reálnej hodnoty.  
76. Model precenenia neumož ňuje: 
a) precenenie nehmotných aktív, ktoré neboli predtým vykázané ako 
aktíva, alebo  
b) prvotné vykazovanie nehmotných aktív v sumách iných, ako sú ich 
obstarávacie ceny.  
77. Model precenenia sa uplat ňuje po prvotnom vykázaní majetku vo 
výške obstarávacích nákladov. Ak sa však ako majetok vykazuje 
iba časť nákladov na nehmotný majetok, lebo kritériá na vykazovanie 
splnil až po dosiahnutí ur čitej fázy v rámci daného procesu (pozri 
odsek 65), model precenenia sa môže uplatni ť na celý takýto majetok. 
Model precenenia sa dá uplatni ť aj na nehmotný majetok prijatý 
prostredníctvom štátnej dotácie a vykázaný v nominálnej hodnote 
(pozri odsek 44).  
78. Nie je bežné, aby pre nehmotný majetok existoval aktívny trh 
s vlastnos ťami opísanými v odseku 8, môže sa to však sta ť. Napríklad 
v určitých jurisdikciách môže existova ť aktívny trh pre vo ľne 
prenosné licencie na taxi služby, rybárske licencie alebo výrobné 
kvóty. Aktívny trh však nemôže existova ť pre obchodné zna čky, 
názvy novín, vydavate ľské práva k hudobným a filmovým dielam, 
patenty alebo ochranné známky, pretože každý takýto majetok je 
jedinečný. Rovnako, nehmotný majetok sa síce kupuje a predáva, 
o zmluvách sa však rokuje medzi jednotlivými kupujúcimi a predávajúcimi a transakcie sú relatívne zriedkavé. Práve preto cena zaplatená za jedno nehmotné aktívum nemôže by ť dostatočným 
dôkazom o reálnej hodnote iného. Navyše ceny často nie sú verejne 
dostupné.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 416
 
79. Frekvencia prece ňovania závisí od nestálosti reálnych hodnôt prece ­ 
ňovaného nehmotného majetku. Ak sa reálna hodnota prece ňovaného 
majetku podstatne líši od jeho ú čtovnej hodnoty, je nevyhnutné ďalšie 
precenenie. Niektorý nehmotný majetok môže podlieha ť významným 
nestálym výkyvom reálnej hodnoty, a preto ho treba každoro čne 
preceňovať. Takéto časté prece ňovanie nie je nevyhnutné pre 
nehmotný majetok, ktorého zmeny reálnej hodnoty sú nevýznamné.  
80. Ak sa nehmotný majetok prece ňuje, k dátumu precenenia sa všetky 
oprávky bu ď: 
a) precenia, a to úmerne zmene hrubej ú čtovnej hodnoty majetku tak, 
aby sa účtovná hodnota majetku po precenení rovnala precenenej 
hodnote, alebo  
b) vylúčia, a to vo vz ťahu k hrubej ú čtovnej hodnote majetku, pri čom 
čistá suma sa prehodnotí na hodnotu majetku po precenení.  
81. Ak sa nehmotný majetok v triede preceneného nehmotného majetku 
nedá preceni ť, pretože pre ň neexistuje aktívny trh, majetok sa ú čtuje 
vo výške obstarávacích nákladov zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty.
 
82. Ak sa reálna hodnota preceneného nehmotného majetku nedá ďalej 
zisťovať porovnávaním s aktívnym trhom, ú čtovnou hodnotou daného 
majetku je suma predstavujúca jeho precenenie k dátumu posledného 
preceňovania prostredníctvom porovnania s aktívnym trhom po odrá ­
taní všetkých nasledujúcich oprávok a všetkých následných akumulo ­
vaných strát zo zníženia hodnoty.  
83. Skuto čnosť, že pre precenený nehmotný majetok prestal existova ť 
aktívny trh, môže nazna čovať možné zníženie hodnoty daného 
majetku a potrebu otestova ť ju podľa IAS 36.  
84. Ak sa reálna hodnota majetku dá zisti ť porovnaním s aktívnym trhom 
k dátumu nasledujúceho ocenenia, model precenenia sa uplatní od 
daného dátumu.  
►M5 85. Ak sa ú čtovná hodnota nehmotného majetku zvýši v dôsledku 
precenenia, toto zvýšenie sa vykáže v ostatných sú častiach komplex ­
ného výsledku a kumuluje sa vo vlastnom imaní pod záhlavím prebytok z precenenia. Zvýšenie sa však ◄ vykazuje 
v hospodárskom výsledku do tej miery, do akej sa ním ruší zníženie 
hodnoty z precenenia toho istého majetku, ktoré bolo predtým vyká ­
zané v hospodárskom výsledku.
 
86. Ak sa ú čtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia 
zníži, zníženie sa vykáže v hospodárskom výsledku.  ►M5 Zníženie 
sa však vykazuje v ostatných sú častiach komplexného výsledku do 
výšky prípadného pasívneho zostatku, v prebytku z precenenia tohto majetku. Zníženie vykázané v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku znižuje sumu kumulovanú vo vlastnom imaní pod nadpisom 
prebytok z precenenia. ◄
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 417
 
87. Kumulatívny prebytok z precenenia zahrnutý do vlastného imania sa 
môže previes ť priamo do nerozdeleného zisku v období, v ktorom sa 
prebytok realizuje. Celý prebytok sa môže realizova ť pri vyradení 
alebo likvidácii majetku. Niektoré prebytky sa však môžu realizova ť 
počas toho, ako ú čtovná jednotka majetok používa; v takom prípade 
je sumou realizovaného prebytku rozdiel medzi amortizáciou na 
základe precenenej ú čtovnej hodnoty majetku a amortizáciou, ktorú 
by účtovná jednotka vykázala na základe historickej obstarávacej ceny 
daného majetku. Prebytok z precenenia sa do nerozdelených ziskov 
neprevádza cez zisk  ►M5 komplexného výsledku ◄. 
DOBA POUŽITE ĽNOSTI  
88. Ú čtovná jednotka zhodnocuje, či je doba použite ľnosti nehmotného 
majetku ur čitá alebo neur čitá, a ak ide o ur čitú dobu použite ľnosti, 
stanoví d ĺžku výroby alebo po čet výrobných alebo podobných 
jednotiek predstavujúcich danú dobu použite ľnosti. Účtovná jednotka 
považuje nehmotný majetok za majetok s neur čitou dobou použite ľ­
nosti, keď sa na základe analýzy všetkých relevantných faktorov nedá 
predvídať ohraničenie obdobia, po čas ktorého sa o čakáva, že 
z majetku budú pre ú čtovnú jednotku plynú ť príjmy čistých pe ňaž­
ných prostriedkov.  
89. Ú čtovanie nehmotného majetku vychádza z doby jeho použite ľnosti. 
Nehmotný majetok s ur čitou dobou použite ľnosti sa odpisuje (pozri 
odseky 97 až 106) a nehmotný majetok s neur čitou dobou použite ľ­
nosti sa neodpisuje (pozri odseky 107 až 110). Ilustratívne príklady 
k tomuto štandardu vysvet ľujú stanovovanie doby použite ľnosti pre 
rôzne položky nehmotného majetku a následné ú čtovanie daného 
majetku na základe stanovenej doby jeho použite ľnosti.  
90. Pri ur čovaní doby použite ľnosti nehmotného majetku sa zoh ľadňujú 
mnohé faktory vrátane:  
a) očakávaného používania majetku ú čtovnou jednotkou 
a skutočnosti, či by majetok mohol efektívne riadi ť iný riadiaci 
tím; 
b) charakteristického životného cyklu produktu pre daný majetok 
a verejne dostupných informácií o odhadoch doby použite ľnosti 
podobného majetku využívaného podobným spôsobom;  
c) technického, technologického a komer čného zastarávania alebo 
iných typov zastarávania;  
d) stability odvetvia, v ktorom majetok pôsobí, a zmien v dopyte trhu 
po výrobkoch alebo službách predstavujúcich výstup z daného 
majetku;  
e) očakávaných opatrení, ktoré prijmú konkurenti alebo potenciálni 
konkurenti;  
f) úrovne výdavkov na údržbu nevyhnutných na dosiahnutie o čaká­
vaných budúcich ekonomických úžitkov z majetku a schopnosti a zámeru ú čtovnej jednotky dosiahnu ť túto úrove ň;
 
g) obdobia kontroly nad majetkom a zákonných alebo podobných 
obmedzení týkajúcich sa používania majetku, napríklad dátumov, 
ku ktorým uplynie doba súvisiacich lízingov, a  
h) skutočnosti, či doba použite ľnosti majetku závisí od doby použi ­
teľnosti ďalších položiek majetku ú čtovnej jednotky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 418
 
91. Pojem „neur čitý“ neznamená „nekone čný“. Doba použite ľnosti 
nehmotného majetku odzrkad ľuje budúce náklady na údržbu iba do 
výšky potrebnej na zachovanie štandardnej výnosnosti majetku, stano ­
venej posúdením v čase odhadu doby použite ľnosti majetku, 
a schopnos ť a zámer ú čtovnej jednotky dosiahnu ť takúto úrove ň. 
Záver, pod ľa ktorého je doba použite ľnosti nehmotného majetku neur ­ 
čitá, by nemal závisie ť od plánovaných budúcich výdavkov nad rámec 
výdavkov potrebných na zachovanie štandardnej výnosnosti majetku.  
92. Vzh ľadom na rýchlos ť technologických zmien v minulosti sú po číta­ 
čový softvér a ve ľa iných položiek nehmotného majetku náchylné na 
technologické zastaranie. Je teda pravdepodobné, že doba ich použi ­
teľnosti bude krátka.  
93. Doba použite ľnosti nehmotného majetku môže by ť veľmi dlhá, alebo 
dokonca neur čitá. Neistota opráv ňuje k tomu, aby sa doba použite ľ­
nosti nehmotného aktíva odhadovala na základe opatrnosti, neopráv ­ 
ňuje však zvoli ť si nereálne krátku dobu použite ľnosti.  
▼M12  
94. Doba použite ľnosti nehmotného majetku vyplývajúca zo zmluvných 
alebo iných zákonných práv nesmie presiahnu ť dobu zmluvných alebo 
iných zákonných práv, môže však by ť kratšia, a to v závislosti od 
obdobia, po čas ktorého ú čtovná jednotka o čakáva používanie majetku. 
V prípade poskytnutia zmluvných alebo iných zákonných práv iba na 
obmedzené obdobie, ktoré je možné pred ĺžiť, doba použite ľnosti 
nehmotného majetku zah ŕňa dobu pred ĺženia (pred ĺžení) len vtedy, 
ak existuje dôkaz dokladujúci, že ú čtovná jednotka pred ĺženie zabez ­
pečila bez toho, aby jej vznikli významné náklady. Doba použite ľnosti 
znovunadobudnutého práva vykázaného ako nehmotný majetok v podnikovej kombinácii predstavuje zostatkové zmluvné obdobie 
zmluvy, ktorou bolo právo poskytnuté a nezah ŕňa dobu pred ĺžení.
 
▼B 
95. Dobu použite ľnosti nehmotného majetku môžu ovplyv ňovať tak 
ekonomické, ako aj právne faktory. Ekonomickými faktormi sa stano ­
vuje obdobie, po čas ktorého bude ú čtovná jednotka prijíma ť budúce 
ekonomické úžitky. Právnymi faktormi sa môže obmedzi ť obdobie, 
počas ktorého ú čtovná jednotka ovláda prístup k takýmto úžitkom. 
Dobou použite ľnosti je kratšie z období stanovených týmito faktormi.  
96. Existenciou ďalej uvedených faktorov (alebo aj iných) sa nazna čuje, 
že účtovná jednotka by mohla platnos ť zmluvných alebo iných zákon ­
ných práv pred ĺžiť bez významných nákladov:  
a) existujú dôkazy, zrejme na základe skúseností, že sa pred ĺži plat­
nosť zmluvných alebo iných zákonných práv. Ak pred ĺženie plat ­
nosti práv závisí od súhlasu tretej osoby, uvedené zah ŕňa dôkaz 
o tom, že tretia osoba súhlas udelí;  
b) existujú dôkazy, že sa splnia všetky podmienky potrebné na pre ­
dĺženie, a  
c) náklady ú čtovnej jednotky na pred ĺženie nie sú významné 
v porovnaní s budúcimi o čakávanými ekonomickými úžitkami, 
ktorých prílev ú čtovná jednotka o čakáva od pred ĺženia.  
Ak sú náklady na pred ĺženie významné v porovnaní s budúcimi 
očakávanými ekonomickými úžitkami, ktorých prílev ú čtovná 
jednotka o čakáva od pred ĺženia, náklady na „pred ĺženie“ v podstate 
predstavujú náklady na nadobudnutie nového nehmotného majetku 
k dátumu pred ĺženia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 419
 
NEHMOTNÝ MAJETOK S UR ČITOU DOBOU POUŽITE ĽNOSTI  
Doba amortizácie a metóda amortizácie  
97. Odpisovate ľná suma nehmotného majetku s ur čitou dobou použite ľ­
nosti sa systematicky alokuje po čas celej doby použite ľnosti majetku. 
Amortizácia sa za čína, keď je majetok k dispozícii na používanie, t. j. 
keď sa nachádza na mieste a je v stave nevyhnutnom na to, aby sa dal 
používať v súlade so zámermi manažmentu. Amortizácia sa skon čí ku 
dňu klasifikácie majetku ako majetku držaného na predaj (alebo zara ­
denia do skupiny na vyradenie, ktorá sa klasifikuje ako majetok 
držaný na predaj) v súlade s IFRS 5, alebo, ak nastane skôr, ku dňu, ku ktorému sa majetok prestane vykazova ť. Používaná metóda 
amortizácie odzrkad ľuje očakávaný spôsob spotreby budúcich ekono ­
mických úžitkov z majetku ú čtovnou jednotkou. Ak sa tento spôsob 
nedá spoľahlivo určiť, použije sa lineárna metóda. Náklady na amor ­
tizáciu za každé obdobie sa vykážu v hospodárskom výsledku, ak sa v tomto alebo inom štandarde nepovo ľuje alebo nevyžaduje jeho 
zahrnutie do ú čtovnej hodnoty iného majetku.
 
▼M8 
98. Na alokáciu systematicky odpisovate ľnej sumy majetku po čas doby 
jeho použite ľnosti sa dajú použi ť rozličné metódy amortizácie. Tieto 
metódy zah ŕňajú metódu lineárneho odpisovania, metódu zrýchleného 
odpisovania a metódu odpisovania na základe po čtu vyrobených 
jednotiek. Použitá metóda sa zvolí na základe o čakávaného spôsobu 
spotreby o čakávaných budúcich ekonomických úžitkov obsiahnutých 
v majetku a po čas jednotlivých období sa uplat ňuje konzistentne 
s výnimkou prípadu, ke ď dôjde k zmene o čakávaného spôsobu 
spotreby uvedených o čakávaných budúcich ekonomických úžitkov.  
▼B 
99. Amortizácia sa zvy čajne vykazuje v hospodárskom výsledku. Budúce 
ekonomické požitky obsiahnuté v majetku však niekedy pohltí výroba iného majetku. V takomto prípade je amortizácia sú časťou nákladu na 
takýto iný majetok a zah ŕňa sa do jeho ú čtovnej hodnoty. Napríklad 
amortizácia nehmotného majetku používaného vo výrobnom procese sa zahŕňa do účtovnej hodnoty zásob (pozri IAS 2  Zásoby ).
 
Reziduálna hodnota  
100. Reziduálna hodnota nehmotného majetku s ur čitou dobou použite ľ­
nosti sa považuje za nulovú okrem prípadov, ke ď: 
a) existuje záväzok tretej strany odkúpi ť daný majetok na konci jeho 
doby použite ľnosti alebo  
b) pre daný majetok existuje aktívny trh a:  
i) reziduálna hodnota sa dá stanovi ť porovnaním s týmto trhom a  
ii) je pravdepodobné, že takýto trh bude existova ť na konci doby 
použiteľnosti daného majetku.  
101. Odpisovate ľná suma majetku s ur čitou dobou použite ľnosti sa stano ­
vuje po odpo čítaní jeho reziduálnej hodnoty. Nenulová reziduálna 
hodnota znamená, že ú čtovná jednotka o čakáva vyradenie nehmot ­
ného majetku pred uplynutím jeho ekonomickej životnosti.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 420
 
102. Odhad reziduálnej hodnoty majetku vychádza zo sumy spätne získa ­
teľnej z vyradenia pri použití cien prevládajúcich k dátumu odhadu 
pre predaj podobného majetku, ktorý dosiahol koniec svojej doby použiteľnosti a používal sa v podobných podmienkach, za akých sa 
majetok bude používa ť. Reziduálna hodnota sa preveruje najmenej 
vždy ku koncu každého finan čného roka. Zmena reziduálnej hodnoty 
majetku sa ú čtuje ako zmena ú čtovného odhadu v súlade s IAS 8  
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby .
 
103. Reziduálna hodnota nehmotného majetku sa môže zvýši ť až na 
hodnotu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako ú čtovná hodnota majetku. 
V takomto prípade je amortiza čný náklad majetku nulový, kým a ak 
sa zostatková hodnota majetku následne nezníži na hodnotu nižšiu, než je účtovná hodnota majetku.
 
Revízia doby amortizácie a metódy amortizácie  
104. Doba amortizácie aj metóda amortizácie nehmotného majetku 
s určitou dobou použite ľnosti sa preveruje najmenej vždy ku koncu 
každého finan čného roka. Ak sa o čakávaná doba použite ľnosti 
majetku významne líši od predchádzajúcich odhadov, doba amorti ­
zácie sa príslušne zmení. Ak nastala zmena v o čakávanom spôsobe 
spotreby ekonomických úžitkov z majetku, metóda amortizácie sa zmení tak, aby odzrkad ľovala zmenu spôsobu spotreby. Takéto 
zmeny sa zaú čtujú ako zmeny ú čtovných odhadov v súlade s IAS 8.
 
105. Po čas životnosti nehmotného majetku sa môže ukáza ť, že jeho doba 
použiteľnosti je odhadnutá neprimerane. Vykazovanie straty zo 
zníženia hodnoty môže napríklad nazna čovať potrebu zmeni ť dobu 
amortizácie.  
106. S postupom času sa môže meni ť aj schéma budúcich ekonomických 
úžitkov, pri ktorých sa o čakáva, že budú plynú ť do účtovnej jednotky 
z nehmotného majetku. Môže sa napríklad ukáza ť, že pre amortizáciu 
je zrýchlená metóda vhodnejšia než lineárna. Iným príkladom je, ak sa uplatňovanie práv vyjadrených vo forme licencie odloží pre nedorie ­ 
šenie iných sú častí podnikate ľského plánu. V takom prípade sa môže 
stať, že ekonomické úžitky, ktoré plynú z aktíva, budú prijaté až 
v neskorších obdobiach.
 
NEHMOTNÝ MAJETOK S NEUR ČITOU DOBOU POUŽITE ĽNOSTI  
107. Nehmotný majetok s neur čitou dobou použite ľnosti sa neamortizuje.  
108. V súlade s IAS 36 sa od ú čtovnej jednotky vyžaduje, aby vykonávala 
test na zníženie hodnoty nehmotného majetku s neur čitou dobou 
použiteľnosti porovnaním spätne získate ľnej sumy majetku s jeho 
účtovnou hodnotou  
a) ročne a 
b) vždy ke ď existuje náznak zníženia hodnoty nehmotného majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 421
 
Revízia posúdenia doby použite ľnosti  
109. Doba použite ľnosti nehmotného majetku, ktorý sa neamortizuje, sa 
preveruje v každom období, aby sa zistilo, či udalosti a okolnosti aj 
naďalej podporujú hodnotenie, pod ľa ktorého je doba použite ľnosti 
daného majetku neur čitá. Ak nie, zmena posúdenia doby použite ľnosti 
z neurčitej na ur čitú sa zaú čtuje ako zmena ú čtovného odhadu 
v súlade s IAS 8.  
110. V súlade s IAS 36 je prehodnotenie doby použite ľnosti nehmotného 
majetku z doby neur čitej na dobu ur čitú náznakom, že mohlo dôjs ť ku 
zníženiu hodnoty majetku. V dôsledku toho ú čtovná jednotka vykoná 
test na zníženie hodnoty majetku tým, že jeho spätne získate ľnú sumu 
stanovenú v súlade s IAS 36 porovná s ú čtovnou hodnotou majetku, 
a akúkoľvek sumu, o ktorú ú čtovná hodnota prevyšuje spätne získa ­
teľnú sumu, vykáže ako stratu zo zníženia hodnoty.  
NÁVRATNOS Ť ÚČTOVNEJ HODNOTY – STRATY ZO ZNÍŽENIA 
HODNOTY  
111. Ú čtovná jednotka uplatní IAS 36, aby zistila, či je hodnota nehmot ­
ného majetku znížená. V tomto štandarde sa vysvet ľuje, kedy a ako 
účtovná jednotka prehodnocuje ú čtovnú hodnotu svojho majetku, ako 
stanovuje spätne získate ľné sumy majetku a kedy vykazuje alebo ruší 
stratu zo zníženia hodnoty.  
VYRADENIE A LIKVIDÁCIA  
112. Vykazovanie nehmotného majetku sa ukon čí: 
a) pri vyradení alebo  
b) ak sa z využívania ani vyradenia takéhoto majetku neo čakávajú 
žiadne budúce ekonomické úžitky.  
113. Zisk alebo strata z ukon čenia vykazovania nehmotného majetku sa 
stanovuje ako rozdiel medzi čistými výnosmi z vyradenia (ak existujú) 
a účtovnou hodnotou majetku. Zahrnie sa do hospodárskeho výsledku 
k dátumu ukon čenia vykazovania majetku (pokia ľ sa v IAS 17 
v súvislosti s predajom a spätným lízingom nevyžaduje inak). Zisky sa nevykazujú ako výnos.
 
114. Nehmotný majetok sa môže vyradi ť rôznymi spôsobmi (napríklad 
predajom, finan čným lízingom alebo darovaním). Pri ur čovaní dátumu 
vyradenia takéhoto majetku ú čtovná jednotka pre vykázanie výnosu 
z predaja tovaru uplatní kritériá uvedené v IAS 18  Výnosy . Na vyra ­
denie predajom a spätný lízing sa vz ťahujú ustanovenia IAS 17.  
115. Ak v súlade so zásadou vykazovania uvedenou v odseku 21 ú čtovná 
jednotka v ú čtovnej hodnote majetku vykáže náklady na výmenu časti 
nehnuteľného majetku, musí ukon čiť vykazovanie ú čtovnej hodnoty 
vymenenej časti. Ak ú čtovná jednotka nedokáže stanovi ť účtovnú 
hodnotu vymenenej časti, môže použi ť náklady na výmenu ako indi ­
kátor nákladov na vymenenú časť v čase jej nadobudnutia alebo 
interného vytvorenia.  
▼M12  
115A. Ak je v prípade znovunadobudnutého práva v podnikovej kombinácii 
toto právo následne znova vydané (predané) tretej strane, súvisiaca účtovná hodnota, ak existuje, sa použije pri ur čení zisku alebo straty 
z opätovného vydania.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 422
 
116. Poh ľadávka na protihodnotu pri vyradení nehmotného majetku sa 
prvotne vykazuje v reálnej hodnote. Ak sa platba za nehmotný 
majetok odloží, prijatá protihodnota sa prvotne vykáže v pe ňažnom 
ekvivalente ceny. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protihodnoty a peňažným ekvivalentom ceny sa vykáže ako úrokový výnos 
v súlade s IAS 18 a odzrkad ľuje efektívny výnos z poh ľadávky.
 
117. Amortizácia nehmotného majetku s ur čitou dobou použite ľnosti 
neprestane, ke ď sa nehmotný majetok už nepoužíva, iba ak by bol 
majetok úplne odpísaný alebo klasifikovaný ako majetok držaný na predaj (alebo zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako 
majetok držaný na predaj) v súlade s IFRS 5.
 
ZVEREJNENIE  
Všeobecné ustanovenia  
118. Ú čtovná jednotka pre každú triedu nehmotného majetku, pri čom rozli­ 
šuje medzi interne vytvoreným nehmotným majetkom a ostatným 
nehmotným majetkom, zverejní:  
a) či sú doby použite ľnosti určité alebo neur čité a v prípade, že ide 
o určité doby použite ľnosti, zverejní tieto doby alebo použité 
amortizačné sadzby;  
b) metódy amortizácie použité na nehmotný majetok s ur čitou dobou 
použiteľnosti;  
c) hrubé ú čtovné hodnoty a oprávky (súhrnne s akumulovanými stra ­
tami zo zníženia hodnoty) na za čiatku a na konci daného obdobia;  
d) riadkové položky vo výkaze  ►M5 komplexného výsledku ◄, 
v ktorých je zahrnutá amortizácia nehmotného majetku;  
e) zosúhlasenie ú čtovnej hodnoty na za čiatku a na konci obdobia, 
z ktorého vidno:  
i) prírastky, pri čom ozna čí osobitne prírastky z interného 
vývoja, prírastky nadobudnuté samostatne a prírastky 
nadobudnuté v podnikovej kombinácii;  
ii) majetok klasifikovaný ako majetok držaný na predaj alebo 
zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako majetok držaný na predaj v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
 
iii) zvýšenia alebo zníženia po čas daného obdobia vyplývajúce 
z precenení pod ľa odsekov 75, 85 a 86 a zo strát zo zníženia 
hodnoty vykázaných alebo zrušených  ►M5 v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku ◄ podľa IAS 36 (ak 
nejaké sú);  
iv) straty zo zníženia hodnoty vykázané v hospodárskom 
výsledku po čas daného obdobia pod ľa IAS 36 (ak existujú);  
v) straty zo zníženia hodnoty zrušené v hospodárskom výsledku 
počas daného obdobia pod ľa IAS 36 (ak existujú);  
vi) amortizáciu vykázanú po čas daného obdobia;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 423
 
vii) čisté kurzové rozdiely vyplývajúce z prepo čtu účtovnej 
závierky na prezenta čnú menu a z prepo čtu zahrani čnej 
prevádzky na prezenta čnú menu ú čtovnej jednotky a  
viii) ostatné zmeny ú čtovnej hodnoty po čas daného obdobia.  
119. Trieda nehmotného majetku je zoskupenie majetku podobného 
charakteru a podobného využitia v činnostiach ú čtovnej jednotky. 
Príkladmi samostatných tried môžu by ť: 
a) obchodné zna čky; 
b) názvy novín a vydavate ľské tituly;  
c) počítačový softvér;  
d) licencie a franchising;  
e) autorské práva, patenty a iné práva priemyselného vlastníctva, 
servisné a prevádzkové práva;  
f) receptúry, zloženie, modely, návrhy a prototypy a  
g) nehmotný majetok v štádiu vývoja.  
Uvedené triedy sa rozdelia (zoskupia) do menších (vä čších) skupín, ak 
to vedie k relevantnejším informáciám pre používate ľov účtovnej 
závierky.  
120. Okrem informácií požadovaných v odseku 118 písm. e) bodoch iii) až 
v) účtovná jednotka zverej ňuje aj informácie o znížení hodnoty 
nehmotného majetku pod ľa IAS 36.  
121. IAS 8 vyžaduje, aby ú čtovná jednotka zverej ňovala charakter a sumu 
zmeny v ú čtovných odhadoch, ktorá má bu ď významný vplyv 
v bežnom období, alebo sa o čakáva, že bude ma ť významný vplyv 
v nasledujúcich obdobiach. Takéto zverej ňovanie môže vyplynú ť zo 
zmien:  
a) posúdenia doby použite ľnosti nehmotného majetku;  
b) metódy amortizácie alebo  
c) reziduálnych hodnôt.  
122. Ú čtovná jednotka zverej ňuje aj:  
a) pre nehmotný majetok ohodnotený ako majetok s neur čitou dobou 
použiteľnosti, účtovnú hodnotu takéhoto majetku a dôvody, ktoré 
svedčia v prospech stanovenia neur čitej doby životnosti majetku. 
Pri uvedení týchto dôvodov ú čtovná jednotka opíše faktory, ktoré 
zohrali významnú úlohu pri stanovovaní neur čitej doby použite ľ­
nosti majetku;  
b) opis, ú čtovnú hodnotu a zvyšné obdobie amortizácie individuál ­
neho nehmotného majetku s ve ľkým významom pre ú čtovnú 
závierku ú čtovnej jednotky;  
c) pre nehmotný majetok nadobudnutý prostredníctvom štátnej 
dotácie a prvotne vykázaný v reálnej hodnote (pozri odsek 44):  
i) reálnu hodnotu prvotne vykázanú pre tento majetok;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 424
 
ii) účtovnú hodnotu majetku a  
iii) či sa takýto majetok po vykázaní ocenil pomocou modelu 
ocenenia obstarávacou cenou alebo pomocou modelu prece ­
nenia;  
d) existenciu a ú čtovné hodnoty nehmotného majetku s obmedzeným 
vlastníckym právom a ú čtovné hodnoty nehmotného majetku, ku 
ktorému bolo zriadené záložné právo ako záruka za záväzky;  
e) výška zmluvných záväzkov za nadobudnutie nehmotného majetku.  
123. Pri opise faktorov, ktoré zohrali významnú úlohu pri stanovovaní 
neurčitej doby použite ľnosti nehmotného majetku, berie ú čtovná 
jednotka do úvahy zoznam faktorov pod ľa odseku 90.  
Nehmotný majetok po vykázaní ocenený pomocou modelu prece ­
nenia  
124. Ak sa nehmotný majetok ú čtuje v precenených hodnotách, ú čtovná 
jednotka zverej ňuje tieto informácie:  
a) pre jednotlivé triedy nehmotného majetku:  
i) dátum ú činnosti precenenia;  
ii) účtovnú hodnotu preceneného nehmotného majetku a  
iii) účtovnú hodnotu, ktorú by ú čtovná jednotka vykázala, keby 
precenenú triedu nehmotného majetku po vykázaní ocenila pomocou modelu ocenenia obstarávacou cenou pod ľa 
odseku 74;
 
b) veľkosť prebytku z precenenia, ktorý súvisí s nehmotným 
majetkom na za čiatku a na konci daného obdobia a je vyjadrením 
zmien po čas daného obdobia a obmedzení týkajúcich sa vyplatenia 
zostatku  ►M5 vlastníkom ◄, a 
c) metódy a významné predpoklady uplatnené pri odhade reálnej 
hodnoty jednotlivých položiek majetku.  
125. Na ú čely zverej ňovania môže by ť potrebné zoskupi ť skupiny prece ­
nených aktív do vä čších skupín. Triedy sa však nezoskupujú, ak by 
takýto postup viedol ku kombinácii triedy nehmotného majetku obsa ­
hujúcej sumy ocenené pod ľa modelu oce ňovania obstarávacou cenou 
aj podľa modelu precenenia.  
Výdavky na výskum a vývoj  
126. Ú čtovná jednotka zverej ňuje súhrnnú sumu výdavkov na výskum 
a vývoj, ktoré boli v danom období vykázané ako náklad.  
127. Výdavky na výskum a vývoj zah ŕňajú všetky výdavky, ktoré sa dajú 
priamo priradi ť výskumným alebo vývojovým činnostiam (pozri 
odseky 66 a 67 obsahujúce usmernenia týkajúce sa druhov výdavkov, ktoré treba zahrnú ť v zmysle požiadaviek na zverejnenie pod ľa 
odseku 126).
 
Iné informácie  
128. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, nevyžaduje sa však, aby zverej ňovala 
tieto informácie:  
a) opis každého plne odpísaného nehmotného majetku, ktorý sa ešte 
vždy používa, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 425
 
b) stručný opis významného nehmotného majetku, ktorý ú čtovná 
jednotka ovláda, ale nevykazuje ho ako majetok, lebo nesp ĺňa 
kritériá na vykazovanie pod ľa tohto štandardu, alebo preto, lebo 
ho účtovná jednotka nadobudla, prípadne vytvorila pred tým, ako 
IAS 38  Nehmotný majetok  nadobudol ú činnosť. 
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM Ú ČINNOSTI  
▼M12  __________  
130. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard:  
▼B 
a) pri účtovaní nehmotného majetku nadobudnutého v rámci podni ­
kových kombinácií, zmluvy o ktorých boli uzatvorené 31. marca 2004 alebo neskôr, a
 
b) pri účtovaní všetkého ostatného nehmotného majetku prospektívne 
od začiatku prvého ro čného obdobia za čínajúceho sa 31. marca 
2004 alebo neskôr. Neupraví teda ú čtovnú hodnotu nehmotného 
majetku vykázaného k danému dátumu. Ú čtovná jednotka však 
k danému dátumu uplatní tento štandard, aby prehodnotila dobu použiteľnosti takéhoto nehmotného majetku. Ak v dôsledku tohto 
prehodnotenia ú čtovná jednotka zmení hodnotenie doby použite ľ­
nosti majetku, zaú čtuje takúto zmenu ako zmenu ú čtovného 
odhadu v súlade s IAS 8.
 
130A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia odseku 2 na ro čné 
obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní IFRS 6 na skoršie obdobie, uvedené zmeny 
a doplnenia uplatní na dané skoršie obdobie.  
▼M5 
130B. IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007) 
zmenil a doplnil terminológiu používanú v IFRS. Okrem toho zmenil 
a doplnil odseky 85, 40 a 118 písm. e) bod (iv). Ú čtovná jednotka 
uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 
(revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené 
zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.  
▼M22  
130C. IFRS 3 (v znení revízie z roku 2008) zmenil a doplnil odseky 12, 33 
až 35, 68, 69, 94 a 130, vypustil odseky 38 a 129 a doplnil odsek 115A. Odseky 36 a 37 boli zmenené a doplnené  Vylepšeniami IFRS  
vydanými v apríli 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 
2009 alebo neskôr. Neupravuje teda sumy nehmotného majetku a goodwillu vykázané v predchádzajúcich podnikových kombináciách. 
Ak účtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revidovaný v roku 2008) na 
skoršie obdobie, tieto zmeny a doplnenia uplat ňuje na toto skoršie 
obdobie a zverejní túto skuto čnosť.
 
▼M8 
130D. Odseky 69, 70 a 98 boli zmenené a doplnené a odsek 69A bol 
pridaný  Vylepšeniami IFRS  vydanými v máji 2008. Ú čtovná jednotka 
uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, 
zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 426
 
130E. Odseky 40 a 41 boli zmenené a doplnené  Vylepšeniami IFRS  vyda­
nými v apríli 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 
2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná 
jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, 
zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
Výmeny podobného majetku  
131. Požiadavka pod ľa odseku 129 a odseku 130 písm. b) na prospektívne 
uplatňovanie tohto štandardu znamená, že ak pred dátumom ú činnosti 
štandardu došlo k oceneniu výmeny majetku na základe ú čtovnej 
hodnoty postúpeného majetku, ú čtovná jednotka neprehodnocuje 
účtovnú hodnotu nadobudnutého majetku, aby zobrazila jeho reálnu 
hodnotu k dátumu nadobudnutia.  
Skoršia aplikácia  
132. Ú čtovným jednotkám, ktorých sa týka odsek 130, sa odporú ča uplat­ 
ňovať požiadavky tohto štandardu pred dátumami ú činnosti uvede ­
nými v odseku 130. Ak však ú čtovná jednotka tento štandard uplatní 
pred spomenutými dátumami ú činnosti, uplatní k rovnakému dátumu 
aj IFRS 3 a IAS 36 (v znení revízie z roku 2004).  
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 38 (VYDANÉHO V ROKU 1998)  
133. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 38  Nehmotný majetok  (vydaný 
v roku 1998).  ▼M22  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 427
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 39  
Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ť zásady na vykazovanie 
a oceňovanie finan čných aktív, finan čných záväzkov a niektorých 
zmlúv týkajúcich sa nákupu alebo predaja nefinan čných položiek. 
Požiadavky na prezentáciu informácií o finan čných nástrojoch sú 
uvedené v IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia.  Požiadavky na 
zverejňovanie informácií o finan čných nástrojoch sú uvedené 
v IFRS 7  Finančné nástroje: zverejnenia.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard uplat ňujú všetky ú čtovné jednotky na všetky typy 
finančných nástrojov, s výnimkou:  
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridružených podnikoch 
a v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú podľa IAS 27  Konso­
lidovaná a individuálna ú čtovná závierka , IAS 28  Podiely 
v pridružených podnikoch  alebo IAS 31  Podiely na spolo čnom 
podnikaní . Účtovné jednotky však uplat ňujú tento štandard pre 
podiely v dcérskej spolo čnosti, pridruženom podniku alebo 
v spoločnom podniku, ktoré sa pod ľa IAS 27, IAS 28 alebo IAS 
31 účtujú v súlade s týmto štandardom. Ú čtovné jednotky tiež 
uplatňujú tento štandard na deriváty na podiel v dcérskej spolo č­
nosti, pridruženom podniku alebo v spolo čnom podniku, pokia ľ 
derivát nesp ĺňa definíciu nástroja vlastného imania ú čtovnej 
jednotky pod ľa IAS 32;  
b) práv a povinností vyplývajúcich z lízingov, na ktoré sa vz ťahuje 
IAS 17  Lízingy,  avšak:  
i) na lízingové poh ľadávky vykazované prenajímate ľom sa vz ťa­
hujú ustanovenia tohto štandardu o ukon čení vykazovania 
a znížení hodnoty (pozri odseky 15 až 37, 58, 59, 63 až 65 
a dodatok A odseky AG36 až AG52 a AG84 až AG93);  
ii) na záväzky z finan čného lízingu vykazované nájomcom sa 
vzťahujú ustanovenia tohto štandardu o ukon čení vykazovania 
(pozri odseky 39 až 42 a dodatok A odseky AG57 až AG63) a  
iii) na deriváty, ktoré sú vložené v lízingových zmluvách, sa vz ťa­
hujú ustanovenia tohto štandardu o vložených derivátoch (pozri odseky 10 až 13 a dodatok A odseky AG27 až AG33);
 
c) práv a povinností zamestnávate ľov podľa programov zamestnanec ­
kých požitkov, pri ktorých sa uplat ňuje IAS 19  Zamestnanecké 
požitky ; 
▼M6 
d) finančných nástrojov vydaných ú čtovnou jednotkou, ktoré vyho ­
vujú definícii nástroja vlastného imania pod ľa IAS 32 (vrátane 
opcií a warrantov), alebo ktoré je potrebné klasifikova ť ako nástroj 
vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D IAS 32. Držite ľ takýchto nástrojov vlastného imania 
však na tieto nástroje tento štandard uplatní, pokia ľ nevyhovujú 
ustanoveniu o výnimke v prv uvedenom písmene a);
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 428
 
e) práv a povinností vyplývajúcich z i) poistnej zmluvy definovanej 
v IFRS 4  Poistné zmluvy,  odlišujúcimi sa od práv a povinností 
emitenta plynúcimi z poistnej zmluvy, ktorá sp ĺňa definíciu 
zmluvy o finan čnej záruke v odseku 9, alebo zo ii) zmluvy, 
ktorá spadá do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, pretože obsahuje 
prvok volite ľnosti plnenia. Tento štandard sa však vz ťahuje na 
derivát vložený do zmluvy, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti IFRS 4, pod podmienkou, že derivát nepredstavuje sám osebe zmluvu patriacu do rozsahu pôsobnosti IFRS 4 (pozri odseky 10 
až 13 tohto štandardu a odseky AG27 až AG33 dodatku 
A k tomuto štandardu). Okrem toho, ak subjekt, ktorý poskytuje finančnú záruku na základe zmluvy predtým vyslovene ur čil, že 
takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy, a preto aj použil ú čtov­
níctvo aplikovate ľné na poistné zmluvy, tento subjekt si potom 
môže vybra ť, či bude pri takýchto zmluvách o finan čných záru ­
kách uplat ňovať tento štandard alebo IFRS 4 (pozri odseky AG4 
a AG4A). Subjekt poskytujúci finan čnú záruku si môže pri každej 
jednotlivej zmluve zvoli ť štandard, ktorý uplatní, ale túto vo ľbu 
pre každú zmluvu nie je možné neskôr meni ť;
 
▼M12  __________  
▼M22  
g) prípadných forwardových zmlúv medzi nadobúdate ľom 
a predávajúcim akcionárom na nákup alebo predaj nadobúda ­
ného subjektu, ktorých výsledkom bude podniková kombinácia 
k budúcemu dátumu nadobudnutia. Doba trvania forwardovej zmluvy by nemala prekro čiť primerané časové obdobie nevyh ­
nutné na získanie prípadných požadovaných schválení a na 
dokončenie transakcie;
 
▼B 
h) úverových prís ľubov iných, ako sú tie opísané v odseku 4. 
Subjekt, ktorý poskytuje úverový prís ľub, uplatní IAS 37  Rezervy, 
podmienené záväzky a podmienené aktíva  na tie úverové prís ľuby, 
ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Na všetky 
úverové prís ľuby sa však vz ťahujú ustanovenia tohto štandardu 
týkajúce sa ukon čenia vykazovania (pozri odseky 15 až 42 
a dodatok A odseky AG36 až AG63);  
i) finančných nástrojov, zmlúv a záväzkov v rámci platobných trans ­
akcií formou akcií, na ktoré sa vz ťahujú ustanovenia IFRS 2  
Platby na základe podielov  s výnimkou zmlúv patriacich do 
rozsahu pôsobnosti odsekov 5 až 7 tohto štandardu, na ktoré sa tento štandard vz ťahuje;
 
j) práv na refundáciu výdavkov, ktoré ú čtovná jednotka musí 
zaplatiť, aby vysporiadala záväzok, ktorý vykazuje ako rezervu 
v súlade s IAS 37, alebo pre ktorý v predchádzajúcich obdobiach 
vykázala rezervu v súlade s IAS 37.  
3. [Vypúš ťa sa.]  
4. Ďalej uvedené úverové prís ľuby patria do rozsahu pôsobnosti tohto 
štandardu:  
a) úverové prís ľuby, ktoré ú čtovná jednotka ur čí ako finan čné 
záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. 
Účtovná jednotka, ktorá v minulosti predávala aktíva vyplývajúce 
z jej úverových prís ľubov krátko po ich vzniku, uplatní tento 
štandard na všetky svoje úverové prís ľuby v rovnakej triede;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 429
 
b) úverové prís ľuby, ktoré sa môžu vysporiada ť v čistom peňažnými 
prostriedkami alebo dodaním alebo vydaním iného finan čného 
nástroja. Tieto úverové prís ľuby sú derivátmi. Úverový záväzok 
sa nepovažuje za vysporiadaný v čistom len preto, že úver sa 
vypláca v splátkach (napríklad hypotekárny stavebný úver, ktorý 
sa vypláca v splátkach v súlade s postupom stavebných prác);  
c) prísľuby poskytnú ť úver s úrokovou mierou nižšou, ako je trhová 
úroková miera. V odseku 47 písm. d) sa ustanovuje následné 
oceňovanie záväzkov vyplývajúcich z týchto úverových prís ľubov.  
5. Tento štandard sa uplat ňuje na tie zmluvy o nákupe alebo predaji 
nefinančnej položky, ktoré možno vysporiada ť v čistom peňažnými 
prostriedkami alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou finan ­ 
čných nástrojov, ako keby boli zmluvy finan čnými nástrojmi. 
Výnimkou sú zmluvy uzatvorené a na ďalej držané s cie ľom prijatia 
alebo dodania nefinan čnej položky v súlade s požiadavkami ú čtovnej 
jednotky na o čakávaný nákup, predaj alebo použitie.  
6. Existujú rôzne spôsoby, ako možno zmluvu o nákupe alebo predaji 
nefinančnej položky vysporiada ť v čistom peňažnými prostriedkami 
alebo iným finan čným nástrojom, alebo výmenou finan čných 
nástrojov. Zah ŕňajú tieto spôsoby:  
a) keď podmienky zmluvy umož ňujú ktorejko ľvek strane vykona ť 
vysporiadanie v čistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným 
finančným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov;  
b) keď možnosť vysporiada ť v čistom peňažnými prostriedkami alebo 
iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov 
nie je vyslovene zakotvená v podmienkach zmluvy, avšak ú čtovná 
jednotka v minulosti bežne vysporiadavala podobné zmluvy 
v čistom pe ňažnými prostriedkami alebo iným finan čným 
nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov ( či už 
s protistranou, uzatvorením kompenza čných zmlúv alebo predajom 
zmluvy pred jej realizáciou alebo skon čením platnosti);  
c) keď v rámci podobných zmlúv ú čtovná jednotka obvykle 
prevezme dodávku podkladového nástroja a v krátkom čase po 
dodaní ho predá s cie ľom dosiahnu ť zisk z krátkodobých fluktuácií 
ceny alebo z marže dílera a  
d) keď je nefinan čná položka, ktorá je predmetom zmluvy, ľahko 
zameniteľná na peňažné prostriedky.  
Zmluva, na ktorú sa vz ťahuje písmeno b) alebo c), nie je uzatvorená 
na účely prijatia alebo dodania nefinan čnej položky v súlade 
s požiadavkami ú čtovnej jednotky na o čakávaný nákup, predaj 
alebo použitie, a teda patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. 
Ďalšie zmluvy, na ktoré sa vz ťahuje odsek 5, sa posudzujú, či boli 
uzatvorené a na ďalej držané s cie ľom prijatia alebo dodania nefi ­
nančnej položky v súlade s požiadavkami ú čtovnej jednotky na o čaká­
vaný nákup, predaj alebo použitie, a teda či patria do rozsahu pôsob ­
nosti tohto štandardu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 430
 
7. Upísaná opcia na nákup alebo predaj nefinan čnej položky, ktorú 
možno vysporiada ť v čistom peňažnými prostriedkami alebo iným 
finančným nástrojom alebo výmenou finan čných nástrojov v súlade 
s odsekom 6 písm. a) alebo d), patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Takúto zmluvu nemožno uzatvori ť na účely prijatia alebo 
dodania nefinan čnej položky v súlade s požiadavkami ú čtovnej 
jednotky na o čakávaný nákup, predaj alebo použitie.
 
DEFINÍCIE  
8. Pojmy definované v IAS 32 sa používajú v tomto štandarde 
s významom ustanoveným v odseku 11 štandardu IAS 32. IAS 32 definuje tieto výrazy:
 
— finančný nástroj,  
— finančné aktívum,  
— finančný záväzok,  
— nástroj vlastného imania,  
a poskytuje návod na používanie týchto definícií.  
▼M8 
9. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto vyme ­
dzených významoch:  
▼B 
Definícia derivátu  
Derivát  je finan čný nástroj alebo iná zmluva v rozsahu pôsobnosti 
tohto štandardu (pozri odseky 2 až 7), ktorý sp ĺňa všetky tri tieto 
vlastnosti:  
a) jeho hodnota sa mení v závislosti od zmeny ur čenej úrokovej 
miery, ceny finan čného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzích 
mien, cenového alebo úrokového indexu, úverového ratingu 
alebo úverového indexu alebo inej premennej, a to za predpokladu 
– v prípade nefinan čnej premennej – že daná premenná nie je 
špecifická pre zmluvnú stranu (niekedy sa nazýva ako „podkla ­
dová premenná“);  
b) nevyžaduje po čiatočnú čistú investíciu alebo vyžaduje po čiatočnú 
čistú investíciu, ktorá je nižšia, ako by sa vyžadovalo pri iných 
typoch zmlúv, od ktorých by sa o čakávala podobná reakcia na 
zmeny trhových faktorov, a  
c) jeho vysporiadanie nastane k budúcemu dátumu.  
Definície štyroch kategórií finan čných nástrojov  
Finančné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok  je finančné aktívum alebo finan čný 
záväzok, ktorý sp ĺňa jednu z týchto podmienok:  
▼M8 
a) klasifikuje sa ako držaný na obchodovanie. Finan čné aktívum 
alebo finan čný záväzok sa klasifikujú ako držané na obchodo ­
vanie, ak:  
(i) boli nadobudnuté alebo vznikli najmä s cie ľom predaja alebo 
spätného nákupu v krátkom čase; ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 431
 
(ii) pri prvotnom vykázaní tvorí sú časť portfólia identifikovaných 
finančných nástrojov riadených spolu, pre ktoré je 
v poslednom čase zjavné obchodovanie s krátkodobým gene ­
rovaním zisku; alebo  
(iii) je derivátom (s výnimkou derivátu, ktorý predstavuje zmluvu 
o finančnej záruke alebo ktorý je ur čený a efektívny zabez ­
pečovací nástroj);  
▼B 
b) pri prvotnom vykázaní ich ú čtovná jednotka ur čí ako oce ňovaný 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Ú čtovná jednotka 
môže použi ť takéto ur čenie, len ke ď je to povolené odsekom 
11A, alebo ke ď sa takýmto ur čení zabezpe čia relevantnejšie infor ­
mácie, pretože bu ď: 
i) sa ním eliminuje alebo významne znižuje nekonzistentnos ť 
oceňovania alebo vykazovania (niekedy sa ozna čuje ako 
„účtovný nesúlad“), ktorá by inak nastala pri oce ňovaní aktív 
alebo záväzkov alebo vykazovaní ziskov alebo strát z nich na rôznych základoch, alebo
 
ii) skupina finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch sa 
riadi a jej výkonnos ť sa hodnotí na základe reálnej hodnoty 
v súlade s dokumentovaným riadením rizika alebo investi čnou 
stratégiou a informácie o skupine sa poskytujú na tomto základe interne k ľúčovému riadiacemu personálu ú čtovnej 
jednotky [ako je definované v IAS 24  Zverejnenia 
o spriaznených osobách  (v znení revízie z roku 2003)] naprí ­
klad predstavenstvu ú čtovnej jednotky a výkonnému riadite ­ 
ľovi.
 
V IFRS 7, odsekoch 9 až 11 a B4 sa od ú čtovnej jednotky 
požaduje zverej ňovať informácie o finan čných aktívach 
a finančných záväzkoch, ktoré ur čila za oce ňované v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok, vrátane toho, ako sp ĺňajú 
tieto podmienky. Pre nástroje, ktoré sp ĺňajú podmienky uvedené 
v bode ii) vyššie, zverejnenie takýchto informácií zah ŕňa opis 
toho, ako je ur čenie nástroja za oce ňovaný v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok konzistentné so zdokumentovaným riadením rizika ú čtovnej jednotky alebo jej investi čnou stratégiou.
 
Investície do nástrojov vlastného imania, ktorých cena nie je kóto ­
vaná na aktívnom trhu a ktorých reálna hodnota sa nedá spo ľa­
hlivo určiť [pozri odsek 46 písm. c) a dodatok A odseky AG80 
a AG81], sa nesmú ur čiť za oceňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok.  
Treba upozorni ť, že odseky 48, 48A a dodatok A odseky AG69 až 
AG82, v ktorých sa stanovujú požiadavky na ur čovanie spo ľa­
hlivej výšky reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného 
záväzku, sa uplat ňujú rovnako pri všetkých položkách, ktoré sú 
oceňované v reálnej hodnote, či už na základe ur čenia alebo inak, 
alebo ktorých reálna hodnota sa zverej ňuje. ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 432
 
Investície držané do splatnosti  sú nederivátové finan čné aktíva 
s fixnými alebo stanovite ľnými platbami a fixnou splatnos ťou, ktoré 
má účtovná jednotka úmysel a schopnos ť držať až do splatnosti (pozri 
dodatok A odseky AG16 až AG25), iné ako:  
a) tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako oce ňo­
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok;  
b) tie, ktoré ú čtovná jednotka ur čí ako k dispozícii na predaj, a  
c) tie, ktoré sp ĺňajú definíciu úverov a poh ľadávok.  
Účtovná jednotka nesmie klasifikova ť žiadne finan čné aktíva ako 
držané do splatnosti, ak po čas bežného finan čného roka alebo po čas 
dvoch predchádzajúcich finan čných rokov predala alebo reklasifiko ­
vala väčšiu ako nevýznamnú sumu investícií držaných do splatnosti 
pred ich splatnos ťou (väčšiu ako nevýznamnú sumu vo vz ťahu 
k celkovej sume investícií držaných do splatnosti), s výnimkou pre ­
dajov alebo reklasifikácií, ktoré:  
i) sú tak blízko k splatnosti alebo k dátumu odkúpenia emitentom 
finančného aktíva (napríklad menej ako 3 mesiace pred splatno ­
sťou), že zmeny trhovej úrokovej miery by nemali podstatný 
vplyv na reálnu hodnotu finan čného aktíva;  
ii) sa vyskytli po tom, ako ú čtovná jednotka už prijala v podstate 
celú pôvodnú istinu finan čného aktíva prostredníctvom plánova ­
ných splátok alebo pred časným splatením, alebo  
iii) sa dajú priradi ť k izolovanému prípadu, ktorý je mimo kontroly 
účtovnej jednotky, neopakuje sa a ú čtovná jednotka ho nemohla 
spoľahlivo predvída ť. 
Úvery a poh ľadávky  sú nederivátové finan čné aktíva s fixnými alebo 
stanoviteľnými platbami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu, iné 
ako: 
a) tie, ktoré ú čtovná jednotka zamýš ľa okamžite alebo v krátkom 
čase preda ť, ktoré sa klasifikujú ako držané na obchodovanie 
a tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako 
oceňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok;  
b) tie, ktoré ú čtovná jednotka pri prvotnom vykázaní ur čí ako 
k dispozícii na predaj, alebo  
c) tie, pri ktorých držite ľ nemusí získa ť naspäť v podstate celú svoju 
počiatočnú investíciu z iného dôvodu, ako je zhoršenie kvality 
úveru. Tieto sa potom klasifikujú ako k dispozícii na predaj.  
Podiel nadobudnutý v rámci súboru aktív, ktoré nie sú úvermi alebo 
pohľadávkami (napríklad podiel v podielovom fonde alebo obdobnom 
fonde), sa nepovažuje za úver alebo poh ľadávku.  
Finančné aktíva k dispozícii na predaj  sú tie nederivátové finan čné 
aktíva, ktoré sú ur čené ako k dispozícii na predaj a neklasifikujú sa 
ako a) úvery a poh ľadávky, b) investície držané do splatnosti alebo 
c) finančné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 433
 
Definícia zmluvy o finan čnej záruke  
Zmluva o finan čnej záruke  je zmluva, v ktorej sa požaduje od subjektu 
poskytujúceho záruku realizova ť presne stanovené platby s cie ľom 
kompenzova ť držiteľovi záruky stratu, ktorú utrpí v dôsledku toho, 
že konkrétny dlžník neuhradí splatnú sumu v súlade s pôvodnými alebo upravenými podmienkami dlhového nástroja.
 
Definície súvisiace s vykazovaním a oce ňovaním  
Amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo záväzku  je suma, 
v ktorej je finan čné aktívum alebo záväzok ocenený pri prvotnom 
vykázaní, znížená o splátky istiny, znížená alebo zvýšená o kumulovanú amortizáciu rozdielu medzi touto po čiatočnou hodnotou 
a hodnotou pri splatnosti použitím metódy efektívnej úrokovej miery 
a znížená o akúko ľvek sumu (priamo alebo prostredníctvom ú čtu 
opravných položiek) v dôsledku zníženia hodnoty alebo nevymožite ľ­
nosti.
 
Metóda efektívnej úrokovej miery  je metóda výpo čtu amortizovanej 
hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného záväzku (alebo skupiny 
finančných aktív alebo finan čných záväzkov) a rozvrhnutia úrokového 
výnosu alebo úrokového nákladu na príslušné obdobie.  Efektívna 
úroková miera  je miera, ktorou sa presne diskontujú odhadované 
budúce pe ňažné platby alebo príjmy po čas očakávanej doby životnosti 
finančného nástroja alebo, ak je to potrebné, po čas kratšieho obdobia 
na čistú účtovnú hodnotu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku. 
Pri výpo čte efektívnej úrokovej miery ú čtovná jednotka odhaduje 
peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finan č­
ného nástroja (napríklad pred časné splácanie, kúpne a podobné opcie), 
avšak neprihliada na budúce úverové straty. Výpo čet zahŕňa všetky 
poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddelite ľnou súčasťou efektívnej úrokovej 
miery (pozri IAS 18  Výnosy ), transak čné náklady a všetky ostatné 
prémie alebo z ľavy. Je predpoklad, že pe ňažné toky a o čakávanú 
životnosť skupiny podobných finan čných nástrojov možno spo ľahlivo 
odhadnúť. V zriedkavých prípadoch, v ktorých nie je možné spo ľa­
hlivo odhadnú ť peňažné toky alebo o čakávanú životnos ť finančného 
nástroja (alebo skupiny finan
čných nástrojov), však ú čtovná jednotka 
použije zmluvné pe ňažné toky po čas celého zmluvného obdobia 
finančného nástroja (alebo skupiny finan čných nástrojov).  
Ukončenie vykazovania  znamená vyradenie predtým vykazovaného 
finančného aktíva alebo finan čného záväzku zo súvahy ú čtovnej 
jednotky.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú sa môže aktívum vymeni ť alebo 
záväzok vysporiada ť v nezávislej transakcii medzi informovanými, 
dobrovoľne súhlasiacimi stranami. (  1 ) 
Bežný nákup alebo predaj  znamená nákup alebo predaj finan čného 
aktíva pod ľa zmluvy, ktorej podmienky vyžadujú dodanie aktíva 
v rámci časového obdobia ustanoveného spravidla predpisom alebo 
konvenciami daného trhu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 434  
( 1 ) Odseky 48 až 49 a AG69 až AG82 dodatok A obsahujú požiadavky na ur čovanie reálnej 
hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
 Transakčné náklady  predstavujú prírastkové náklady, ktoré sú priamo 
priraditeľné nadobudnutiu, vydaniu alebo vyradeniu finan čného aktíva 
alebo finan čného záväzku (pozri dodatok A odsek AG13). Prírastkový 
náklad je náklad, ktorý by nebol vznikol v prípade, ak by ú čtovná 
jednotka nenadobudla, nevydala alebo nevyradila finan čný nástroj.  
Definície súvisiace s ú čtovaním zabezpe čenia 
Záväzná povinnos ť je záväzná dohoda o výmene stanoveného množ ­
stva zdrojov v stanovenej cene k stanovenému budúcemu dátumu alebo dátumom.
 
Očakávaná transakcia  je nezáväzná, avšak o čakávaná budúca trans ­
akcia.  
Zabezpečovací nástroj  je určený derivát alebo (platí len pre zabezpe ­ 
čenie rizika zmien v kurzoch cudzích mien) ur čené nederivátové 
finančné aktívum alebo nederivátový finan čný záväzok, pri ktorom 
sa očakáva, že jeho reálnou hodnotou alebo pe ňažnými tokmi sa 
budú kompenzova ť zmeny v reálnej hodnote alebo v pe ňažných 
tokoch ur čenej zabezpe čenej položky (odseky 72 až 77 a dodatok 
A odseky AG94 až AG97 rozvádzajú definíciu zabezpe čovacieho 
nástroja).  
Zabezpečená položka  je aktívum, záväzok, záväzná povinnos ť, vysoko 
pravdepodobná o čakávaná transakcia alebo čistá investícia do zahra ­
ničnej prevádzky, ktorá a) vystavuje ú čtovnú jednotku riziku zmien 
v reálnej hodnote alebo v budúcich pe ňažných tokoch a b) je ur čená 
ako zabezpe čená položka (odseky 78 až 84 a dodatok A odseky AG98 
až AG101 rozvádzajú definíciu zabezpe čovaných položiek).  
Efektívnos ť zabezpe čenia je stupe ň, v akom sa zmeny v reálnej 
hodnote alebo v pe ňažných tokoch zabezpe čenej položky priradite ľné 
k zabezpe čovanému riziku kompenzujú zmenami v reálnej hodnote 
alebo v pe ňažných tokoch zabezpe čovacieho nástroja (pozri dodatok 
A odseky AG105 až AG113).  
VLOŽENÉ DERIVÁTY  
10. Vložený derivát je zložkou hybridného (kombinovaného) nástroja, 
ktorý obsahuje aj nederivátovú hostite ľskú zmluvu – pri čom účinkok 
je, že niektoré pe ňažné toky kombinovaného nástroja sa menia 
podobným spôsobom ako pri samostatnom deriváte. Vložený derivát spôsobuje, že sa niektoré alebo všetky pe ňažné toky, ktoré by sa inak 
vyžadovali zo zmluvy, menia pod ľa určenej úrokovej miery, ceny 
finančného nástroja, ceny komodity, kurzu cudzej meny, cenového 
indexu alebo úrokového indexu, úverového ratingu alebo úverového indexu alebo inej premennej za predpokladu, že v prípade nefinan čnej 
premennej nie je daná premenná špecifická pre zmluvnú stranu. 
Derivát pripojený k finan čnému nástroju, ktorý sa však dá zmluvne 
previesť nezávisle od uvedeného nástroja, alebo ktorý má inú proti ­
stranu ako daný nástroj, sa nepovažuje za vložený derivát, ale za 
samostatný finan čný nástroj.
 
11. Vložený derivát sa odde ľuje od hostite ľskej zmluvy a ú čtuje ako 
derivát v súlade s týmto štandardom výlu čne vtedy, ke ď: 
a) ekonomické vlastnosti a riziká vloženého derivátu nie sú v úzkom 
vzťahu s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej 
zmluvy (pozri dodatok A odseky AG30 a AG33);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 435
 
b) samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vložený derivát 
by spĺňal definíciu derivátu a  
c) hybridný (kombinovaný) nástroj sa neoce ňuje v reálnej hodnote so 
zmenami v reálnej hodnote vykazovanými v hospodárskom 
výsledku (t. j. derivát, ktorý je vložený do finan čného aktíva 
alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok sa neodde ľuje). 
Ak sa vložený derivát oddelí, hostite ľská zmluva sa zaú čtuje podľa 
tohto štandardu, pokia ľ je finan čným nástrojom, a v súlade 
s ostatnými príslušnými štandardmi, ak nie je finan čným nástrojom. 
V tomto štandarde sa nestanovuje, či sa vložený derivát vykazuje 
priamo vo výkazoch ú čtovnej závierky oddelene.  
11A. Napriek ustanoveniam odseku 11, ak zmluva obsahuje jeden alebo 
viac vložených derivátov, ú čtovná jednotka môže ur čiť celú hybridnú 
(kombinovanú) zmluvu ako finan čné aktívum alebo finan čný záväzok 
oceňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, pokia ľ 
neplatí, že:  
a) vložený derivát (vložené deriváty) významne nemodifikuje pe ňažné 
toky, ktoré by sa inak požadovali zmluvou, alebo  
b) na základe stru čnej analýzy alebo aj bez analýzy je zrejmé, že ke ď 
sa podobný hybridný (kombinovaný) nástroj posudzuje prvýkrát, 
oddelenie vloženého derivátu (derivátov) je zakázané, napríklad opcia na pred časné splatenie vložená do úveru, ktorá povo ľuje 
držiteľovi predčasne splati ť úver vo výške približne jej amortizo ­
vanej hodnoty.
 
▼M20  
12. Ak ú čtovná jednotka musí pod ľa tohto štandardu oddeli ť vložený 
derivát od jeho hostite ľskej zmluvy, ale nie je schopná samostatne 
oceniť vložený derivát bu ď pri jeho nadobudnutí, alebo na konci 
následného obdobia finan čného vykazovania, ur čí celú hybridnú 
(kombinovanú) zmluvu ako oce ňovanú v reálnej hodnote cez hospo ­
dársky výsledok. Podobne, ak ú čtovná jednotka nie je schopná samo ­
statne oceni ť vložený derivát, ktorý by sa mal oddeli ť pri reklasifikácii 
hybridnej (kombinovanej) zmluvy z kategórie oce ňované v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok, takáto reklasifikácia je zakázaná. 
Za takýchto okolností zostáva celá hybridná (kombinovaná) zmluva klasifikovaná ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok.
 
▼B 
13. Ak ú čtovná jednotka nie je schopná spo ľahlivo ur čiť reálnu hodnotu 
vloženého derivátu na základe jeho zmluvných podmienok (napríklad 
z dôvodu, že vložený derivát je založený na nekótovanom nástroji vlastného imania), reálna hodnota vloženého derivátu je rozdielom medzi reálnou hodnotou hybridného (kombinovaného) nástroja 
a reálnou hodnotou hostite ľskej zmluvy, ak je možné tieto hodnoty 
podľa tohto štandardu ur čiť. Ak účtovná jednotka nie je schopná ur čiť 
reálnu hodnotu vloženého derivátu pomocou uvedenej metódy, uplat ­ 
ňuje sa odsek 12 a hybridný (kombinovaný) nástroj sa ur čí ako oceňo­
vaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
 
VYKAZOVANIE A UKON ČENIE VYKAZOVANIA  
Prvotné vykázanie  
14. Ú čtovná jednotka vykazuje finan čné aktívum alebo finan čný záväzok 
vo svojej súvahe vtedy a len vtedy, ak sa stáva stranou zmluvných 
ustanovení týkajúcich sa daného nástroja. (Pozri odsek 38 týkajúci sa 
bežného nákupu finan čného aktíva.)  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 436
 
Ukončenie vykazovania finan čného aktíva  
15. V konsolidovanej ú čtovnej závierke sa odseky 16 až 23 a dodatok 
A odseky AG34 až AG52 uplat ňujú na konsolidovanej úrovni. Preto 
účtovná jednotka najskôr vykoná konsolidáciu všetkých dcérskych 
spoločností v súlade s IAS 27 a SIC-12  Konsolidácia – subjekty 
špeciálneho ur čenia a následne uplat ňuje odseky 16 až 23 
a dodatok A odseky AG34 až AG52 na výslednú skupinu.  
16. Pred posúdením toho, či a do akej miery je ukon čenie vykazovania 
vhodné pod ľa odsekov 17 až 23, ú čtovná jednotka stanoví, či by sa 
tieto odseky mali uplat ňovať na časť finančného aktíva (alebo časť 
skupiny podobných finan čných aktív) alebo na finan čné aktíva ako 
celok (alebo skupinu podobných finan čných aktív) týmto spôsobom:  
a) odseky 17 až 23 sa uplat ňujú na časť finančného aktíva (alebo časť 
skupiny podobných finan čných aktív) výlu čne v prípade, ak 
uvedená časť, v súvislosti s ktorou sa uvažuje o ukon čení vykazo ­
vania, spĺňa jednu z týchto troch podmienok:  
i) uvedená časť zahŕňa výlučne špecificky identifikované pe ňažné 
toky z finan čného aktíva (alebo skupiny podobných finan čných 
aktív). Ak ú čtovná jednotka napríklad vstúpi do zmluvy so 
sériou úrokových platieb, čím protistrana získa právo na 
úrokové pe ňažné toky, avšak nie na pe ňažné toky istiny 
z dlhového nástroja, uplat ňujú sa na úrokové pe ňažné toky 
odseky 17 až 23;  
ii) uvedená časť zahŕňa len pomerný („pro rata“) podiel na pe ňaž­
ných tokoch z finan čného aktíva (alebo skupiny podobných 
finančných aktív). Ak ú čtovná jednotka napríklad uzatvorí 
zmluvu, v rámci ktorej protistrana získa právo na 90-percentný podiel na všetkých pe ňažných tokoch z dlhového nástroja, 
odseky 17 až 23 sa uplat ňujú na 90 percent týchto pe ňažných 
tokov. Ak existuje viacero protistrán, nemusí ma ť každá proti ­
strana pomerný podiel na pe ňažných tokoch za predpokladu, že 
prevádzajúca ú čtovná jednotka disponuje pomerným podielom;
 
iii) uvedená časť zahŕňa iba pomerný („pro rata“) podiel na špeci ­
ficky identifikovaných pe ňažných tokoch z finan čného aktíva 
(alebo skupiny podobných finan čných aktív). Ak ú čtovná 
jednotka napríklad uzatvorí zmluvu, čím protistrana získa 
právo na 90-percentný podiel na úrokových pe ňažných tokoch 
z finančného aktíva, odseky 17 až 23 sa uplat ňujú na 90 
percent týchto úrokových pe ňažných tokov. Ak existuje 
viacero protistrán, nemusí ma ť každá protistrana pomerný 
podiel na špecificky identifikovaných pe ňažných tokoch za 
predpokladu, že prevádzajúca ú čtovná jednotka disponuje 
pomerným podielom;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 437
 
b) vo všetkých ostatných prípadoch sa odseky 17 až 23 uplat ňujú na 
finančné aktívum ako celok (alebo na skupinu podobných finan ­ 
čných aktív ako celok). Ak ú čtovná jednotka napríklad prevedie 
i) práva na prvých alebo posledných 90 percent pe ňažných príjmov 
z finančného aktíva (alebo skupiny finan čných aktív), alebo ii) 
práva na 90 percent pe ňažných tokov zo skupiny poh ľadávok, 
avšak poskytne záruku kupujúcemu na kompenzáciu v prípade akýchkoľvek úverových strát do výšky 8 percent zo sumy istiny 
pohľadávok, uplat ňujú sa odseky 17 až 23 na finan čné aktívum 
(alebo skupinu podobných finan čných aktív) ako celok.
 
V odsekoch 17 až 26 sa pojem „finan čné aktívum“ vz ťahuje buď na 
časť finančného aktíva (alebo časť skupiny podobných finan čných 
aktív) tak, ako bolo uvedené v písmene a), alebo v ostatných prípa ­
doch na finan čné aktívum (alebo skupinu podobných finan čných 
aktív) ako celok.  
17. Ú čtovná jednotka ukon čí vykazovanie finan čného aktíva výlu čne 
v prípade, ak:  
a) sa skon čí platnosť zmluvných práv na pe ňažné toky z finan čného 
aktíva alebo  
b) prevedie finan čné aktívum v súlade s ustanoveniami odsekov 18 
a 19 a takýto prevod sp ĺňa podmienky ukon čenia vykazovania 
podľa odseku 20.  
(Pozri odsek 38, v ktorom sa nachádzajú informácie o bežnom 
spôsobe predaja finan čných aktív.)  
18. Ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum výlu čne v prípade, ak 
buď: 
a) prevedie zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného 
aktíva, alebo  
b) si ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného 
aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok plati ť peňažné toky 
jednému alebo viacerým príjemcom v rámci zmluvy, ktorá sp ĺňa 
podmienky odseku 19.  
19. Ak si ú čtovná jednotka ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných 
tokov z finan čného aktíva („pôvodné aktívum“), avšak prevezme 
zmluvný záväzok plati ť uvedené pe ňažné toky jednej alebo viacerým 
účtovným jednotkám („kone ční príjemcovia“), považuje ú čtovná 
jednotka takúto transakciu za prevod finan čného aktíva výlu čne 
v prípade, ak sú splnené všetky tri tieto podmienky:  
a) účtovná jednotka nemá žiaden záväzok plati ť sumy kone čným 
príjemcom, pokia ľ neobdrží rovnaké sumy z pôvodného aktíva. 
Krátkodobé zálohy realizované ú čtovnou jednotkou s právom na 
spätné vrátenie plnej výšky poži čanej sumy spolu s kumulovaným 
úrokom vypo čítaným použitím trhovej úrokovej miery nie sú poru ­ 
šením tejto podmienky;  
b) v súlade s podmienkami zmluvy o prevode ú čtovná jednotka 
nesmie preda ť alebo založi ť pôvodné aktívum inak ako vo forme 
zabezpečenia kone čným príjemcom za záväzok vypláca ť im 
peňažné toky;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 438
 
c) účtovná jednotka má povinnos ť postupova ť akékoľvek peňažné 
toky, ktoré prijme v mene kone čných príjemcov, bez významného 
oneskorenia. Okrem toho ú čtovná jednotka nemá právo reinve ­
stovať takéto pe ňažné toky, s výnimkou investícií do pe ňažných 
prostriedkov alebo pe ňažných ekvivalentov (pod ľa ustanovení IAS 
7 Výkazy pe ňažných tokov ) počas krátkeho obdobia vysporiadania, 
a to počnúc dátumom prijatia až po dátum postúpenia v prospech 
konečných príjemcov. Úrok získaný v rámci takýchto investícií sa 
prevádza na kone čných príjemcov.  
20. Ak ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum (pozri odsek 18), 
posúdi, do akej miery si ponecháva riziká a odmeny z vlastníctva 
takéhoto finan čného aktíva. V takomto prípade:  
a) ak účtovná jednotka prevedie v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva finan čného aktíva, potom ukon čí vykazovanie finan č­
ného aktíva a vykáže ako samostatné aktíva alebo záväzky akékoľvek práva a záväzky vzniknuté alebo ponechané v rámci 
prevodu;
 
b) ak si ú čtovná jednotka ponechá v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva finan čného aktíva, ú čtovná jednotka pokra čuje vo 
vykazovaní finan čného aktíva;  
c) ak účtovná jednotka neprevedie a ani si neponechá v podstate 
všetky riziká a odmeny z vlastníctva finan čného aktíva, ú čtovná 
jednotka zistí, či aj naďalej disponuje kontrolou nad finan čným 
aktívom. V takomto prípade:  
i) ak si ú čtovná jednotka neponechala kontrolu, ukon čí vykazo­
vanie finan čného aktíva a vykáže ako samostatné aktíva alebo 
záväzky akéko ľvek práva a záväzky vzniknuté alebo ponechané 
v rámci prevodu;  
ii) ak si ú čtovná jednotka ponechala kontrolu, pokra čuje vo vyka ­
zovaní finan čného aktíva v rozsahu jej pokra čujúcej zaintereso ­
vanosti vo finan čnom aktíve (pozri odsek 30).  
21. Prevod rizík a odmien (pozri odsek 20) sa posudzuje porovnaním 
angažovanosti ú čtovnej jednotky pred a po uskuto čnení prevodu so 
zohľadnením premenlivosti súm a časového rozvrhnutia čistých peňaž­
ných tokov prevedeného aktíva. Ú čtovná jednotka si ponechala 
v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva finan čného aktíva 
v prípade, ak sa jej angažovanos ť vzhľadom na premenlivos ť súčasnej 
hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov z finan čného aktíva 
v dôsledku prevodu podstatne nezmení (napríklad preto, že ú čtovná 
jednotka predala finan čné aktívum na základe zmluvy o spätnom 
nákupe za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos verite ľa). 
Účtovná jednotka previedla v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva finan čného aktíva, ak jej angažovanos ť vzhľadom na 
uvedenú premenlivos ť už nie je významná vo vz ťahu k celkovej 
premenlivosti sú časnej hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov 
spojených s finan čným aktívom (napríklad preto, že ú čtovná jednotka 
predala finan čné aktívum iba s opciou spätného odkúpenia v jeho 
reálnej hodnote k dátumu spätného odkúpenia, alebo previedla pomerný podiel na pe ňažných tokoch z vä čšieho finan čného aktíva 
v rámci zmluvy, ktorá sp ĺňa ustanovenia odseku 19, napríklad spolu ­
účasť na úvere).
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 439
 
22. Často bude zrejmé, či účtovná jednotka previedla alebo si ponechala 
v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a nebude potrebné 
vykonáva ť žiadne výpo čty. V ostatných prípadoch bude nevyhnutné 
vykonať výpočty a porovna ť angažovanos ť na premenlivosti sú časnej 
hodnoty budúcich čistých pe ňažných tokov pred a po uskuto čnení 
prevodu. Pri výpo čte a porovnaní sa využíva ako diskontná sadzba 
vhodná aktuálna trhová úroková miera. Do úvahy sa berú všetky primerane možné premenlivosti čistých pe ňažných tokov s tým, že 
vyššia váha sa prisudzuje tým výsledkom, ktorých výskyt je pravde ­
podobnejší.
 
23. Skuto čnosť, či si účtovná jednotka ponechala kontrolu [pozri odsek 20 
písm. c)] nad prevedeným aktívom, závisí od schopnosti nadobúdate ľa 
aktívum preda ť. Ak má nadobúdate ľ praktickú schopnos ť predať 
aktívum ako celok tretej nespriaznenej strane a je schopný realizova ť 
túto schopnos ť jednostranne a bez nutnosti uvali ť na prevod dodato čné 
podmienky, ú čtovná jednotka si neponechala kontrolu. Vo všetkých 
ostatných prípadoch si ú čtovná jednotka kontrolu ponechala.  
Prevody, ktoré sp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania [pozri 
odsek 20 písm. a) a odsek 20 písm. c) bod i)]  
24. Ak ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum v rámci prevodu, 
ktorý sp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania ako celku, 
a ponechá si právo na obsluhu finan čného aktíva za poplatok, vykáže 
buď aktívum z obsluhy, alebo záväzok z obsluhy týkajúci sa tejto 
zmluvy na obsluhu. Ak sa o čakáva, že prijatý poplatok nebude pre 
účtovnú jednotku adekvátnou kompenzáciou za poskytovanie obsluhy, 
tak sa záväzok z obsluhy vyplývajúci z povinnosti vykona ť obsluhu 
vykáže v reálnej hodnote. Ak sa o čakáva, že prijatý poplatok bude 
viac ako adekvátne kompenzova ť poskytovanú obsluhu, vykáže sa 
aktívum z obsluhy vyplývajúce z práva na vykonanie obsluhy v sume stanovenej na základe alokácie ú čtovnej hodnoty vä čšieho 
finančného aktíva v súlade s odsekom 27.
 
25. Ak v dôsledku prevodu dôjde k ukon čeniu vykazovania finan čného 
aktíva ako celku, ale prevod má za následok, že ú čtovná jednotka 
získa nové finan čné aktívum alebo prevezme na seba nový finan čný 
záväzok alebo záväzok z obsluhy, ú čtovná jednotka vykáže nové 
finančné aktívum, finan čný záväzok alebo záväzok z obsluhy 
v reálnej hodnote.  
26. Pri ukon čení vykazovania finan čného aktíva ako celku sa rozdiel 
medzi:  
a) účtovnou hodnotou a  
b) sumou i) prijatého plnenia (vrátane akéhoko ľvek získaného nového 
aktíva zníženého o akýko ľvek prevzatý nový záväzok) a ii) akého ­
koľvek kumulovaného zisku alebo straty, ktoré boli vykázané 
priamo vo vlastnom imaní [pozri odsek 55 písm. b)]  
vykáže v hospodárskom výsledku.  
27. Ak je prevedené aktívum sú časťou väčšieho finan čného aktíva [ak 
účtovná jednotka napríklad prevádza úrokové pe ňažné toky, ktoré sú 
súčasťou dlhového nástroja, pozri odsek 16 písm. a)] a prevádzaná 
časť spĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania ako celok, alokuje sa 
predchádzajúca ú čtovná hodnota vä čšieho finan čného aktíva medzi  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 440
 
časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu 
vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt daných častí 
k dátumu prevodu. Na tento ú čel sa ponechané aktívum z obsluhy 
považuje za časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje. Rozdiel medzi:  
a) účtovnou hodnotou priradenou k časti, pri ktorej dochádza 
k ukončeniu vykazovania, a  
b) sumou i) prijatého plnenia za časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu 
vykazovania (vrátane akéhoko ľvek získaného nového aktíva zníže ­
ného o akýko ľvek prevzatý nový záväzok) a ii) akéhoko ľvek 
kumulovaného zisku alebo straty, ktoré boli vykázané priamo vo 
vlastnom imaní [pozri odsek 55 písm. b)]  
sa vykáže v hospodárskom výsledku. Kumulovaný zisk alebo strata, 
ktoré boli vykázané vo vlastnom imaní, sa rozvrhnú medzi časť, ktorá 
sa aj naďalej vykazuje a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu vykazo ­
vania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí. 
28. Ak ú čtovná jednotka rozvrhne predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu 
väčšieho finan čného aktíva medzi časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje 
a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu vykazovania, je potrebné stanovi ť 
reálnu hodnotu časti, ktorej vykazovanie pokra čuje. Ak ú čtovná 
jednotka v minulosti predávala časti podobné tej časti, ktorá sa na ďalej 
vykazuje, alebo existujú iné trhové transakcie pre takého časti, najlepší 
odhad reálnej hodnoty predstavujú posledné známe ceny zo skuto č­
ných transakcií. Ak neexistujú žiadne kótované ceny alebo posledné 
známe trhové transakcie, ktoré by potvrdzovali ur čenie reálnej 
hodnoty časti, ktorá sa aj na ďalej vykazuje, najvhodnejším odhadom 
reálnej hodnoty je rozdiel medzi reálnou hodnotou vä čšieho finan č­
ného aktíva ako celku a plnením prijatým od nadobúdate ľa za časť, pri 
ktorej dôjde k ukon čeniu vykazovania.  
Prevody, ktoré nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania [pozri 
odsek 20 písm. b)]  
29. Ak prevod nemá za následok ukon čenie vykazovania z dôvodu, že si 
účtovná jednotka ponechala v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva prevedeného aktíva, ú čtovná jednotka aj na ďalej vyka ­
zuje prevedené aktívum ako celok a zárove ň vykáže finan čný záväzok 
z prijatého plnenia. V nasledujúcich obdobiach ú čtovná jednotka 
vykáže akýko ľvek výnos z prevedeného aktíva a akýko ľvek náklad 
vzniknutý vo vz ťahu k finan čnému záväzku.  
Pokračujúca zainteresovanos ť v prevedenom aktíve [pozri odsek 20 
písm. c) bod ii)]  
30. Ak ú čtovná jednotka ani neprevedie a ani si neponechá v podstate 
všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva a ponechá si kontrolu nad prevedeným aktívom, ú čtovná jednotka na ďalej vykazuje 
prevedené aktívum v rozsahu svojej pokra čujúcej zainteresovanosti. 
Rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej jednotky 
v prevedenom aktíve predstavuje rozsah, v akom je ú čtovná jednotka 
vystavená zmenám hodnoty prevedeného aktíva. Napríklad:
 
a) ak má pokra čujúca zainteresovanos ť účtovnej jednotky formu 
ručenia za prevedené aktívum, rozsah pokra čujúcej zainteresova ­
nosti účtovnej jednotky predstavuje i) hodnotu aktíva, alebo, ak 
je nižšia, ii) maximálnu sumu prijatého plnenia, ktorej splatenie 
by sa od ú čtovnej jednotky mohlo požadova ť („záručná suma“);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 441
 
b) ak má pokra čujúca zainteresovanos ť účtovnej jednotky formu 
upísanej alebo kúpnej opcie (alebo oboch) na prevedené aktívum, 
rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej jednotky predsta ­
vuje hodnotu prevedeného aktíva, ktorý môže ú čtovná jednotka 
spätne odkúpi ť. V prípade upísanej predajnej opcie na aktívum 
oceňované v reálnej hodnote je však rozsah pokra čujúcej zaintere ­
sovanosti ú čtovnej jednotky obmedzený na reálnu hodnotu preve ­
deného aktíva alebo, ak je nižšia, realiza čnú cenu opcie (pozri 
odsek AG48);  
c) ak má pokra čujúca zainteresovanos ť účtovnej jednotky formu opcie 
s peňažným vysporiadaním alebo podobného ustanovenia na preve ­
dené aktívum, je rozsah pokra čujúcej zainteresovanosti ú čtovnej 
jednotky ocenený tým istým spôsobom, ako vyplýva z opcií 
s nepeňažným vysporiadaním pod ľa písmena b).  
31. Ak ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní aktíva v rozsahu svojej 
pokračujúcej zainteresovanosti, vykazuje ú čtovná jednotka aj súvisiaci 
záväzok. Napriek ostatným požiadavkám na oce ňovanie uvedených 
v tomto štandarde sa prevedené aktívum a súvisiaci záväzok oce ňujú 
na základe, ktorý odzrkad ľuje práva a povinnosti, ktoré si ú čtovná 
jednotka ponechala. Súvisiaci záväzok sa oce ňuje spôsobom, pod ľa 
ktorého čistá účtovná hodnota prevedeného aktíva a súvisiaceho 
záväzku je:  
a) amortizovaná hodnota práv a povinností, ktoré si ú čtovná jednotka 
ponechala, ak sa prevedené aktívum oce ňuje v amortizovanej 
hodnote, alebo  
b) reálna hodnota práv a povinností, ktoré si ú čtovná jednotka pone ­
chala, ocenených na samostatnom základe v prípade, ak je preve ­
dené aktívum oce ňované v reálnej hodnote.  
32. Ú čtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní akýchko ľvek výnosov 
vyplývajúcich z prevedeného aktíva v rozsahu svojej pokra čujúcej 
zainteresovanosti a vykáže akýko ľvek vzniknutý náklad zo súvisia ­
ceho záväzku.  
33. Na ú čely následného oce ňovania sa vykázané zmeny v reálnej hodnote 
prevedeného aktíva a súvisiaceho záväzku ú čtujú konzistentne vo 
vzájomnej súvislosti v súlade s odsekom 55 a vzájomne sa nekom ­
penzujú.  
34. Ak sa pokra čujúca zainteresovanos ť účtovnej jednotky týka len časti 
finančného aktíva (ak si ú čtovná jednotka napríklad ponechá opciu na 
spätné odkúpenie časti prevedeného aktíva, alebo si ponechá zostáva ­
júci podiel, z ktorého nevyplýva ponechanie si v podstate všetkých rizík a odmien z vlastníctva a sú časne si ú čtovná jednotka ponechá 
kontrolu), ú čtovná jednotka rozvrhne predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu 
finančného aktíva medzi časť, ktorá sa aj na ďalej vykazuje na základe 
pokračujúcej zainteresovanosti, a časť, pri ktorej dôjde k ukon čeniu 
vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí ku 
dňu prevodu. Na tento ú čel sa uplat ňujú požiadavky uvedené 
v odseku 28. Rozdiel medzi:
 
a) účtovnou hodnotou pridelenou k časti, ktorá sa už nevykazuje, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 442
 
b) sumou i) prijatého plnenia za časť, ktorá sa už nevykazuje a ii) 
akéhokoľvek kumulovaného zisku alebo straty k nej priradenej, 
ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom imaní [pozri odsek 55 písm. b)]
 
sa vykáže v hospodárskom výsledku. Kumulovaný zisk alebo strata, 
ktoré boli vykázané vo vlastnom imaní, sa rozvrhnú medzi časť, ktorá 
sa aj naďalej vykazuje a časť, ktorá sa už nevykazuje, na základe 
pomerných reálnych hodnôt týchto častí. 
35. Ak sa prevedené aktívum oce ňuje v amortizovanej hodnote, nie je 
možné pod ľa tohto štandardu súvisiaci záväzok ur čiť ako finan čný 
záväzok oce ňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.  
Všetky prevody  
36. Ak sa prevedené aktívum aj na ďalej vykazuje, aktívum a súvisiaci 
záväzok sa vzájomne nekompenzujú. Podobne ú čtovná jednotka 
vzájomne nekompenzuje žiaden výnos vyplývajúci z prevedeného 
aktíva so žiadnym vzniknutým nákladom zo súvisiaceho záväzku 
(pozri IAS 32 odsek 42).  
37. Ak prevodca poskytne nepe ňažné zabezpe čenie (napríklad dlhový 
nástroj alebo nástroj vlastného imania) nadobúdate ľovi, účtovanie 
zabezpečenia u prevodcu aj nadobúdate ľa závisí od skuto čnosti, či 
má nadobúdate ľ právo na jeho predaj alebo opätovné poskytnutie do 
zabezpečenia a od toho, či prevodca nedodržal záväzok. Prevodca aj 
nadobúdate ľ účtujú zabezpe čenie takto:  
a) ak má nadobúdate ľ na základe zmluvy alebo zvyklosti právo na 
predaj zabezpe čenia alebo na jeho opätovné poskytnutie do zabez ­
pečenia, potom prevodca reklasifikuje toto aktívum vo svojej 
súvahe (napríklad ako poži čané aktívum, založené nástroje vlast ­
ného imania alebo poh ľadávku na spätné odkúpenie) oddelene od 
iných aktív;  
b) ak nadobúdate ľ predá jemu poskytnuté zabezpe čenie, vykáže 
príjmy z predaja a záväzok ocenený v reálnej hodnote z titulu povinnosti vráti ť zabezpečenie;
 
c) pokiaľ prevodca nedodrží záväzok vyplývajúci z podmienok 
zmluvy a nemá ďalej nárok na opätovné získanie zabezpe čenia, 
ukončí vykazovanie zabezpe čenia. Nadobúdate ľ vykáže zabezpe ­ 
čenie ako svoje aktívum prvotne ocenené v reálnej hodnote 
alebo, ak už zabezpe čenie predal, ukon čí vykazovanie svojej 
povinnosti vráti ť zabezpečenie;  
d) s výnimkou ustanovení v písmene c) prevodca pokra čuje aj naďalej 
vo vykazovaní zabezpe čenia ako svojho aktíva a nadobúdate ľ 
nevykazuje zabezpe čenie ako aktívum.  
Bežný nákup alebo predaj finan čného aktíva  
38. Bežný nákup alebo predaj finan čného aktíva sa vykazuje, alebo sa 
jeho vykazovanie ukon čí, použitím ú čtovania k dátumu uskuto čnenia 
obchodu alebo k dátumu vysporiadania (pozri dodatok A odseky AG53 až AG56).
 
Ukončenie vykazovania finan čného záväzku  
39. Ú čtovná jednotka vyradí finan čný záväzok (alebo časť finančného 
záväzku) zo svojej súvahy výlu čne v prípade, ak záväzok zanikne – 
t. j. ak je povinnos ť špecifikovaná v zmluve splnená alebo zrušená 
alebo skon čí jej platnos ť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 443
 
40. Výmena dlhových nástrojov medzi existujúcim dlžníkom a verite ľom 
so zásadne rozdielnymi podmienkami sa ú čtuje ako zánik pôvodného 
finančného záväzku a vykázanie nového finan čného záväzku. Podobne 
sa zásadná zmena podmienok existujúceho finan čného záväzku alebo 
jeho časti (bez oh ľadu na jeho súvis s finan čnými problémami 
dlžníka) ú čtuje ako zánik pôvodného finan čného záväzku 
a vykazovanie nového finan čného záväzku.  
41. Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného záväzku (alebo časťou 
finančného záväzku), ktorý zanikol alebo bol prevedený na inú stranu, 
a zaplateným plnením vrátane akýchko ľvek prevedených nepe ňažných 
aktív alebo prevzatých záväzkov sa vykazuje v hospodárskom 
výsledku.  
42. Ak ú čtovná jednotka spätne odkúpi časť finančného záväzku, alokuje 
predchádzajúcu ú čtovnú hodnotu finan čného záväzku medzi časť, 
ktorá sa aj na ďalej vykazuje a časť, pri ktorej došlo k ukon čeniu 
vykazovania, na základe pomerných reálnych hodnôt týchto častí 
k dátumu spätného odkúpenia. Rozdiel medzi a) ú čtovnou hodnotou 
pridelenou k časti, pri ktorej došlo k ukon čeniu vykazovania 
a b) zaplateným plnením vrátane akýchko ľvek prevedených nepe ňaž­
ných aktív alebo prevzatých záväzkov vo vz ťahu k časti, pri ktorej 
dôjde k ukon čeniu vykazovania, sa vykáže v hospodárskom výsledku.  
OCEŇOVANIE  
Prvotné ocenenie finan čných aktív a finan čných záväzkov  
43. Pri prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka ocení finan čné aktívum alebo 
finančný záväzok v jeho reálnej hodnote. V prípade, že finan čné 
aktívum alebo finan čný záväzok nie je oce ňovaný v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok, reálna hodnota sa navýši o transak čné 
náklady, ktoré možno priamo priradi ť k obstaraniu alebo emisii 
finančného aktíva alebo finan čného záväzku.  
44. Ak ú čtovná jednotka používa pre aktíva, ktoré sa následne oce ňujú 
v obstarávacej hodnote alebo v amortizovanej hodnote, ú čtovanie 
dátumom vysporiadania, takéto aktívum sa prvotne vykáže v jeho 
reálnej hodnote k dátumu uskuto čnenia obchodu (pozri dodatok 
A odseky AG53 až AG56).  
Následné oce ňovanie finan čných aktív  
45. Na ú čely oceňovania finan čného aktíva následne po prvotnom vyká ­
zaní sa v tomto štandarde finan čné aktíva klasifikujú do týchto štyroch 
kategórií definovaných v odseku 9:  
a) finančné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok;  
b) investície držané do splatnosti;  
c) úvery a poh ľadávky a  
d) finančné aktíva k dispozícii na predaj.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 444
 
Tieto kategórie sa používajú na ú čely oceňovania a vykazovania zisku 
alebo straty v rámci tohto štandardu. Pri prezentovaní informácií 
priamo v ú čtovnej závierke môže ú čtovná jednotka pre tieto kategórie 
použiť iné ozna čenia alebo iné kategorizácie. Informácie požadované 
štandardom IFRS 7 ú čtovná jednotka zverej ňuje v poznámkach.  
46. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka oce ňuje finan čné aktíva 
vrátane derivátov, ktoré sú aktívami, v ich reálnych hodnotách bez 
akéhokoľvek zníženia o transak čné náklady, ktoré sa môžu vynaloži ť 
pri predaji alebo inom vyradení, s výnimkou týchto finan čných aktív:  
a) úverov a poh ľadávok definovaných v odseku 9, ktoré sa oce ňujú 
v amortizovanej hodnote pri použití metódy efektívnej úrokovej 
miery;  
b) investícií držaných do splatnosti definovaných v odseku 9, ktoré sa 
oceňujú v amortizovanej hodnote pri použití metódy efektívnej 
úrokovej miery, a  
c) investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú cenu kóto ­
vanú na aktívnom trhu a ktorých reálnu hodnotu nemožno spo ľa­
hlivo určiť, a derivátov, ktoré sú na ne naviazané a musia sa 
vysporiada ť dodaním takýchto nekótovaných nástrojov vlastného 
imania; tieto sa oce ňujú v obstarávacej hodnote (pozri dodatok 
A odseky AG80 a AG81).  
Finančné aktíva ur čené ako zabezpe čené položky podliehajú oce ňo­
vaniu pod ľa požiadaviek na ú čtovanie zabezpe čenia v odsekoch 89 až 
102. Všetky finan čné aktíva, s výnimkou aktív oce ňovaných v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok, podliehajú posúdeniu na zníženie 
hodnoty v súlade s odsekmi 58 až 70 a dodatkom A odsekmi AG84 až 
AG93.  
Následné oce ňovanie finan čných záväzkov  
47. Po prvotnom vykázaní oce ňuje účtovná jednotka všetky finan čné 
záväzky v amortizovanej hodnote pri použití metódy efektívnej úrokovej miery, s výnimkou:
 
a) finančných záväzkov oce ňovaných v reálnej hodnote cez hospo ­
dársky výsledok. Takéto záväzky vrátane derivátov, ktoré sú záväz ­
kami, sa ocenia v reálnej hodnote. Obstarávacou hodnotou sa 
oceňuje derivátový záväzok, ktorý je naviazaný na nekótovaný 
nástroj vlastného imania a musí by ť vysporiadaný jeho dodaním 
a ktorého reálnu hodnotu nemožno spo ľahlivo určiť; 
b) finančných záväzkov, ktoré vzniknú, ke ď prevod finan čného aktíva 
nespĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, alebo pri ktorých sa 
použije prístup pokra čujúcej zainteresovanosti. Na oce ňovanie 
takýchto finan čných záväzkov sa uplat ňujú [pokia ľ sa neuplat ňuje 
odsek 47 písm. a) alebo b)] odseky 29 a 31;  
c) zmlúv o finan čnej záruke definovaných v odseku 9. Poskytovate ľ 
finančnej záruky po prvotnom vykázaní oce ňuje [pokia ľ sa neuplat ­ 
ňuje odsek 47 písm. a)] takúto zmluvu vyššou spomedzi týchto 
hodnôt:  
i) sumou stanovenou v súlade s IAS 37 a  
ii) sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 43) zníženou (ak je to 
potrebné) o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlade 
s IAS 18;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 445
 
d) prísľubov poskytnú ť úver s úrokovou mierou nižšou, ako je trhová 
úroková miera. Po prvotnom vykázaní subjekt, ktorý poskytuje 
takýto prís ľub, oceňuje tento prís ľub vyššou z týchto hodnôt:  
i) sumou stanovenou v súlade s IAS 37 a  
ii) sumou prvotne vykázanou (pozri odsek 43) zníženou (ak je to 
potrebné) o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlade s IAS 18.
 
Finančné záväzky ur čené ako zabezpe čené položky podliehajú požia ­
davkám ú čtovania zabezpe čenia, ktoré sú uvedené v odsekoch 89 až 
102. 
Stanoviská k oce ňovaniu reálnou hodnotou  
48. Pri ur čovaní reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo finan čného 
záväzku na ú čely uplatňovania tohto štandardu, IAS 32 alebo IFRS 
7 uplatní ú čtovná jednotka odseky AG69 až AG82 dodatku A.  
48A. Najlepším dôkazom reálnej hodnoty sú ceny kótované na aktívnom 
trhu. Ak trh pre finan čný nástroj nie je trhom aktívnym, ú čtovná 
jednotka stanoví reálnu hodnotu použitím techniky oce ňovania. 
Cieľom použitia techniky oce ňovania je ur čiť, aká by bola transak čná 
cena v rámci nezávislej výmeny k dátumu ocenenia, na ktorú by sa 
vzťahovali bežné obchodné kritériá. Techniky oce ňovania zah ŕňajú 
použitie posledných známych nezávislých trhových transakcií medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami, ak sú k dispozícii, 
zohľadnenie aktuálnych reálnych hodnôt iného nástroja, ktorého 
podstata je rovnaká, ďalej použitie analýzy diskontovaných pe ňažných 
tokov a použitie op čných oceňovacích modelov. Ak existuje technika 
oceňovania, ktorá je bežne používaná ú častníkmi trhu na ocenenie 
nástroja a táto technika preukázate ľne poskytuje spo ľahlivé odhady 
cien získaných v rámci skuto čných trhových transakcií, použije 
účtovná jednotka takúto techniku. Zvolená technika oce ňovania 
využíva v maximálnej miere trhové vstupy a čo najmenej závisí od 
vstupov špecifických pre ú čtovnú jednotku. Technika oce ňovania 
zahŕňa všetky faktory, ktoré by pri stanovovaní ceny brali do úvahy 
účastníci trhu a je konzistentná s akceptovanými ekonomickými meto ­
dikami na oce ňovanie finan čných nástrojov. Ú čtovná jednotka perio ­
dicky prehodnocuje techniku oce ňovania a vykonáva testovanie jej 
opodstatnenosti pomocou cien zo sú časných pozorovate ľných trho ­
vých transakcií toho istého nástroja (t. j. bez modifikácie alebo opätovnej reštrukturalizácie) alebo na základe akýchko ľvek dostup ­
ných pozorovate ľ
ných údajov z trhu.  
49. Reálna hodnota finan čného záväzku s prvkom splatnosti na požiadanie 
(napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma splatná na požiadanie, diskontovaná od prvého d ňa, od ktorého môže 
vzniknúť požiadavka na splatenie sumy.
 
Reklasifikácie  
50. Ú čtovná jednotka:  
a) nesmie derivát po čas jeho držby alebo emitovania preklasifikova ť 
z kategórie nástrojov oce ňovaných v reálnej hodnote cez kategóriu 
hospodárskeho výsledku;  
b) nesmie reklasifikova ť akýkoľvek finan čný nástroj z kategórie 
nástrojov v reálnej hodnote hospodársky výsledok, ak ho pri 
prvotnom vykázaní táto ú čtovná jednotka ur čila za nástroj 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 446
 
c) môže v prípade, že finan čné aktívum už nie je držané na ú čely 
predaja alebo spätného odkúpenia v blízkej budúcnosti (bez oh ľadu 
na to, že finan čné aktívum mohlo by ť nadobudnuté alebo vzniknú ť 
primárne na ú čely predaja alebo spätného odkúpenia v blízkej 
budúcnosti), reklasifikova ť toto finan čné aktívum z nástroja 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, ak sú splnené požia ­
davky uvedené v odseku 50B alebo 50D.  
Účtovná jednotka nesmie akýko ľvek finan čný nástroj po prvotnom 
vykázaní reklasifikova ť do kategórie nástrojov v reálnej hodnote vyká ­
zanej cez hospodársky výsledok.  
▼M8 
50A. Reklasifikácie na ú čely odseku 50 nie sú tieto zmeny okolností:  
a) derivát, ktorý bol predtým ur čený a efektívny zabezpe čovací 
nástroj v zabezpe čení peňažných tokov alebo zabezpe čení čistej 
investície, už nesp ĺňa predpoklady, aby sa považoval za takýto 
nástroj,  
b) derivát sa stane ur čený a efektívny zabezpe čovací nástroj 
v zabezpe čení peňažných tokov alebo zabezpe čení čistej investície,  
c) finančný majetok je reklasifikovaný, ke ď poisťovňa zmení ú čtovnú 
politiku v súlade s odsekom 45 IFRS 4.  
▼B 
50B. Finan čné aktívum, na ktoré sa vz ťahuje odsek 50 
písm. c) (s výnimkou toho druhu finan čného aktíva, ktorý je opísaný 
v odseku 50D) sa môže reklasifikova ť z nástroja v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok iba v zriedkavých prípadoch.  
50C. Ak ú čtovná jednotka reklasifikuje finan čné aktívum z nástroja 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom 50B, toto finan čné aktívum sa musí reklasifikova ť v jeho reálnej 
hodnote ku d ňu reklasifikácie. Zisk alebo strata, ktoré už boli vyká ­
zané v hospodárskom výsledku, sa nesmú zruši ť. Reálna hodnota 
finančného aktíva ku d ňu reklasifikácie sa stáva jeho novou obstará ­
vacou hodnotou alebo prípadne amortizovanou hodnotou.
 
50D. Finan čné aktívum, na ktoré sa vz ťahuje odsek 50 písm. c) a ktoré by 
zodpovedalo definícii úverov a poh ľadávok (ak sa nevyžadovalo, aby 
sa finančné aktívum klasifikovalo pri prvotnom vykázaní ako držané 
na obchodovanie), sa môže reklasifikova ť z reálnej hodnoty cez 
hospodársky výsledok, ak ú čtovná jednotka má v úmysle a je schopná 
držať toto finan čné aktívum v blízkej budúcnosti alebo až do splat ­
nosti.  
50E. Finan čné aktívum klasifikované ako k dispozícii na predaj, ktoré by 
vyhovelo definícii úverov a poh ľadávok (ak nebolo ur čené 
ako aktívum k dispozícii na predaj) sa môže reklasifikova ť 
z kategórie k dispozícii na predaj do kategórie úverov a pohľadávok, ak ú čtovná jednotka má v úmysle alebo je schopná 
držať toto finan čné aktívum v blízkej budúcnosti alebo až do splat ­
nosti.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 447
 
50F. Ak ú čtovná jednotka reklasifikuje finan čné aktívum z jeho reálnej 
hodnoty cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom 50D, alebo 
z kategórie k dispozícii na predaj v súlade s odsekom 50E, musí reklasifikova ť toto finan čné aktívum v jeho reálnej hodnote ku d ňu 
reklasifikácie. V prípade finan čných aktív reklasifikovaných v súlade 
s odsekom 50D sa zisk alebo strata, ktoré sú už vykázané 
v hospodárskom výsledku, nesmú zruši ť. Reálna hodnota finan čného 
aktíva ku d ňu reklasifikácie sa stáva jeho novou obstarávacou 
hodnotou alebo prípadne amortizovanou hodnotou. V prípade finan č­
ného aktíva reklasifikovaného z kategórie k dispozícii na predaj 
v súlade s odsekom 50E všetky predchádzajúce zisky alebo straty z tohto aktíva, ktoré boli vykázané v inom komplexnom výsledku v súlade s odsekom 55 písm. b), sa zaú čtujú v súlade s odsekom 54.
 
51. Ak v dôsledku zmeny zámeru alebo schopnosti nie je na ďalej vhodné 
klasifikova ť investíciu ako držanú do splatnosti, takáto investícia sa 
reklasifikuje do kategórie k dispozícii na predaj a precení na reálnu 
hodnotu. Rozdiel medzi jej ú čtovnou hodnotou a reálnou hodnotou sa 
zaúčtuje v súlade s odsekom 55 písm. b).  
52. Kedyko ľvek, keď predaje alebo reklasifikácie viac ako nevýznamnej 
sumy investícií držaných do splatnosti nesp ĺňajú ani jednu 
z podmienok uvedených v odseku 9, všetky zostávajúce investície držané do splatnosti sa reklasifikujú do kategórie k dispozícii na 
predaj. Pri takejto reklasifikácii sa rozdiel medzi ich ú čtovnou 
hodnotou a reálnou hodnotou zaú čtuje v súlade s odsekom 55 
písm. b).
 
53. Ak sa stane dostupným spo ľahlivé ocenenie finan čného aktíva alebo 
finančného záväzku, pri čom predtým možnos ť takéhoto ocenenia 
neexistovala, a aktívum alebo záväzok sa v prípade, že je k dispozícií spo ľahlivé ocenenie, musí oce ňovať v reálnej hodnote 
[pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], aktívum alebo záväzok sa 
precenia na reálnu hodnotu a rozdiel medzi jeho ú čtovnou hodnotou 
a reálnou hodnotou sa zaú čtuje v súlade s odsekom 55.
 
54. Ak v dôsledku zmeny zámeru alebo schopnosti alebo za výnimo čných 
okolností, ke ď už nie je možné spo ľahlivé ocenenie v reálnej hodnote 
[pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], alebo pretože „dva predchádza ­
júce finan čné roky“ uvedené v odseku 9 už uplynuli, je vhodné 
účtovať finančné aktívum alebo finan čný záväzok v obstarávacej 
hodnote alebo v amortizovanej hodnote, nie na ďalej v reálnej hodnote. 
Reálna účtovná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku 
k tomuto dátumu sa stáva jeho novou obstarávacou hodnotou alebo 
amortizovanou hodnotou, pod ľa konkrétneho prípadu.  ►M5 Všetky 
predchádzajúce zisky alebo straty z tohto aktíva, ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 55 
písm. b), sa zaú čtujú takto: ◄
 
a) v prípade finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou sa zisk alebo 
strata amortizuje do hospodárskeho výsledku po čas zostávajúcej 
doby životnosti investície držanej do splatnosti, a to použitím 
metódy efektívnej úrokovej miery. Akýko ľvek rozdiel medzi 
novou amortizovanou hodnotou a sumou pri splatnosti sa tiež amortizuje po čas zostávajúcej doby životnosti finan čného aktíva 
pomocou metódy efektívnej úrokovej miery, podobne ako pri 
amortizácii prémie a diskontu.  ►
M5 Ak dôjde následne 
k zníženiu hodnoty finan čného aktíva, akýko ľvek zisk alebo strata, 
ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku, 
sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku 
v súlade s odsekom 67; ◄ ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 448
 
b) v prípade, že finan čné aktívum nemá pevnú splatnos ť, zisk alebo 
strata sa vykáže v hospodárskom výsledku, pokým nedôjde k predaju alebo inému vyradeniu finan čného aktíva. Ak dôjde 
následne k zníženiu hodnoty finan čného aktíva, akýko ľvek pred­
chádzajúci zisk alebo strata, ktoré boli vykázané v ostatných sú ča­
stiach komplexného výsledku, sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku v súlade s odsekom 67.
 
▼B 
Zisky a straty  
55. Zisk alebo strata, ktorá vzniká zo zmeny v reálnej hodnote finan čného 
aktíva alebo finan čného záväzku, ktorý nie je sú časťou zabezpe čova­
cieho vzťahu (pozri odseky 89 až 102), sa vykazuje takto:  
a) zisk alebo strata z finan čného aktíva a finan čného záväzku oce ňo­
vaného v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa vykazujú 
v hospodárskom výsledku;  
▼M5 
b) zisk alebo strata z finan čného aktíva k dispozícii na predaj sa 
vykážu v ostatných sú častiach komplexného výsledku, 
s výnimkou strát zo zníženia hodnoty (pozri odseky 67 až 70) a kurzových ziskov a strát (pozri prílohu A odsek AG83), až do 
skončenia vykazovania finan čného aktíva. Sú časne sa kumulovaný 
zisk alebo strata, predtým vykazované v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku, reklasifikujú z vlastného imania do hospo ­
dárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1  Prezen­
tácia účtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)]. Avšak, …
 
▼B 
56. Pre finan čné aktíva a finan čné záväzky, ktoré sa ú čtujú 
v amortizovanej hodnote (pozri odseky 46 a 47), sa zisk alebo strata vykážu v hospodárskom výsledku, ke ď sa ukončí vykazovanie finan č­
ného aktíva alebo finan čného záväzku, alebo dôjde k zníženiu ich 
hodnoty, a cez proces amortizácie. Pokia ľ však ide o finan čné aktíva 
alebo finan čné záväzky, ktoré predstavujú zabezpe čené položky (pozri 
odseky 78 až 84 a dodatok A odseky AG98 až AG101), zisk alebo strata sa ú čtuje v súlade s odsekmi 89 až 102.
 
57. Ak ú čtovná jednotka vykazuje finan čné aktíva používajúc ú čtovanie 
k dátumu vysporiadania (pozri odsek 38 a dodatok A odseky AG53 a AG56), akáko ľvek zmena v reálnej hodnote aktíva, ktoré bude 
prijaté po čas obdobia medzi dátumom uskuto čnenia obchodu 
a dátumom vysporiadania, sa nevykazuje pre tie aktíva, ktoré sú ú čto­
vané v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote (okrem strát zo zníženia hodnoty). Pokia ľ však ide o aktíva ú čtované v reálnej 
hodnote, zmena v reálnej hodnote sa vykáže v hospodárskom 
výsledku alebo vo vlastnom imaní tak, ako sa ur čuje v odseku 55.
 ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 449
 
Zníženie hodnoty a nevymožite ľnosť finančných aktív  
58. Ú čtovná jednotka posúdi  ►M5 ku koncu každého obdobia vykazo ­
vania ◄, či existuje akýko ľvek objektívny dôkaz o tom, že sa znížila 
hodnota finan čného aktíva alebo skupiny finan čných aktív. Ak takýto 
dôkaz existuje, na stanovenie výšky straty zo zníženia hodnoty použije účtovná jednotka odsek 63 (pre finan čné aktíva ú čtované 
v amortizovanej hodnote), odsek 66 (pre finan čné aktíva ú čtované 
v obstarávacej hodnote) alebo odsek 67 (pre finan čné aktíva 
k dispozícii na predaj).
 
59. K zníženiu hodnoty finan čného aktíva alebo skupiny finan čných aktív 
a k stratám zo zníženia hodnoty dochádza výlu čne vtedy, ak existuje 
objektívny dôkaz o znížení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých 
udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktíva („stratová udalosť“) a takáto stratová udalos ť (alebo udalosti) má vplyv na odha ­
dované budúce pe ňažné toky finan čného aktíva alebo skupiny finan ­ 
čných aktív, ktoré je možné spo ľahlivo odhadnú ť. Jednotlivá diskrétna 
udalosť, ktorá spôsobila zníženie hodnoty, sa nemusí da ť identifi­
kovať. Zníženie hodnoty mohlo by ť skôr spôsobené kombináciou 
vplyvov viacerých udalostí. Straty o čakávané ako výsledok budúcich 
udalostí, bez oh ľadu na ich pravdepodobnos ť, sa nevykazujú. 
K objektívnym dôkazom o tom, že došlo k zníženiu hodnoty finan č­
ného aktíva alebo skupiny aktív, patria pozorovate ľné informácie, 
ktoré vstupujú do pozornosti držite ľa aktíva, o týchto stratových 
udalostiach:
 
a) významné finan čné problémy emitenta alebo dlžníka;  
b) porušenie zmluvy, akým je zlyhanie (default) alebo neplatenie 
splátok úroku alebo istiny;  
c) veriteľ z ekonomických alebo právnych dôvodov, ktoré sa týkajú 
finančných ťažkostí dlžníka, poskytne dlžníkovi ú ľavu, o ktorej by 
za iných okolností neuvažoval;  
d) začína byť pravdepodobné, že dlžník vyhlási bankrot alebo do inej 
formy finan čnej reorganizácie;  
e) zánik aktívneho trhu pre dané finan čné aktívum v dôsledku finan ­ 
čných ťažkostí alebo  
f) pozorovate ľné údaje nazna čujúce, že existuje merate ľný pokles 
v odhadovaných budúcich pe ňažných tokoch v skupine finan čných 
aktív od prvotného vykázania týchto aktív, hoci pokles ešte nie je možné identifikova ť pre jednotlivé finan čné aktíva v skupine, 
vrátane:
 
i) nepriaznivých zmien v platobnej situácii dlžníkov v skupine 
(napríklad zvýšený po čet oneskorených platieb alebo zvýšený 
počet požičiavajúcich si na kreditné karty, ktorí dosiahli svoj 
úverový limit a splácajú minimálnu mesa čnú sumu), alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 450
 
ii) národných alebo miestnych ekonomických podmienok, ktoré 
majú súvis so zlyhaniami týkajúcimi sa aktív v skupine (naprí ­
klad zvýšenie miery nezamestnanosti v geografickej oblasti dlžníkov, zníženie cien nehnute ľností, vzťahujúce sa na hypo ­
tekárne úvery v danej oblasti, pokles cien ropy vz ťahujúci sa na 
poskytnuté úvery pre producentov ropy alebo nepriaznivé 
zmeny v priemyselných podmienkach, ktoré majú vplyv na dlžníkov v skupine).
 
60. Zánik aktívneho trhu pre to, že finan čné nástroje ú čtovnej jednotky už 
nie sú predmetom verejného obchodovania, nie je dôkazom o znížení 
hodnoty. Zníženie ratingu platobnej schopnosti ú čtovnej jednotky ako 
také nie je dôkazom o znížení hodnoty, avšak môže by ť dôkazom 
zníženia hodnoty, ak sa posudzuje s ďalšími dostupnými informá ­
ciami. Zníženie reálnej hodnoty finan čného aktíva pod úrove ň jeho 
obstarávacej hodnoty alebo amortizovanej hodnoty nepredstavuje nevyhnutne dôkaz o znížení hodnoty (napríklad zníženie reálnej hodnoty investície do dlhového nástroja, ktoré vyplýva zo zvýšenia 
bezrizikovej úrokovej miery).
 
61. Okrem príkladov udalostí uvedených v odseku 59, objektívny dôkaz 
o znížení hodnoty investície do nástroja vlastného imania zah ŕňa infor­
mácie o významných zmenách s nepriaznivým vplyvom, ku ktorým 
došlo v rámci technologického, trhového, ekonomického alebo práv ­
neho prostredia, v ktorom emitent vykonáva svoju činnosť a tieto 
informácie nazna čujú, že nemusí dôjs ť k spätnému získaniu obstará ­
vacej hodnoty investície do nástroja vlastného imania. Významný 
alebo dlhotrvajúci pokles reálnej hodnoty investície do nástroja vlast ­
ného imania pod jej obstarávaciu hodnotu takisto predstavuje objek ­
tívny dôkaz o znížení hodnoty.  
62. V niektorých prípadoch pozorovate ľné údaje potrebné na odhadnutie 
výšky straty zo zníženia hodnoty finan čného aktíva môžu by ť obme­
dzené alebo už nie sú relevantné vzh ľadom na aktuálne okolnosti. 
Napríklad môže ís ť o prípad, ke ď sa dlžník ocitne vo finan čných 
ťažkostiach, avšak k dispozícii je málo historických údajov 
o podobných dlžníkoch. V takýchto prípadoch použije ú čtovná 
jednotka na odhadnutie výšky straty zo zníženia hodnoty úsudok zalo ­ 
žený na skúsenostiach. Podobne použije ú čtovná jednotka svoj úsudok 
založený na skúsenostiach aj pri úprave pozorovate ľných údajov pre 
skupinu finan čných aktív tak, aby odzrkad ľovali aktuálne okolnosti 
(pozri odsek AG89). Použitie racionálnych odhadov je podstatnou súčasťou zostavovania ú čtovnej závierky a neznižuje sa ním jej spo ľa­
hlivosť.
 
Finančné aktíva ú čtované v amortizovanej hodnote  
63. Ak existuje objektívny dôkaz o tom, že vznikla strata zo zníženia 
hodnoty úverov a poh ľadávok alebo investícií držaných do splatnosti 
účtovaných v amortizovanej hodnote, výška straty sa vypo čítava ako 
rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou aktíva a sú časnou hodnotou odha ­
dovaných budúcich pe ňažných tokov (s vylú čením budúcich úvero ­
vých strát, ktoré nevznikli) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou mierou finan čného aktíva (t. j. efektívnou úrokovou mierou 
vypočítanou pri prvotnom vykázaní). Ú čtovná hodnota aktíva sa zníži 
buď priamo, alebo prostredníctvom použitia ú čtu opravných položiek. 
Suma straty sa vykáže v hospodárskom výsledku.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 451
 
64. Ú čtovná jednotka najskôr posúdi, či existuje objektívny dôkaz 
o znížení hodnoty individuálne pre finan čné aktíva, ktoré sú indivi ­
duálne významné, a individuálne alebo spolo čne pre finan čné aktíva, 
ktoré nie sú individuálne významné (pozri odsek 59). Ak ú čtovná 
jednotka zistí, že neexistuje žiadny objektívny dôkaz o znížení 
hodnoty pre individuálne posudzované finan čné aktívum, či už 
významné alebo nie, zahrnie toto aktívum do skupiny finan čných 
aktív s podobnými charakteristikami úverového rizika a posudzuje ich na skupinovom základe z h ľadiska zníženia hodnoty. Aktíva, 
ktoré sú individuálne posudzované z h ľadiska zníženia hodnoty 
a pre ktoré sa vykazuje, alebo sa pokra čuje vo vykazovaní straty zo 
zníženia hodnoty, sa do skupinového posudzovania zníženia hodnoty nezahŕňajú.
 
65. Ak sa v nasledujúcom období suma straty zo zníženia hodnoty zníži 
a zníženie môže objektívne súvisie ť s udalosťou, ktorá sa vyskytla po 
vykázaní zníženia hodnoty (napríklad zlepšenie úverového ratingu dlžníka), predtým vykázaná strata zo zníženia hodnoty sa zruší bu ď 
priamo, alebo prostredníctvom ú čtu opravných položiek. Toto zrušenie 
nesmie vies ť k tomu, že ú čtovná hodnota finan čného aktíva k dátumu, 
ku ktorému došlo k zrušeniu, prevýši výšku amortizovanej hodnoty 
finančného aktíva, ktorú by malo v prípade, ak by sa nevykázalo 
zníženie hodnoty. Suma zrušenej hodnoty sa vykazuje v hospodárskom výsledku.
 
Finančné aktíva ú čtované v obstarávacej hodnote  
66. Ak existuje objektívny dôkaz o tom, že došlo k strate zo zníženia 
hodnoty nekótovaného nástroja vlastného imania, ktorý sa neú čtuje 
v reálnej hodnote z dôvodu, že sa jeho reálna hodnota nedá spo ľahlivo 
určiť, alebo došlo k strate zo zníženia hodnoty derivátového aktíva, 
ktoré je naviazané na nekótovaný nástroj vlastného imania a musí by ť 
vysporiadané dodaním uvedeného nástroja, suma straty zo zníženia hodnoty sa ur čí ako rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného 
aktíva a sú časnou hodnotou odhadovaných budúcich pe ňažných 
tokov diskontovaných aktuálnou trhovou mierou návratnosti pre 
podobné finan čné aktívum [pozri odsek 46 písm. c) a dodatok 
A odseky AG80 a AG81]. Takéto straty zo zníženia hodnoty nemožno zrušiť.
 
Finančné aktíva k dispozícii na predaj  
67. Ak sa pokles reálnej hodnoty finan čného aktíva k dispozícii na predaj 
vykázal priamo vo vlastnom imaní a existuje objektívny dôkaz o znížení hodnoty takéhoto aktíva (pozri odsek 59), kumulovaná 
strata, ktorá bola vykázaná priamo vo vlastnom imaní, sa vyjme 
z vlastného imania a vykáže sa v hospodárskom výsledku aj napriek tomu, že nedošlo k ukon čeniu vykazovania tohto finan čného aktíva.
 
68. Suma kumulovanej straty, ktorá sa vyjme z vlastného imania a vykáže 
sa v hospodárskom výsledku v súlade s odsekom 67, je rozdielom medzi obstarávacou hodnotou (po odpo čítaní splátok istiny 
a amortizácie) a aktuálnou reálnou hodnotou zníženou o stratu zo 
zníženia hodnoty finan čného aktíva, ktorá sa už predtým vykázala 
hospodárskom výsledku.
 
69. Straty zo zníženia hodnoty vykázané v hospodárskom výsledku pri 
investícii do nástroja vlastného imania, ktorá sa klasifikuje ako 
finančné aktívum k dispozícii na predaj, nemožno zruši ť cez hospo ­
dársky výsledok.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 452
 
70. Ak v nasledujúcom období dôjde k zvýšeniu reálnej hodnoty dlhového 
nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj a toto zvýšenie 
môže objektívne súvisie ť s udalos ťou, ku ktorej došlo po vykázaní 
straty zo zníženia hodnoty v hospodárskom výsledku, strata zo zníženia hodnoty sa zruší a zrušená suma sa vykáže 
v hospodárskom výsledku.
 
ZABEZPE ČENIE  
71. Ak je medzi zabezpe čovacím nástrojom a zabezpe čenou položkou 
určený zabezpe čovací vz ťah v súlade s odsekmi 85 až 88 
a dodatkom A odsekmi AG102 až AG104, ú čtovanie zisku alebo 
straty zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej položky sa riadi 
odsekmi 89 až 102.  
Zabezpečovacie nástroje  
Nástroje sp ĺňajúce kritériá  
72. Týmto štandardom sa neobmedzujú okolnosti, v rámci ktorých môže 
byť derivát ur čený ako zabezpe čovací nástroj za predpokladu splnenia 
podmienok pod ľa odseku 88, s výnimkou niektorých upísaných opcií 
(pozri dodatok A odsek AG94). Nederivátové finan čné aktívum alebo 
nederivátový finan čný záväzok sa však môže ur čiť ako zabezpe čovací 
nástroj len na ú čely zabezpe čenia kurzového rizika.  
▼M8 
73. Na ú čely účtovania zabezpe čenia sa ako zabezpe čovacie nástroje môžu 
určovať len nástroje zah ŕňajúce stranu, ktorá je externá vo vz ťahu 
k vykazujúcej ú čtovnej jednotke (t. j. externú vo vz ťahu k skupine 
alebo individuálnej ú čtovnej jednotke, o ktorej sa vykazuje). Hoci 
jednotlivé ú čtovné jednotky v rámci konsolidovanej skupiny alebo 
divízií v rámci ú čtovnej jednotky môžu vstupova ť do zabezpe čovacích 
transakcií s ostatnými ú čtovnými jednotkami v rámci skupiny alebo 
divíziami v rámci ú čtovnej jednotky, všetky takéto vnútroskupinové 
transakcie sa pri konsolidácii eliminujú. Z toho dôvodu takéto zabez ­
pečovacie transakcie nesp ĺňajú podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia 
v rámci konsolidovanej ú čtovnej závierky skupiny. Takéto transakcie 
však môžu sp ĺňať podmienky ú čtovania zabezpe čenia v rámci indivi ­
duálnych alebo samostatných ú čtovných závierok jednotlivých ú čtov­
ných jednotiek v rámci skupiny za predpokladu, že sú v externom 
vzťahu k vykazovanej individuálnej ú čtovnej jednotke.  
▼B 
Určenie zabezpe čovacích nástrojov  
74. Pre zabezpe čovací nástroj obvykle existuje jediné ocenenie reálnou 
hodnotou ako celku a faktory, ktoré spôsobujú zmeny v reálnej 
hodnote, sú vzájomne závislé. To znamená, že ú čtovná jednotka 
určuje zabezpe čovací vzťah pre zabezpe čovací nástroj ako celok. Jedi ­
nými povolenými výnimkami sú:  
a) oddelenie vnútornej hodnoty a časovej hodnoty op čnej zmluvy, 
pričom ako zabezpe čovací nástroj sa ur čí iba zmena vnútornej 
hodnoty opcie a zmena jej časovej hodnoty bude vylú čená, a  
b) oddelenie úrokovej zložky a spotovej ceny forwardovej zmluvy.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 453
 
Tieto výnimky sa povo ľujú, pretože vo všeobecnosti je možné zisti ť 
vnútornú hodnotu opcie a prémiu k forwardu oddelene. Dynamická 
zabezpečovacia stratégia, ktorou sa hodnotí aj vnútorná aj časová 
hodnota op čnej zmluvy, môže sp ĺňať požiadavky na ú čtovanie zabez ­
pečenia.  
75. Podiel celého zabezpe čovacieho nástroja, ako napríklad 50 % 
z nominálnej sumy, je možné ur čiť ako zabezpe čovací nástroj 
v rámci zabezpe čovacieho vz ťahu. Zabezpe čovací vz ťah však 
nemožno ur čiť iba na časť časového obdobia, po čas ktorého nie je 
zabezpečovací nástroj vysporiadaný.  
76. Jeden zabezpe čovací nástroj možno ur čiť ako zabezpe čenie pre viac 
ako jeden typ rizika za predpokladu, že a) zabezpe čené riziká sa 
jednoznačne dajú identifikova ť; b) je možné preukáza ť efektívnos ť 
zabezpečenia; a c) je možné špecifické ur čenie zabezpe čovacieho 
nástroja a rôznych rizikových pozícií.  
77. Dva alebo viacero derivátov alebo ich podiel (alebo v prípade zabez ­
pečenia menového rizika, dve alebo viacero nederivátových zmlúv 
alebo ich podielov, alebo kombinácia derivátov a nederivátových 
zmlúv alebo ich podielov) možno posudzova ť v kombinácii 
a spoločne ich ur čiť ako zabezpe čovací nástroj vrátane situácie, ke ď 
sa rizikom (rizikami) niektorých derivátov kompenzujú riziká vyplý ­
vajúce z iných derivátov. Úrokový collar (opcia s minimálnou 
a maximálnou úrokovou mierou) alebo iný derivátový nástroj, ktorý v sebe kombinuje upísanú opciu a nakúpenú opciu, však nesp ĺňa 
podmienky zabezpe čovacieho nástroja v prípade, ak v skuto čnosti 
predstavuje čistú upísanú opciu (za ktorú sa prijíma čistá prémia). 
Podobne dva alebo viacero nástrojov (alebo ich podiely) možno určiť za zabezpe čovací nástroj len v prípade, ak žiadny z nich nepred ­
stavuje upísanú opciu alebo čistú upísanú opciu.
 
Zabezpečené položky  
Položky sp ĺňajúce kritériá  
78. Zabezpe čenou položkou môže by ť vykázané aktívum alebo záväzok, 
nevykázaná záväzná povinnos ť, vysoko pravdepodobná o čakávaná 
transakcia alebo čistá investícia do zahrani čnej prevádzky. Zabezpe ­ 
čenou položkou môže teda by ť a) jednotlivé aktívum, záväzok, 
záväzná povinnos ť, vysoko pravdepodobná o čakávaná transakcia 
alebo čistá investícia do zahrani čnej prevádzky, b) skupina aktív, 
záväzkov, záväzných povinností, vysoko pravdepodobných o čakáva­
ných transakcií alebo čistých investícií do zahrani čných prevádzok 
s podobnými charakteristikami rizika, alebo c) v portfóliovom zabez ­
pečení iba úrokového rizika, podiel portfólia finan čných aktív alebo 
finančných záväzkov, pre ktoré je spolo čné zabezpe čované riziko.  
79. Na rozdiel od úverov a poh ľadávok nemôžu by ť investície držané do 
splatnosti zabezpe čenou položku na ú čely zabezpe čenia úrokového 
rizika alebo rizika pred časného splatenia, pretože ur čenie investície 
ako držanej do splatnosti si vyžaduje zámer drža ť investíciu až do 
splatnosti bez oh ľadu na zmeny v reálnej hodnote alebo zmeny pe ňaž­
ných tokov takejto investície, ktoré je možné priradi ť zmenám 
v úrokových mierach. Investícia držaná do splatnosti však môže by ť 
zabezpečenou položkou, ak sa zabezpe čujú riziká zo zmien menových 
kurzov a úverové riziko.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 454
 
►M22  80. Na ú čely účtovania zabezpe čenia možno ako zabezpe čené 
položky ur čiť len aktíva, záväzky, záväzné povinnosti alebo vysoko 
pravdepodobné o čakávané transakcie s externou stranou vo vz ťahu 
k účtovnej jednotke. Vyplýva z toho, že ú čtovanie zabezpe čenia 
možno uplat ňovať na transakcie medzi ú čtovnými jednotkami v tej 
istej skupine len v rámci individuálnych alebo samostatných ú čtov­
ných závierok týchto ú čtovných jednotiek, a nie v rámci konsolido ­
vanej účtovnej závierky skupiny. Výnimkou ◄ je kurzové riziko 
z vnútroskupinovej pe ňažnej položky (napríklad záväzok/poh ľadávka 
medzi dvoma dcérskymi spolo čnosťami), ktorá môže sp ĺňať 
podmienky na zaradenie do kategórie zabezpe čenej položky 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke v prípade, ak je jeho výsledkom 
vznik kurzového zisku alebo straty, ktoré nie sú v rámci konsolidácie 
úplne eliminované v súlade s IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích 
mien . Podľa IAS 21 nie sú kurzové zisky a straty 
z vnútroskupinových pe ňažných položiek v rámci konsolidácie plne 
eliminované, ak vnútroskupinová pe ňažná položka vzniká medzi 
dvoma ú čtovnými jednotkami skupiny, ktoré majú dve rozdielne 
funkčné meny. Navyše kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej 
očakávanej transakcie môže sp ĺňať podmienky na zaradenie do kate ­
górie zabezpe čenej položky v konsolidovanej ú čtovnej závierke za 
predpokladu, že transakcia je denominovaná v inej mene, ako je 
funkčná mena ú čtovnej jednotky vstupujúcej do transakcie, 
a kurzové riziko bude ma ť vplyv na konsolidovaný hospodársky 
výsledok.  
Určenie finan čných položiek ako zabezpe čených položiek  
81. Ak je zabezpe čenou položkou finan čné aktívum alebo finan čný 
záväzok, môže by ť zabezpečovanou položkou vo vz ťahu k rizikám 
spojeným len s časťou jej peňažných tokov alebo reálnej hodnoty (ako 
napríklad jeden alebo viacero zvolených zmluvných pe ňažných tokov 
alebo ich podielov alebo percentuálny podiel z reálnej hodnoty) za 
predpokladu, že je možné mera ť efektívnos ť. Napríklad identifikova ­
teľný a samostatne merate ľný podiel úrokovej expozície úro čeného 
aktíva alebo úro čeného záväzku môže by ť určený ako zabezpe čené 
riziko (ako napríklad bezriziková úroková miera alebo základná 
zložka úrokovej miery z celkovej úrokovej expozície zabezpe čeného 
finančného nástroja).  
81A. V rámci zabezpe čenia reálnej hodnoty úrokového rizika portfólia fi ­
nančných aktív alebo finan čných záväzkov (a výlu čne iba pre takéto 
zabezpečenie) sa zabezpe čený podiel môže ur čiť sumou v ur čitej 
mene (napríklad sumou v dolároch, eurách, librách alebo randoch) 
radšej ako individuálnymi aktívami (alebo záväzkami). Hoci na 
účely riadenia rizika môže portfólio zah ŕňať aktíva a záväzky, ur čená 
suma je ur čitá suma aktív alebo suma záväzkov. Ur čenie sumy na 
netto báze zah ŕňajúcej aktíva a záväzky nie je povolené. Ú čtovná 
jednotka môže zabezpe čiť podiel úrokového rizika súvisiaceho 
s takto ur čenou sumou. Napríklad v prípade zabezpe čenia portfólia, 
ktoré obsahuje aktíva s možnos ťou predčasného splatenia, môže 
účtovná jednotka zabezpe čovať zmenu v reálnej hodnote, ktorú je 
možné priradi ť k zmene zabezpe čenej úrokovej miery skôr na základe 
očakávaných ako zmluvných dátumov precenenia. […].  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 455
 
Určenie nefinan čných položiek ako zabezpe čených položiek  
82. Ak je zabezpe čenou položkou nefinan čné aktívum alebo nefinan čný 
záväzok, ur čí sa ako zabezpe čená položka bu ď a) pre kurzové riziká, 
alebo b) ako celok pre všetky riziká, pretože je zložité oddeli ť 
a oceniť príslušný podiel pe ňažných tokov alebo zmien reálnej 
hodnoty priradite ľný špecifickým rizikám iným, ako sú kurzové 
riziká.  
Určenie skupiny položiek ako zabezpe čených položiek  
83. Podobné aktíva alebo podobné záväzky sa zoskupujú a zabezpe čujú 
ako skupina len vtedy, ak sú individuálne aktíva alebo individuálne záväzky v skupine vystavené rovnakému riziku, ktoré je ur čené ako 
zabezpečené. Okrem toho sa musí o čakávať, že zmena v reálnej 
hodnote priradite ľná zabezpe čenému riziku každej jednotlivej položky 
v skupine bude približne v pomere k celkovej zmene reálnej hodnoty priraditeľnej k zabezpe čenému riziku skupiny položiek.
 
84. Pretože ú čtovná jednotka posudzuje efektívnos ť zabezpečenia porov ­
naním zmeny v reálnej hodnote alebo pe ňažného toku zabezpe čova­
cieho nástroja (alebo skupiny podobných zabezpe čovacích nástrojov) 
a zabezpe čenej položky (alebo skupiny podobných zabezpe čených 
položiek), porovnanie zabezpe čovacieho nástroja s celkovou čistou 
pozíciou (napríklad čistou hodnotou všetkých aktív s fixnou sadzbou 
a záväzkov s fixnou sadzbou s podobnými dobami splatnosti) a nie so 
špecifickou zabezpe čenou položkou, nesp ĺňa podmienky na ú čtovanie 
zabezpečenia.  
Účtovanie zabezpe čenia 
85. Ú čtovaním zabezpe čenia sa vykazujú vplyvy kompenzácie zo zmien 
v reálnych hodnotách zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej 
položky v hospodárskom výsledku.  
86. Existujú tri typy zabezpe čovacieho vz ťahu: 
a) zabezpečenie reálnej hodnoty : zabezpe čenie vystavenia vo či 
zmenám reálnej hodnoty vykazovaného aktíva alebo záväzku alebo nevykazovanej záväznej povinnosti alebo identifikovaného 
podielu takéhoto aktíva, záväzku alebo záväznej povinnosti, ktoré 
je priradite ľné konkrétnemu riziku a môže ma ť vplyv na hospo ­
dársky výsledok,
 
b) zabezpečenie peňažných tokov : zabezpe čenie vystavenia vo či 
premenlivosti v pe ňažných tokoch, ktorá i) je priradite ľná konkrét ­
nemu riziku spojenému s vykazovaným aktívom alebo záväzkom 
(napríklad všetky alebo niektoré budúce splátky úrokov z úveru 
s premenlivou úrokovou mierou) alebo s vysoko pravdepodobnou očakávanou transakciou a ii) mohla by ma ť vplyv na hospodársky 
výsledok.
 
c) zabezpečenie čistej investície do zahrani čnej prevádzky  v súlade 
s IAS 21.  
87. Zabezpe čenie kurzového rizika záväznej povinnosti sa môže ú čtovať 
ako zabezpe čenie reálnej hodnoty alebo ako zabezpe čenie peňažných 
tokov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 456
 
88. Zabezpe čovací vzťah spĺňa podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia 
podľa odsekov 89 až 102 výlu čne vtedy, ak sú splnené všetky tieto 
podmienky:  
a) na za čiatku zabezpe čenia sa vykoná formálne ur čenie 
a zdokumentovanie zabezpe čovacieho vz ťahu a cie ľa pri riadení 
rizika účtovnou jednotkou a jej stratégie na uskuto čňovanie zabez ­
pečenia. Táto dokumentácia obsahuje identifikáciu zabezpe čova­
cieho nástroja, zabezpe čenej položky alebo transakcie, charakter 
zabezpečovaného rizika, a to, ako bude ú čtovná jednotka posu ­
dzovať efektívnos ť zabezpe čovacieho nástroja pri kompenzácii 
vystavenia zmenám v reálnej hodnote alebo pe ňažných tokoch 
zabezpečenej položky, ktoré sú priradite ľné zabezpe čovanému 
riziku;  
b) očakáva sa, že zabezpe čenie bude vysoko efektívne (pozri dodatok 
A odseky AG105 až AG113) pri dosahovaní kompenza čných 
zmien v reálnej hodnote alebo v pe ňažných tokoch priradite ľných 
zabezpečovanému riziku, v súlade s pôvodne zdokumentovanou 
stratégiou riadenia rizika pre tento konkrétny zabezpe čovací vzťah; 
c) na zabezpe čenia peňažných tokov musí by ť očakávaná transakcia, 
ktorá je predmetom zabezpe čenia, vysoko pravdepodobná a musí 
predstavova ť vystavenie zmenám v pe ňažných tokoch, ktoré by 
mohli v kone čnom dôsledku ovplyvni ť hospodársky výsledok;  
d) efektívnos ť zabezpe čenia možno spo ľahlivo mera ť, t. j. reálna 
hodnota alebo pe ňažné toky zabezpe čenej položky priradite ľné 
zabezpečovanému riziku a reálna hodnota zabezpe čovacieho 
nástroja sa dajú spo ľahlivo oceni ť (pozri odseky 46 a 47 
a dodatok A odseky AG80 a AG81, kde je uvedený návod na stanovovanie reálnej hodnoty);
 
e) zabezpe čenie sa posudzuje na priebežnom základe a aktuálne sa 
stanovuje, že bolo vysoko efektívne pre všetky obdobia finan čného 
vykazovania, po čas ktorých bolo zabezpe čenie určené. 
Zabezpečenia reálnej hodnoty  
89. Ak po čas obdobia zabezpe čenie reálnej hodnoty sp ĺňa podmienky 
odseku 88, ú čtuje sa takto:  
a) zisk alebo strata z precenenia zabezpe čovacieho nástroja v reálnej 
hodnote (pre derivátový zabezpe čovací nástroj) alebo zložka 
cudzej meny jeho ú čtovnej hodnoty ocenená v súlade s IAS 21 
(pre nederivátový zabezpe čovací nástroj) sa vykazuje 
v hospodárskom výsledku a  
b) zisk alebo strata zo zabezpe čenej položky priradite ľná 
k zabezpe čovanému riziku upravuje ú čtovnú hodnotu zabezpe čenej 
položky a vykazuje sa v hospodárskom výsledku. Toto platí aj 
vtedy, ak sa zabezpe čená položka inak oce ňuje v obstarávacej 
hodnote. Vykázanie zisku alebo straty priradite ľné 
k zabezpe čovanému riziku v hospodárskom výsledku sa uplat ňuje, 
ak je zabezpe čená položka finan čným aktívom k dispozícii na 
predaj.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 457
 
89A. Pokia ľ ide o zabezpe čenie reálnej hodnoty expozície vo či úrokovej 
sadzbe podielu portfólia finan čných aktív alebo finan čných záväzkov 
(a iba pre takéto zabezpe čenie), je možné splni ť požiadavku odseku 89 
písm. b) prezentáciou zisku alebo straty priradite ľnej k zabezpe čenej 
položke bu ď: 
a) na samostatnej riadkovej položke v rámci aktív pre tie časové 
obdobia precenenia, pre ktoré je zabezpe čená položka aktívom, 
alebo  
b) na samostatnej riadkovej položke v rámci záväzkov pre tie časové 
obdobia precenenia, po čas ktorých je zabezpe čená položka 
záväzkom.  
Samostatné riadkové položky uvedené v písmenách a) a b) sa prezen ­
tujú pri finan čných aktívach alebo finan čných záväzkoch. Sumy 
uvedené na týchto riadkových položkách sú zo súvahy vyradené v prípade, ak sa ukon čí vykazovanie aktív alebo záväzkov, na ktoré 
sa uvedené sumy vz ťahujú.
 
90. Ak sa zabezpe čujú iba ur čité riziká priradite ľné k zabezpe čenej 
položke, vykázané zmeny v reálnej hodnote zabezpe čenej položky, 
ktoré nesúvisia so zabezpe čovaným rizikom, sa vykazujú v súlade 
s odsekom 55.  
91. Ú čtovná jednotka prospektívne ukon čí účtovanie zabezpe čenia 
uvedené v odseku 89, ak:  
a) uplynie platnos ť zabezpečovacieho nástroja alebo nástroj sa predá, 
ukončí alebo realizuje (na tento ú čel sa výmena alebo nahradenie 
zabezpečovacieho nástroja iným zabezpe čovacím nástrojom nepo ­
važuje za uplynutie platnosti alebo ukon čenie, ak je takáto výmena 
alebo nahradenie sú časťou zdokumentovanej stratégie zabezpe čo­
vania účtovnej jednotky);  
b) zabezpe čenie už ďalej nespĺňa kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia 
podľa odseku 88 alebo  
c) účtovná jednotka zruší príslušné ur čenie.  
92. Akáko ľvek úprava ú čtovnej hodnoty zabezpe čeného finan čného 
nástroja vyplývajúca z odseku 89 písm. b), pre ktorý sa používa 
metóda efektívnej úrokovej miery (alebo v prípade zabezpe čenia 
úrokového rizika portfólia úprava samostatnej riadkovej položky v súvahe opísanej v odseku 89A), sa amortizuje do hospodárskeho výsledku. Amortizácia môže za čať ihneď po vzniku úpravy a nesmie 
začať neskôr, ako zabezpe čená položka prestane by ť upravovaná 
o zmeny v jej reálnej hodnote priradite ľné k zabezpe čovanému riziku. 
Úprava vychádza z prepo čítanej efektívnej úrokovej miery k dátumu 
začatia amortizácie. Ak však v prípade zabezpe čenia reálnej hodnoty 
expozície vo či úrokovej sadzbe portfólia finan čných aktív alebo finan ­ 
čných záväzkov (a iba pre takéto zabezpe čenia) nie je možné použi ť 
na amortizáciu prepo čítanú efektívnu úrokovú mieru, úprava sa amor ­
tizuje pomocou lineárnej metódy. Úprava sa amortizuje úplne do 
splatnosti finan čného nástroja alebo, v prípade zabezpe čenia úroko ­
vého rizika portfólia, do skon čenia príslušného časového obdobia 
precenenia.
 
93. Ak je nevykázaná záväzná povinnos ť určená ako zabezpe čená 
položka, následná kumulovaná zmena v reálnej hodnote záväznej 
povinnosti priradite ľná zabezpe čenému riziku sa vykazuje ako 
aktívum alebo záväzok spolu s príslušným ziskom alebo stratou vyká ­
zaným v hospodárskom výsledku [pozri odsek 89 písm. b)]. Zmeny 
v reálnej hodnote zabezpe čovacieho nástroja sa takisto vykazujú 
v hospodárskom výsledku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 458
 
94. Ak ú čtovnej jednotke vznikne záväzná povinnos ť obstarať aktívum 
alebo prevzia ť záväzok, ktorá je zabezpe čenou položkou v rámci 
zabezpečenia reálnej hodnoty, po čiatočná účtovná hodnota aktíva 
alebo záväzku vyplývajúca zo splnenia záväznej povinnosti ú čtovnou 
jednotkou sa upravuje tak, aby zah ŕňala kumulovanú zmenu v reálnej 
hodnote záväznej povinnosti priradite ľnú k zabezpe čovanému riziku, 
vykázanú v súvahe.  
Zabezpečenia peňažných tokov  
95. Ak po čas obdobia zabezpe čenie peňažných tokov sp ĺňa podmienky 
odseku 88, ú čtuje sa takto:  
a) podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja, ktorý bol 
určený ako efektívne zabezpe čenie (pozri odsek 88), sa vykazuje 
priamo vo vlastnom imaní prostredníctvom výkazu zmien vlast ­
ného imania (pozri IAS 1), a  
b) neefektívny podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja 
sa vykazuje v hospodárskom výsledku.  
96. Konkrétnejšie, zabezpe čenie peňažných tokov sa ú čtuje takto:  
a) samostatná zložka vlastného imania súvisiaca so zabezpe čenou 
položkou sa upravuje na nižšiu z týchto hodnôt (v absolútnych hodnotách):
 
i) kumulovaný zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho nástroja od 
začiatku zabezpe čenia a  
ii) kumulovaná zmena v reálnej hodnote (sú časnej hodnote) o čaká­
vaných budúcich pe ňažných tokov zabezpe čenej položky od 
začiatku zabezpe čenia;  
b) akýko ľvek zostávajúci zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho 
nástroja alebo jeho zložky (ktorá nepredstavuje efektívne zabezpe ­ 
čenie) sa vykazujú v hospodárskom výsledku a  
c) ak zdokumentovaná stratégia riadenia rizika ú čtovnej jednotky pre 
konkrétny zabezpe čovací vzťah vylučuje z posúdenia efektívnosti 
zabezpečenia špecifickú zložku zisku alebo straty alebo súvisiacich 
peňažných tokov zabezpe čovacieho nástroja [pozri odseky 74, 75 
a odsek 88 písm. a)], táto vylú čená zložka zisku alebo straty sa 
vykazuje v súlade s odsekom 55.  
▼M22  
97. Ak zabezpe čenie očakávanej transakcie následne vyústi do vyká ­
zania finan čného aktíva alebo finan čného záväzku, súvisiace zisky 
alebo straty, ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach komplex ­
ného výsledku v súlade s odsekom 95, sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava 
[pozri IAS 1 (v znení revízie z roku 2007)] v tom istom období 
alebo obdobiach, po čas ktorých zabezpe čované o čakávané 
peňažné toky ovplyv ňujú hospodársky výsledok (napríklad 
v obdobiach, v ktorých sa vykazuje úrokový výnos alebo úrokový náklad). Ak však ú čtovná jednotka o čakáva, že celá strata alebo 
jej časť vykázaná v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
sa v priebehu jedného alebo viacerých budúcich období nezíska späť, reklasifikuje sumu, ktorej získanie spa ť sa neočakáva, do 
hospodárskeho výsledku ako reklasifika čnú úpravu.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 459
98. Ak zabezpe čenie očakávanej transakcie následne vyústi do vykázania 
nefinančného aktíva alebo nefinan čného záväzku, alebo sa o čakávaná 
transakcia pre nefinan čné aktívum alebo nefinan čný záväzok stane 
záväznou povinnos ťou, na ktorú sa uplat ňuje účtovanie zabezpe čenia 
reálnej hodnoty, ú čtovná jednotka prijme a) alebo b):  
►M5 a) Reklasifikuje súvisiace zisky a straty, ktoré boli vykázané 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 
95 do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri 
IAS 1 (revidovaný v roku 2007)] v tom istom období alebo obdo ­
biach, po čas ktorých nadobudnuté aktívum alebo prevzatý záväzok 
ovplyvňujú hospodársky výsledok (napríklad v obdobiach, 
v ktorých sa vykazujú náklady na odpisovanie alebo náklady na predaj). Ak však ú čtovná jednotka o čakáva, že celá strata alebo jej 
časť vykázaná v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
nebude v priebehu jedného alebo viacerých období vykompenzo ­
vaná, reklasifikuje sumu, ktorej kompenzácia sa neo čakáva, 
z vlastného imania do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čnú 
úpravu.
 
b) Vyradí súvisiace zisky a straty, ktoré boli vykázané v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku v súlade s odsekom 95 ◄, 
pričom ich zahrnie do prvotnej obstarávacej hodnoty alebo inej 
účtovnej hodnoty aktíva alebo záväzku.  
99. Ú čtovná jednotka prijme bu ď písmeno a), alebo b) odseku 98 ako 
svoju účtovnú politiku a uplatní ju konzistentným spôsobom na všetky 
zabezpečenia, ktorých sa týka odsek 98.  
▼M22  
100. Pre zabezpe čenia peňažných tokov iné ako tie, na ktoré sa vz ťa­
hujú odseky 97 a 98, sa sumy, ktoré boli vykázané v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku, reklasifikujú z vlastného 
imania do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava 
[pozri IAS 1 (revidovaný v roku 2007)] v tom istom období alebo obdobiach, po čas ktorých zabezpe čované o čakávané 
peňažné toky ovplyv ňujú hospodársky výsledok (ke ď sa, naprí ­
klad, uskuto ční predpokladaný predaj).
 
▼B 
101. V prípade každej z ďalej uvedených okolností ú čtovná jednotka 
prospektívne ukon čí účtovanie zabezpe čenia uvedené v odsekoch 95 
až 100:  
a) nástroju zabezpe čenia uplynie splatnos ť alebo sa predá, ukon čí 
alebo realizuje (na tento ú čel sa výmena alebo nahradenie zabez ­
pečovacieho nástroja iným zabezpe čovacím nástrojom nepovažujú 
za zánik alebo ukon čenie, ak je takáto výmena alebo nahradenie 
súčasťou zdokumentovanej stratégie zabezpe čenia účtovnej 
jednotky). V takomto prípade kumulovaný zisk alebo strata zabez ­
pečovacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom 
imaní od obdobia, ke ď bolo zabezpe čenie efektívne [pozri odsek 
95 písm. a)], ostanú vykázané oddelene vo vlastnom imaní až do výskytu o čakávanej transakcie. Ke ď sa daná transakcia vyskytne, 
uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100;
 
b) zabezpe čenie už nesp ĺňa kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia 
uvedené v odseku 88. V takomto prípade kumulovaný zisk alebo 
strata zabezpe čovacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo 
vlastnom imaní od obdobia, ke ď bolo zabezpe čenie efektívne 
[pozri odsek 95 písm. a)], ostanú vykázané oddelene vo vlastnom 
imaní až do výskytu o čakávanej transakcie. Ke ď sa daná transakcia 
vyskytne, uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 460
 
c) vyskytnutie o čakávanej transakcie sa už viac nepredpokladá. 
V takomto prípade všetky súvisiace kumulované zisky alebo straty 
zo zabezpe čovacieho nástroja, ktoré sú vykázané priamo vo 
vlastnom imaní od obdobia, ke ď bolo zabezpe čenie efektívne 
[pozri odsek 95 písm. a)], sa vykážu v hospodárskom výsledku. 
Očakávaná transakcia, ktorá už nie je vysoko pravdepodobná 
[pozri odsek 88 písm. c)], sa napriek tomu môže vyskytnú ť; 
d) účtovná jednotka zruší príslušné ur čenie. Pre zabezpe čenia očaká­
vanej transakcie zostanú kumulovaný zisk alebo strata zabezpe čo­
vacieho nástroja, ktoré boli vykázané priamo vo vlastnom imaní od 
obdobia, ke ď bolo zabezpe čenie efektívne [pozri odsek 95 
písm. a)], samostatne vykázané vo vlastnom imaní až dovtedy, kým sa o čakávaná transakcia nevyskytne, alebo sa už neo čakáva, 
že sa transakcia vyskytne. Ke ď sa daná transakcia vyskytne, 
uplatnia sa odseky 97, 98 alebo 100. Ak sa vyskytnutie transakcie 
už neočakáva, vykážu sa kumulovaný zisk alebo strata, ktoré sa 
vykázali priamo vo vlastnom imaní, v hospodárskom výsledku.
 
Zabezpečenia čistej investície  
102. Zabezpe čenia čistej investície do zahrani čnej prevádzky vrátane 
zabezpečenia peňažnej položky, ktorá sa ú čtuje ako sú časť investície 
(pozri IAS 21), sa ú čtujú podobne ako pri zabezpe čení peňažných 
tokov:  
▼M5 
a) podiel zisku alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja, ktorý je 
určený ako efektívne zabezpe čenie (pozri odsek 88), sa vykazuje 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, a  
b) neefektívny podiel sa vykazuje v hospodárskom výsledku.  
▼M11  
Zisk alebo strata zo zabezpe čovacieho nástroja týkajúce sa ú činnej 
časti zabezpe čenia, ktoré boli vykázané v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku, sa reklasifikujú z vlastného imania do hospo ­
dárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava [pozri IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007)] v súlade s odsekmi 48 až 49 štandardu IAS 21 o vyradení alebo čiastočnom vyradení zahrani čnej prevádzky.
 
▼B 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
103. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard (vrátane zmien a doplnení 
vydaných v marci 2004) na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 
2005 alebo neskôr. Skoršia aplikácia je povolená. Ú čtovná jednotka 
uplatní tento štandard (vrátane zmien a doplnení vydaných v marci 
2004) na ro čné obdobia za čínajúce sa pred 1. januárom 2005 len 
v prípade, ak zárove ň uplatňuje štandard IAS 32 (vydaný 
v decembri 2003). Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na 
obdobie za čínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto č­
nosť. 
103A. Ú čtovná jednotka uplatní zmenu a doplnenie v odseku 2 písm. j) na 
ročné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní IFRIC 5  Práva na podiely z fondov ur čených na 
ukončenie prevádzky, recykláciu a na obnovu životného prostredia  
už pred týmto obdobím, táto zmena a doplnenie sa uplatní na toto 
skoršie obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 461
 
103B.  Zmluvami o finan čnej záruke  (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 4), 
vydanými v auguste 2005, sa zmenil a doplnil odsek 2 písm. e) a h), 
odseky 4, 47 a AG4, pridal odsek AG4A, pridala nová definícia zmlúv o finan čných zárukách v odseku 9 a zrušil odsek 3. Ú čtovná 
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia za čínajúce 
sa 1. januára 2006 alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. Ak 
účtovná jednotka uplatní tieto zmeny na skoršie obdobie, zverejní túto 
skutočnosť a uplatní súvisiace zmeny a doplnenia IAS 32 (
 1 ) a IFRS 4 
k rovnakému času. 
▼M5 
103C. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 26, 27, 34, 
54, 55, 57, 67, 68, 95 písm. a), 97, 98, 100, 102, 105, 108, AG4D, 
AG4E písm. d) bod i), AG56, AG67, AG83 a AG99B. Ú čtovná 
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní 
IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M12  
103D. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy v roku 2008) vypustil odsek 2 písm. f). Ú čtovná jednotka 
uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi ­
dovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena a doplnenie sa takisto uplat ňuje na toto skoršie obdobie.
 
▼M11  
103E. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odseky 
26 a 34C. Ú čtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na 
účtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak 
účtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 
2008) na skoršie obdobie, zmena a doplnenie sa uplatnia na toto 
skoršie obdobie.  
▼M6 
103F. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmenu a doplnenie uvedené v odseku 2 
na ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje Finančné nástroje obsahujúce právo 
predať a povinnosti vznikajúce pri likvidácii  (zmeny a doplnenia 
IAS 32 a IAS 1), vydané vo februári 2008, na skoršie obdobie, 
zmena a doplnenie v odseku 2 sa uplat ňujú na toto skoršie obdobie.  
▼M14  __________  
▼M15  
103G. Ú čtovná jednotka uplatní odseky AG99BA, AG99E, AG99F, 
AG110A a AG110B retrospektívne na ú čtovné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. júla 2009 alebo neskôr, v súlade so štandardom IAS 8  
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . Skoršie uplat ­ 
ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje Položky, ktoré je 
možné ur čiť na zabezpe čenie (zmena a doplnenie IAS 39) na obdobia, 
ktoré sa za čínajú pred 1. júlom 2009, zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 462  
( 1 ) Ak účtovná jednotka uplat ňuje IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahrádzajú odkazmi na 
IFRS 7.
 103H.  Reklasifikáciou finan čných aktív  (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 
7), vydanou v októbri 2008, sa zmenili a doplnili odseky 50 a AG8 a vložili odseky 50B až 50F. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia k 1. júlu 2008 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka nerekla ­
sifikuje finan čné aktívum v súlade s odsekom 50B, 50D alebo 50E 
pred 1. júlom 2008. Akáko ľvek reklasifikácia finan čného aktíva vyko ­
naná k 1. novembru 2008 alebo neskoršiemu dátumu nadobudne ú čin­
nosť až od dátumu, kedy sa reklasifikácia vykonala. Akáko ľvek rekla ­
sifikácia finan čného aktíva v súlade s odsekom 50B, 50D alebo 50E 
sa neuplat ňuje retrospektívne na obdobia pred 1. júlom 2008.
 
103I.  Reklasifikáciou finan čných aktív – dátum ú činnosti a prechodné usta ­
novenia  (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 7), vydanou v novembri 
2008, sa mení a dop ĺňa odsek 103H. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto 
zmenu a doplnenie k 1. júlu 2008 alebo neskôr.  
▼M20  
103J. Ú čtovná jednotka uplatní odsek 12, ako bol zmenený a doplnený  
Vloženými derivátmi  (Zmeny a doplnenia IFRIC 9 a IAS 39) vyda ­
nými v marci 2009, na ú čtovné obdobia kon čiace sa 30. júna 2009 
alebo neskôr.  
▼M22  
103K. Odseky 2 písm. g), 97, 100 a AG30 písm. g). boli zmenené 
a doplnené  Vylepšeniami IFRS  vydanými v apríli 2009. Ú čtovná 
jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia odsekov 2 písm. g), 97 a 100 
prospektívne na všetky neukon čené zmluvy na ro čné obdobia, ktoré 
sa začínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka uplat ňuje 
zmenu a doplnenie odseku AG30 písm. g) na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povo ­
lené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmenu a doplnenie na skoršie 
obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
104. Tento štandard sa uplat ňuje retrospektívne s výnimkou ustanovení 
v odsekoch 105 až 108. Za čiatočný stav nerozdelených ziskov 
najskoršieho predchádzajúceho prezentovaného obdobia a všetky iné 
porovnávacie sumy sa upravia tak, ako keby sa tento štandard vždy používal, s výnimkou situácie, ke ď by bolo prehodnotenie informácií 
neuskutočniteľné. Ak je prehodnotenie neuskuto čniteľné, účtovná 
jednotka túto skuto čnosť zverejní a uvedie rozsah, v akom sa infor ­
mácie zmenili.
 
105. Pri prvom uplatnení štandardu môže ú čtovná jednotka ur čiť 
v minulosti vykázané finan čné aktívum ako aktívum k dispozícii na 
predaj.  ►M5 Pri ktoromko ľvek takomto finan čnom aktíve ú čtovná 
jednotka vykáže všetky kumulované zmeny v reálnej hodnote ako 
samostatnú položku vlastného imania až po následné ukon čenie vyka ­
zovania alebo zníženie hodnoty, ke ď účtovná jednotka reklasifikuje 
takýto kumulovaný zisk alebo stratu z vlastného imania do hospodár ­
skeho výsledku ako reklasifika čnú úpravu [pozri IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007)]. ◄ Účtovná jednotka tiež:  
a) v porovnávacej ú čtovnej závierke upraví finan čné aktívum 
vzhľadom na jeho nové ur čenie a  
b) zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív k dátumu ich ur čenia 
a ich klasifikáciu a ú čtovnú hodnotu v predchádzajúcej ú čtovnej 
závierke.  ▼M14  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 463
 
105A. Ú čtovná jednotka uplatní odseky 11A, 48A, AG4B až AG4K, 
AG33A a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005 v odsekoch 9, 
12 a 13 na ro čné obdobia za čínajúce sa od 1. januára 2006 alebo 
neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. 
105B. Ú čtovná jednotka, ktorá prvýkrát uplat ňuje odseky 11A, 48A, AG4B 
až AG4K, AG33A a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005 
v odsekoch 9, 12 a 13 na ro čné obdobia za čínajúce sa pred 1. janu ­
árom 2006:  
a) môže pri prvom uplatnení uvedených nových a zmenených 
odsekov ur čiť akékoľvek predtým vykazované finan čné aktívum 
alebo finan čný záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok, ak potom sp ĺňajú podmienky na takéto 
určenie. Ak sa ro čné obdobie za čína pred 1. septembrom 2005, 
nemusia sa tieto ur čenia ukon čiť do 1. septembra 2005 a môžu tiež 
zahŕňať finančné aktíva a finan čné záväzky vykázané medzi 
začiatkom toho ro čného obdobia a 1. septembrom 2005. Bez 
ohľadu na odsek 91 sa pri akýchko ľvek finan čných aktívach 
a finančných záväzkoch ur čených ako oce ňované v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok v súlade s týmto písmenom, ktoré boli 
predtým v zabezpe čovacom vz ťahu určené ako zabezpe čená 
položka v rámci zabezpe čenia reálnej hodnoty, tento zabezpe čo­
vací vzťah zruší v tom istom čase, ako sa tieto finan čné aktíva 
a finančné záväzky ur čia ako oce ňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok;  
b) zverejní reálnu hodnotu akýchko ľvek finan čných aktív alebo finan ­ 
čných záväzkov ur čených v súlade s písmenom a) k dátumu ich 
určenia a ich klasifikáciu a ú čtovnú hodnotu v predchádzajúcej 
účtovnej závierke;  
c) ukončí určenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku 
predtým ur čeného ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez hospo ­
dársky výsledok, ak nesp ĺňa podmienky na takéto ur čenie v súlade 
s uvedenými novými a zmenenými a doplnenými odsekmi. Ak sa finančné aktívum alebo finan čný záväzok bude po ukon čení 
určenia oce ňovať v amortizovanej hodnote, dátum ukon čenia 
určenia sa považuje za dátum jeho prvotného vykázania;
 
d) zverejní reálnu hodnotu akýchko ľvek finan čných aktív alebo finan ­ 
čných záväzkov, pri ktorých sa ukon čilo určenie v súlade 
s písmenom c) k dátumu ukon čenia určenia a ich novú klasifi ­
káciu.  
105C. Ú čtovná jednotka, ktorá prvýkrát uplatní odseky 11A, 48A, AG4B až 
AG4K, AG33A a AG33B a zmeny a doplnenia z roku 2005 v odsekoch 9, 12 a 13 na ro čné obdobie za čínajúce sa 1. januára 
2006 alebo neskôr:
 
a) ukončí určenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku 
predtým ur čeného ako oce ňovaného v reálnej hodnote cez hospo ­
dársky výsledok len vtedy, ak nesp ĺňa podmienky na takéto 
určenie v súlade s uvedenými novými a zmenenými 
a doplnenými odsekmi. Ak sa finan čné aktívum alebo finan čný 
záväzok oce ňuje v amortizovanej hodnote po ukon čení určenia, 
dátum ukon čenia určenia sa považuje za dátum jeho prvotného 
vykázania;  
b) neurčí ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok 
žiadne predtým vykázané finan čné aktívum alebo finan čný 
záväzok;  
c) zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív alebo finan čných 
záväzkov, pri ktorých sa ukon čilo určenie v súlade s písmenom 
a) k dátumu ukon čenia určenia a ich novú klasifikáciu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 464
 
105D. Ú čtovná jednotka upraví porovnávacie údaje v ú čtovnej závierke tým, 
že použije nové ur čenia podľa odseku 105B alebo 105C za predpo ­
kladu, že v prípade finan čného aktíva, finan čného záväzku, alebo 
skupiny finan čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch ur čených 
ako oceňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, by 
tieto položky alebo skupiny boli sp ĺňali kritériá uvedené v odseku 9 
písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii) alebo odseku 11A na začiatku porovnávacieho obdobia, alebo ak boli nadobudnuté po 
začiatku porovnávacieho obdobia a boli by sp ĺňali kritériá 
v odseku 9 písm. b) bode i), odseku 9 písm. b) bode ii) alebo 
odseku 11A k dátumu prvotného vykázania.
 
106. S výnimkou povolení uvedených v odseku 107 ú čtovná jednotka 
uplatňuje požiadavky na ukon čenie vykazovania uvedené 
v odsekoch 15 až 37 a v dodatku A v odsekoch AG36 až AG52 prospektívne. V súlade s uvedeným, ak ú čtovná jednotka ukon čila 
vykazovanie finan čných aktív pod ľa IAS 39 (revidovaného v roku 
2000) v dôsledku transakcie, ktorá sa uskuto čnila pred 1. januárom 
2004 a pre uvedené aktíva by sa v súlade s týmto štandardom neukon ­ 
čilo vykazovanie, ú čtovná jednotka takéto aktíva nevykáže.
 
107. Bez oh ľadu na odsek 106 môže ú čtovná jednotka uplat ňovať požia­
davky na ukon čenie vykazovania uvedené v odsekoch 15 až 37 
a v dodatku A v odsekoch AG36 až AG52 retrospektívne od dátumu, keď si tak ú čtovná jednotka zvolí za predpokladu, že informácie 
potrebné na uplat ňovanie IAS 39 na aktíva a záväzky, ktorých vyka ­
zovanie sa ukon čilo v dôsledku minulých transakcií, sa získali v čase 
prvotného ú čtovania týchto transakcií.
 
107A. Bez oh ľadu na odsek 104 môže ú čtovná jednotka uplat ňovať požia­
davky uvedené v poslednej vete odseku AG76 a odseku AG76A jedným z týchto spôsobov:
 
a) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 25. októbri 2002 alebo  
b) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 1. januári 2004.  
▼M5 
108. Ú čtovná jednotka neupraví ú čtovnú hodnotu nefinan čných aktív 
a nefinan čných záväzkov na ú čely vylúčenia ziskov a strát súvisiacich 
so zabezpe čením peňažných tokov, ktoré sa zahrnuli do ú čtovnej 
hodnoty pred za čiatkom finan čného roka, v ktorom sa tento štandard 
prvýkrát uplatnil. Na za čiatku finan čného obdobia, po čas ktorého sa 
tento štandard prvýkrát uplat ňuje, sa akáko ľvek suma vykazovaná 
mimo hospodárskeho výsledku (v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku alebo priamo vo vlastnom imaní) z titulu zabezpe čenia 
záväznej povinnosti, ktoré sa pod ľa tohto štandardu ú čtuje ako zabez ­
pečenie reálnej hodnoty, reklasifikuje na aktívum alebo záväzok, 
s výnimkou zabezpe čenia menového rizika, ktoré sa aj na ďalej bude 
považova ť za zabezpe čenie peňažných tokov.  
▼B 
108A. Ú čtovná jednotka uplatní poslednú vetu odseku 80 a odseky AG99A 
a AG99B na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 alebo 
neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. Ak účtovná jednotka ur čila 
ako zabezpe čenú položku externú o čakávanú transakciu, ktorá:  
a) je denominovaná vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, ktorá 
uzatvára transakciu;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 465
 
b) spôsobí vystavenie riziku, ktoré bude ma ť vplyv na konsolidovaný 
hospodársky výsledok (t. j. je denominovaná v inej mene, ako je 
prezentačná mena skupiny), a  
c) splnila by podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, ak by nebola 
denominovaná vo funk čnej mene ú čtovnej jednotky, ktorá uzatvára 
transakciu,  
môže uplatni ť účtovanie zabezpe čenia v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke v období (obdobiach) pred dátumom aplikácie poslednej 
vety odseku 80 a odsekov AG99A a AG99B.  
108B. Ú čtovná jednotka nemusí uplatni ť odsek AG99B pre porovnávacie 
informácie, ktoré súvisia s obdobiami pred dátumom aplikácie 
poslednej vety odseku 80 a odseku AG99A.  
▼M22  
108C. Odseky 9, 73 a AG8 boli zmenené a doplnené a odsek 50A bol 
doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými v máji 2008. Odsek 80 bol 
zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými v apríli 2009. 
Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka 
uplatňuje zmeny a doplnenia odsekov 9 a 50A k dátumu 
a spôsobom, ktorým uplatnila zmeny a doplnenia z roku 2005 popí ­
sané v odseku 105A. Skoršie uplat ňovanie všetkých zmien a doplnení 
je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia 
na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI INÝCH DOKUMENTOV  
109. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 39  Finančné nástroje: vykazo ­
vanie a oce ňovanie , revidovaný v októbri 2000.  
110. Týmto štandardom a k nemu pripojeným Návodom na implementáciu 
sa nahrádza Návod na implementáciu vydaný Výborom pre návod na implementáciu IAS 39, založeným bývalým IASC.
 
Dodatok A  
Návod na aplikáciu  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou štandardu.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI (odseky 2 až 7)  
AG1. Niektoré zmluvy požadujú platbu, ktorá je založená na klimatických, 
geologických alebo iných fyzikálnych premenných. (Tie, ktoré sú 
založené na klimatických premenných, sa niekedy nazývajú „deriváty na počasie“.) Ak uvedené zmluvy nepatria do rozsahu pôsobnosti 
štandardu IFRS 4, tak patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
 
AG2. Týmto štandardom sa nemenia požiadavky týkajúce sa programov 
zamestnaneckých požitkov, ktoré sp ĺňajú ustanovenia IAS 26  Účto­
vanie a vykazovanie penzijných programov  a ani požiadavky týkajúce 
sa zmlúv o tantiémach vychádzajúcich z objemu tržieb z predajov 
alebo služieb, ktoré sa ú čtujú v súlade s IAS 18.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 466
 
AG3. Niekedy ú čtovná jednotka investuje do nástrojov vlastného imania 
vydaných inou ú čtovnou jednotkou, ktoré vníma ako „strategickú 
investíciu“, so zámerom vybudova ť alebo udržiava ť si dlhodobý 
prevádzkový vz ťah s účtovnou jednotkou, do ktorej sa investuje. Či 
je účtovanie metódou vlastného imania vhodné na takúto investíciu, 
investujúca ú čtovná jednotka stanovuje na základe štandardu IAS 28. 
Podobne, či je pre takúto investíciu vhodná podielová konsolidácia 
alebo metóda vlastného imania, investujúca ú čtovná jednotka stano ­
vuje na základe štandardu IAS 31. Ak nie je vhodná ani metóda 
vlastného imania, ani podielová konsolidácia, ú čtovná jednotka uplat ­ 
ňuje na danú strategickú investíciu tento štandard.  
AG3A. Tento štandard sa vz ťahuje na finan čné aktíva a finan čné záväzky 
poisťovateľov iné ako práva a povinnosti, ktoré vylu čuje odsek 2 
písm. e) z dôvodu, že vznikajú v rámci zmlúv patriacich do rozsahu 
pôsobnosti IFRS 4.  
AG4. Zmluvy o finan čnej záruke môžu ma ť rôzne právne formy, ako naprí ­
klad záruka, niektoré druhy akreditívu, zmluva viazaná na zlyhanie 
dlžníka alebo poistná zmluva. Ich spôsob ú čtovania nezávisí od ich 
právnej formy. Ďalej sú uvedené príklady vhodného spôsobu ú čto­
vania [pozri odsek 2 písm. e)]:  
a) hoci zmluva o finan čnej záruke sp ĺňa definíciu poistnej zmluvy 
podľa IFRS 4, ak je prevádzané riziko významné, potom subjekt 
poskytujúci finan čnú záruku uplat ňuje tento štandard. Ak však 
subjekt, ktorý poskytuje finan čnú záruku, predtým vyslovene 
určil, že takéto zmluvy považuje za poistné zmluvy a použil ú čto­
vanie aplikovate ľné pre poistné zmluvy, potom si môže vybra ť, či 
bude pri takýchto zmluvách o finan čnej záruke uplat ňovať tento 
štandard alebo IFRS 4. Ak subjekt poskytujúci finan čnú záruku 
uplatňuje tento štandard, tak sa v odseku 43 požaduje vykáza ť 
zmluvu o finan čnej záruke prvotne v reálnej hodnote. Ak bola 
zmluva o finan čnej záruke uzavretá s nespriaznenou osobou 
v samostatnej nezávislej transakcii, tak jej reálna hodnota na 
začiatku sa pravdepodobne rovná prijatému poplatku, ak neexistuje 
dôkaz o opaku. Následne, ak nie je zmluva o finan čnej záruke 
určená na za čiatku ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez hospo ­
dársky výsledok alebo sa na ňu nevzťahujú odseky 29 až 37 
a AG47 až AG52 (ke ď prevod finan čného aktíva nesp ĺňa 
podmienky na ukon čenie vykazovania alebo sa uplat ňuje princíp 
pokračujúcej zainteresovanosti), ocení subjekt, ktorý poskytuje 
finančnú záruku, takúto zmluvu vo vyššej z týchto súm:  
i) sumy stanovenej v súlade s IAS 37 a  
ii) sumy prvotne vykázanej, zníženej (ak je to potrebné) 
o kumulovanú amortizáciu vykázanú v súlade s IAS 18 [pozri odsek 47 písm. c)];
 
b) niektoré záruky vz ťahujúce sa na úverové riziko ako podmienku 
platby nepožadujú, aby bol držite ľ záruky vystavený (a vznikla mu 
z toho strata) zlyhaniu dlžníka realizova ť platby za zaru čené 
aktívum v čase, keď sú splatné. Príkladom takejto záruky je 
záruka, ktorá požaduje platby ako reakciu na zmeny 
v konkrétnom úverovom ratingu alebo úverovom indexe. Takéto záruky nie sú zmluvami o finan čnej záruke, ako je definované 
v tomto štandarde, a nie sú poistnými zmluvami, ako je definované 
v IFRS 4. Takéto záruky sú deriváty a subjekt, ktorý poskytuje 
záruku, na ne uplat ňuje tento štandard;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 467
 
c) ak bola zmluva o finan čnej záruke uzatvorená v súvislosti 
s predajom tovaru, subjekt, ktorý poskytuje záruku, uplat ňuje 
IAS 18 na stanovenie toho, kedy sa vykazujú výnosy zo záruky a z predaja tovaru.
 
AG4A. Tvrdenia, že subjekt, ktorý poskytuje záruku, považuje zmluvy za 
poistné zmluvy, sa spravidla nachádzajú na mnohých miestach komu ­
nikácie so zákazníkmi a regulátormi, v zmluvách, obchodnej doku ­
mentácii a ú čtovných závierkach. Poistné zmluvy navyše často podlie ­
hajú požiadavkám ú čtovania, ktoré sa odlišujú od požiadaviek na iné 
typy transakcií, akými sú napríklad zmluvy vystavené bankami alebo 
obchodnými spolo čnosťami. V takýchto prípadoch ú čtovná závierka 
subjektu, ktorý poskytuje záruku, spravidla obsahuje vyhlásenie, že subjekt poskytujúci záruku použil dané požiadavky ú čtovania.
 
DEFINÍCIE (odseky 8 a 9)  
Určenie ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok  
AG4B. Odsek 9 tohto štandardu povo ľuje účtovnej jednotke ur čiť finančné 
aktívum, finan čný záväzok alebo skupinu finan čných nástrojov (finan ­ 
čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch) ako oce ňované 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok za predpokladu, že 
výsledkom takéhoto ur čenia sú relevantnejšie informácie.  
AG4C. Rozhodnutie ú čtovnej jednotky ur čiť finančné aktívum alebo finan čný 
záväzok ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok 
je podobné ako vo ľba účtovnej politiky (hoci na rozdiel od vo ľby 
účtovnej politiky toto rozhodnutie sa nemusí uplat ňovať konzistentne 
na všetky podobné transakcie). Ke ď má účtovná jednotka takúto 
možnosť voľby, odsek 14 písm. b) štandardu IAS 8  Účtovné politiky, 
zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  požaduje, aby zvolená politika 
viedla v ú čtovnej závierke k poskytnutiu spo ľahlivých 
a relevantnejších informácií o ú činkoch transakcií, iných udalostí 
a o podmienkach finan čnej pozície, finan čnej výkonnosti alebo pe ňaž­
ných tokoch ú čtovnej jednotky. V prípade ur čenia ako oce ňované 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok stanovuje odsek 9, za akých dvoch okolností bude požiadavka na relevantnejšie informácie splnená. Preto, aby si ú čtovná jednotka zvolila takéto ur čenie v súlade 
s odsekom 9, musí preukáza ť, že nastala jedna alebo obe tieto okol ­
nosti.
 
Odsek 9 písm. b) bod i): Ur čenie eliminuje alebo významne znižuje 
nekonzistentnos ť oceňovania alebo vykazovania, ktorá by inak nastala  
AG4D. Pod ľa IAS 39 ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku 
a tiež klasifikácia vykázaných zmien v ich hodnote sa stanovuje na 
základe klasifikácie položky a na základe toho, či je položka sú časťou 
určeného zabezpe čovacieho vz ťahu. Uvedené požiadavky môžu 
spôsobova ť nekonzistentnos ť oceňovania alebo vykazovania (niekedy 
označované ako „ú čtovný nesúlad“), ke ď napríklad pri neexistencii 
možnosti ur čenia ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok by sa finan čné aktívum klasifikovalo ako k dispozícii na 
predaj (s vä čšinou zmien v reálnej hodnote vykázaných priamo vo 
vlastnom imaní) a záväzok, ktorý ú čtovná jednotka posudzuje ako 
súvisiaci, by ocenila v amortizovanej hodnote (so zmenami v reálnej hodnote, ktoré sa nevykazujú). V takýchto prípadoch môže účtovná jednotka dospie ť k záveru, že ú čtovná závierka poskytne 
relevantnejšie informácie, ak by sa aktívum aj záväzok klasifikovali 
ako oceňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 468
 
AG4E. Ďalej uvedené príklady znázor ňujú, kedy by sa mohla táto podmienka 
splniť. Vo všetkých prípadoch ú čtovná jednotka môže použi ť túto 
podmienku na ur čenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov 
ako oceňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, iba 
ak je splnená zásada uvedená v odseku 9 písm. b) bode i):  
a) účtovná jednotka má záväzky, ktorých pe ňažné toky sú zmluvne 
založené na výkonnosti aktív, ktoré by za iných okolností boli klasifikované ako k dispozícii na predaj. Napríklad pois ťovateľ 
môže ma ť záväzky obsahujúce prvok volite ľnosti plnenia, 
z ktorých sa platia odmeny na základe realizovaných a/alebo 
nerealizovaných výnosov z investícií zo špecifikovaného súboru aktív pois ťovateľa. Ak ocenenie uvedených záväzkov odzrkad ľuje 
aktuálne trhové ceny, potom klasifikovanie aktív ako oce ňovaných 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok znamená, že zmeny 
v reálnej hodnote finan čných aktív sú vykázané v hospodárskom 
výsledku v rovnakom období ako súvisiace zmeny v hodnote záväzkov;
 
b) účtovná jednotka má záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv, 
ktorých ocenenie zah ŕňa aktuálne informácie (ako je to povolené 
štandardom IFRS 4 odsekom 24), a finan čné aktíva, ktoré ú čtovná 
jednotka považuje za súvisiace a ktoré by sa inak klasifikovali ako 
k dispozícii na predaj alebo oce ňované v amortizovanej hodnote,;  
c) účtovná jednotka má finan čné aktíva, finan čné záväzky alebo 
oboje, ktoré zdie ľajú riziko, ako napríklad úrokové riziko, ktoré 
zapríčiňuje opačné zmeny v reálnej hodnote, ktoré vedú 
k vzájomnej kompenzácii. Len niektoré nástroje by sa však oce ňo­
vali v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok (t. j. sú derivátmi 
alebo sú klasifikované ako držané na obchodovanie). Sem môže 
patriť aj prípad, ke ď nie sú splnené požiadavky na ú čtovanie 
zabezpečenia, pretože nie sú napríklad splnené požiadavky na 
efektívnos ť uvedené v odseku 88;  
d) účtovná jednotka má finan čné aktíva, finan čné záväzky alebo 
oboje, ktoré zdie ľajú riziko, ako napríklad úrokové riziko, ktoré 
zapríčiňuje opačné zmeny v reálnej hodnote, ktoré vedú 
k vzájomnej kompenzácii a ú čtovná jednotka nesp ĺňa podmienky 
na účtovanie zabezpe čenia, pretože žiaden z nástrojov nie je 
derivát. Navyše pri absencii ú čtovania zabezpe čenia existuje 
významná nekonzistentnos ť vo vykazovaní ziskov a strát. Naprí ­
klad:  
i) účtovná jednotka financovala portfólio aktív s fixným úrokom, 
ktoré by inak bolo klasifikované ako k dispozícii na predaj, dlhopismi s fixným úrokom, pri čom ich zmeny v reálnej 
hodnote vedú k vzájomnej kompenzácii. Vykazovaním aj 
aktív aj dlhopisov v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa upravuje uvedená nekonzistentnos ť, ktorá by inak vznikla pri 
oceňovaní aktív v reálnej hodnote so zmenami vykazovanými 
vo vlastnom imaní a oce ňovaní dlhopisov v amortizovanej 
hodnote;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 469
 
ii) účtovná jednotka financovala vymedzenú skupinu úverov 
prostredníctvom emisie obchodovaných dlhopisov, pri čom 
zmeny v ich reálnej hodnote vedú k vzájomnej kompenzácii. Ak okrem toho ú čtovná jednotka pravidelne nakupuje 
a predáva dlhopisy, ale zriedkavo, ak vôbec, nakupuje 
a predáva úvery, vykazovaním aj úverov aj dlhopisov 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa eliminuje nekonzistentnos ť v časovom rozvrhnutí vykazovania ziskov 
a strát, ktoré by inak vznikli pri oce ňovaní oboch 
v amortizovanej hodnote a vykazovaní zisku alebo straty 
vždy, keď sa dlhopis spätne odkúpi.
 
AG4F. V prípadoch, ako sú tie opísané v predchádzajúcom odseku, ur čením 
pri prvotnom vykázaní finan čných aktív a finan čných záväzkov, ktoré 
by inak neboli oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok, sa môže eliminova ť alebo významne zníži ť nekonzistent ­
nosť oceňovania alebo vykazovania a poskytnú ť relevantnejšie infor ­
mácie. Z praktických dôvodov ú čtovná jednotka nemusí nadobudnú ť 
všetky aktíva a záväzky, ktoré zaprí čiňujú nekonzistentnos ť oceňo­
vania alebo vykazovania, v presne rovnakom čase. Opodstatnené 
oneskorenie je povolené za predpokladu, že každá transakcia je pri 
prvotnom vykázaní ur čená ako oce ňovaná v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok a v tom čase sa predpokladá výskyt akých ­
koľvek zvyšných transakcií.  
AG4G. Nebolo by akceptovate ľné určiť len niektoré finan čné aktíva 
a finančné záväzky, ktoré zaprí čiňujú nekonzistentnos ť, ako oce ňo­
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, ak by takýmto 
určením neeliminovala alebo významne neznížila nekonzistentnos ť, 
a teda by to neviedlo k relevantnejším informáciám. Bolo by však akceptovate ľné určiť len niektoré z množstva podobných finan čných 
aktív alebo podobných finan čných záväzkov, ak sa takýmto ur čením 
zabezpečí významné zníženie nekonzistentnosti (a pravdepodobne 
väčšie zníženie ako pri iných povolených ur čeniach). Predpokladajme 
napríklad, že ú čtovná jednotka má nieko ľko podobných finan čných 
záväzkov v sume 100 CU (
 1 ) a niekoľko podobných finan čných aktív 
v sume 50 CU, ale sú oce ňované na rozdielnom základe. Ú čtovná 
jednotka môže významne zníži ť nekonzistentnos ť oceňovania, ke ď pri 
prvotnom vykázaní ur čí všetky aktíva, ale len niektoré záväzky (naprí ­
klad individuálne záväzky s celkovým sú čtom 45 CU) ako oce ňované 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Pretože ur čenie ako 
oceňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok sa však 
môže uplatni ť len na celý finan čný nástroj, ú čtovná jednotka 
v tomto prípade musí ur čiť jeden alebo viacero záväzkov ako celok. 
Účtovná jednotka nemôže ur čiť ani zložku záväzku (napríklad zmeny 
v hodnote priradite ľné len jednému riziku, ako napríklad zmeny 
v referen čnej (benchmark) úrokovej miere) ani časť (napríklad 
percento) záväzku.  
Odsek 9 písm. b) bod ii): Skupina finan čných aktív, finan čných 
záväzkov alebo oboch sa riadi a jej výkonnos ť hodnotí na základe 
reálnej hodnoty, v súlade so zdokumentovaným riadením rizika alebo 
investičnou stratégiou.  
AG4H. Ú čtovná jednotka môže riadi ť a hodnoti ť výkonnos ť skupiny finan ­ 
čných aktív, finan čných záväzkov alebo oboch takým spôsobom, že 
ocenenie uvedenej skupiny v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok má za následok relevantnejšie informácie. V takomto prípade ide o zameranie sa na spôsob, akým ú čtovná jednotka riadi 
a posudzuje výkonnos ť, a nie o zameranie sa na podstatu jej finan ­ 
čných nástrojov.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 470  
( 1 ) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách“ (CU).
 AG4I. Ďalej uvedené príklady znázor ňujú, kedy by sa mohla táto podmienka 
splniť. Vo všetkých prípadoch ú čtovná jednotka môže použi ť túto 
podmienku na ur čenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov 
ako oceňovaných v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok iba 
vtedy, ak je splnená zásada uvedená v odseku 9 písm. b) bode ii):  
a) účtovná jednotka je spolo čnosťou investujúcou do rizikového kapi ­
tálu, podielovým fondom, investi čným fondom alebo podobnou 
účtovnou jednotkou, ktorej podnikaním je investovanie do finan ­ 
čných aktív s cie ľom profitova ť na ich celkovom výnose vo forme 
úroku alebo dividend alebo zmien reálnej hodnoty. IAS 28 a IAS 
31 povoľujú vylúčiť takéto investície z rozsahu svojej pôsobnosti 
za predpokladu, že sú oce ňované v reálnej hodnote cez hospo ­
dársky výsledok. Ú čtovná jednotka môže aplikova ť rovnakú 
účtovnú politiku na iné investície riadené na základe celkovej 
výnosnosti, ale na ktoré nemá dostato čný vplyv, aby patrili do 
rozsahu pôsobnosti IAS 28 a IAS 31;  
b) účtovná jednotka má finan čné aktíva a finan čné záväzky, ktoré 
zdieľajú jedno alebo viacero rizík a uvedené riziká sú riadené 
a posudzované na základe reálnej hodnoty v súlade so zdokumen ­
tovanou politikou riadenia aktíva a záväzku. Príkladom by mohla byť účtovná jednotka, ktorá vydala „štruktúrované produkty“ obsa ­
hujúce viaceré vložené deriváty a spravuje výsledné riziká na 
základe reálnej hodnoty použitím kombinácie derivátových a nederivátových finan čných nástrojov. Podobným príkladom by 
mohla by ť účtovná jednotka, ktorá poskytla úvery s fixnou 
úrokovou mierou a spravuje výsledné riziko referen čnej (bench ­
mark) úrokovej miery použitím kombinácie derivátových a nederivátových finan čných nástrojov;
 
c) účtovná jednotka je pois ťovateľ, ktorý vlastní portfólio finan čných 
aktív a riadi uvedené portfólio tak, aby maximalizoval jeho 
celkovú výnosnos ť (t. j. úrok alebo dividendy a zmeny reálnej 
hodnoty) a posudzuje jeho výkonnos ť na tomto základe. Portfólio 
môže by ť držané na krytie špecifických záväzkov, vlastného 
imania alebo oboch. Ak je portfólio držané na krytie špecifických 
záväzkov, môže by ť podmienka v odseku 9 písm. b) bode ii) 
splnená pre aktíva bez oh ľadu na to, či poisťovateľ tiež riadi 
a hodnotí záväzky na základe reálnej hodnoty. Podmienka 
v odseku 9 písm. b) bode ii) môže by ť splnená vtedy, ke ď je 
cieľom poisťovateľa maximalizácia celkovej výnosnosti aktív 
počas dlhšieho obdobia, aj ke ď sumy platené držite ľom účastníc­
kych zmlúv závisia od iných faktorov, ako je napríklad suma 
realizovaných ziskov po čas kratšieho obdobia (napríklad rok), 
alebo sú predmetom rozhodnutia pois ťovateľa. 
AG4J. Ako je uvedené vyššie, táto podmienka závisí od spôsobu, akým 
účtovná jednotka riadi a posudzuje výkonnos ť skupiny finan čných 
nástrojov, ktoré sú predmetom týchto úvah. Následne (podliehajúc 
požiadavke na ur čenie pri prvotnom vykázaní) ú čtovná jednotka, 
ktorá určí finančné nástroje ako oce ňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok na základe tejto podmienky, takéto ur čenie 
realizuje pre všetky vhodné finan čné nástroje, ktoré sa riadia 
a posudzujú spolo čne. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 471
 
AG4K. Dokumentácia stratégie ú čtovnej jednotky nemusí by ť rozsiahla, ale 
mala by by ť dostatočná, aby sa dokázal súlad s odsekom 9 
písm. b) bodom ii). Takáto dokumentácia sa nepožaduje pre každú individuálnu položku, ale môže existova ť na portfóliovom základe. 
Ak napríklad systém riadenia výkonnosti oddelenia – tak, ako ho 
schválili k ľúčové osoby manažmentu ú čtovnej jednotky – jasne doka ­
zuje, že sa jeho výkonnos ť posudzuje na základe celkovej výnosnosti, 
na preukázanie súladu s odsekom 9 písm. b) bodom ii) nie je potrebná žiadna ďalšia dokumentácia.
 
Efektívna úroková miera  
AG5. V niektorých prípadoch dochádza k nadobudnutiu finan čných aktív 
s výrazným diskontom, ktorý odzrkad ľuje vzniknuté úverové straty. 
Pri výpočte efektívnej úrokovej miery zahrnú ú čtovnej jednotky takéto 
vzniknuté úverové straty do odhadovaných pe ňažných tokov.  
AG6. Pri používaní metódy efektívnej úrokovej miery ú čtovná jednotka vo 
všeobecnosti amortizuje všetky poplatky, zaplatené alebo prijaté body, 
transakčné náklady a iné prémie alebo diskonty obsiahnuté vo výpo čte 
efektívnej úrokovej miery po čas očakávanej doby životnosti nástroja. 
Ak je však obdobie, na ktoré sa vz ťahujú poplatky, zaplatené alebo 
prijaté body, transak čné náklady, prémie alebo diskonty kratšie, 
použije sa toto kratšie obdobie. Ide o situáciu, ke ď je premenná, na 
ktorú sa vz ťahujú poplatky, zaplatené alebo prijaté body, transak čné 
náklady, prémie alebo diskonty, precenená na trhové miery pred 
očakávanou splatnos ťou nástroja. V takomto prípade je príslušné 
obdobie amortizácie obdobím do dátumu ďalšieho takéhoto prece ­
nenia. Ak napríklad prémia alebo diskont nástroja s premenlivou úrokovou mierou zoh ľadňuje úrok, ktorý sa akumuluje od poslednej 
splátky úrokov, alebo odzrkad ľuje zmeny v trhových mierach od 
doby, keď sa premenlivá úroková miera upravila na trhovú mieru, 
prémia alebo diskont sa budú amortizova ť do ďalšieho dátumu, ku 
ktorému sa znovu upraví premenlivá úroková miera na trhovú mieru. 
Je tomu tak preto, lebo prémia alebo diskont sa týkajú obdobia do 
ďalšieho dátumu úpravy úrokovej miery, pretože k tomuto dátumu je 
premenná, ktorej sa prémia alebo diskont týka (t. j. úrokové miery), znovu nastavená na trhové miery. Ak však prémia alebo diskont 
vyplývajú zo zmeny kreditného rozpätia nad premenlivou úrokovou 
mierou stanovenou v nástroji alebo z iných premenných, ktoré nie sú znovu nastavené na trhové miery, prémia alebo diskont sa amortizujú počas očakávanej doby životnosti nástroja.
 
AG7. Pokia ľ ide o finan čné aktíva a finan čné záväzky s premenlivou 
sadzbou, efektívnu úrokovú mieru mení pravidelné prehodnocovanie odhadov pe ňažných tokov realizované na ú čely zohľadňovania 
pohybov trhových úrokových sadzieb. Ak sú finan čné aktívum 
s premenlivou sadzbou alebo finan čný záväzok s premenlivou 
sadzbou prvotne vykázané v sume rovnajúcej sa istine poh ľadávky 
alebo záväzku k dátumu splatnosti, opätovný odhad budúcich platieb 
úrokov obvykle nemá významný vplyv na ú čtovnú hodnotu aktíva 
alebo záväzku.
 
▼M8 
AG8. Ak ú čtovná jednotka zreviduje svoje odhady platieb alebo príjmov, 
upraví účtovnú hodnotu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku 
(alebo skupiny finan čných nástrojov), aby sa zoh ľadnili skuto čné 
a revidované odhadované pe ňažné toky. Ú čtovná jednotka prepo číta ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 472
 
účtovnú hodnotu vypo čítaním sú časnej hodnoty odhadovaných budú ­
cich peňažných tokov pri pôvodnej efektívnej úrokovej miere finan č­
ného nástroja alebo prípadne pri revidovanej efektívnej úrokovej miere vypo čítanej v súlade s odsekom 92. Úprava sa vykáže 
v zisku alebo strate ako výnos alebo náklad. Ak sa finan čné aktívum 
reklasifikuje v súlade s odsekom 50b, 50D alebo 50E a ú čtovná 
jednotka následne zvýši svoje odhady budúcich pe ňažných príjmov 
ako výsledok zvýšenej spätnej získate ľnosti uvedených pe ňažných 
príjmov, ú činok tohto zvýšenia sa vykáže skôr ako úprava efektívnej 
úrokovej miery odo d ňa zmeny v odhade, a nie ako úprava ú čtovnej 
hodnoty majetku ku d ňu zmeny v odhade.
 
▼B 
Deriváty  
AG9. Typickými príkladmi derivátov sú futures a forwardy, swapy a op čné 
zmluvy. Derivát má zvy čajne nominálnu hodnotu, ktorá je sumou 
meny, po čtu akcií, po čtu jednotiek váhy alebo objemu alebo iných 
jednotiek špecifikovaných zmluvou. Derivátový nástroj však nevyža ­
duje od držite ľa alebo vypisovate ľa investova ť alebo prija ť túto nomi ­
nálnu hodnotu pri vzniku zmluvy, alebo si derivát môže vyžadova ť 
fixnú platbu alebo platbu sumy, ktorá sa môže meni ť (nie však 
proporcionálne so zmenou v podkladovej premennej) ako dôsledok určitej budúcej udalosti, ktorá sa netýka nominálnej hodnoty. Naprí ­
klad zmluva môže vyžadova ť fixnú platbu vo výške 1 000 CU (
 1 ) ak 
šesťmesačný LIBOR vzrastie o 100 bázických bodov. Takáto zmluva 
sa považuje za derivát aj napriek tomu, že nominálna hodnota nie je špecifikovaná.
 
AG10. Definícia derivátu v tomto štandarde zah ŕňa zmluvy, ktoré sa vyspo ­
riadajú v hrubom dodaním podkladovej položky (napríklad forwar ­
dová zmluva na nákup dlhového nástroja s fixnou sadzbou). Ú čtovná 
jednotka môže ma ť zmluvu na nákup alebo predaj nefinan čnej 
položky, ktorá sa môže vysporiada ť v čistom formou pe ňažných 
prostriedkov alebo iným finan čným nástrojom alebo výmenou finan ­ 
čných nástrojov (napríklad zmluva na nákup alebo predaj komodity 
v pevnej cene k budúcemu dátumu). Takáto zmluva patrí do rozsahu 
pôsobnosti tohto štandardu s výnimkou situácie, ak zmluva bola uzatvorená a je v platnosti na ú čely dodania nefinan čnej položky 
v súlade s o čakávanými požiadavkami ú čtovnej jednotky na nákup, 
predaj alebo použitie (pozri odseky 5 až 7).
 
AG11. Jednou z definujúcich vlastností derivátu je, že čistá počiatočná inves­
tícia je nižšia, ako by sa požadovalo pre iné typy zmlúv, od ktorých 
by sa očakávala podobná reakcia na zmeny trhových faktorov. Op čná 
zmluva sp ĺňa túto definíciu, pretože prémia je nižšia ako investícia, 
ktorá by bola požadovaná na získanie podkladového finan čného 
nástroja, na ktorý je opcia naviazaná. Menový swap, ktorý vyžaduje 
počiatočnú výmenu rôznych mien v rovnakej reálnej hodnote, sp ĺňa 
túto definíciu, pretože má nulovú čistú počiatočnú investíciu.  
AG12. Bežný nákup alebo predaj má za následok vznik záväzku s pevnou 
cenou medzi dátumom uskuto čnenia obchodu a dátumom vysporia ­
dania, ktorý sp ĺňa definíciu derivátu. V dôsledku krátkeho trvania 
záväzku sa však nevykazuje ako derivátový finan čný nástroj. Tento 
štandard namiesto toho ustanovuje osobitné ú čtovanie takýchto 
bežných zmlúv (pozri odseky 38 a AG53 až AG56).  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 473  
( 1 ) V tomto štandarde sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách“ (CU).
 AG12A. V definícii derivátu sa hovorí o nefinan čných premenných, ktoré nie 
sú špecifické pre zmluvnú stranu. Tieto zah ŕňajú index strát spôsobe ­
ných zemetrasením v konkrétnych regiónoch a index teplôt v konkrétnom meste. Nefinan čné premenné špecifické pre zmluvnú 
stranu zah ŕňajú výskyt alebo nevyskytnutie sa požiaru, ktorým sa 
poškodí alebo zni čí majetok zmluvnej strany. Zmena reálnej hodnoty 
nefinančného aktíva je špecifická pre majite ľa vtedy, ak reálna 
hodnota neodzrkad ľuje iba zmeny v trhových cenách takýchto aktív 
(finančná premenná), ale aj podmienky špecifického nefinan čného 
aktíva v držbe (nefinan čná premenná). Napríklad ak je ru čiteľ zárukou 
na zostatkovú hodnotu konkrétneho vozidla vystavený riziku zmeny fyzického stavu vozidla, zmena uvedenej zostatkovej hodnoty je špecifická pre majite ľa vozidla.
 
Transakčné náklady  
AG13. Transak čné náklady zah ŕňajú poplatky a provízie platené sprostredko ­
vateľom (vrátane zamestnancov vystupujúcich ako sprostredkovatelia 
predaja), poradcom, burzovým maklérom a dílerom, odvody regu ­
lačným úradom a burzám cenných papierov a dane a clá. Transak čné 
náklady nezah ŕňajú prémie alebo diskonty dlhových nástrojov, 
náklady na financovanie alebo interné administratívne náklady alebo 
náklady na držbu.  
Finančné aktíva a finan čné záväzky držané na obchodovanie  
AG14. Obchodovaním sa vo všeobecnosti vyjadruje aktívne a časté nakupo ­
vanie a predávanie, pri čom finančné nástroje držané na obchodovanie 
sa obvykle používajú s cie ľom vytvára ť zisk z krátkodobých zmien 
v cene alebo z marže dílera.  
AG15. Finan čné záväzky držané na obchodovanie zah ŕňajú: 
a) derivátové záväzky, ktoré sa neú čtujú ako zabezpe čovacie nástroje;  
b) záväzky doda ť finančné aktíva vypoži čané predajcom na krátko 
(short seller) (t. j. ú čtovnou jednotkou, ktorá predáva finan čné 
aktíva, ktoré si poži čala a zatia ľ ich nevlastní);  
c) finančné záväzky, ktoré vznikli so zámerom ich spätného nákupu 
v krátkom čase (napríklad kótovaný dlhový nástroj, ktorý môže 
emitent spätne odkúpi ť v krátkom čase v závislosti od zmien 
v jeho reálnej hodnote), a  
d) finančné záväzky, ktoré sú sú časťou portfólia identifikovaných 
finančných nástrojov riadených spolu a pre ktoré je v poslednom 
čase zjavné obchodovanie s krátkodobým generovaním zisku.  
Skutočnosť, že sa záväzok používa na financovanie aktivít obchodo ­
vania, sama osebe neznamená, že je tento záväzok držaný na obcho ­
dovanie.  
Investície držané do splatnosti  
AG16. Ú čtovná jednotka nemá pozitívny zámer drža ť do splatnosti investíciu 
do finančného aktíva s fixnou splatnos ťou, ak:  
a) účtovná jednotka zamýš ľa držať finančné aktívum po čas neurče­
ného obdobia;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 474
 
b) účtovná jednotka je pripravená preda ť finančné aktívum 
(s výnimkou situácie, ktorá sa neopakuje a ktorú nemohla ú čtovná 
jednotka spo ľahlivo očakávať) v reakcii na zmeny v trhových 
úrokových mierach alebo v rizikách, v potrebách likvidity, na zmeny v dostupnosti a vo výnose z alternatívnych investícií, na 
zmeny v zdrojoch a podmienkach financovania alebo na zmeny 
v kurzových rizikách, alebo
 
c) emitent má právo vysporiada ť finančné aktívum v sume významne 
nižšej, ako je jeho amortizovaná hodnota.  
AG17. Dlhový nástroj s premenlivou úrokovou mierou môže splni ť kritériá 
na investíciu držanú do splatnosti. Nástroje vlastného imania nemôžu 
byť investíciami držanými do splatnosti, a to bu ď preto, že majú 
neobmedzenú dobu životnosti (napríklad kme ňové akcie), alebo 
preto, že sumy, ktoré držite ľ môže prija ť, sa môžu líši ť spôsobom, 
ktorý nie je vopred stanovený (ako sú opcie na akciu, warranty 
a podobné práva). S oh ľadom na definíciu investícií držaných do 
splatnosti fixné alebo stanovite ľné platby a fixná doba splatnosti 
znamenajú, že v zmluvnej dohode sa definujú sumy a dátumy platieb držiteľovi, akými sú platby úrokov a istiny. Významným rizikom 
nezaplatenia sa nevylu čuje možnos ť klasifikova ť finančné aktívum 
ako držané do splatnosti za predpokladu, že zmluvné platby sú fixné alebo ich možno stanovi ť a sú splnené ostatné kritériá na takúto 
klasifikáciu. Ak podmienky ve čného dlhového nástroja zabezpe čujú 
platby úroku po čas neurčitej doby, uvedený nástroj nemožno klasifi ­
kovať ako držaný do splatnosti, pretože nemá dátum splatnosti.
 
AG18. Kritériá na klasifikáciu investície držanej do splatnosti sp ĺňa finančné 
aktívum s právom pred časného odkúpenia emitentom v prípade, ak 
má držite ľ úmysel a schopnos ť držať ho do jeho pred časného odkú ­
penia alebo do doby splatnosti a ak by držite ľ získal naspä ť v podstate 
celú účtovnú hodnotu aktíva. Kúpnou opciou emitenta, ak sa uplatní, 
sa jednoducho urých ľuje splatnos ť aktíva. Ak však finan čné aktívum 
môže emitent odkúpi ť na takom základe, ktorý by mal za následok, že 
by držite ľ nezískal spä ť v podstate celú jeho ú čtovnú hodnotu, 
nemožno takéto finan čné aktívum klasifikova ť ako investíciu držanú 
do splatnosti. Pri posudzovaní toho, či by účtovná jednotka získala 
naspäť v podstate celú ú čtovnú hodnotu, posudzuje ú čtovná jednotka 
zaplatenú prémiu a kapitalizované transak čné náklady.  
AG19. Finan čné aktívum s právom preda ť (t. j. držite ľ má právo požadova ť 
od emitenta splatenie alebo spätné odkúpenie finan čného aktíva pred 
jeho splatnos ťou) nemožno klasifikova ť ako investíciu držanú do 
splatnosti, pretože zaplatenie za právo preda ť finančné aktívum nie 
je v súlade s vyjadrením zámeru drža ť finančné aktívum do splatnosti.  
AG20. Pre vä čšinu finan čných aktív je reálna hodnota vhodnejším spôsobom 
oceňovania ako amortizovaná hodnota. Výnimkou je klasifikácia in ­
vestícií držaných do splatnosti, avšak iba v prípade, ak má ú čtovná 
jednotka pozitívny zámer a schopnos ť držať investíciu do splatnosti. 
Ak konanie ú čtovnej jednotky vyvoláva pochybnosti o jej zámere 
a schopnosti drža ť dané investície do splatnosti, odsek 9 zabra ňuje 
použitiu výnimky na primerané časové obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 475
 
AG21. Katastrofický scenár, ktorý je len vzdialene pravdepodobný, akým je 
náhly hromadný výber vkladov klientov z banky alebo podobná 
situácia ovplyv ňujúca pois ťovateľa, neberie ú čtovná jednotka do 
úvahy pri stanovovaní toho, či má pozitívny zámer a schopnos ť 
držať investíciu do splatnosti.  
AG22. Predaje pred splatnos ťou by mohli sp ĺňať podmienku v odseku 9 – 
a tým nespochyb ňovať zámer ú čtovnej jednotky drža ť ostatné inves ­
tície do splatnosti – v prípade, ak sú priradite ľné k niektorej z týchto 
situácií:  
a) významné zhoršenie úverovej spôsobilosti emitenta. Napríklad 
predaj, ktorý sa uskuto ční po zhoršení úverového ratingu externou 
ratingovou agentúrou, nemusí nutne vyvoláva ť pochybnosti 
o zámere ú čtovnej jednotky drža ť iné investície do splatnosti 
v prípade, ak zhoršenie poskytuje dôkaz o významnom zhoršení úverovej spôsobilosti emitenta oproti jeho úverovému hodnoteniu pri prvotnom vykázaní. Podobne, ak ú čtovná jednotka používa na 
posúdenie, do akej miery je vystavená riziku interné ratingy, 
zmeny v takýchto interných ratingoch môžu pomôc ť pri identifi ­
kácii emitentov, u ktorých došlo k významnému zhoršeniu úverovej spôsobilosti za predpokladu, že prístupom ú čtovnej 
jednotky k prira ďovaniu interného ratingu a k zmenám 
v takýchto ratingoch sa poskytuje konzistentné, spo ľahlivé 
a objektívne ocenenie úverovej kvality emitentov. Ak existuje dôkaz, že došlo k zníženiu hodnoty finan čného aktíva (pozri 
odseky 58 a 59), považuje sa často zhoršenie úverovej spôsobilosti 
za významné;
 
b) zmena v da ňovom zákone, ktorou sa eliminuje alebo významne 
znižuje oslobodenie od dane z úroku z investície držanej do splat ­
nosti (nejde však o zmenu v da ňovom zákone, ktorou sa revidujú 
hraničné sadzby dane aplikovate ľné na úrokové výnosy);  
c) významná podniková kombinácia alebo významný predaj (akým je 
predaj segmentu), ktoré si vyžadujú predaj alebo prevod investícií držaných do splatnosti s cie ľom zachovania pozície existujúceho 
úrokového rizika ú čtovnej jednotky alebo politiky úverového rizika 
(hoci je podniková kombinácia udalos ťou, nad ktorou má ú čtovná 
jednotka kontrolu, môžu by ť zmeny v jej investi čnom portfóliu 
s cieľom zachovania pozície úrokového rizika alebo politiky 
úverového rizika skôr reakciou na situáciu ako o čakávanými 
zmenami);
 
d) zmena v zákonných alebo regula čných požiadavkách, ktorá 
významne upravuje to, čo sa považuje za prípustnú investíciu 
alebo maximálnu úrove ň určitých typov investícií, čím spôsobuje, 
že účtovná jednotka vyradí investíciu držanú do doby splatnosti;  
e) významné zvýšenie regula čných kapitálových požiadaviek v rámci 
odvetvia, ktoré spôsobí, že ú čtovná jednotka znižuje objem finan ­ 
čných nástrojov predajom investícií držaných do splatnosti;  
f) významné zvýšenie rizikových váh investícií držaných do splat ­
nosti používaných na ú čely určenia regula čného kapitálu založe ­
ného na rizikách.  
AG23. Ú čtovná jednotka nemá preukázanú schopnos ť držať do splatnosti 
investíciu do finan čného aktíva s fixnou splatnos ťou, ak:  
a) nemá k dispozícii finan čné zdroje, aby pokra čovala vo financovaní 
investície až do splatnosti, alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 476
 
b) podlieha existujúcim právnym alebo iným obmedzeniam, ktorými 
by sa mohol zmari ť jej zámer drža ť finančné aktívum do splat ­
nosti. (Kúpna opcia emitenta však nevyhnutne nemarí zámer účtovnej jednotky drža ť finančné aktívum do splatnosti – pozri 
odsek AG18.)
 
AG24. Okolnosti iné ako tie, ktoré sú tie opísané v odsekoch AG16 až 
AG23, môžu nazna čovať, že účtovná jednotka nemá pozitívny 
zámer alebo schopnos ť držať investíciu do splatnosti.  
AG25. Ú čtovná jednotka posudzuje svoj zámer a schopnos ť držať do splat ­
nosti svoje investície držané do splatnosti nielen pri prvotnom vyká ­
zaní týchto finan čných aktív, ale tiež ku každému  ►M5 koncu 
nasledujúceho obdobia vykazovania ◄. 
Úvery a poh ľadávky  
AG26. Akéko ľvek nederivátové finan čné aktívum s fixnými alebo stanovite ľ­
nými platbami (vrátane úverových aktív, obchodných poh ľadávok, 
investícií v dlhových nástrojoch a vkladov v bankách) môže poten ­
ciálne spĺňať definíciu úverov a poh ľadávok. No finan čné aktívum, 
ktoré je kótované na aktívnom trhu (akým je napríklad kótovaný dlhový nástroj, pozri odsek AG71), nesp ĺňa podmienky klasifikácie 
ako úver alebo poh ľadávka. Finan čné aktíva, ktoré nesp ĺňajú definíciu 
úverov a poh ľadávok, možno klasifikova ť ako investície držané do 
splatnosti v prípade, ak sp ĺňajú podmienky takej klasifikácie (pozri 
odseky 9 a AG16 až AG25). Ú čtovná jednotka môže pri prvotnom 
vykázaní ur čiť finančné aktívum, ktoré by sa inak klasifikovalo ako 
úver alebo poh ľadávka, ako finan čné aktívum oce ňované v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok alebo ako k dispozícii na predaj.
 
VLOŽENÉ DERIVÁTY (odseky 10 až 13)  
AG27. Ak hostite ľská zmluva nemá uvedenú alebo vopred stanovenú splat ­
nosť a predstavuje zostatkový podiel na čistých aktívach ú čtovnej 
jednotky, potom jej ekonomické vlastnosti a riziká sú vlastnos ťami 
a rizikami nástroja vlastného imania a vložený derivát by musel ma ť 
vlastnosti nástroja vlastného imania tej istej ú čtovnej jednotky, aby sa 
považovali za úzko prepojené. Ak hostite ľská zmluva nie je nástrojom 
vlastného imania a sp ĺňa definíciu finan čného nástroja, potom jej 
ekonomické vlastnosti a riziká sú vlastnos ťami a rizikami dlhového 
nástroja.  
AG28. Vložený neop čný derivát (napríklad vložený forward alebo swap) sa 
oddeľuje od svojej hostite ľskej zmluvy na základe v ňom uvedených 
alebo odvodených zásadných podmienok tak, aby výsledkom bola jeho nulová reálna hodnota pri prvotnom vykázaní. Vložený op čný 
derivát (napríklad vložená predajná opcia, kúpna opcia, cap, floor 
alebo swapcia) sa odde ľuje od svojej hostite ľskej zmluvy na základe 
uvedených podmienok op čného prvku. Po čiatočná účtovná hodnota 
hostiteľského nástroja je zostatkovou hodnotou po oddelení vloženého 
derivátu.
 
AG29. Vo všeobecnosti sa viaceré deriváty vložené do jedného nástroja 
považujú za jeden zložený vložený derivát. Pokia ľ však ide 
o vložené deriváty klasifikované ako vlastné imanie (pozri IAS 32), 
tieto sa ú čtujú oddelene od tých, ktoré sa klasifikujú ako aktíva alebo 
záväzky. Okrem toho, ak nástroj disponuje viac ako jedným vloženým derivátom a tieto deriváty sa vz ťahujú na rôzne riziká a dajú sa jedno ­
ducho oddeli ť a sú navzájom nezávislé, ú čtuje sa každý z nich odde ­
lene.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 477
 
AG30. Ekonomické vlastnosti a riziká vloženého derivátu nie sú v úzkom 
vzťahu s hostite ľskou zmluvou [odsek 11 písm. a)] v ďalej uvedených 
príkladoch. V týchto príkladoch, za predpokladu, že sú splnené podmienky uvedené v odseku 11 písm. b) a c), ú čtuje účtovná 
jednotka vložený derivát oddelene od hostite ľskej zmluvy:
 
a) predajná opcia vložená do nástroja, ktorá umož ňuje držite ľovi 
požadova ť od emitenta spätný nákup nástroja za sumu pe ňažných 
prostriedkov alebo iných aktív, ktorá sa mení na základe zmeny ceny akcií alebo komodít, alebo na základe zmeny akciového alebo 
komoditného indexu, nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľským 
dlhovým nástrojom;
 
b) kúpna opcia vložená do nástroja vlastného imania, ktorá umož ňuje 
emitentovi spätne odkúpi ť uvedený nástroj vlastného imania za 
stanovenú cenu, nie je z poh ľadu držite ľa v úzkom vz ťahu 
s hostiteľským nástrojom vlastného imania (z poh ľadu emitenta 
sa kúpna opcia považuje za nástroj vlastného imania za predpo ­
kladu, že sp ĺňa podmienky na takúto klasifikáciu pod ľa IAS 32, 
pričom v takom prípade je vylú čená z rozsahu pôsobnosti tohto 
štandardu);  
c) opcia alebo automatické ustanovenie o pred ĺžení zostávajúcej doby 
splatnosti dlhového nástroja nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľským 
dlhovým nástrojom s výnimkou prípadu, ak sú časne dochádza 
k úprave na približne sú časnú trhovú úrokovú mieru v čase pre­
dĺženia. Ak ú čtovná jednotka emituje dlhový nástroj a držite ľ 
takého dlhového nástroja vypíše kúpnu opciu na dlhový nástroj 
v prospech tretej strany, považuje emitent kúpnu opciu za pred ĺže­
nie doby splatnosti dlhového nástroja za predpokladu, že od 
emitenta možno v dôsledku uplatnenia kúpnej opcie požadova ť 
účasť alebo pomoc pri opätovnom predaji dlhového nástroja na 
trhu;  
d) splátky úrokov alebo splátky istiny naviazané na akciový index 
(equity index) vložené do hostite ľského dlhového nástroja alebo 
poistnej zmluvy – prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny prepo čítava indexom hodnoty nástrojov vlastného imania – 
nie sú v úzkom vz ťahu s hostite ľským nástrojom, pretože riziká 
prirodzene prítomné v hostite ľskom nástroji a vložený derivát sa 
líšia;
 
e) splátky úrokov alebo splátky istiny naviazané na komoditný index 
vložené do hostite ľského dlhového nástroja alebo poistnej zmluvy 
– prostredníctvom ktorého sa suma úrokov alebo istiny prepo čítava 
indexom ceny komodity (napríklad zlata) – nie sú v úzkom vz ťahu 
s hostite ľským nástrojom, pretože riziká prirodzene prítomné 
v hostiteľskom nástroji a vložený derivát sa líšia;  
f) prvok konverzie na vlastné imanie vložený do konvertibilného 
dlhového nástroja nie je z poh ľadu držite ľa nástroja v úzkom 
vzťahu s hostite ľským dlhovým nástrojom (z poh ľadu emitenta 
predstavuje opcia na konverziu na vlastné imanie nástroj vlastného 
imania a je vy ňatá z rozsahu pôsobnosti tohto štandardu za pred ­
pokladu, že sp ĺňa podmienky na takúto klasifikáciu v rámci štan ­
dardu IAS 32);  
▼M22  
g) kúpna, predajná opcia alebo opcia na pred časné splatenie vložená 
do hostite ľskej dlhovej zmluvy alebo hostite ľskej poistnej zmluvy 
nie je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou s výnimkou 
prípadov ke ď: 
i) je realiza čná cena opcie ku každému dátumu uplatnenia 
približne rovnaká ako zostatková hodnota hostite ľského dlho ­
vého nástroja alebo ú čtovná hodnota hostite ľskej poistnej 
zmluvy; alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 478
 
ii) realiza čná cena opcie na pred časné splatenie kompenzuje veri ­
teľovi sumu do výšky približnej sú časnej hodnoty strateného 
úroku za zostávajúcu dobu trvania hostite ľskej zmluvy. Stra ­
tený úrok je sú činom pred časne splatenej sumy istiny 
a diferenciálu úrokových mier. Diferenciál úrokových mier je 
prebytok efektívnej úrokovej miery hostite ľskej zmluvy nad 
efektívnou úrokovou mierou, ktorú by ú čtovná jednotka získala 
k dátumu pred časného splatenia, ak by po čas zostávajúcej doby 
trvania hostite ľskej zmluvy reinvestovala sumu istiny v rámci 
podobnej zmluvy.  
Hodnotenie, či je kúpna alebo predajná opcia v úzkom vz ťahu 
s hostiteľskou dlhovou zmluvou sa uskuto čňuje pred oddelením 
prvku vlastného imania konvertibilného dlhového nástroja 
v súlade s IAS 32;  
▼B 
h) úverové deriváty, ktoré sú vložené do hostite ľského dlhového 
nástroja a ktoré umož ňujú jednej strane („príjemca ru čenia“) 
previesť úverové riziko ur čitého referen čného aktíva, ktoré nemusí 
vlastniť, na inú stranu („ru čiteľ“), nie sú v úzkom vz ťahu 
s hostiteľským dlhovým nástrojom. Takéto úverové deriváty umož ­ 
ňujú ručiteľovi prevzia ť úverové riziko spojené s referen čným 
aktívom bez jeho priameho vlastníctva.  
AG31. Príkladom hybridného nástroja je finan čný nástroj, ktorým sa držite ­ 
ľovi udeľuje právo na spätný predaj finan čného nástroja emitentovi 
výmenou za sumu pe ňažných prostriedkov alebo iných finan čných 
aktív, ktorá sa mení na základe zmeny akciového alebo komoditného 
indexu, ktorý sa môže zvyšova ť alebo znižova ť („nástroj obsahujúci 
právo preda ť“). Pokiaľ emitent pri prvotnom vykázaní neur čí nástroj 
obsahujúci právo preda ť ako finan čný záväzok oce ňovaný v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok, je potrebné oddeli ť vložený 
derivát (t. j. indexovanú splátku istiny) v súlade s odsekom 11, pretože hostite ľská zmluva sa v súlade s odsekom AG27 považuje 
za dlhový nástroj a indexovaná splátka istiny nie je v úzkom vz ťahu 
s hostiteľským dlhovým nástrojom pod ľa odseku AG30 písm. a). 
Pretože splátka istiny sa môže zvyšova ť alebo znižova ť, vložený 
derivát je neop čným derivátom, ktorého hodnota je naviazaná na 
index podkladovej premennej.
 
AG32. V prípade nástroja obsahujúceho právo preda ť, ktorý možno kedy ­
koľvek preda ť späť za peňažné prostriedky rovnajúce sa pomernému 
podielu na hodnote čistých aktív ú čtovnej jednotky (ide napríklad 
o jednotky otvoreného podielového fondu alebo niektoré investi čné 
produkty naviazané na podielovú jednotku), je výsledkom oddelenia vloženého derivátu a ú čtovania každej zložky ocenenie kombinova ­
ného nástroja v sume spätného odkúpenia splatnej  ►
M5 ku koncu 
obdobia vykazovania ◄ v prípade, ak by držite ľ uplatnil svoje právo 
na spätný predaj nástroja emitentovi.  
AG33. Ekonomické vlastnosti a riziká vloženého derivátu sú v úzkom vz ťahu 
s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej zmluvy v ďalej 
uvedených príkladoch. V týchto prípadoch ú čtovná jednotka neú čtuje 
vložený derivát oddelene od hostite ľskej zmluvy:  ▼M22  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 479
 
a) vložený derivát, v ktorom je podkladovou premennou úroková 
miera alebo index úrokovej miery, ktoré môžu meni ť sumu 
úroku, ktorá by bola inak splatná alebo by sa mala prija ť 
z úročenej hostite ľskej dlhovej zmluvy alebo poistnej zmluvy, je 
v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou s výnimkou prípadu, ak 
kombinovaný nástroj možno vysporiada ť takým spôsobom, že 
držiteľ by nezískal naspä ť v podstate celú svoju vykázanú inves ­
tíciu, alebo ak by vložený derivát mohol najmenej zdvojnásobi ť 
počiatočnú mieru výnosnosti držite ľa z hostite ľskej zmluvy 
a mohol by ma ť za následok mieru výnosnosti, ktorá je najmenej 
dvojnásobná v porovnaní s trhovou výnosnos ťou, ktorú by mali 
zmluvy s takými istými podmienkami ako hostite ľská zmluva;  
b) vložený floor alebo cap úrokovej miery do dlhovej zmluvy alebo 
poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou za 
predpokladu, že cap je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo 
nad ňou a floor je na úrovni trhovej úrokovej miery alebo pod 
ňou v čase uzatvorenia zmluvy a cap alebo floor neobsahujú 
pákový efekt vo vz ťahu k hostite ľskej zmluve. Podobne aj usta ­
novenia zmluvy na nákup alebo predaj aktíva (napríklad komo ­
dity), ktoré stanovujú maximum (cap) a minimum (floor) na 
cenu, ktorá sa zaplatí alebo príjme za aktívum, sú v úzkom vz ťahu 
s hostiteľskou zmluvou v prípade, ak boli aj cap aj floor na 
začiatku mimo pe ňazí (out of the money) a neobsahujú pákový 
efekt;  
c) vložený derivát v cudzej mene, ktorý poskytuje tok splátok istiny 
alebo úroku, ktoré sú denominované v cudzej mene, a ktorý je 
vložený do hostite ľského dlhového nástroja (napríklad dlhopis 
v dvoch menách), je v úzkom vz ťahu s hostite ľským dlhovým 
nástrojom. Takýto derivát sa neodde ľuje od hostite ľského nástroja, 
pretože v IAS 21 sa vyžaduje, aby sa kurzové zisky a straty 
z peňažných položiek vykazovali v hospodárskom výsledku;  
d) derivát v cudzej mene vložený do hostite ľskej zmluvy, ktorý je 
poistnou zmluvou alebo nie je finan čným nástrojom (napríklad 
zmluva na nákup alebo predaj nefinan čnej položky, kde je cena 
určená v cudzej mene) je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou 
za predpokladu, že neobsahuje pákový efekt, neobsahuje op čný 
prvok a vyžaduje platby denominované v jednej z týchto mien:  
i) funkčná mena ktorejko ľvek z významných zmluvných strán;  
ii) mena, v ktorej sa bežne ur čuje cena súvisiaceho nadobúdaného 
alebo dodávaného tovaru alebo služby v rámci obchodných 
transakcií vo svete (napríklad v prípade obchodu s ropu ide o americký dolár), alebo
 
iii) mena, ktorá sa bežne používa v rámci zmlúv na nákup alebo 
predaj nefinan čných položiek v ekonomickom prostredí, 
v rámci ktorého sa transakcia uskuto čňuje (napríklad relatívne 
stabilná a likvidná mena, ktorá sa bežne používa v miestnych 
obchodných transakciách alebo pri externom obchode);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 480
 
e) opcia na pred časné splatenie vložená do série úrokových platieb 
(interest-only strip) alebo série platieb istiny (principal-only strip) 
je v úzkom vz ťahu s hostite ľskou zmluvou za predpokladu, že 
hostiteľská zmluva i) prvotne vznikla oddelením práva na prijí ­
manie zmluvných pe ňažných tokov finan čného nástroja, ktorý 
v sebe a sám osebe neobsahoval vložený derivát a ii) neobsahuje 
žiadne podmienky, ktorá nie sú obsiahnuté v pôvodnej hostite ľskej 
dlhovej zmluve;  
f) derivát vložený do hostite ľskej lízingovej zmluvy je v úzkom 
vzťahu s hostite ľskou zmluvou, ak vložený derivát predstavuje 
i) index zoh ľadňujúci infláciu, akým je index lízingových splátok 
k indexu spotrebite ľských cien (za predpokladu, že lízing neobsa ­
huje pákový efekt a index súvisí s infláciou vo vlastnom ekono ­
mickom prostredí ú čtovnej jednotky), ii) podmienené prenájmy 
založené na súvisiacich predajoch, alebo iii) podmienené prenájmy založené na premenlivých úrokových mierach;
 
g) prvok viazanosti na podielovú jednotku (unit-linking feature) 
vložený do hostite ľského finan čného nástroja alebo hostite ľskej 
poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu s hostite ľským nástrojom 
alebo hostite ľskou zmluvou, ak sa platby ur čené podľa podielovej 
jednotky oce ňujú v sú časných jednotkových hodnotách, ktoré 
zohľadňujú reálne hodnoty aktív fondu. Prvok viazanosti na podie ­
lovú jednotku je zmluvnou podmienkou, ktorá vyžaduje platby 
denominované v jednotkách interného alebo externého investi č­
ného fondu;  
h) derivát vložený do poistnej zmluvy je v úzkom vz ťahu 
s hostite ľskou poistnou zmluvou, ak sú vložený derivát 
a hostiteľská poistná zmluva nato ľko vzájomne závislé, že ú čtovná 
jednotka nemôže oceni ť uvedený vložený derivát oddelene 
(t. j. bez oh ľadu na hostite ľskú zmluvu).  
Nástroje obsahujúce vložené deriváty  
AG33A. Ak sa ú čtovná jednotka stane jednou zo strán hybridného (kombino ­
vaného) nástroja, ktorý obsahuje jeden alebo viacero vložených deri ­
vátov, v odseku 11 sa požaduje, aby ú čtovná jednotka identifikovala 
každý takýto vložený derivát, posúdila, či je potrebné jeho oddelenie 
od hostite ľskej zmluvy, a pre tie, ktoré je potrebné oddeli ť, ocenila 
deriváty v reálnej hodnote pri prvotnom vykázaní, ako aj následne. 
Tieto požiadavky môžu by ť zložitejšie alebo môžu ma ť za následok 
menej spo ľahlivé ocenenie, ako by bolo ocenenie celého nástroja 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok. Z toho dôvodu sa 
v tomto štandarde povo ľuje určiť celý nástroj ako oce ňovaný 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok.  
AG33B. Takéto ur čenie sa môže použi ť, či už sa v odseku 11 požaduje oddeli ť 
vložené deriváty od hostite ľskej zmluvy alebo sa takéto oddelenie 
zakazuje. No v odseku 11A by sa neodôvod ňovalo určenie hybrid ­
ného (kombinovaného) nástroja ako oce ňovaného v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok v prípadoch uvedených v odseku 11A 
písm. a) a b), pretože takéto ur čenie by neviedlo k zredukovaniu 
zložitosti alebo zvýšeniu spo ľahlivosti.  
VYKAZOVANIE A UKON ČENIE VYKAZOVANIA (odseky 14 až 42)  
Prvotné vykázanie (odsek 14)  
AG34. V dôsledku zásady uvedenej v odseku 14 vykazuje ú čtovná jednotka 
všetky svoje zmluvné práva a povinnosti z derivátov vo svojej súvahe 
ako aktíva, resp. záväzky, s výnimkou derivátov, ktoré zabra ňujú, aby  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 481
 
sa prevod finan čných aktív ú čtoval ako predaj (pozri odsek AG49). 
Ak prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vyka ­
zovania, nadobúdate ľ nevykazuje prevedené aktívum ako svoje 
aktívum (pozri odsek AG50).  
AG35. Ďalej sú uvedené príklady uplat ňovania zásady z odseku 14:  
a) nepodmienené poh ľadávky a záväzky sa vykazujú ako aktíva alebo 
záväzky vtedy, ke ď sa účtovná jednotka stáva zmluvnou stranou 
zmluvy a následkom toho má zákonné právo prijíma ť alebo 
zákonný záväzok plati ť peňažné prostriedky,  
b) aktíva, ktoré sa majú obstara ť a záväzky, ktoré majú vzniknú ť, 
v dôsledku záväznej povinnosti kúpi ť alebo preda ť tovar alebo 
služby sa vo všeobecnosti nevykazujú dovtedy, kým aspo ň jedna 
zo strán neuskuto čnila plnenie v rámci zmluvy. Napríklad ú čtovná 
jednotka, ktorá prijíma záväznú objednávku, vo všeobecnosti nevy ­
kazuje aktívum (a ú čtovná jednotka, ktorá zadáva objednávku, 
nevykazuje záväzok) v čase vzniku záväzku, ale radšej odkladá 
vykázanie dovtedy, pokým objednaný tovar alebo služby nie sú zaslané, dodané alebo poskytnuté. Ak patrí záväzná povinnos ť na 
nákup alebo predaj nefinan čných položiek do rozsahu pôsobnosti 
odsekov 5 až 7 tohto štandardu, vykáže sa jeho čistá reálna 
hodnota ako aktívum alebo záväzok k dátumu vzniku povinnosti 
[pozri ďalej uvedené písmeno c)]. Okrem toho, ak sa predtým 
nevykázaná záväzná povinnos ť určí ako zabezpe čená položka pri 
zabezpečení reálnej hodnoty, vykáže sa akáko ľvek zmena v čistej 
reálnej hodnote priradite ľná k zabezpe čenému riziku ako aktívum 
alebo záväzok po za čiatku zabezpe čenia (pozri odseky 93 a 94);
 
c) forwardová zmluva, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti tohto štan ­
dardu (pozri odseky 2 až 7) sa k dátumu vzniku povinnosti, a nie k dátumu vysporiadania, vykáže ako aktívum alebo záväzok. Ke ď 
sa účtovná jednotka stane zmluvnou stranou forwardovej zmluvy, 
sú reálne hodnoty práva a povinnosti často rovnaké, a teda čistá 
reálna hodnota forwardu je nulová. Ak čistá reálna hodnota práva 
a povinnosti nie je nulová, zmluva sa vykáže ako aktívum alebo 
záväzok;
 
d) opčné zmluvy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu 
(pozri odseky 2 až 7), sa vykážu ako aktíva alebo záväzky vtedy, keď sa držite ľ alebo vypisovate ľ stane zmluvnou stranou;
 
e) plánované budúce transakcie, bez oh ľadu na ich pravdepodobnos ť, 
sa nepovažujú za aktíva a záväzky, pretože sa ú čtovná jednotka 
nestala zmluvnou stranou.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 482
 
Ukončenie vykazovania finan čného aktíva (odseky 15 až 37)  
AG36. Ďalej uvedený diagram zobrazuje, ako sa postupuje pri posudzovaní 
toho, či a do akej miery sa ukon čí vykazovanie finan čného aktíva.
  
Zmluvy, v rámci ktorých si ú čtovná jednotka ponechá zmluvné práva 
na príjem pe ňažných tokov z finan čného aktíva, avšak prevezme 
zmluvný záväzok plati ť peňažné toky v prospech jedného alebo via ­
cerých príjemcov [odsek 18 písm. b)]  
AG37. K situácii uvedenej v odseku 18 písm. b) (ak si ú čtovná jednotka 
ponechá zmluvné práva na príjem pe ňažných tokov z finan čného 
aktíva, avšak prevezme zmluvný záväzok plati ť peňažné toky 
v prospech jedného alebo viacerých príjemcov) dochádza napríklad 
vtedy, ak ide o subjekt špeciálneho ur čenia alebo trust, ktoré vydávajú 
investorom podiely na úžitkoch z podkladových finan čných aktív, 
ktoré vlastnia, a poskytujú obsluhu pre tieto finan čné aktíva. 
V takom prípade, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 19 
a 20, spĺňajú finančné aktíva podmienky na ukon čenie vykazovania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 483
 
AG38. V rámci uplat ňovania odseku 19 by mohla ú čtovná jednotka napríklad 
byť pôvodcom vzniku finan čného aktíva alebo by mohla by ť 
skupinou, ktorá zah ŕňa konsolidovaný subjekt špeciálneho ur čenia, 
ktorý nadobudol finan čné aktívum a prevádza pe ňažné toky na 
nespriaznených investorov, ktorí sú tre ťou stranou.  
Posúdenie prevodu rizík a odmien z vlastníctva (odsek 20)  
AG39. Príkladmi, ke ď účtovná jednotka previedla v podstate všetky riziká 
a odmeny z vlastníctva, sú:  
a) nepodmienený predaj finan čného aktíva;  
b) predaj finan čného aktíva spolu s opciou na spätný nákup finan č­
ného aktíva za jeho reálnu hodnotu v času spätného nákupu a  
c) predaj finan čného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou, 
ktorá je hlboko mimo pe ňazí (deeply out of money) [t. j. opcia, 
ktorá je do takej miery mimo pe ňazí, že je vysoko nepravdepo ­
dobné, že pred skon čením jej platnosti bude v peniazoch (in the 
money)].  
AG40. Príkladmi, ke ď si účtovná jednotka ponechala v podstate všetky riziká 
a odmeny z vlastníctva, sú:  
a) transakcia predaja a spätného nákupu, kde cena za spätný nákup je 
pevná cena alebo predajná cena plus výnos verite ľa; 
b) zmluva o zapoži čaní cenných papierov;  
c) predaj finan čného aktíva spolu so swapom celkovej výnosnosti, 
ktorým sa presúva trhové riziko spä ť na účtovnú jednotku;  
d) predaj finan čného aktíva spolu s predajnou alebo kúpnou opciou, 
ktoré sú hlboko v peniazoch (deep-in-the money) [t. j. opcia, ktorá 
je už do takej miery v peniazoch (in the money), že je vysoko 
nepravdepodobné, že pred skon čením jej platnosti bude mimo 
peňazí (out of the money)], a  
e) predaj krátkodobých poh ľadávok, za ktoré ú čtovná jednotka ru čí 
nadobúdate ľovi, že bude kompenzova ť úverové straty, ktoré prav ­
depodobne vzniknú.  
AG41. Ak ú čtovná jednotka ur čí, že v dôsledku prevodu previedla v podstate 
všetky riziká a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva, nevykazuje opäť prevedené aktívum v budúcom období s výnimkou situácie, ak 
takéto prevedené aktívum znovu nadobudne v rámci novej transakcie.
 
Posúdenie prevodu kontroly  
AG42. Ú čtovná jednotka si neponechala kontrolu nad prevedeným aktívom, 
ak má nadobúdate ľ reálnu schopnos ť predať prevedené aktívum. 
Účtovná jednotka si ponechala kontrolu nad prevedeným aktívom, 
ak nadobúdate ľ nemá reálnu schopnos ť predať prevedené aktívum. 
Nadobúdate ľ má reálnu schopnos ť predať prevedené aktívum  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 484
 
v prípade, ak sa s takýmto aktívom obchoduje na aktívnom trhu, 
pretože nadobúdate ľ by v prípade, že by musel aktívum ú čtovnej 
jednotke vráti ť, mohol prevedené aktívum znovu kúpi ť na trhu. Naprí ­
klad nadobúdate ľ môže ma ť reálnu schopnos ť predať prevedené 
aktívum, ak sa na prevedené aktívum vz ťahuje opcia, ktorá umož ňuje 
účtovnej jednotke jeho spätný nákup, ale nadobúdate ľ môže v prípade 
uplatnenia si opcie ľahko získa ť prevedené aktívum na trhu. Nadobú ­
dateľ nemá reálnu schopnos ťou predať prevedené aktívum v prípade, 
ak si účtovná jednotka takúto opciu ponechá a nadobúdate ľ nemôže 
ľahko získa ť prevedené aktívum na trhu v prípade, ak si ú čtovná 
jednotka opciu uplatní.  
AG43. Nadobúdate ľ má reálnu schopnos ť predať prevedené aktívum len 
vtedy, ak môže prevedené aktívum preda ť ako celok nespriaznenej 
tretej osobe a je schopný zrealizova ť túto možnos ť jednostranne 
a bez uvalenia ďalších obmedzení na prevod. Zásadnou otázkou 
ostáva, čo je nadobúdate ľ schopný realizova ť v skutočnosti, nie aké 
zmluvné práva má vo vz ťahu k tomu, čo môže vykona ť s prevedeným 
aktívom, alebo aké zmluvné obmedzenia existujú. Konkrétne:  
a) zmluvné právo previes ť prevedené aktívum má len malý praktický 
význam, ak pre prevedené aktívum neexistuje žiadny trh, a  
b) schopnos ť previesť prevedené aktívum má len malý praktický 
význam v prípade, ak sa takýto prevod nemôže uskuto čniť bez 
obmedzení. Z toho dôvodu:  
i) schopnos ť nadobúdate ľa previes ť prevedené aktívum nesmie 
závisieť od činností iných (t. j. musí ís ť o jednostrannú schop ­
nosť) a 
ii) nadobúdate ľ musí byť schopný previes ť prevedené aktívum bez 
potreby prida ť k prevodu akéko ľvek reštriktívne podmienky 
alebo obmedzenia (napríklad podmienky o tom, ako sa má 
úverové aktívum spláca ť alebo opcia, ktorá dáva nadobúdate ­ 
ľovi právo na spätné odkúpenie aktíva).  
AG44. To, že je nepravdepodobné, že nadobúdate ľ predá prevedené aktívum, 
neznamená samo osebe, že si nadobúdate ľ ponechal kontrolu nad 
prevedeným aktívom. Ak sa však predajnou opciou alebo zárukou obmedzuje možnos ť nadobúdate ľa predať prevedené aktívum, potom 
si nadobúdate ľ ponechal kontrolu nad prevedeným aktívom. Ak je 
napríklad predajná opcia alebo záruka dostato čne hodnotná, obme ­
dzuje sa ňou možnos ť nadobúdate ľa predať prevedené aktívum, 
pretože v praxi by nadobúdate ľ nepredal tretej strane prevedené 
aktívum bez pridania podobnej opcie alebo iných obmedzujúcich 
podmienok. Namiesto toho by si nadobúdate ľ ponechal prevedené 
aktívum, aby získal platby v rámci záruky alebo predajnej opcie. Za týchto okolností si prevodca ponechal kontrolu nad prevedeným aktívom.
 
Prevody, ktoré sp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania  
AG45. Ú čtovná jednotka si môže ponecha ť právo na časť úrokových splátok 
z prevedeného aktíva ako kompenzáciu za obsluhu takýchto aktív. Časť úrokových splátok, ktorých by sa ú čtovná jednotka pri ukon čení 
alebo prevode zmluvy na obsluhu vzdala, sa priradí aktívu z obsluhy 
alebo záväzku z obsluhy. Časť splátok úrokov, ktorých by sa ú čtovná 
jednotka nevzdala, predstavuje poh ľadávku zo série úrokových platieb
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 485
 
(interest-only strip). Ak by sa ú čtovná jednotka napríklad nevzdala 
žiadneho úroku pri ukon čení alebo prevode zmluvy na obsluhu, 
potom celé úrokové rozpätie je poh ľadávkou zo série úrokových 
platieb. Na ú čely uplatnenia odseku 27 sa reálne hodnoty aktíva 
z obsluhy a poh ľadávky zo série úrokových platieb (interest-only 
strip) používajú pri rozvrhnutí ú čtovnej hodnoty poh ľadávky medzi 
časť aktíva, ktorej vykazovanie je ukon čené a časť, ktorej vykazo ­
vanie aj na ďalej pokra čuje. Ak poplatok z obsluhy nie je stanovený 
alebo sa o čakáva, že poplatok, ktorý sa prijme, nebude primerane 
kompenzova ť účtovnej jednotke poskytovanie obsluhy, záväzok 
z obsluhy sa vykáže v reálnej hodnote.  
AG46. Pri odhadovaní reálnych hodnôt časti, ktorá sa aj na ďalej vykazuje 
a časti, ktorej vykazovanie sa ukon čí, na účely uplat ňovania 
odseku 27, uplatní ú čtovná jednotka okrem odseku 28 aj požiadavky 
na oceňovanie v reálnej hodnote uvedené v odsekoch 48 až 49 
a AG69 až AG82.  
Prevody, ktoré nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie vykazovania  
AG47. Ďalej sa uvádza použitie zásady uvedenej v odseku 29. Ak záruka 
poskytnutá ú čtovnou jednotkou na straty z nesplatenia prevedeného 
aktíva zabra ňuje ukončeniu vykazovania prevedeného aktíva, pretože 
účtovná jednotka si ponechala v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva prevedeného aktíva, prevedené aktívum sa aj na ďalej 
vykazuje ako celok a prijaté plnenie sa vykáže ako záväzok.  
Pokračujúca zainteresovanos ť v prevedených aktívach  
AG48. Ďalej sú uvedené príklady toho, ako ú čtovná jednotka oce ňuje preve ­
dené aktívum a súvisiaci záväzok pod ľa odseku 30.  
V š e t k y a k t í v a  
a) Ak záruka poskytnutá ú čtovnou jednotkou zaplati ť za straty 
z nesplatenia prevedeného aktíva zabra ňuje ukončiť vykazovanie 
prevedeného aktíva v rozsahu pokra čujúcej zainteresovanosti, 
prevedené aktívum sa k dátumu prevodu ocení nižšou z týchto 
súm: i) ú čtovnej hodnoty aktíva, alebo ii) maximálnej hodnoty 
prijatého plnenia v rámci prevodu, ktorej platba by sa od ú čtovnej 
jednotky mohla požadova ť („záručná hodnota“). Súvisiaci záväzok 
sa prvotne ocení v záru čnej hodnote zvýšenej o reálnu hodnotu 
záruky (ktorá obvykle predstavuje prijatú odmenu za záruku). Následne sa po čiatočná reálna hodnota záruky vykáže 
v hospodárskom výsledku postupne po čas obdobia (pozri IAS 
18) a účtovná hodnota aktíva sa zníži o straty zo zníženia hodnoty.
 
A k t í v a o c e ň o v a n é v a m o r t i z o v a n e j h o d n o t e  
b) Ak záväzok z predajnej opcie vypísanej ú čtovnou jednotkou alebo 
právo z kúpnej opcie držanej ú čtovnou jednotkou zabra ňujú 
ukončiť vykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná jednotka 
oceňuje prevedené aktívum v amortizovanej hodnote, súvisiaci 
záväzok sa oce ňuje v jeho obstarávacej hodnote (t. j. vo výške 
prijatého plnenia) upravenej o amortizáciu akýchko ľvek rozdielov 
medzi obstarávacou hodnotou a amortizovanou hodnotou prevede ­
ného aktíva k dátumu vypršania opcie. Napríklad predpokladajme,  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 486
 
že amortizovaná hodnota a ú čtovná hodnota aktíva k dátumu 
prevodu je 98 CU a výška prijatého plnenia je 95 CU. Amortizo ­
vaná hodnota aktíva k dátumu uplatnenia opcie bude 100 CU. Počiatočná účtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 95 CU 
a rozdiel medzi 95 CU a 100 CU sa vykazuje v hospodárskom 
výsledku použitím metódy efektívnej úrokovej miery. Ak dôjde 
k uplatneniu opcie, rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou súvisiaceho 
záväzku a realiza čnou cenou sa vykáže v hospodárskom výsledku.
 
A k t í v a o c e ň o v a n é v r e á l n e j h o d n o t e  
c) Ak právo z kúpnej opcie, ktoré si ú čtovná jednotka ponechala, 
zabraňuje ukon čiť vykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná 
jednotka oce ňuje prevedené aktívum v reálnej hodnote, aktívum 
sa aj naďalej oceňuje v jeho reálnej hodnote. Súvisiaci záväzok sa 
oceňuje i) realiza čnou cenou opcie zníženou o časovú hodnotu 
opcie v prípade, ak je opcia v peniazoch (in the money) alebo na peniazoch (at the money), alebo ii) reálnou hodnotou prevede ­
ného aktíva zníženou o časovú hodnotu opcie v prípade, ak je 
opcia mimo pe ňazí (out of the money). Úpravou ocenenia súvisia ­
ceho záväzku sa zabezpe čí, že čistá účtovná hodnota aktíva 
a súvisiaceho záväzku predstavuje reálnu hodnotu práva z kúpnej 
opcie. Ak je napríklad reálna hodnota podkladového aktíva 80 CU, realizačná cena opcie je 95 CU a časová hodnota opcie je 5 CU, 
účtovná hodnota súvisiaceho záväzku je 75 CU (80 CU – 5 CU) 
a účtovná hodnota prevedeného aktíva je 80 CU (t. j. jeho reálna 
hodnota).
 
d) Ak predajná opcia vypísaná ú čtovnou jednotkou zabra ňuje ukončiť 
vykazovanie prevedeného aktíva a ú čtovná jednotka oce ňuje 
prevedené aktívum v jeho reálnej hodnote, súvisiaci záväzok sa 
oceňuje realiza čnou cenou opcie zvýšenou o časovú hodnotu 
opcie. Ocenenie aktíva v reálnej hodnote sa obmedzuje na nižšiu hodnotu spomedzi jeho reálnej hodnoty a realiza čnej ceny opcie, 
pretože ú čtovná jednotka nemá nárok na nárast reálnej hodnoty 
prevedeného aktíva nad realiza čnú cenu opcie. Týmto sa zabez ­
pečí, že čistá účtovná hodnota aktíva a súvisiaceho záväzku pred ­
stavuje reálnu hodnotu záväzku z predajnej opcie. Ak je napríklad 
reálna hodnota podkladového aktíva 120 CU, realiza čná cena opcie 
je 100 CU a časová hodnota opcie je 5 CU, ú čtovná hodnota 
súvisiaceho záväzku je 105 CU (100 CU + 5 CU) a ú čtovná 
hodnota aktíva je 100 CU (v tomto prípade realiza čná cena opcie).
 
e) Ak collar vo forme nakúpenej kúpnej opcie a vypísanej predajnej 
opcie zabra ňuje ukon čiť vykazovanie prevedeného aktíva 
a účtovná jednotka oce ňuje aktívum v reálnej hodnote, potom aj 
naďalej oceňuje toto aktívum v reálnej hodnote. Súvisiaci záväzok 
sa oceňuje i) sčítaním realiza čnej ceny kúpnej opcie a reálnej 
hodnoty predajnej opcie a odpo čítaním časovej hodnoty kúpnej 
opcie, ak je kúpna opcia v peniazoch (in the money) alebo na  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 487
 
peniazoch (at the money) alebo ii) s čítaním reálnej hodnoty aktíva 
a reálnej hodnoty predajnej opcie a odpo čítaním časovej hodnoty 
kúpnej opcie, ak je kúpna opcia mimo pe ňazí (out of the money). 
Úpravou súvisiaceho záväzku sa zabezpe čí, že čistá účtovná 
hodnota aktíva a súvisiaceho záväzku predstavuje reálnu hodnotu 
opcií držaných a vypísaných ú čtovnou jednotkou. Predpokladajme 
napríklad, že ú čtovná jednotka prevedie finan čné aktívum oce ňo­
vané v reálnej hodnote a sú časne kúpi kúpnu opciu s realiza čnou 
cenou 120 CU a vypíše predajnú opciu s realiza čnou cenou 80 
CU. Takisto predpokladajme, že reálna hodnota aktíva k dátumu 
prevodu je 100 CU. Časová hodnota predajnej opcie je 1 CU 
a kúpnej opcie 5 CU. V takomto prípade ú čtovná jednotka vykáže 
aktívum v hodnote 100 CU (reálna hodnota aktíva) a záväzok 
v hodnote 96 CU [(100 CU + 1 CU) – 5 CU]. Týmto výpo čtom 
sa dosiahne čistá hodnota aktíva vo výške 4 CU, ktorá predstavuje 
reálnu hodnotu ú čtovnou jednotkou držaných a vypísaných opcií.  
Všetky prevody  
AG49. V rozsahu, v akom prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na 
ukončenie vykazovania, sa zmluvné práva alebo povinnosti prevodcu 
týkajúce sa prevodu neú čtujú oddelene ako deriváty v prípade, ak by 
vykazovanie derivátu a bu ď prevedeného aktíva alebo záväzku vyplý ­
vajúceho z prevodu vyústilo do dvojnásobného vykázania tých istých 
práv alebo povinností. Napríklad kúpna opcia, ktorú si prevodca pone ­
chal, môže zabráni ť účtovaniu prevodu finan čného aktíva ako predaja. 
V takom prípade sa kúpna opcia nevykazuje oddelene ako derivátové aktívum.
 
AG50. V rozsahu, v akom prevod finan čného aktíva nesp ĺňa podmienky na 
ukončenie vykazovania, nadobúdate ľ nevykazuje prevedené aktívum 
ako svoje aktívum. Nadobúdate ľ ukončí vykazovanie pe ňažných 
prostriedkov alebo iných zaplatených plnení a vykáže poh ľadávku 
voči prevodcovi. Ak má prevodca aj právo aj záväzok na opätovné 
získanie kontroly nad celým prevedeným aktívom za fixnú sumu (ako 
napríklad v rámci zmluvy o spätnom odkúpení), môže nadobúdate ľ 
svoju poh ľadávku ú čtovať ako úver alebo poh ľadávku.  
Príklady  
AG51. Ďalej uvedené príklady sú ilustráciou uplat ňovania zásad ukon čenia 
vykazovania uvedených v tomto štandarde:  
a) zmluvy o spätnom odkúpení a zapoži čanie cenných papierov.  Ak 
dôjde k predaju finan čného aktíva na základe zmluvy o spätnom 
odkúpení za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos veri ­
teľa, alebo ak dôjde k jeho zapoži čaniu v rámci zmluvy o jeho 
navrátení prevodcovi, vykazovanie aktíva sa neukon čí, pretože 
prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak nadobúdate ľ získa právo aktívum preda ť alebo 
ho založi ť, prevodca reklasifikuje aktívum vo svojej súvahe, 
napríklad ako poži čané aktívum alebo poh ľadávku zo spätného 
odkúpenia;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 488
 
b) zmluvy o spätnom odkúpení a zapoži čanie cenných papierov – 
aktíva, ktoré sú v podstate rovnaké.  Ak dôjde k predaju finan č­
ného aktíva na základe zmluvy o spätnom odkúpení rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva za pevnú cenu alebo za pred ­
ajnú cenu plus výnos verite ľa, alebo ak dôjde k poži čaniu alebo 
zapožičaniu finan čného aktíva na základe zmluvy o navrátení 
rovnakého alebo v podstate rovnakého aktíva prevodcovi, vyka ­
zovanie aktíva sa neukon čí, pretože prevodca si ponecháva 
v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva;
 
c) zmluvy o spätnom odkúpení a zapoži čanie cenných papierov – 
právo substitúcie.  Ak zmluva o spätnom nákupe za pevnú cenu 
spätného nákupu alebo za cenu rovnajúcu sa predajnej cene plus 
výnos verite ľa alebo podobná transakcia týkajúca sa zapoži čania 
cenných papierov dáva nadobúdate ľovi právo nahradi ť aktíva, 
ktoré sú podobné a majú k dátumu spätného odkúpenia rovnakú 
reálnu hodnotu ako prevedené aktívum, potom sa vykazovanie 
aktíva predaného alebo poži čaného v rámci spätného odkúpenia 
alebo transakcie o zapoži čaní cenných papierov neukon čí, pretože 
prevodca si ponecháva v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva;  
d) právo prvého odmietnutia pri spätnom odkúpení za reálnu 
hodnotu.  Ak ú čtovná jednotka predá finan čné aktívum 
a ponechá si len právo prvého odmietnutia spätného odkúpenia prevedeného aktíva v reálnej hodnote, ak ho nadobúdate ľ následne 
predá, ú čtovná jednotka ukon čí vykazovanie aktíva, pretože 
previedla v podstate všetky práva a odmeny z vlastníctva;
 
e) transakcia fingovaného predaja.  Spätný nákup finan čného aktíva 
krátko po jeho predaji sa niekedy ozna čuje ako fingovaný predaj 
(wash sale). Takýto spätný nákup nevylu čuje ukončenie vykazo ­
vania za predpokladu, že pôvodná transakcia splnila podmienky 
na ukončenie vykazovania. Ak je však zmluva o predaji finan č­
ného aktíva uzatvorená sú časne so zmluvou o spätnom odkúpení 
toho istého aktíva za pevnú cenu alebo za predajnú cenu plus výnos verite ľa, potom sa vykazovanie aktíva neukon čuje;
 
f) predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko v peniazoch 
(deeply in the money).  Ak prevodca môže spätne odkúpi ť preve­
dené finan čné aktívum a kúpna opcia je hlboko v peniazoch, 
prevod nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, pretože si 
prevodca ponechal v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva. Podobne, ak nadobúdate ľ môže spätne preda ť preve­
dené finan čné aktívum a predajná opcia je hlboko v peniazoch, 
prevod nesp ĺňa podmienky na ukon čenie vykazovania, pretože si 
prevodca ponechal v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva;  
g) predajné opcie a kúpne opcie, ktoré sú hlboko mimo pe ňazí 
(deeply out of the money).  Vykazovanie finan čného aktíva, ktoré 
sa prevádza a na prevod sa vz ťahuje iba predajná opcia hlboko 
mimo pe ňazí držaná nadobúdate ľom alebo kúpna opcia hlboko 
mimo pe ňazí držaná prevodcom, sa ukon čí. Je tomu tak preto, 
lebo prevodca previedol v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 489
 
h) aktíva ľahko dostupné, ktoré sú predmetom kúpnej opcie, ktorá 
nie je ani hlboko v peniazoch (deeply in the money) a ani hlboko 
mimo peňazí (deeply out of the money).  Ak účtovná jednotka 
vlastní kúpnu opciu na aktívum, ktoré je na trhu ľahko dostupné 
a opcia nie je ani hlboko v peniazoch a ani hlboko mimo pe ňazí, 
vykazovanie aktíva sa ukon čí. Dôvodom je skuto čnosť, že 
účtovná jednotka i) si neponechala a ani nepreviedla v podstate 
všetky riziká a odmeny z vlastníctva a ii) neponechala si kontrolu. Ak však nie je aktívum na trhu ľahko dostupné, ukon čenie vyka ­
zovania je vylú čené v rozsahu hodnoty aktíva, ktorá je predmetom 
kúpnej opcie, pretože ú čtovná jednotka si ponechala kontrolu nad 
aktívom;
 
i) aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a je predmetom 
predajnej opcie vypísanej ú čtovnou jednotkou, ktorá nie je ani 
hlboko v peniazoch (deeply in the money) a ani hlboko mimo peňazí (deeply out of the money).  Ak účtovná jednotka prevedie 
finančné aktívum, ktoré nie je na trhu ľahko dostupné a vypíše 
predajnú opciu, ktorá nie je hlboko mimo pe ňazí, znamená to, že 
účtovná jednotka si v dôsledku vypísanej predajnej opcie ani 
neponechá a ani neprevedie v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva. Ú čtovná jednotka si ponechá kontrolu nad aktívom 
v prípade, ak je predajná opcia dostato čne hodnotná na to, aby 
zabránila nadobúdate ľovi preda ť aktívum, pri čom v takomto 
prípade sa vo vykazovaní aktíva pokra čuje v rozsahu pokra čujúcej 
zainteresovanosti prevodcu (pozri odsek AG44). Ú čtovná jednotka 
prevedie kontrolu nad aktívom v prípade, ak predajná opcia nie je dostatočne hodnotná na to, aby zabránila nadobúdate ľovi preda ť 
aktívum. V takomto prípade sa vykazovanie aktíva ukon čuje;
 
j) aktíva, ktoré sú predmetom predajnej alebo kúpnej opcie v reálnej 
hodnote alebo forwardovej zmluvy o spätnom nákupe . Prevod 
finančného aktíva, na ktorý sa vz ťahuje len predajná alebo 
kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe, pri čom 
realizačná cena alebo cena spätného odkúpenia sa rovná reálnej 
hodnote finan čného aktíva v čase spätného odkúpenia, má za 
následok ukon čenie vykazovania, pretože došlo k prevodu 
v podstate všetkých rizík a odmien z vlastníctva;  
k) kúpne alebo predajné opcie vysporiadané v pe ňažných prostried ­
koch.  Účtovná jednotka posúdi prevod finan čného aktíva, na ktorý 
sa vzťahuje predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva 
o spätnom nákupe, ktoré budú vysporiadané v čistom formou 
peňažných prostriedkov, aby stanovila, či si ponechala alebo 
previedla v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva. Ak si účtovná jednotka neponechala v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva prevedeného aktíva, stanoví, či si ponechala kontrolu 
nad prevedeným aktívom. To, že sa predajná alebo kúpna opcia alebo forwardová zmluva o spätnom nákupe vysporadúva v čistom formou pe ňažných prostriedkov, automaticky nezna ­
mená, že ú čtovná jednotka previedla kontrolu [pozri odseky 
AG44 a písmená g), h) a i)];
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 490
 
l) právo spätnej kúpy (removal of accounts provisions).  Právo 
spätnej kúpy predstavuje opciu na nepodmienené spätné odkú ­
penie (kúpna opcia), ktorá dáva ú čtovnej jednotke právo poža ­
dovať vrátenie prevedeného aktíva, na ktoré sa vz ťahujú určité 
obmedzenia. Za predpokladu, že takáto opcia vyús ťuje do situácie, 
keď si účtovná jednotka ani neponechá a ani neprevedie 
v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva, vylu čuje ukon­ 
čenie vykazovania len do výšky hodnoty, ktorá je predmetom 
spätného odkúpenia (za predpokladu, že nadobúdate ľ nemôže 
aktíva preda ť). Ak je napríklad ú čtovná hodnota a príjmy 
z prevodu úverových aktív 100 000 CU a jednotlivé úvery by mohli by ť spätne odkúpené, avšak celková suma úverov, ktoré 
by mohli by ť spätne odkúpené, by nemohla presiahnu ť 10 000 
CU, potom objem úverov vo výške 90 000 CU by sp ĺňal požia­
davky na ukon čenie vykazovania;
 
m) clean-up kúpne opcie (clean-up calls).  Účtovná jednotka, ktorá 
môže by ť prevodcom, ktorá poskytuje obsluhu prevedených 
aktív, môže ma ť v držbe clean-up kúpnu opciu na nákup zvyš ­
ných prevedených aktív v prípade, ak suma nesplatených aktív klesne na ur čitú úrove ň, pri ktorej sú náklady na obsluhu pre 
tieto aktíva vyššie v porovnaní s úžitkami plynúcimi z obsluhy. 
Za predpokladu, že takáto clean-up kúpna opcia spôsobí, že účtovná jednotka si neponechá a ani neprevedie v podstate všetky 
riziká a odmeny z vlastníctva a nadobúdate ľ nemôže aktíva 
predať, zabraňuje táto opcia ukon čeniu vykazovania len do tej 
výšky hodnoty aktív, na ktorú sa vz ťahuje táto kúpna opcia;
 
n) podriadené ponechané podiely a úverové záruky.  Účtovná 
jednotka môže nadobúdate ľovi poskytnú ť úverové zlepšenie 
(credit enhancement) prostredníctvom podriadenia časti alebo 
celého podielu, ktorý si ponechala na prevedenom aktíve. 
Podobne môže ú čtovná jednotka poskytnú ť nadobúdate ľovi 
úverové zlepšenie formou úverovej záruky, ktorá môže by ť neob­
medzená alebo obmedzená na ur čitú hodnotu. Ak si ú čtovná 
jednotka ponechá v podstate všetky riziká a odmeny 
z vlastníctva prevedeného aktíva, pokra čuje vo vykazovaní aktíva 
v celom rozsahu. Ak si ú čtovná jednotka ponechá niektoré, ale nie 
v podstate všetky riziká a odmeny z vlastníctva a ponechá si kontrolu, ukon čenie vykazovania je vylú čené vo výške sumy 
peňažných prostriedkov alebo iných aktív, ktorých platba by sa 
od účtovnej jednotky mohla vyžadova ť;
 
o) swapy celkovej výnosnosti (total return swaps).  Účtovná jednotka 
môže preda ť finančné aktívum nadobúdate ľovi a uzatvori ť s ním 
swap celkovej výnosnosti, prostredníctvom čoho sa všetky 
peňažné toky platieb úrokov z podkladového aktíva postupujú 
účtovnej jednotke výmenou za fixnú platbu alebo platbu 
s premenlivou sadzbou a ú čtovná jednotka zárove ň znáša všetky 
zvýšenia alebo zníženia reálnej hodnoty podkladového aktíva. V takomto prípade je ukon čenie vykazovania aktív zakázané;
 
p) úrokové swapy (interest rate swaps).  Účtovná jednotka môže 
previesť na nadobúdate ľa finančné aktívum s fixnou sadzbou 
a uzatvori ť s ním úrokový swap na ú čely prijatia fixnej úrokovej 
sadzby a platenia premenlivej úrokovej sadzby vychádzajúcej 
z nominálnej hodnoty, ktorá sa rovná sume istiny prevedeného  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 491
 
finančného aktíva. Úrokový swap nezabra ňuje ukončeniu vykazo ­
vania prevedeného aktíva pod podmienkou, že platby v rámci 
swapu nie sú podmienené platbami realizovanými v súvislosti s prevedeným aktívom;
 
q) amortizované úrokové swapy.  Účtovná jednotka môže previes ť na 
nadobúdate ľa finančné aktívum s fixnou sadzbou, ktoré sa spláca 
v priebehu času, a uzatvori ť s ním amortizovaný úrokový swap 
s cieľom prijatia fixnej úrokovej sadzby a platenia premenlivej 
úrokovej sadzby na základe nominálnej hodnoty. Ak sa nominálna hodnota swapu amortizuje tak, že sa v akomko ľvek časovom 
okamihu rovná sume istiny nesplateného prevedeného aktíva, 
takýto swap by obvykle vyústil do situácie, ke ď si účtovná 
jednotka ponecháva podstatné riziko pred časného splatenia. 
V takomto prípade ú čtovná jednotka bu ď pokračuje vo vykazo ­
vaní celého prevedeného aktíva, alebo pokra čuje vo vykazovaní 
prevedeného aktíva v rozsahu jej pokra čujúcej zainteresovanosti. 
Naopak, ak amortizácia nominálnej hodnoty swapu nesúvisí s nesplatenou sumou istiny prevedeného aktíva, takýto swap 
nevyústi do situácie, ke ď si účtovná jednotka ponechá riziko pred ­ 
časného splatenia aktíva. Teda takáto situácia by nevylu čovala 
ukončenie vykazovania prevedeného aktíva za predpokladu, že 
platby zo swapu nie sú podmienené úrokovými platbami 
z prevedeného aktíva a že swap nevyús ťuje do situácie, ke ď si 
účtovná jednotka ponecháva akéko ľvek iné významné riziká 
a odmeny z vlastníctva prevedeného aktíva.
 
AG52. Tento odsek ilustruje uplat ňovanie prístupu pokra čujúcej zainteresova ­
nosti v prípade, ak má ú čtovná jednotka pokra čujúcu zainteresovanos ť 
v časti finan čného aktíva.  
Predpokladajme, že ú čtovná jednotka má portfólio úverov 
s možnos ťou predčasného splatenia, ktorých kupón a efektívna 
úroková miera je 10 percent a ktorých suma istiny a amortizovaná hodnota je 10 000 CU. Ú čtovná jednotka uzavrie 
transakciu, v ktorej nadobúdate ľ získa výmenou za platbu vo 
výške 9 115 CU právo na 9 000 CU zo všetkých inkás istiny 
plus úroky vo výške 9,5 percenta. Ú čtovná jednotka si ponechá 
práva na 1 000 CU všetkých inkás istiny plus na súvisiaci úrok vo výške 10 percent, ako aj na zostávajúce rozpätie vo výške 0,5 
percenta zo zvyšnej istiny v hodnote 9 000 CU. Inkasá 
z predčasných splátok sa proporcionálne rozde ľujú medzi 
účtovnú jednotku a nadobúdate ľa v pomere 1:9, avšak všetky 
nezaplatené splátky sa odpo čítavajú z podielu ú čtovnej jednotky 
vo výške 1 000 CU až dovtedy, kým sa tento podiel nevy čerpá. 
Reálna hodnota úverov k dátumu transakcie predstavuje sumu 10 100 CU a odhadovaná reálna hodnota zostávajúceho rozpätia vo výške 0,5 percenta je 40 CU.
 
Účtovná jednotka ur čí, že previedla niektoré významné riziká 
a odmeny z vlastníctva (napríklad významné riziko pred časného 
splatenia), avšak takisto si ponechala niektoré významné riziká a odmeny z vlastníctva (z dôvodu podriadeného ponechaného 
podielu) a ponechala si aj kontrolu. Preto ú čtovná jednotka 
uplatňuje prístup pokra čujúcej zainteresovanosti.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 492
 
Na účely uplatnenia tohto štandardu ú čtovná jednotka analyzuje 
transakciu ako a) ponechanie si pomerného ponechaného podielu 
vo výške 1 000 CU, plus b) podriadenie takéhoto ponechaného podielu s cie ľom poskytnutia úverového zlepšenia (credit enhan ­
cement) nadobúdate ľovi z úverových strát.
 
Účtovná jednotka vypo číta, že suma 9 090 CU (90 percent 
z 10 100 CU) z prijatého plnenia vo výške 9 115 CU predstavuje 
plnenie za pomerný 90-percentný podiel. Zvyšok prijatého 
plnenia (25 CU) predstavuje prijaté plnenie za podriadenie jej ponechaného podielu poskytnutím úverového zlepšenia nadobú ­
dateľovi z úverových strát. Okrem toho zostávajúce rozpätie vo 
výške 0,5 percenta predstavuje prijaté plnenie za úverové zlep ­ 
šenie. Teda celková suma prijatého plnenia za úverové zlepšenie je 65 CU (25 CU + 40 CU).
 
Účtovná jednotka vypo číta zisk alebo stratu z predaja 90- 
percentného podielu pe ňažných tokov. Za predpokladu, že 
k dátumu prevodu nie sú k dispozícii samostatné reálne hodnoty 
prevedenej 90-percentnej časti a zostávajúcej 10-percentnej časti, 
účtovná jednotka alokuje ú čtovnú hodnotu aktíva v súlade 
s odsekom 28 takto:  
Odhadovaná 
reálna 
hodnota  Percen­
tuálny 
podiel  Alokovaná 
účtovná 
hodnota  
Prevedená časť 9 090  90 %  9 000  
Ponechaná časť 1 010  10 %  1 000  
Spolu  10 100  10 000  
Účtovná jednotka vypo číta svoj zisk alebo stratu z predaja 90- 
percentného podielu pe ňažných tokov odpo čítaním alokovanej 
účtovnej hodnoty prevedenej časti od prijatého plnenia, t. j. 90 
CU (9 090 CU – 9 000 CU). Ú čtovná hodnota časti, ktorú si 
účtovná jednotka ponechala, predstavuje 1 000 CU.  
Navyše ú čtovná jednotka vykazuje pokra čujúcu zainteresova ­
nosť, ktorá vyplýva z podriadenia jej ponechaného podielu na 
úverových stratách. Takže ú čtovná jednotka vykazuje aktívum 
v hodnote 1 000 CU (maximálna suma pe ňažných tokov, ktorú 
by účtovná jednotka v rámci podriadenosti nezískala) a súvisiaci 
záväzok v hodnote 1 065 CU (ktorý predstavuje maximálnu hodnotu pe ňažných tokov, ktorú by ú čtovná jednotka nezískala 
v rámci podriadenosti, t. j. 1 000 CU plus reálna hodnota podria ­
denia 65 CU).
 
Všetky uvedené informácie použije ú čtovná jednotka na ú čto­
vanie transakcie takto:  
Má dať Dal  
Pôvodné aktívum  —  9 000  
Aktívum vykázané 
z titulu podriadenia 
zostatkového 
podielu  1 000  —  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 493
 
Má dať Dal  
Aktívum za prijaté 
plnenie vo forme zostávajúceho rozpätia
 40  —  
Zisk alebo strata 
(zisk z prevodu)  —  90  
Záväzok  —  1 065  
Prijaté pe ňažné 
prostriedky  9 115  —  
Spolu  10 155  10 155  
Ihneď po uskuto čnení transakcie predstavuje ú čtovná hodnota 
aktíva sumu 2 040 CU, pozostávajúcu z 1 000 CU, čo predsta ­
vuje alokovanú obstarávaciu hodnotu ponechaného podielu 
a 1 040 CU, čo predstavuje dodato čnú pokračujúcu zainteresova ­
nosť účtovnej jednotky vyplývajúcu z podriadenia ponechaného 
podielu na úverových stratách ( čo zahŕňa zostávajúce rozpätie vo 
výške 40 CU).  
V nasledujúcich obdobiach ú čtovná jednotka vykazuje prijaté 
plnenie za úverové zlepšenie (65 CU) postupne po čas obdobia, 
časovo rozlišuje úrok z vykázaného aktíva pri použití metódy 
efektívnej úrokovej miery a vykazuje akéko ľvek zníženie 
hodnoty vykazovaných úverových aktív. Ako príklad zníženia hodnoty predpokladajme, že v priebehu budúceho roka dôjde k strate zo zníženia hodnoty podkladových úverov vo výške 
300 CU. Ú čtovná jednotka zníži sumu vykazovaného aktíva 
o 600 CU (300 CU sa týka ponechaného podielu a 300 CU sa týka dodato čnej pokra čujúcej zainteresovanosti, ktorá vyplýva 
z podriadenia ponechaného podielu vo vz ťahu k úverovým 
stratám) a zníži svoj vykazovaný záväzok o 300 CU. Čistým 
výsledkom je ú čtovanie zníženia hodnoty úverov vo výške 300 
CU v hospodárskom výsledku.
 
Bežný nákup alebo predaj finan čného aktíva (odsek 38)  
AG53. Bežný nákup alebo predaj finan čných aktív sa vykazuje bu ď použitím 
účtovania dátumom uskuto čnenia obchodu, alebo ú čtovania dátumom 
vysporiadania v súlade s ustanoveniami odsekov AG55 a AG56. 
Použitá metóda sa konzistentne uplat ňuje na všetky nákupy 
a predaje finan čných aktív, ktoré patria do rovnakej kategórie finan ­ 
čných aktív, ako sú definované v odseku 9. Na tento ú čel aktíva, ktoré 
sú držané na obchodovanie, tvoria samostatnú kategóriu odlišnú od 
kategórie aktív ur čených ako oce ňované v reálnej hodnote cez hospo ­
dársky výsledok.  
AG54. Zmluva, ktorá požaduje alebo povo ľuje čisté vysporiadanie zmeny 
v hodnote zmluvy, sa nepovažuje za bežnú zmluvu. Namiesto toho 
sa takáto zmluva ú čtuje ako derivát v období medzi dátumom usku ­
točnenia obchodu a dátumom vysporiadania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 494
 
AG55. Dátum uskuto čnenia obchodu je dátumom, ku ktorému sa ú čtovná 
jednotka zaväzuje kúpi ť alebo preda ť aktívum. Ú čtovanie dátumom 
uskutočnenia obchodu znamená a) vykázanie aktíva, ktoré sa má 
prijať, a záväzku, ktorým sa má za ň zaplatiť, k dátumu uskuto čnenia 
obchodu a b) ukon čenie vykazovania aktíva, ktoré bolo predané, 
vykázanie akéhoko ľvek zisku alebo straty z vyradenia a vykázanie 
pohľadávky vo či kupujúcemu za platbu k dátumu uskuto čnenia 
obchodu. Vo všeobecnosti sa úrok z aktíva a zodpovedajúceho záväzku neza čína časovo rozlišova ť až do dátumu vysporiadania, 
keď dôjde k zmene vlastníctva.
 
AG56. Dátum vysporiadania je dátumom, ku ktorému sa aktívum dodá 
účtovnej jednotke, alebo ku ktorému je aktívum dodané ú čtovnou 
jednotkou. Ú čtovanie dátumom vysporiadania znamená a) vykázanie 
aktíva k dátumu jeho prijatia ú čtovnou jednotkou a b) ukon čenie 
vykazovania aktíva a vykázanie akéhoko ľvek zisku alebo straty 
z vyradenia ku d ňu, keď došlo k jeho dodaniu ú čtovnou jednotkou. 
Ak sa používa ú čtovanie dátumom vysporiadania, ú čtovná jednotka 
účtuje akúko ľvek zmenu reálnej hodnoty aktíva, ktoré sa má prija ť, 
v období od dátumu uskuto čnenia obchodu do dátumu vysporiadania 
rovnakým spôsobom, ako sa ú čtuje pri nadobudnutom aktíve. Inými 
slovami, zmena hodnoty sa nevykazuje pri aktívach ú čtovaných 
v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote; pri aktívach 
klasifikovaných ako finan čné aktíva oce ňované v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok sa zmena hodnoty vykazuje v hospodárskom výsledku; a pokia ľ ide o aktíva klasifikované ako 
k dispozícii na predaj, zmena hodnoty sa vykazuje vo vlastnom imaní.
 
Ukončenie vykazovania finan čného záväzku (odseky 39 až 42)  
AG57. Finan čný záväzok (alebo jeho časť) zaniká, ak dlžník bu ď: 
a) vyrovná záväzok (alebo jeho časť) zaplatením verite ľovi, obvykle 
peňažnými prostriedkami, inými finan čnými aktívami, tovarom 
alebo službami, alebo  
b) je právne zbavený primárnej zodpovednosti za záväzok (alebo jeho 
časť), a to bu ď právnym procesom alebo verite ľom (táto 
podmienka môže by ť splnená, aj ke ď dlžník poskytne záruku).  
AG58. Ak emitent dlhového nástroja spätne odkúpi tento nástroj, dlh zaniká, 
aj keď je emitent tvorcom trhu (market maker) pre daný nástroj alebo 
ho mieni v krátkom čase opätovne preda ť. 
AG59. V prípade, že dlžník nebol právne zbavený svojho záväzku, platba 
tretej strane, vrátane trustu (niekedy nazývaná „in-substance defea ­
sance“), sama osebe nezbavuje dlžníka jeho primárneho záväzku 
voči veriteľovi. 
AG60. Ak dlžník zaplatí tretej strane, aby prevzala záväzok a oznámi veri ­
teľovi, že jeho dlhový záväzok prevzala tretia strana, dlžník neukon čí 
vykazovanie dlhového záväzku. Vykazovanie ukon čí iba vtedy, ak sa 
splní podmienka uvedená v odseku AG57 písm. b). Ak dlžník zaplatí tretej strane, aby prevzala záväzok, a je verite ľom právne zbavený 
svojho záväzku, potom mu tento dlh zanikol. Ak však dlžník súhlasí, 
že bude spláca ť dlh tretej strane alebo priamo pôvodnému verite ľovi, 
vykazuje dlžník nový dlhový záväzok vo či tretej strane.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 495
 
AG61. Hoci právne zbavenie záväzku, či už súdom alebo verite ľom, vedie 
k ukončeniu vykazovania záväzku, ú čtovná jednotka môže vykáza ť 
nový záväzok, ak nie sú splnené podmienky v odsekoch 15 až 37 na ukončenie vykazovania prevedených finan čných aktív. Ak tieto 
kritériá splnené nie sú, vykazovanie prevedených aktív sa neukon čí 
a účtovná jednotka vykazuje nový záväzok súvisiaci s prevedenými 
aktívami.
 
AG62. Na ú čely odseku 40 sú podmienky podstatne odlišné, ak je diskonto ­
vaná súčasná hodnota pe ňažných tokov pod ľa nových podmienok, 
vrátane všetkých platených poplatkov po odpo čítaní akýchko ľvek 
prijatých poplatkov, diskontovaná pri použití pôvodnej efektívnej 
úrokovej miery, minimálne o 10 % odlišná od diskontovanej sú časnej 
hodnoty zostávajúcich pe ňažných tokov pôvodného finan čného 
záväzku. Ak sa výmena dlhových nástrojov alebo zmena podmienok 
účtuje ako zánik záväzku, všetky vzniknuté náklady alebo poplatky sa 
vykazujú ako sú časť zisku alebo straty súvisiacej so zánikom. Ak sa 
takáto výmena alebo zmena neú čtuje ako zánik záväzku, potom 
všetky vzniknuté náklady alebo poplatky upravujú ú čtovnú hodnotu 
záväzku a amortizujú sa po čas zostávajúceho obdobia modifikovaného 
záväzku.  
AG63. V niektorých prípadoch verite ľ zbaví dlžníka jeho sú časného záväzku 
realizovať platby, avšak dlžník na seba preberá ru čiteľskú povinnos ť 
zaplatiť v prípade, ak dôjde k zlyhaniu strany, ktorá na seba prevzala 
primárnu zodpovednos ť. Za takýchto okolností dlžník:  
a) vykazuje nový finan čný záväzok založený na reálnej hodnote jeho 
záväzku zo záruky a  
b) vykazuje zisk alebo stratu na základe rozdielu medzi i) všetkými 
príjmami a ii) ú čtovnou hodnotou pôvodného finan čného záväzku 
zníženou o reálnu hodnotu nového finan čného záväzku.  
OCEŇOVANIE (odseky 43 až 70)  
Prvotné ocenenie finan čných aktív a finan čných záväzkov (odsek 43)  
AG64. Reálnou hodnotou finan čného nástroja pri prvotnom vykázaní je 
obvykle transak čná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prija ­
tého plnenia, pozri takisto odsek AG76). Ak však je časť zaplateného 
alebo prijatého plnenia plnením za nie čo iné ako za finan čný nástroj, 
odhaduje sa reálna hodnota finan čného nástroja pomocou techniky 
oceňovania (pozri odseky AG74 až AG79). Napríklad reálnu hodnotu 
dlhodobého úveru alebo poh ľadávky, ktoré nenesú úrok, možno 
odhadnúť ako súčasnú hodnotu všetkých budúcich pe ňažných príjmov 
diskontovanú pomocou prevládajúcej trhovej úrokovej sadzby 
(sadzieb) pre podobný nástroj (podobný z h ľadiska meny, podmienok, 
typu úrokovej sadzby a iných faktorov) s podobným úverovým ratingom. Akáko ľvek dodato čná požičaná suma predstavuje náklad 
alebo zníženie výnosu, pokia ľ nesplní podmienky na jej vykázanie 
ako iného typu aktíva.
 
AG65. Ak ú čtovná jednotka poskytne úver s netrhovou úrokovou sadzbou 
(napríklad vo výške 5 percent v prípade, ak je trhová sadzba pre podobné úvery 8 percent) a ako kompenzáciu prijme vopred poplatok, účtovná jednotka vykazuje úver v jeho reálnej hodnote, t. j. bez prija ­
tého poplatku. Ú čtovná jednotka akumuluje diskont do hospodárskeho 
výsledku pomocou metódy efektívnej úrokovej miery.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 496
 
Následné oce ňovanie finan čných aktív (odseky 45 a 46)  
AG66. Ak sa finan čný nástroj, ktorý sa predtým vykazoval ako finan čné 
aktívum, oce ňuje v reálnej hodnote a jeho reálna hodnota klesne 
pod nulu, tak ide o finan čný záväzok oce ňovaný v súlade 
s odsekom 47.  
AG67. Ďalej uvedený príklad je ilustráciou ú čtovania transak čných nákladov 
pri prvotnom a následnom oce ňovaní finan čného aktíva k dispozícii 
na predaj. Aktívum bolo nadobudnuté za hodnotu 100 CU plus nákupná provízia vo výške 2 CU. Prvotne sa aktívum vykáže v hodnote 102 CU. Ďalší dátum finan čného vykazovania nastane 
o jeden de ň neskôr, ke ď je kótovaná trhová cena aktíva 100 CU. 
Ak by došlo k predaju aktíva, zaplatila by sa provízia vo výške 3 CU. K uvedenému dátumu sa aktívum ocení vo výške 100 CU (bez ohľadu na možnú províziu z predaja) a strata vo výške 2 CU sa 
vykáže vo vlastnom imaní. Ak má finan čné aktívum k dispozícii na 
predaj fixné alebo stanovite ľné platby, transak čné náklady sa 
pomocou metódy efektívnej úrokovej miery amortizujú do hospodár ­
skeho výsledku. Ak finan čné aktívum k dispozícii na predaj nemá 
fixné alebo stanovite ľné platby, transak čné náklady sa vykážu 
v hospodárskom výsledku v prípade, ke ď sa ukon čí vykazovanie 
alebo sa zníži hodnota tohto aktíva.
 
AG68. Nástroje klasifikované ako úvery a poh ľadávky sa oce ňujú 
v amortizovanej hodnote bez oh ľadu na zámer ú čtovnej jednotky 
držať ich do splatnosti.  
Stanoviská k oce ňovaniu reálnou hodnotou (odseky 48 až 49)  
AG69. Podstatou definície reálnej hodnoty je predpoklad, že ú čtovná 
jednotka predpokladá nepretržitos ť činnosti bez zámeru alebo potreby 
ukončiť svoju činnosť, významne zmenši ť rozsah svojich činností 
alebo uskuto čniť transakciu za nepriaznivých podmienok. Reálna 
hodnota z tohto dôvodu nepredstavuje sumu, ktorú by ú čtovná 
jednotka prijala alebo platila v rámci vynútenej transakcie, pri nedo ­
brovoľnej likvidácii alebo pri exeku čnom predaji. Reálna hodnota 
však odzrkad ľuje úverovú kvalitu nástroja.  
AG70. V tomto štandarde sa používajú pojmy „cena ponuky“ (bid price) 
a „cena dopytu“ (asking price) [niekedy ozna čovaná aj ako „sú časná 
ponuková cena“ (current offer price)] v kontexte kótovaných trhových cien a pojem „pásmo ponuka – dopyt“ pre zahrnutie iba transak čných 
nákladov. Do pojmu „pásmo ponuka – dopyt“ sa iné úpravy, 
pomocou ktorých možno dospie ť k reálnej hodnote (napríklad úverové 
riziko protistrany), nezah ŕňajú.
 
Aktívny trh: kótovaná cena  
AG71. Finan čný nástroj sa považuje za nástroj kótovaný na aktívnom trhu, 
ak sú kótované ceny ľahko a pravidelne dostupné z burzy, od dílera, 
burzového makléra, priemyselného združenia, oce ňovacej služby 
alebo regula čnej agentúry a uvedené ceny predstavujú aktuálne 
a pravidelne sa opakujúce trhové transakcie na nezávislom základe. 
Reálna hodnota sa definuje ako cena dohodnutá medzi ochotným 
kupujúcim a ochotným predávajúcim v nezávislej transakcii. Cie ľom 
stanovenia reálnej hodnoty finan čného nástroja, s ktorým sa obcho ­
duje na aktívnom trhu, je dospie ť k cene, v ktorej by sa uskuto čnila 
►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄ transakcia s týmto 
nástrojom (t. j. bez modifikácie alebo opätovného reštrukturovania  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 497
 
nástroja) na najvýhodnejšom aktívnom trhu, na ktorý má ú čtovná 
jednotka okamžitý prístup. Ú čtovná jednotka však upravuje cenu na 
najvýhodnejšom trhu, aby odzrkad ľovala akéko ľvek rozdiely 
v úverovom riziku protistrany, ktoré sú medzi nástrojmi obchodova ­
nými na tomto trhu a nástrojmi, ktoré sa práve oce ňujú. Najlepší 
dôkaz o reálnej hodnote predstavuje existencia zverej ňovaných ceno ­
vých kotácií na aktívnom trhu a ak takéto kotácie existujú, použijú sa na ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.
 
AG72. Vhodnou kótovanou trhovou cenou pre držané aktívum alebo emito ­
vaný záväzok je zvy čajne aktuálna cena ponuky (bid price) a pre 
nadobúdané aktívum alebo držaný záväzok cena dopytu (asking price). Ak má ú čtovná jednotka aktíva a záväzky so vzájomne 
kompenzovanými trhovými rizikami, môže použi ť stredové trhové 
ceny ako základ na stanovenie reálnych hodnôt vzájomne kompenzo ­
vaných rizikových pozícií a pod ľa potreby použi ť cenu ponuky alebo 
cenu dopytu na čistú otvorenú pozíciu. Ak nie sú k dispozícii aktuálne 
ceny ponuky ani ceny dopytu, cena poslednej transakcie poskytuje 
dôkaz o aktuálnej reálnej hodnote za predpokladu, že sa od dátumu 
transakcie nevyskytla významná zmena v ekonomických okolnostiach. Ak sa od dátumu transakcie zmenili podmienky (napríklad zmena bezrizikovej úrokovej miery po poslednej cenovej kotácii dlhopisu 
spoločnosti), reálna hodnota odzrkad ľuje zmenu v podmienkach so 
zohľadnením aktuálnych cien alebo sadzieb pre podobné finan čné 
nástroje, pod ľa vhodnosti. Podobne, ak ú čtovná jednotka môže 
preukázať, že cena poslednej transakcie nie je reálnou hodnotou 
(napríklad pretože odzrkad ľovala sumu, ktorú by ú čtovná jednotka 
prijala alebo zaplatila v rámci vynútenej transakcie, pri nedobrovo ľnej 
likvidácii alebo pri exeku čnom predaji), táto cena sa upraví. Reálna 
hodnota portfólia finan čných nástrojov je sú činom určitého počtu 
jednotiek nástroja a jeho kótovanej trhovej ceny. Ak na aktívnom 
trhu neexistuje zverejnená cenová kotácia pre finan čný nástroj ako 
celok, avšak existujú aktívne trhy pre jeho zložkové časti, reálna 
hodnota sa stanovuje na základe relevantných trhových cien zložko ­
vých častí.
 
AG73. Ak sa na aktívnom trhu kótuje sadzba (a nie cena), ú čtovná jednotka 
takúto kótovanú trhovú sadzbu použije ako vstupnú veli činu pri tech ­
nike oceňovania na ú čely stanovenia reálnej hodnoty. Ak kótovaná 
trhová sadzba nezah ŕňa úverové riziko alebo iné faktory, ktoré by 
účastníci trhu zahrnuli do ocenenia nástroja, upraví ú čtovná jednotka 
sadzby o tieto faktory.  
Neaktívny trh: technika oce ňovania  
AG74. Ak trh pre finan čný nástroj nie je aktívnym trhom, ú čtovná jednotka 
stanoví reálnu hodnotu použitím techniky oce ňovania. Techniky 
oceňovania zah ŕňajú použitie posledných známych nezávislých trho ­
vých transakcií medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stra ­
nami, ak sú k dispozícii, zoh ľadnenie aktuálnych reálnych hodnôt 
iného nástroja, ktorý je v podstate rovnaký, ďalej použitie analýzy 
diskontovaných pe ňažných tokov a použitie op čných oce ňovacích 
modelov. Ak existuje technika oce ňovania, ktorú bežne používajú 
účastníci trhu na ocenenie nástroja, a táto technika preukázate ľne 
poskytuje spo ľahlivé odhady cien získaných v rámci skuto čných trho ­
vých transakcií, použije ú čtovná jednotka takúto techniku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 498
 
AG75. Cie ľom použitia techniky oce ňovania je ur čiť, aká by bola transak čná 
cena v rámci nezávislej výmeny k dátumu ocenenia, na ktorú by sa 
vzťahovali bežné obchodné kritériá. Reálna hodnota sa odhaduje na 
základe výsledkov techniky oce ňovania, ktorá v maximálnej miere 
využíva trhové vstupy a v čo najmenšej možnej miere sa spolieha 
na špecifické vstupy ú čtovnej jednotky. Od techniky oce ňovania sa 
očakáva, že vedie k realistickému odhadu reálnej hodnoty, ak 
a) primerane zoh ľadňuje to, ako by sa mohlo o čakávať od trhu, že 
ocení daný nástroj, a b) vstupné veli činy použité v technike oce ňo­
vania primerane reprezentujú trhové o čakávania a ocenenia faktorov 
rizikovej výnosnosti obsiahnutých vo finan čnom nástroji.  
AG76. Preto technika oce ňovania a) zah ŕňa všetky faktory, ktoré by pri 
stanovovaní ceny brali ú častníci trhu do úvahy a b) je konzistentná 
s akceptovanými ekonomickými metodikami na oce ňovanie finan ­ 
čných nástrojov. Ú čtovná jednotka periodicky prehodnocuje techniku 
oceňovania a vykonáva testovanie jej opodstatnenosti použitím cien 
z aktuálnych pozorovate ľných trhových transakcií toho istého nástroja 
(t. j. bez modifikácie alebo opätovného reštrukturovania) alebo na 
základe dostupných pozorovate ľných údajov trhu. Ú čtovná jednotka 
získava trhové údaje konzistentne z toho istého trhu, na ktorom nástroj vznikol, alebo na ktorom došlo ku kúpe nástroja. Najlepším 
dôkazom reálnej hodnoty finan čného nástroja pri prvotnom vykázaní 
je transak čná cena (t. j. reálna hodnota zaplateného alebo prijatého 
plnenia), pokia ľ nie je možné reálnu hodnotu tohto nástroja dokáza ť 
porovnaním s inými pozorovate ľnými aktuálnymi trhovými transak ­
ciami s tým istým nástrojom (t. j. bez modifikácie alebo opätovného 
reštrukturovania) alebo na základe techniky oce ňovania, ktorej 
premenné zah ŕňajú výlučne údaje z pozorovate ľných trhov.
 
AG76A. Následné ocenenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku 
a následné vykazovanie ziskov alebo strát musí by ť konzistentné 
s požiadavkami tohto štandardu. Uplatnením odseku AG76 sa nesmie spôsobiť, že by sa pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva alebo 
finančného záväzku vykázal zisk alebo strata. V takom prípade sa 
v IAS 39 požaduje, aby sa po prvotnom vykázaní zisky alebo straty 
vykazovali len do tej miery, ktorá vyplýva zo zmeny faktora (vrátane času), ktorý by ú častníci trhu brali do úvahy pri stanovovaní ceny.
 
AG77. Prvotné nadobudnutie alebo vznik finan čného aktíva alebo vznik 
finančného záväzku predstavuje trhovú transakciu, ktorá tvorí základ 
na odhadovanie reálnej hodnoty finan čného nástroja. Najmä ak je 
finančný nástroj dlhovým nástrojom (ako napríklad úver), jeho reálnu 
hodnotu možno stanovi ť zohľadnením trhových podmienok, ktoré 
existovali k dátumu jeho nadobudnutia, resp. vzniku, a zoh ľadnením 
aktuálnych trhových podmienok alebo úrokových mier, ktoré ú čtovná 
jednotka alebo iné subjekty aktuálne používajú pri podobných dlho ­
vých nástrojoch (t. j. s podobnou zostávajúcou splatnos ťou, charak ­
terom pe ňažných tokov, menou, úverovým rizikom, zabezpe čením 
a úrokovou základ ňou). Alternatívnym riešením za predpokladu, že 
následne po vzniku dlhového nástroja nedošlo k žiadnej zmene v úverovom riziku dlžníka a uplatnených úverových rozpätiach, je 
odvodiť odhad sú časnej trhovej úrokovej miery použitím referen čnej 
(benchmark) úrokovej miery, ktorá odzrkad ľuje vyššiu úverovú 
kvalitu ako podkladový dlhový nástroj, pri čom úverové rozpätie 
zostane konštantné a ú čtovná jednotka vykoná úpravu o zmenu refe ­
renčnej úrokovej miery odo d ňa vzniku. Ak sa od poslednej trhovej 
transakcie podmienky zmenili, zodpovedajúca zmena reálnej hodnoty finančného nástroja, ktorý sa oce ňuje, sa stanovuje so zoh ľadnením 
aktuálnych cien alebo sadzieb podobných finan čných nástrojov, ktoré 
sa podľa potreby upravia o všetky rozdiely oproti oce ňovanému 
nástroju.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 499
 
AG78. Rovnaké informácie nemusia by ť k dispozícii ku každému dátumu 
ocenenia. Napríklad k dátumu, ku ktorému ú čtovná jednotka poskytne 
úver alebo nadobudne dlhový nástroj, s ktorým sa aktívne neobcho ­
duje, má ú čtovná jednotka transak čnú cenu, ktorá je aj trhovou cenou. 
Avšak k dátumu ďalšieho ocenenia nemusia by ť dostupné žiadne 
nové informácie o transakcii a hoci ú čtovná jednotka môže zisti ť 
všeobecnú úrove ň trhových úrokových sadzieb, nemusí vedie ť, akú 
úroveň úverového alebo iného rizika by pri oce ňovaní nástroja 
k takémuto dátumu brali do úvahy ú častníci trhu. Ú čtovná jednotka 
nemusí ma ť informácie o posledných transakciách, aby stanovila 
vhodné úverové rozpätie nad základnú úrokovú sadzbu, ktoré použije pri stanovovaní diskontnej sadzby na výpo čet súčasnej hodnoty. Pri 
absencii dôkazov o opaku by bolo vhodné predpoklada ť, že v rozpätí, 
ktoré existovalo k dátumu poskytnutia úveru, nedošlo k žiadnym 
zmenám. Od ú čtovnej jednotky by sa však o čakávala primeraná 
snaha, aby zistila, či existuje dôkaz o zmene týchto faktorov. Ak 
existuje dôkaz o zmene, ú čtovná jednotka zoh ľadňuje vplyvy zmeny 
pri určovaní reálnej hodnoty finan čného nástroja.
 
AG79. Pri použití analýzy diskontovaných pe ňažných tokov používa ú čtovná 
jednotka jednu alebo viacero diskontných sadzieb rovnajúcich sa 
prevládajúcim mieram návratnosti finan čných nástrojov, ktoré majú 
v podstate rovnaké podmienky a vlastnosti, vrátane úverovej kvality nástroja, zostávajúceho obdobia, po čas ktorého je zmluvná úroková 
sadzba fixná, zostávajúceho obdobia splátok istiny a meny, v ktorej sa 
majú splátky realizova ť. Krátkodobé poh ľadávky a záväzky bez stano ­
venej úrokovej miery možno oceni ť v pôvodnej fakturovanej hodnote 
za predpokladu, že vplyv diskontovania nie je významný.
 
Neaktívny trh: nástroje vlastného imania  
AG80. Reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú 
kótovanú trhovú cenu na aktívnom trhu, a derivátov, ktoré sú na ne naviazané a musia by ť vysporiadané dodaním takéhoto nekótovaného 
nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], je 
možné spo ľahlivo ur čiť, ak a) premenlivos ť v rozpätí racionálnych 
odhadov reálnej hodnoty nie je pre uvedený nástroj významná, alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozpätia možno primerane posúdi ť a použiť pri odhadovaní reálnej hodnoty.
 
AG81. Existuje mnoho situácií, v rámci ktorých premenlivos ť v rozpätí racio ­
nálnych odhadov reálnej hodnoty investícií do nástrojov vlastného 
imania, ktoré nemajú kótovanú trhovú cenu, a na ne naviazaných 
derivátov, ktorých vysporiadanie musí prebehnú ť formou dodania 
takéhoto nekótovaného nástroja vlastného imania [pozri odsek 46 písm. c) a odsek 47], pravdepodobne nebude významná. Bežne je 
možné odhadnú ť reálnu hodnotu finan čného aktíva, ktoré ú čtovná 
jednotka nadobudla od externej strany. Ak je však rozpätie racionál ­
nych odhadov reálnej hodnoty významné a pravdepodobnosti rôznych odhadov nemožno spo ľahlivo zhodnoti ť, účtovná jednotka neoce ňuje 
nástroj v reálnej hodnote.
 
Vstupy k technikám oce ňovania  
AG82. Vhodná technika na odhadnutie reálnej hodnoty konkrétneho finan č­
ného nástroja by mala zah ŕňať pozorovate ľné trhové údaje o trhových 
podmienkach a iných faktoroch, ktoré môžu pravdepodobne ovplyvni ť 
reálnu hodnotu nástroja. Reálna hodnota finan čného nástroja bude 
vychádza ť z jedného alebo z viacerých týchto faktorov (a možno aj 
z iných faktorov):  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 500
 
a) časová hodnota pe ňazí (t. j. úrok v základnej alebo bezrizikovej 
sadzbe).  Základné úrokové sadzby možno obvykle odvodi ť 
z pozorovate ľných cien štátnych dlhopisov a sú často kótované 
vo finančných oznámeniach. Takéto sadzby sa obvykle menia 
s očakávanými dátumami o čakávaných pe ňažných tokov pozd ĺž 
výnosovej krivky úrokových sadzieb na rôzne časové obdobia. 
Z praktických dôvodov môže ú čtovná jednotka ako referen čnú 
(benchmark) sadzbu použi ť všeobecne uznávanú a ľahko pozoro ­
vateľnú všeobecnú sadzbu, akou je napríklad LIBOR alebo 
swapová sadzba. (Ke ďže sadzba ako LIBOR nie je bezrizikovou 
úrokovou mierou, úprava úverového rizika prislúchajúca konkrét ­
nemu finan čnému nástroju sa stanovuje na základe jeho úverového 
rizika vo vz ťahu k úverovému riziku tejto referen čnej sadzby.) 
V niektorých krajinách môžu štátne dlhopisy so sebou nies ť 
významné úverové riziko a nemusia poskytova ť stabilnú refe ­
renčnú základnú úrokovú mieru pre nástroje denominované 
v tejto mene. Niektoré ú čtovné jednotky v týchto krajinách môžu 
mať lepšie úverové postavenie a nižšiu sadzbu na vypoži čiavanie 
si ako vláda. V takom prípade sa môžu základné úrokové miery vhodnejšie stanovova ť zohľadnením úrokovej miery pre najvyššie 
hodnotené podnikové dlhopisy emitované v mene takej jurisdikcie;
 
b) úverové riziko.  Vplyv úverového rizika na reálnu hodnotu 
(t. j. prémia nad základnú úrokovú mieru z dôvodu úverového rizika) možno odvodi ť z pozorovate ľných trhových cien obchodo ­
vaných nástrojov rôznej úverovej kvality alebo z pozorovate ľných 
úrokových mier uplat ňovaných verite ľmi na úvery s rôznymi 
úverovými ratingmi;
 
c) ceny za výmenu cudzích mien.  Aktívne trhy, na ktorých sa usku ­
točňuje výmena cudzích mien, existujú pre vä čšinu významných 
mien a ceny sú kótované denne vo finan čných oznámeniach;  
d) ceny komodít . Pre mnoho komodít existujú pozorovate ľné trhové 
ceny;  
e) ceny akcií.  Ceny (a cenové indexy) obchodovaných nástrojov 
vlastného imania sú na niektorých trhoch ľahko dostupné. Na 
odhadnutie sú časnej trhovej ceny nástrojov vlastného imania, pre 
ktoré nie sú ceny dostupné, sa môžu použi ť techniky založené na 
súčasnej hodnote;  
f) volatilita (t. j. ve ľkosť budúcich zmien v cene finan čného nástroja 
alebo inej položky).  Úrovne volatility aktívne obchodovaných 
položiek možno primerane odhadnú ť na základe historických trho ­
vých údajov alebo pomocou volatilít, ktoré sú zahrnuté v súčasných trhových cenách;
 
g) riziko pred časného splatenia a riziko odstúpenia.  Očakávané 
prípady pred časného splácania finan čných aktív a odstupovania 
od finančných záväzkov je možné odhadnú ť na základe historic ­
kých údajov. (Reálna hodnota finan čného záväzku, od ktorého 
môže protistrana odstúpi ť, nemôže by ť nižšia ako sú časná hodnota 
sumy odstúpenia – pozri odsek 49.);  
h) náklady na obsluhu finan čného aktíva alebo finan čného záväzku.  
Náklady na obsluhu možno odhadnú ť pomocou porovnaní 
s aktuálnymi poplatkami uplat ňovanými inými ú častníkmi trhu. 
Ak sú náklady na obsluhu finan čného aktíva alebo finan čného 
záväzku významné a iní ú častníci trhu by znášali porovnate ľné 
náklady, emitent ich pri stanovení reálnej hodnoty takéhoto finan č­
ného aktíva alebo finan čného záväzku berie do úvahy. Je pravde ­
podobné, že sa reálna hodnota pri vzniku zmluvného práva na budúce poplatky rovná poplatkom zaplateným za ne pri prvotnom obstaraní aktíva s výnimkou situácie, ak budúce poplatky 
a súvisiace náklady nie sú v súlade s trhovými poplatkami 
a nákladmi.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 501
 
Zisky a straty (odseky 55 až 57)  
AG83. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 21 na finan čné aktíva a finan čné 
záväzky, ktoré pod ľa IAS 21 predstavujú pe ňažné položky a sú deno ­
minované v cudzej mene. Pod ľa IAS 21 sa všetky kurzové zisky 
a kurzové straty z pe ňažného majetku a pe ňažných záväzkov vykazujú 
v hospodárskom výsledku. Výnimkou je pe ňažná položka, ktorá je 
určená ako zabezpe čovací nástroj bu ď v rámci zabezpe čenia peňaž­
ných tokov (pozri odseky 95 až 101), alebo zabezpe čenia čistej inves ­
tície (pozri odsek 102). Na ú čely vykazovania kurzových ziskov 
a kurzových strát v súlade s IAS 21 sa pe ňažné aktívum 
k dispozícii na predaj posudzuje tak, ako keby sa ú čtovalo 
v amortizovanej hodnote v cudzej mene. Preto sa pre takéto finan čné 
aktívum kurzové rozdiely vyplývajúce zo zmien v amortizovanej hodnote vykazujú v hospodárskom výsledku a iné zmeny 
v účtovnej hodnote sa vykazujú v súlade s odsekom 55 písm. b). 
Pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, ktoré pod ľa IAS 21 nepred ­
stavujú pe ňažné položky (napríklad nástroje vlastného imania), zisk 
alebo strata, ktorá sa vykazuje priamo vo vlastnom imaní pod ľa 
odseku 55 písm. b), zah ŕňa všetky súvisiace kurzové zložky. Ak je 
medzi nederivátovým pe ňažným aktívom a nederivátovým pe ňažným 
záväzkom zabezpe čovací vzťah, zmeny v kurzovej zložke takýchto 
finančných nástrojov sa vykazujú v hospodárskom výsledku.
 
Zníženie hodnoty a nevymožite ľnosť finančných aktív (odseky 58 
až 70)  
Finančné aktíva ú čtované v amortizovanej hodnote (odseky 63 až 65)  
AG84. Zníženie hodnoty finan čného aktíva ú čtovaného v amortizovanej 
hodnote sa ur čuje použitím pôvodnej efektívnej úrokovej miery 
finančného nástroja, pretože diskontovaním aktuálnou trhovou 
úrokovou sadzbou by sa zavádzali ú činky oce ňovania reálnou 
hodnotou pre finan čné aktíva, ktoré sa inak oce ňujú 
v amortizovanej hodnote. Ak sa v dôsledku finan čných problémov 
dlžníka alebo emitenta opätovne prerokujú alebo inak modifikujú podmienky úveru, poh ľadávky alebo investície držanej do splatnosti, 
zníženie hodnoty sa oce ňuje pomocou pôvodnej efektívnej úrokovej 
miery pred zmenou podmienok. Pe ňažné toky súvisiace 
s krátkodobými poh ľadávkami sa nediskontujú, ak je efekt diskonto ­
vania nevýznamný. Ak má úver, poh ľadávka alebo investícia držaná 
do splatnosti premenlivú úrokovú mieru, diskontnou sadzbou na 
oceňovanie akejko ľvek straty zo zníženia hodnoty v súlade 
s odsekom 63 je sú časná efektívna úroková miera (miery) stanovená 
podľa zmluvy. Ako praktickú pomôcku môže verite ľ oceňovať 
zníženie hodnoty finan čného aktíva ú čtovaného v amortizovanej 
hodnote na základe reálnej hodnoty nástroja pri použití pozorovate ľnej 
trhovej ceny. Výpo čet súčasnej hodnoty o čakávaných budúcich pe ňaž­
ných tokov zabezpe čeného finan čného aktíva odzrkad ľuje peňažné 
toky, ktoré môžu vzniknú ť realizáciou záložného práva mínus náklady 
na získanie a predaj zabezpe čenia, a to bez oh ľadu na pravdepodob ­
nosť realizácie.
 
AG85. V procese odhadovania zníženia hodnoty sa zoh ľadňujú všetky 
úverové expozície, nielen tie s nízkou úverovou kvalitou. Ak ú čtovná 
jednotka napríklad používa interný úverový hodnotiaci systém, posu ­
dzuje všetky úverové stupne a nielen tie, ktoré odzrkad ľujú závažné 
úverové zhoršenie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 502
 
AG86. Výsledkom procesu odhadovania sumy straty zo zníženia hodnoty 
môže by ť jedna suma alebo škála možných súm. V druhom 
z uvedených prípadov ú čtovná jednotka vykáže stratu zo zníženia 
hodnoty rovnajúcu sa najlepšiemu odhadu v rámci škály (  1 ), pričom 
berie do úvahy všetky relevantné informácie dostupné pred zverej ­
nením účtovnej závierky o podmienkach existujúcich  ►M5 na 
konci obdobia vykazovania ◄. 
AG87. Na ú čely skupinového posudzovania zníženia hodnoty sa finan čné 
aktíva zoskupujú na základe podobných charakteristík úverového 
rizika, ktoré poukazujú na schopnos ť dlžníkov zaplati ť všetky splatné 
sumy v súlade so zmluvnými podmienkami (napríklad na základe hodnotenia úverového rizika alebo hodnotiaceho procesu, ktorým sa 
zohľadňuje druh aktíva, priemyselné odvetvie, geografické umiest ­
nenie, typ zabezpe čenia, dobu po splatnosti a iné dôležité faktory). 
Zvolené charakteristiky sú dôležité pri odhadovaní budúcich pe ňaž­
ných tokov pre skupiny takýchto aktív tým, že nazna čujú schopnos ť 
dlžníkov splati ť všetky splatné sumy v súlade so zmluvnými 
podmienkami posudzovaného aktíva. No pravdepodobnosti strát a iné štatistiky týkajúce sa strát sa líšia na skupinovej úrovni medzi a) aktívami, ktoré sa individuálne posudzovali z h ľadiska zníženia 
hodnoty, a zistilo sa, že nedošlo k zníženiu hodnoty a b) aktívami, 
ktoré neboli individuálne posudzované z h ľadiska zníženia hodnoty, 
s tým výsledkom, že môže by ť nutná rôzna suma zníženia hodnoty. 
Ak účtovná jednotka nemá skupinu aktív s podobnými rizikovými 
vlastnosťami, nevykonáva dodato čné hodnotenie.
 
AG88. Vykázanie strát zo zníženia hodnoty na skupinovej úrovni predstavuje 
medzikrok pred identifikáciou strát zo zníženia hodnoty individuál ­
nych aktív v rámci skupiny finan čných aktív, ktoré sa posudzujú 
z hľadiska zníženia hodnoty na skupinovom základe. Hne ď, ako sú 
k dispozícii informácie, ktorými sa špecificky identifikujú straty zo zníženia hodnoty individuálnych aktív v rámci skupiny, sa tieto aktíva 
vylúčia zo skupiny.
 
AG89. Budúce pe ňažné toky v skupine finan čných aktív, ktoré sa posudzujú 
z hľadiska zníženia hodnoty na skupinovom základe, sa odhadujú na 
základe skúsenosti s historickými stratami z aktív, ktoré majú podobné charakteristiky úverového rizika ako tie, ktoré sú v rámci skupiny. Účtovné jednotky, ktoré nemajú vlastné špecifické skúsenosti so stra ­
tami alebo ich skúsenosti sú nedostato čné, použijú skúsenosti získané 
z porovnate ľných skupín finan čných aktív. Skúsenos ť s historickými 
stratami sa upravuje na základe sú časných dostupných údajov 
s cieľom zohľadnenia ú činkov súčasných podmienok, ktoré nemali 
vplyv na obdobie, z ktorého vychádza skúsenos ť s historickými stra ­
tami, ako aj s cie ľom odstránenia ú činkov podmienok v historickom 
období, ktoré v sú časnosti neexistujú. Odhady zmien v budúcich 
peňažných tokoch odzrkad ľujú a sú v priamom súlade so zmenami 
v súvisiacich dostupných údajoch z obdobia na obdobie (akými sú 
zmeny v miere nezamestnanosti, v cenách nehnute ľností, cenách 
komodít, v platobnej situácii alebo v iných faktoroch, ktoré nazna čujú 
vznik strát v skupine a ich závažnos ť). Metodika a predpoklady 
použité na odhadovanie budúcich pe ňažných tokov sa pravidelne 
prehodnocujú, aby sa zabránilo vzniku akýchko ľvek rozdielov 
medzi odhadmi strát a skúsenos ťami so sú časnými stratami.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 503  
( 1 ) IAS 37 odsek 39 obsahuje návod na stanovovanie najlepšieho odhadu v rámci škály 
možných výstupov.
 AG90. Ako príklad uplat ňovania odseku AG89 môže ú čtovná jednotka ur čiť 
na základe historickej skúsenosti, že jednou z hlavných prí čin nespla­
tenia úverov vyplývajúcich z kreditných kariet je úmrtie dlžníka. Účtovná jednotka si môže všimnú ť, že miera úmrtnosti sa z jedného 
roku na druhý nemení. Napriek tomu však niektorí dlžníci v rámci 
skupiny úverov vyplývajúcich z kreditných kariet ú čtovnej jednotky 
mohli v priebehu roka zomrie ť, čo naznačuje, že došlo k strate zo 
zníženia hodnoty takýchto úverov, a to aj napriek tomu, že ú čtovná 
jednotka ku koncu roka ešte nemá informácie o tom, ktorí konkrétni 
dlžníci zomreli. Vzh ľadom na takéto „vzniknuté, ale nevykázané“ 
straty by bolo vhodné vykáza ť stratu zo zníženia hodnoty. Nie je 
však vhodné vykazova ť stratu zo zníženia hodnoty súvisiacu 
s úmrtiami, ktoré sa o čakávajú v budúcom období, pretože 
k výskytu nevyhnutnej stratovej udalosti (smr ť dlžníka) zatia ľ 
nedošlo.
 
AG91. Ak sa pri odhade budúcich pe ňažných tokov použijú miery historickej 
stratovosti, je dôležité, aby sa informácie o mierach historickej stra ­
tovosti aplikovali na skupiny, ktoré sú definované spôsobom konzi ­
stentným so skupinami, v rámci ktorých boli tieto miery historickej 
stratovosti pozorované. Preto by použitá metóda mala umož ňovať 
priradenie každej skupiny k informáciám o skúsenostiach s minulými stratami v skupinách aktív s podobnými charakteristikami 
úverového rizika a k relevantným dostupným údajom, ktoré zoh ľad­ 
ňujú aktuálne podmienky.
 
AG92. Prístupy založené na vzorcoch alebo štatistické metódy možno použi ť 
na stanovenie strát zo zníženia hodnoty v rámci skupiny finan čných 
aktív (napríklad pre úvery s nižším zostatkom) za predpokladu, že sú konzistentné s požiadavkami uvedenými v odsekoch 63 až 65 a AG87 
až AG91. Akýko ľvek použitý model by mal zah ŕňať vplyv časovej 
hodnoty pe ňazí, brať do úvahy pe ňažné toky po čas celej zostávajúcej 
doby životnosti aktíva (nielen nasledujúci rok), zvažova ť vek úverov 
v rámci portfólia a nesmie ma ť za následok stratu zo zníženia hodnoty 
pri prvotnom vykázaní finan čného aktíva.
 
Úrokové výnosy po vykázaní zníženia hodnoty  
AG93. Ak v dôsledku straty zo zníženia hodnoty došlo k zníženiu hodnoty 
finančného aktíva alebo skupiny podobných finan čných aktív, 
úrokové výnosy sa potom vykazujú použitím úrokovej sadzby, ktorá 
sa používa na diskontovanie budúcich pe ňažných tokov na ú čely 
určenia straty zo zníženia hodnoty.  
ZABEZPE ČENIE (odseky 71 až 102)  
Zabezpečovacie nástroje (odseky 72 až 77)  
Nástroje sp ĺňajúce kritériá (odseky 72 a 73)  
AG94. Potenciálna strata z opcie, ktorú ú čtovná jednotka vypíše, by mohla 
byť podstatne vä čšia ako potenciálny zisk z hodnoty súvisiacej zabez ­
pečenej položky. Inými slovami, upísaná opcia nie je efektívnym 
prostriedkom na zníženie rizika zmien zisku alebo straty, ktorému je 
zabezpečená položka vystavená. Z tohto dôvodu upísaná opcia 
nespĺňa podmienky zabezpe čovacieho nástroja s výnimkou prípadu, 
keď je určená ako kompenzácia nakúpenej opcie vrátane tej, ktorá je 
vložená do iného finan čného nástroja (napríklad upísaná kúpna opcia 
použitá na zabezpe čenie záväzku s kúpnou opciou emitenta). Naproti 
tomu má nakúpená opcia potenciálne zisky rovnaké alebo vä čšie ako 
straty, a preto má potenciál zníži ť riziko zmien zisku alebo riziko 
straty vyplývajúcich zo zmien reálnej hodnoty alebo pe ňažných 
tokov. V dôsledku toho sa môže kvalifikova ť ako zabezpe čovací 
nástroj.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 504
 
AG95. Investíciu držanú do splatnosti, ktorá sa ú čtuje v amortizovanej 
hodnote, možno ur čiť ako zabezpe čovací nástroj pri zabezpe čení 
kurzového rizika.  
AG96. Investícia do nekótovaného nástroja vlastného imania, ktorý sa neú č­
tuje v reálnej hodnote, pretože jeho reálnu hodnotu nemožno spo ľa­
hlivo určiť, alebo derivát naviazaný na takýto nekótovaný nástroj 
vlastného imania, ktorý sa musí vysporiada ť dodaním takéhoto nekó ­
tovaného nástroja vlastného imania (pozri odsek 46 písm. c) a odsek 
47), nemôžu by ť určené ako zabezpe čovacie nástroje.  
AG97. Vlastné nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky nie sú finan č­
nými aktívami alebo finan čnými záväzkami ú čtovnej jednotky, 
a preto ich nemožno ur čiť ako zabezpe čovacie nástroje.  
Zabezpečené položky (odseky 78 až 84)  
Položky sp ĺňajúce kritériá (odseky 78 až 80)  
AG98. Záväzná povinnos ť týkajúca sa nadobudnutia podniku v rámci podni ­
kovej kombinácie nemôže by ť zabezpečenou položkou s výnimkou 
kurzového rizika, pretože ostatné zabezpe čované riziká sa nemôžu 
špecificky identifikova ť a oceniť. Takéto ostatné riziká sú všeobec ­
nými obchodnými rizikami.  
AG99. Investícia vykazovaná metódou vlastného imania nemôže by ť zabez­
pečenou položkou pri zabezpe čení reálnej hodnoty, pretože metódou 
vlastného imania sa v hospodárskom výsledku vykazuje podiel inve ­
stora na zisku alebo strate pridruženého podniku a nie zmeny reálnej hodnoty investície. Z podobných dôvodov nemôže by ť investícia do 
konsolidovanej dcérskej spolo čnosti zabezpe čenou položkou pri 
zabezpečení reálnej hodnoty, pretože v rámci konsolidácie sa 
v hospodárskom výsledku vykazuje zisk alebo strata dcérskej spolo č­
nosti a nie zmeny reálnej hodnoty investície. Zabezpe čenie čistej in­
vestície do zahrani čnej prevádzky je odlišné, pretože ide 
o zabezpe čenie kurzového rizika a nie o zabezpe čenie reálnej hodnoty 
súvisiacej so zmenou v hodnote investície.
 
AG99A. V odseku sa 80 uvádza, že v konsolidovanej ú čtovnej závierke 
kurzové riziko z vysoko pravdepodobnej o čakávanej vnútroskupinovej 
transakcie môže sp ĺňať podmienky na zaradenie do kategórie zabez ­
pečenej položky na zabezpe čenie peňažných tokov za predpokladu, že 
transakcia je denominovaná v inej mene, ako je funk čná mena 
účtovnej jednotky vstupujúcej do transakcie a kurzové riziko bude 
mať vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok. Na tento ú čel 
môže byť účtovná jednotka materskou spolo čnosťou, dcérskou spolo č­
nosťou, pridruženým podnikom, spolo čným podnikom alebo 
pobočkou. Ak kurzové riziko o čakávanej vnútroskupinovej transakcie 
nemá vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok, potom vnútro ­
skupinová transakcia nemôže sp ĺňať podmienky na ur čenie ako zabez ­
pečenej položky. Takáto situácia zvy čajne nastane pri platbách 
tantiém, platbách úrokov alebo manažérskych poplatkoch medzi členmi jednej a tej istej skupiny, pokia ľ neexistuje súvisiaca externá 
transakcia. Ak však kurzové riziko o čakávanej vnútroskupinovej tran ­
sakcie má vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok, potom vnútroskupinová transakcia môže sp ĺňať podmienky na ur čenie ako 
zabezpečená položka. Príkladom sú o čakávané predaje alebo nákupy 
zásob medzi členmi jednej a tej istej skupiny, ak sa zárove ň realizuje 
následný predaj týchto zásob externej strane mimo skupinu. Podobne,
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 505
 
očakávaný vnútroskupinový predaj strojov a zariadení z ú čtovnej 
jednotky v skupine, ktorá ich vyrobila, ú čtovnej jednotke v skupine, 
ktorá bude stroje a zariadenia používa ť pri svojej činnosti, môže ma ť 
vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok. Toto by mohlo naprí ­
klad nasta ť, pretože stroje a zariadenia budú odpisované nakupujúcou 
účtovnou jednotkou a suma prvotne vykázaná pre stroje a zariadenia 
sa môže zmeni ť, ak je o čakávaná vnútroskupinová transakcia deno ­
minovaná v mene inej, ako je funk čná mena nakupujúcej ú čtovnej 
jednotky.  
▼M5 
AG99B. Ak zabezpe čenie očakávanej vnútroskupinovej transakcie sp ĺňa 
podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, akýko ľvek zisk alebo strata, 
ktoré sú vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
v súlade s odsekom 95 písm. a), sa reklasifikuje z vlastného imania do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava v rovnakom 
období alebo obdobiach, po čas ktorých menové riziko zabezpe čenej 
transakcie má vplyv na konsolidovaný hospodársky výsledok.
 
▼M15  
AG99BA. Ú čtovná jednotka môže ur čiť všetky zmeny v pe ňažných tokoch alebo 
v reálnej hodnote zabezpe čenej položky v zabezpe čovacom vz ťahu. 
Účtovná jednotka môže takisto ur čiť len zmeny v pe ňažných tokoch 
alebo v reálnej hodnote zabezpe čenej položky nad alebo pod špecifi ­
kovanú cenu alebo inú premennú (jednostranné riziko). Vnútorná 
hodnota nakúpenej opcie v pozícii zabezpe čovacieho nástroja (za 
predpokladu, že má rovnaké základné podmienky ako ur čené riziko), 
ale nie jej časová hodnota, predstavuje jednostranné riziko 
v zabezpe čenej položke. Napríklad ú čtovná jednotka môže ur čiť 
premenlivos ť budúcich výsledkov pe ňažných tokov, ktoré vyplývajú 
z nárastu ceny o čakávaného nákupu komodity. V takejto situácii sú 
určené len straty pe ňažných tokov, ktoré sú výsledkom rastu ceny nad 
špecifikovanú úrove ň. Zabezpe čené riziko nezah ŕňa časovú hodnotu 
nakúpenej opcie, pretože časová hodnota nepredstavuje zložku o čaká­
vanej transakcie, ktorá má vplyv na hospodársky výsledok [odsek 86 písm. b)].
 
▼B 
Určenie finan čných položiek ako zabezpe čené položky (odseky 81 
a 81A)  
AG99C. […] Ú čtovná jednotka však môže ako zabezpe čenú položku ur čiť 
všetky pe ňažné toky celého finan čného aktíva alebo finan čného 
záväzku a zabezpe čovať ich len vo či jednému konkrétnemu riziku 
(napríklad len vo či zmenám, ktoré súvisia so zmenami sadzby 
LIBOR). Napríklad v prípade finan čného záväzku, ktorého efektívna 
úroková miera je 100 bázických bodov pod sadzbou LIBOR, môže 
účtovná jednotka ur čiť ako zabezpe čenú položku celý záväzok 
(t. j. istina plus úrok na úrovni LIBOR mínus 100 bázických bodov) a zabezpe čiť zmenu reálnej hodnoty alebo pe ňažných tokov 
celého záväzku, ktorá súvisí so zmenami sadzby LIBOR. Ú čtovná 
jednotka si takisto môže zvoli ť zabezpečovací pomer, ktorý je iný 
ako 1: 1, aby sa zlepšila efektívnos ť zabezpečenia tak, ako sa uvádza 
v odseku AG100.
 
AG99D. Okrem toho, ak sa finan čný nástroj s fixnou sadzbou zabezpe čuje až 
po uplynutí ur čitého času od jeho vzniku a medzi časom došlo 
k zmene úrokových sadzieb, môže ú čtovná jednotka ur čiť ako zabez ­
pečenú položku podiel rovný referen čnej (benchmark) sadzbe […]. 
Predpokladajme napríklad, že ú čtovná jednotka emituje finan čné ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 506
 
aktívum s fixnou sadzbou v hodnote 100 CU, ktoré má efektívnu 
úrokovú mieru 6 percent v čase, keď sa sadzba LIBOR nachádza 
na úrovni 4 percentá. Ú čtovná jednotka za čne zabezpe čovať uvedené 
aktívum neskôr, ke ď sa sadzba LIBOR zvýši na 8 percent a reálna 
hodnota aktíva sa zníži na 90 CU. Ú čtovná jednotka vypo číta, že ak 
by kúpila aktívum v de ň, keď ho prvýkrát ur čila ako zabezpe čenú 
položku v jeho vtedajšej reálnej hodnote 90 CU, efektívny výnos by predstavoval 9,5 percenta. […]. Ú čtovná jednotka môže ur čiť podiel 
sadzby LIBOR vo výške 8 percent, ktorý pozostáva čiastočne zo 
zmluvných úrokových pe ňažných tokov a čiastočne z rozdielu 
medzi sú časnou reálnou hodnotou (t. j. 90 CU) a sumou splatnou 
k dátumu splatnosti (t. j. 100 CU).
 
▼M15  
AG99E. Odsek 81 umož ňuje účtovnej jednotke ur čiť ako zabezpe čenú položku 
niečo iné než celkovú zmenu reálnej hodnoty alebo premenlivos ť 
peňažných tokov finan čného nástroja. Napríklad:  
a) všetky pe ňažné toky finan čného nástroja je možné ur čiť vo vzťahu 
k peňažným tokom alebo zmenám reálnej hodnoty priradite ľným 
niektorým (ale nie všetkým) rizikám, alebo  
b) niektoré (ale nie všetky) pe ňažné toky finan čného nástroja je 
možné ur čiť vo vzťahu k peňažným tokom alebo zmenám reálnej 
hodnoty priradite ľným všetkým alebo len niektorým rizikám (t. j. 
„podiel“ pe ňažných tokov finan čného nástroja je možné ur čiť vo 
vzťahu k zmenám priradite ľným všetkým alebo len niektorým 
rizikám).  
AG99F. Aby ur čené riziká a podiely bolo prípustné ur čiť pre účtovanie zabez ­
pečenia, musia by ť samostatne identifikovate ľnými zložkami finan č­
ného nástroja, a zmeny v pe ňažných tokoch alebo v reálnej hodnote 
celkového finan čného nástroja, ktoré vyplývajú zo zmien v ur čených 
rizikách a podieloch, musí by ť možné spo ľahlivo oceni ť. Napríklad:  
a) v prípade finan čného nástroja s pevnou sadzbou zabezpe čeného 
proti zmenám reálnej hodnoty priradite ľným zmenám bezrizikovej 
alebo základnej úrokovej miery sa bezriziková alebo základná 
miera zvy čajne považuje za samostatne identifikovate ľnú zložku 
finančného nástroja, ktorý je zárove ň spoľahlivo ocenite ľný, 
b) inflácia nie je samostatne identifikovate ľná a spoľahlivo ocenite ľná 
a nemôže by ť určená ako riziko alebo podiel finan čného nástroja, 
pokiaľ nie sú splnené požiadavky uvedené v písmene c),  
c) zmluvne stanovený infla čný podiel pe ňažných tokov vykázaného 
dlhopisu viazaného na infláciu (za predpokladu, že sa nepožaduje účtovať vložený derivát samostatne) je samostatne identifikova ­
teľný a spoľahlivo ocenite ľný, pokia ľ na iné pe ňažné toky nástroja 
nemá vplyv infla čný podiel.
 
▼B 
Určenie nefinan čných položiek ako zabezpe čené položky (odsek 82)  
AG100. Zmeny v cene zložky alebo komponentu nefinan čného aktíva alebo 
nefinančného záväzku vo všeobecnosti nemajú predvídate ľný, samo ­
statne merate ľný vplyv na cenu položky, ktorý je porovnate ľný 
s vplyvom, aký majú napríklad zmeny v trhových úrokových sadz ­
bách na ceny dlhopisu. Preto je nefinan čné aktívum alebo nefinan čný 
záväzok zabezpe čenou položkou len ako celok alebo vo vz ťahu ku  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 507
 
kurzovému riziku. Ak existuje rozdiel medzi podmienkami zabezpe ­ 
čovacieho nástroja a zabezpe čenou položkou (ako napríklad pri zabez ­
pečení predpokladaného nákupu brazílskej kávy použitím forwardovej 
zmluvy na nákup kolumbijskej kávy za inak podobných podmienok), môže zabezpe čovací vz ťah aj tak sp ĺňať podmienky klasifikácie 
zabezpečovacieho vz ťahu za predpokladu, že boli splnené všetky 
podmienky uvedené v odseku 88 vrátane toho, že sa o čakáva vysoká 
efektívnos ť zabezpečenia. Na tento ú čel môže by ť suma zabezpe čo­
vacieho nástroja vyššia alebo nižšia ako suma zabezpe čenej položky, 
ak sa tým zlepšuje efektívnos ť zabezpečovacieho vz ťahu. Je napríklad 
možné vykona ť regresnú analýzu, aby sa stanovil štatistický vz ťah 
medzi zabezpe čenou položkou (napríklad transakcia s brazílskou 
kávou) a zabezpe čovacím nástrojom (napríklad transakcia 
s kolumbijskou kávou). Ak medzi dvoma premennými existuje reálny 
štatistický vz ťah (t. j. medzi jednotkovými cenami brazílskej 
a kolumbijskej kávy), sklon regresnej krivky možno použi ť pri stano ­
vovaní zabezpe čovacieho pomeru, ktorým sa maximalizuje o čakávaná 
efektívnos ť. Ak je sklon regresnej krivky napríklad 1,02, zabezpe čo­
vacím pomerom založeným na 0,98 množstvových jednotiek zabezpe ­ 
čených položiek k 1,00 množstvových jednotiek zabezpe čovacieho 
nástroja sa maximalizuje o čakávaná efektívnos ť. Zabezpe čovací 
vzťah však môže vies ť k neefektívnosti, ktorá sa po č
as trvania zabez ­
pečovacieho vz ťahu vykazuje v hospodárskom výsledku.  
Určenie skupín položiek ako zabezpe čené položky (odseky 83 a 84)  
AG101. Zabezpe čenie celkovej čistej pozície (napríklad výsledná čistá suma 
všetkých aktív s fixnou sadzbou a záväzkov s fixnou sadzbou 
s podobnou splatnos ťou), a nie špecifickej zabezpe čenej položky, 
nespĺňa podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, avšak takmer taký 
istý vplyv na hospodársky výsledok pri ú čtovaní zabezpe čenia tohto 
typu zabezpe čovacieho vz ťahu možno dosiahnu ť, keď sa ako zabez ­
pečená položka ur čí časť podkladových položiek. Ak má banka naprí ­
klad aktíva vo výške 100 CU a záväzky vo výške 90 CU s rizikami a podmienkami podobného charakteru a zabezpe čuje čistú expozíciu 
10 CU, môže ur čiť ako zabezpe čenú položku 10 CU z týchto aktív. 
Toto určenie je možné použi ť, ak sú takéto aktíva a záväzky nástrojmi 
s fixnou sadzbou, vtedy ide o zabezpe čenie reálnej hodnoty, alebo ak 
sú nástrojmi s premenlivou sadzbou, vtedy ide o zabezpe čenie peňaž­
ných tokov. Podobne, ak má ú čtovná jednotka záväznú povinnos ť 
uskutočniť nákup v cudzej mene v hodnote 100 CU a záväznú povin ­
nosť uskutočniť predaj v cudzej mene v hodnote 90 CU, môže zabez ­
pečiť čistú sumu vo výške 10 CU nadobudnutím derivátu a jeho 
určením ako zabezpe
čovacieho nástroja na sumu 10 CU zo záväznej 
nákupnej povinnosti v hodnote 100 CU.  
Účtovanie zabezpe čenia (odseky 85 až 102)  
AG102. Príkladom zabezpe čenia reálnej hodnoty je zabezpe čenie voči riziku 
zmien reálnej hodnoty dlhových nástrojov s fixnou sadzbou ako 
dôsledku zmien v úrokových sadzbách. Do takéhoto zabezpe čenia 
by mohol vstúpi ť buď emitent alebo držite ľ. 
AG103. Príkladom zabezpe čenia peňažných tokov je použitie swapu, aby sa 
zmenil dlh s premenlivou sadzbou na dlh s fixnou sadzbou 
(t. j. zabezpe čenie budúcej transakcie, v rámci ktorej budúce úrokové 
platby predstavujú zabezpe čené budúce pe ňažné toky).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 508
 
AG104. Zabezpe čenie záväznej povinnosti (napríklad zabezpe čenie voči zmene 
v cene paliva, ktoré sa týka nevykázaného zmluvného záväzku elek ­
trárni nakúpi ť palivo za pevnú cenu) je zabezpe čením voči riziku 
zmeny reálnej hodnoty. Preto je takéto zabezpe čenie zabezpe čením 
reálnej hodnoty, avšak v súlade s odsekom 87 by sa zabezpe čenie 
voči kurzovému riziku vyplývajúce zo záväznej povinnosti mohlo 
alternatívne ú čtovať aj ako zabezpe čenie peňažných tokov.  
Posúdenie efektívnosti zabezpe čenia 
AG105. Zabezpe čenie sa považuje za vysoko efektívne len v prípade, ak sú 
splnené obidve tieto podmienky:  
a) na začiatku zabezpe čenia a v nasledujúcich obdobiach sa o čakáva 
vysoká efektívnos ť zabezpe čenia dosahovaním kompenzácie 
v zmenách reálnej hodnoty alebo pe ňažných tokov priradite ľných 
zabezpečovanému riziku po čas obdobia, na ktoré bolo zabezpe ­ 
čenie určené. Takéto o čakávanie možno preukáza ť viacerými 
spôsobmi, vrátane porovnania minulých zmien reálnej hodnoty 
alebo peňažných tokov zabezpe čenej položky, ktoré súvisia so 
zabezpečeným rizikom, s minulými zmenami reálnej hodnoty 
alebo peňažných tokov zabezpe čovacieho nástroja, alebo preuká ­
zaním významnej štatistickej korelácie medzi reálnou hodnotou alebo pe ňažnými tokmi zabezpe čenej položky 
a zabezpe čovacieho nástroja. Ú čtovná jednotka si môže zvoli ť 
zabezpečovací pomer, ktorý je iný ako 1: 1, aby zlepšila efektív ­
nosť zabezpečenia podľa ustanovenia odseku AG100;
 
b) aktuálne výsledky zabezpe čenia sú v rozpätí 80 až 125 percent. Ak 
sú aktuálne výsledky napríklad také, že strata zo zabezpe čovacieho 
nástroja je vo výške 120 CU a zisk z pe ňažného nástroja je vo 
výške 100 CU, kompenzáciu možno mera ť ako 120/100, čo je 120 
percent, alebo ako 100/120, čo je 83 percent. V tomto príklade, za 
predpokladu, že zabezpe čenie spĺňa podmienku uvedenú 
v písmene a), by ú čtovná jednotka konštatovala, že zabezpe čenie 
bolo vysoko efektívne.  
AG106. Efektívnos ť sa posudzuje minimálne v čase, keď účtovná jednotka 
zostavuje svoju ro čnú účtovnú závierku alebo ú čtovnú závierku 
v priebehu ú čtovného roka.  
AG107. V tomto štandarde sa nešpecifikuje jediná metóda na posúdenie efek ­
tívnosti zabezpe čenia. Metóda, ktorú ú čtovná jednotka uplat ňuje pri 
posudzovaní efektívnosti zabezpe čenia, závisí od jej stratégie riadenia 
rizika. Ak sa stratégia riadenia rizika ú čtovnej jednotky zameriava 
napríklad na periodickú úpravu sumy zabezpe čovacieho nástroja na 
účely zohľadnenia zmien v zabezpe čovanej pozícii, musí ú čtovná 
jednotka preukáza ť, že očakáva vysokú efektívnos ť zabezpečenia len 
do doby, kým nedôjde k ďalšej úprave sumy nástroja zabezpe čenia. 
V niektorých prípadoch aplikuje ú čtovná jednotka rôzne metódy na 
rôzne typy zabezpe čenia. Dokumentácia ú čtovnej jednotky o jej stra ­
tégii zabezpe čenia zah ŕňa postupy na posudzovanie efektívnosti. 
V týchto postupoch sa ur čuje, či posudzovanie zah ŕňa všetky zisky 
alebo straty zo zabezpe čovacieho nástroja alebo či sa vylučuje časová 
hodnota nástroja.  
AG107A. […].  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 509
 
AG108. Ak sú základné podmienky zabezpe čovacieho nástroja 
a zabezpe čeného aktíva, záväzku, záväznej povinnosti alebo vysoko 
pravdepodobnej o čakávanej transakcie rovnaké, zmeny v reálnej 
hodnote a v pe ňažných tokoch priradite ľné k zabezpe čenému riziku 
sa pravdepodobne budú vzájomne úplne kompenzova ť pri vstupe do 
zabezpečenia, ako aj neskôr. Napríklad úrokový swap je pravdepo ­
dobne efektívnym zabezpe čením, ak nominálna hodnota, suma istiny, 
podmienky, dátumy precenenia, dátumy prijatia a platieb úrokov a istiny a základ ňa na stanovenie úrokových sadzieb sú rovnaké pre 
zabezpečovací nástroj aj pre zabezpe čenú položku. Okrem uvedeného 
je zabezpe čenie vysoko pravdepodobného o čakávaného nákupu komo ­
dity forwardovou zmluvou pravdepodobne vysoko efektívne, ak:
 
a) sa forwardová zmluva uzatvorila na nákup rovnakého množstva 
rovnakej komodity v rovnakom čase a oblasti ako zabezpe čený 
očakávaný nákup;  
b) reálna hodnota forwardovej zmluvy na za čiatku je nulová a  
c) buď zmena v diskonte, alebo prémii k forwardovej zmluve je 
vylúčená z posúdenia efektívnosti a vykázaná v hospodárskom 
výsledku alebo je zmena v o čakávaných pe ňažných tokoch vysoko 
pravdepodobnej o čakávanej transakcie založená na forwardovej 
cene komodity.  
AG109. Zabezpe čovacím nástrojom sa niekedy kompenzuje len časť zabezpe­ 
čeného rizika. Napríklad zabezpe čenie by nebolo úplne efektívne, ak 
sú zabezpe čovací nástroj a zabezpe čená položka denominované 
v odlišných menách a tieto by sa nepohybovali spolo čne. Takisto 
zabezpečenie úrokového rizika použitím derivátu by nebolo úplne 
efektívne, ak je časť zmeny v reálnej hodnote derivátu zaprí činená 
úverovým rizikom protistrany.  
AG110. Aby sa splnili podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia, musí zabezpe ­ 
čenie súvisie ť so špecificky identifikovaným a ur čeným rizikom 
a nielen so všeobecnými podnikate ľskými rizikami ú čtovnej jednotky 
a musí v kone čnom dôsledku ovplyvni ť hospodársky výsledok 
účtovnej jednotky. Zabezpe čenie rizika zastarania fyzického majetku 
alebo rizika vyvlastnenia majetku štátom nevyhovuje podmienkam na účtovanie zabezpe čenia; efektivitu nemožno mera ť, keďže tieto riziká 
nie sú spo ľahlivo zmerate ľné.
 
▼M15  
AG110A. Odsek 74 písm. a) povo ľuje účtovnej jednotke oddeli ť vnútornú 
hodnotu a časovú hodnotu op čnej zmluvy a ur čiť ako zabezpe čovací 
nástroj len zmenu vnútornej hodnoty op čnej zmluvy. Výsledkom také ­
hoto určenia môže by ť zabezpečovací vzťah, ktorý je dokonale ú činný 
pri dosahovaní kompenzácie v zmenách pe ňažných tokov priradite ľ­
ných zabezpe čenému jednostrannému riziku o čakávanej transakcie, ak 
sú základné podmienky o čakávanej transakcie a zabezpe čovacieho 
nástroja rovnaké.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 510
 
AG110B. Ak ú čtovná jednotka ur čí nakúpenú opciu ako celok ako zabezpe čo­
vací nástroj jednostranného rizika vychádzajúceho z o čakávanej tran ­
sakcie, zabezpe čovací vzťah nebude dokonale ú činný. Je to tak preto, 
že zaplatená prémia za opciu zah ŕňa časovú hodnotu a, ako sa uvádza 
v odseku AG99BA, ur čené jednostranné riziko nezah ŕňa časovú 
hodnotu opcie. Preto v tejto situácii nenastane kompenzácia medzi 
peňažnými tokmi, ktoré súvisia s časovou hodnotou zaplatenej op čnej 
prémie a ur čeným zabezpe čeným rizikom.  
▼B 
AG111. V prípade úrokového rizika sa efektívnos ť zabezpečenia môže posúdi ť 
zostavením harmonogramu splatností finan čných aktív a finan čných 
záväzkov, ktorý zobrazuje čisté úrokové riziko pre každé časové 
obdobie, za predpokladu, že čistá expozícia súvisí so špecifickým 
aktívom alebo záväzkom (alebo špecifickou skupinou aktív alebo 
záväzkov alebo špecifickým podielom z nich) a spôsobuje tak čistú 
expozíciu, pri čom efektívnos ť zabezpe čenia sa hodnotí vo vz ťahu 
k takémuto aktívu alebo záväzku.  
AG112. Pri posudzovaní efektívnosti zabezpe čenia berie ú čtovná jednotka 
zvyčajne do úvahy časovú hodnotu pe ňazí. Fixná úroková sadzba 
zabezpečenej položky nemusí presne zodpoveda ť fixnej úrokovej 
sadzbe swapu ur čeného ako zabezpe čenie reálnej hodnoty. Premenlivá 
úroková sadzba úro čeného aktíva alebo záväzku takisto nemusí by ť 
rovnaká ako premenlivá úroková sadzba swapu ur čeného ako zabez ­
pečenie peňažných tokov. Reálna hodnota swapu vychádza z jeho 
čistých vysporiadaní. Fixné a variabilné sadzby swapu možno meni ť 
bez vplyvu na čisté vysporiadanie, ak sú obe sadzby zmenené o tú 
istú sumu.  
AG113. Ak ú čtovná jednotka nesp ĺňa kritériá efektívnosti zabezpe čenia, 
ukončí účtovanie zabezpe čenia od posledného dátumu, ku ktorému 
bolo preukázané splnenie podmienok na efektívnos ť zabezpe čenia. 
Ak však ú čtovná jednotka identifikuje udalos ť alebo zmenu 
v okolnostiach, ktoré spôsobili, že zabezpe čovací vzťah prestal sp ĺňať 
kritéria efektívnosti a sú časne preukáže, že pred výskytom takejto 
udalosti alebo zmeny v okolnostiach bolo zabezpe čenie efektívne, 
účtovná jednotka ukon čí účtovanie zabezpe čenia od dátumu uvedenej 
udalosti alebo zmeny v okolnostiach.  
Účtovanie zabezpe čenia reálnej hodnoty na zabezpe čenie úrokového 
rizika portfólia  
AG114. Pokia ľ ide o zabezpe čenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvisia ­
ceho s portfóliom finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, sp ĺňa 
účtovná jednotka požiadavky tohto štandardu, ak je v súlade 
s postupmi uvedenými v písmenách a) až i) a v ďalej uvedených 
odsekoch AG115 až AG132:  
a) ako sú časť procesu riadenia rizika identifikuje ú čtovná jednotka 
portfólio položiek, ktorého úrokové riziko chce zabezpe čiť. 
Portfólio môže obsahova ť len aktíva, len záväzky alebo aj aktíva 
aj záväzky. Ú čtovná jednotka môže identifikova ť dve alebo 
viacero portfólií (napríklad ú čtovná jednotka môže zoskupi ť 
svoje aktíva k dispozícii na predaj do oddeleného portfólia), 
pričom v takom prípade uplat ňuje ďalej uvedený postup osobitne 
na každé portfólio;  ▼M15  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 511
 
b) účtovná jednotka analyzuje portfólio rozdelením do časových 
období precenenia, ktoré vychádzajú skôr z o čakávaných ako 
zmluvných dátumov precenenia. Analýzu časových období prece ­
nenia možno vykona ť rôznymi spôsobmi, vrátane rozvrhnutia 
peňažných tokov do období, v ktorých sa o čakáva ich výskyt, 
alebo rozvrhnutím nominálnych súm istiny do všetkých období 
až do očakávaného dátumu precenenia;  
c) na základe tejto analýzy sa ú čtovná jednotka rozhodne, akú sumu 
chce zabezpe čiť. Účtovná jednotka ur čí za zabezpe čenú položku 
sumu aktív alebo záväzkov (ale nie čistú sumu) z identifikovaného 
portfólia rovnajúcu sa sume, ktorú chce ur čiť ako zabezpe čenú 
sumu […];  
d) účtovná jednotka ur čí úrokové riziko, ktoré zabezpe čuje. Týmto 
rizikom môže by ť podiel úrokového rizika v každej z položiek 
v zabezpe čenej pozícii, akým je napríklad referen čná (benchmark) 
úroková sadzba (napríklad LIBOR);  
e) účtovná jednotka ur čí jeden alebo viacero zabezpe čovacích 
nástrojov pre každé obdobie precenenia;  
f) prostredníctvom ur čení uvedených v písmenách c) až e) ú čtovná 
jednotka posudzuje na za čiatku a v nasledujúcich obdobiach, či 
očakáva vysokú efektívnos ť zabezpe čenia počas obdobia, na 
ktoré je zabezpe čenie určené; 
g) účtovná jednotka pravidelne zis ťuje zmenu reálnej hodnoty zabez ­
pečenej položky [ako je ur čená v písmene c)], ktorá je priradite ľná 
zabezpečovanému riziku [ako je ur čené v písmene d)] […]. Za 
predpokladu, že zabezpe čenie sa aktuálne ur čilo za vysoko efek ­
tívne pri posudzovaní pod ľa zdokumentovanej metódy ú čtovnej 
jednotky pre hodnotenie efektívnosti, ú čtovná jednotka vykáže 
zmenu reálnej hodnoty zabezpe čenej položky ako zisk alebo stratu 
v hospodárskom výsledku a v jednej z dvoch riadkových položiek súvahy v súlade s odsekom 89A. Zmenu reálnej hodnoty nie je 
potrebné rozvrhnú ť na jednotlivé aktíva alebo záväzky;
 
h) účtovná jednotka zis ťuje zmenu reálnej hodnoty zabezpe čovacieho 
nástroja (nástrojov) [ako je ur čené v písmene e)] a vykazuje ju ako 
zisk alebo stratu v hospodárskom výsledku. Reálna hodnota zabez ­
pečovacieho nástroja (nástrojov) sa vykazuje v súvahe ako aktívum 
alebo záväzok;  
i) akákoľvek neefektívnos ť ( 1 ) sa vykáže v hospodárskom výsledku 
ako rozdiel medzi zmenou reálnej hodnoty uvedenou v písmene g) a zmenou reálnej hodnoty uvedenou v písmene h).
 
AG115. Podrobnosti o tomto prístupe sú uvedené ďalej. Tento prístup sa 
uplatňuje len na zabezpe čenie reálnej hodnoty úrokového rizika súvi ­
siaceho s portfóliom finan čných aktív alebo finan čných záväzkov.  
AG116. Portfólio uvedené v odseku AG114 písm. a) môže obsahova ť aktíva 
a záväzky, alebo portfólio môže obsahova ť len aktíva alebo len 
záväzky. Portfólio sa použije na stanovenie sumy aktív alebo záväzkov, ktoré chce ú čtovná jednotka zabezpe čiť. Portfólio však 
samo osebe nie je ur čené ako zabezpe čená položka.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 512  
( 1 ) V tomto kontexte sa uplat ňujú rovnaké úvahy o významnosti ako v rámci IFRS.
 AG117. Pri uplat ňovaní odseku AG114 písm. b) si ú čtovná jednotka stanovuje 
očakávaný dátum precenenia položky ako skorší spomedzi dátumov 
očakávanej splatnosti položky alebo precenenia na trhové sadzby. 
Očakávané dátumy precenenia sa odhadujú na za čiatku zabezpe čenia 
a počas celého trvania zabezpe čenia na základe historických skúse ­
ností a iných dostupných informácií, vrátane informácií a o čakávaní 
o mierach pred časných splácaní, o úrokových sadzbách a ich 
vzájomnom pôsobení. Ú čtovné jednotky, ktoré nemajú vlastné špeci ­
fické skúsenosti alebo sú ich skúsenosti nedostato čné, použijú skúse ­
nosti porovnate ľných účtovných jednotiek s porovnate ľnými finan č­
nými nástrojmi. Tieto odhady sa pravidelne prehodnocujú a aktualizujú na základe skúseností. V prípade položky s fixnou sadzbou, ktorú je možné pred časne splati ť, je očakávaným dátumom 
precenenia dátum, ku ktorému sa o čakáva pred časné splatenie, pokia ľ 
nedochádza k preceneniu na trhové sadzby k skoršiemu dátumu. Pokiaľ ide o skupinu podobných položiek, analýza do časových 
období, ktorá vychádza z o čakávaných dátumov precenenia, môže 
mať formu alokovania percentuálneho podielu skupiny, nie jednotli ­
vých položiek, do každého časového obdobia. Na takéto ú čely aloko ­
vania môže ú čtovná jednotka použi ť aj iné metodiky. Ú čtovná 
jednotka môže použi ť napríklad multiplikátor mier pred časných splá ­
caní na alokovanie amortizovaných úverov do časových úsekov, ktoré 
vychádzajú z o čakávaných dátumov precenenia. Metodika takéhoto 
alokovania však musí by ť v súlade s cie
ľmi a postupmi pre riadenie 
rizika účtovnej jednotky.  
AG118. Príkladom ur čenia uvedeného v odseku AG114 písm. c) je prípad, ak 
v konkrétnom časovom období precenenia ú čtovná jednotka odhaduje, 
že disponuje aktívami s fixnou sadzbou v hodnote 100 CU a záväzkami s fixnou sadzbou v hodnote 80 CU, a rozhodne sa zabezpečiť celú čistú pozíciu v hodnote 20 CU, potom ur čí ako 
zabezpečenú položku aktíva v hodnote 20 CU ( časť aktív) (
 1 ). Určenie 
sa vyjadrí ako „suma meny“ (napríklad suma dolárov, EUR, libier alebo randov), a nie ako jednotlivé aktíva. Z toho vyplýva, že všetky aktíva (alebo záväzky), z ktorých sa zabezpe čená suma čerpá – 
t. j. celých 100 CU aktív vo vyššie uvedenom príklade – musí by ť 
položkami, ktorých reálna hodnota sa mení v závislosti od zmien zabezpečovanej úrokovej miery […].
 
AG119. Ú čtovná jednotka tiež plní iné požiadavky na ur čenie a dokumentáciu 
uvedené v odseku 88 písm. a). Pokia ľ ide o zabezpe čenie úrokového 
rizika portfólia, v tomto ur čení a dokumentácii sa špecifikuje postoj 
účtovnej jednotky k všetkým premenným, ktoré sa používajú pri iden ­
tifikácii zabezpe čenej sumy, a k spôsobu merania efektívnosti, vrátane 
týchto údajov:  
a) ktoré aktíva a záväzky sa majú zahrnú ť do zabezpe čenia portfólia 
a na akom základe sa vyradia z portfólia;  
b) ako účtovná jednotka odhaduje dátumy precenenia, vrátane toho, 
aké predpoklady úrokovej miery predstavujú základ odhadov mier 
predčasných splácaní a základ na zmenu týchto odhadov. Rovnaká 
metóda sa používa aj pre prvotné odhady realizované v čase 
zahrnutia aktíva alebo záväzku do zabezpe čeného portfólia, ako 
aj pre neskoršie revízie uvedených odhadov;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 513  
( 1 ) Tento štandard umož ňuje účtovnej jednotke ozna čiť akúkoľvek sumu dostupných 
podmienky sp ĺňajúcich aktív alebo záväzkov, t. j. v tomto prípade akúko ľvek sumu 
aktív medzi 0 CU a 100 CU.
 c) počet a trvanie časových období precenenia;  
d) ako často účtovná jednotka testuje efektívnos ť […];  
e) metodika, ktorú používa ú čtovná jednotka na stanovenie sumy 
aktív alebo záväzkov ur čenej ako zabezpe čená položka […];  
f) […] či účtovná jednotka bude testova ť efektívnos ť pre každé 
časové obdobie precenenia jednotlivo alebo pre všetky časové 
obdobia spolo čne, alebo bude používa ť určitú kombináciu týchto 
dvoch spôsobov.  
Politika uvedená v rámci ur čovania a dokumentovania zabezpe čova­
cieho vzťahu musí by ť v súlade s cie ľmi a postupmi pre riadenie 
rizika účtovnej jednotky. Zmeny v politike sa nesmú vykonáva ť ľubo­
voľne. Zmeny musia by ť opodstatnené na základe zmien trhových 
podmienok a iných faktorov a založené na cie ľoch a postupoch 
riadenia rizika ú čtovnej jednotky a konzistentné s nimi.  
AG120. Zabezpe čovací nástroj uvedený v odseku AG114 písm. e) môže by ť 
jednotlivým derivátom alebo portfóliom derivátov, z ktorých všetky sú vystavené zabezpe čenému úrokovému riziku pod ľa určenia v odseku 
AG114 písm. d) (napríklad portfólio úrokových swapov, z ktorých 
všetky sú vystavené sadzbe LIBOR). Takéto portfólio derivátov 
môže obsahova ť vzájomne sa kompenzujúce rizikové pozície. 
Nemôže však obsahova ť upísané opcie alebo čisté upísané opcie, 
pretože tento štandard (
 1 ) neumož ňuje určiť takéto opcie ako zabezpe ­ 
čovacie nástroje (s výnimkou situácie, ke ď sa upísaná opcia ur čí ako 
kompenzácia k nakúpenej opcii). Ak sa zabezpe čovacím nástrojom 
zabezpečuje suma ur čená v odseku AG114 písm. c) dlhšie ako 
jedno časové obdobie precenenia, je táto suma rozvrhnutá na všetky 
časové obdobia, ktoré sa nástrojom zabezpe čujú. Je však nutné rozvr ­
hnúť celý zabezpe čovací nástroj na tieto časové obdobia precenenia, 
pretože štandard (  2 ) neumož ňuje určiť zabezpe čovací vzťah len na 
časť časového obdobia, po čas ktorého zabezpe čovací nástroj ostáva 
nesplatený.  
AG121. Ak ú čtovná jednotka ur čuje zmenu reálnej hodnoty položky 
s možnos ťou predčasného splatenia v súlade s odsekom AG114 
písm. g), zmena úrokových sadzieb ovplyv ňuje reálnu hodnotu položky 
s možnosťou predčasného splatenia dvoma spôsobmi: ovplyv ňuje reálnu 
hodnotu zmluvných pe ňažných tokov a reálnu hodnotu opcie na pred ­ 
časné splatenie, ktorá je obsiahnutá v položke s možnos ťou predčasného 
splatenia. V odseku 81 tohto štandardu sa ú čtovnej jednotke umož ňuje 
určiť podiel finan čného aktíva alebo finan čného záväzku, ktorý má 
spoločnú expozíciu vo či riziku, ako zabezpe čenú položku za predpo ­
kladu, že sa dá efektívnos ť merať. […].  
AG122. V štandarde sa nekonkretizujú techniky používané na stanovenie sumy 
uvedenej v odseku AG114 písm. g), a to zmeny reálnej hodnoty 
zabezpečenej položky, ktorú možno priradi ť zabezpečenému riziku. 
[…]. Nie je vhodné predpoklada ť, že sa zmeny reálnej hodnoty zabez ­
pečenej položky rovnajú zmenám hodnoty zabezpe čovacieho nástroja.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 514  
( 1 ) Pozri odseky 77 a AG94. 
( 2 ) Pozri odsek 75.
 AG123. V odseku 89A sa požaduje, aby sa v prípade, ke ď zabezpe čená 
položka pre konkrétne časové obdobie precenenia predstavuje 
aktívum, zmena jeho hodnoty vykazovala na samostatnej riadkovej položke v rámci aktív. Opa čne v prípade, ke ď zabezpečená položka 
pre konkrétne časové obdobie precenenia predstavuje záväzok, zmena 
jeho hodnoty sa vykazuje na samostatnej riadkovej položke v rámci 
záväzkov. Ide o samostatné riadkové položky uvedené v odseku AG114 písm. g). Špecifická alokácia na jednotlivé aktíva (alebo záväzky) sa nevyžaduje.
 
AG124. V odseku AG114 písm. i) sa uvádza, že k neefektívnosti dochádza do 
tej miery, do akej sa zmena reálnej hodnoty zabezpe čenej položky, 
ktorá je priradite ľná k zabezpe čenému riziku, odlišuje od zmeny 
reálnej hodnoty zabezpe čovacieho derivátu. Takýto rozdiel môže 
vzniknúť v dôsledku množstva prí čin, vrátane:  
a) […];  
b) dochádza k zníženiu hodnoty položiek v zabezpe čenom portfóliu 
alebo k ukon čeniu ich vykazovania;  
c) dátumy platieb zabezpe čovacieho nástroja a zabezpe čenej položky 
sú odlišné a  
d) iné prí činy […].  
Takáto neefektívnos ť ( 1 ) sa identifikuje a vykazuje v hospodárskom 
výsledku.  
AG125. Efektívnos ť zabezpečenia sa vo všeobecnosti zlepší:  
a) ak účtovná jednotka rozvrhne položky s rôznymi charakteristikami 
predčasného splatenia spôsobom, ktorým sa zoh ľadňujú rozdiely 
v správaní sa pri pred časnom splácaní;  
b) ak sa v portfóliu nachádza vä čšie množstvo položiek. Ak portfólio 
obsahuje len nieko ľko položiek, je pravdepodobná relatívne 
vysoká neefektívnos ť, ak dôjde k skoršiemu alebo neskoršiemu 
splateniu jednej z položiek, ako sa o čakáva. Naopak, ak portfólio 
obsahuje mnoho položiek, správanie sa v pred časnom splácaní 
možno predvída ť omnoho presnejšie;  
c) ak sú používané časové obdobia precenenia kratšie (napríklad 1- 
mesačné obdobie precenenia na rozdiel od 3-mesa čného). Kratšími 
časovými obdobiami precenenia sa zmier ňuje vplyv akéhoko ľvek 
nesúladu medzi dátumami precenenia a splátok (v rámci časového 
obdobia precenenia) zabezpe čenej položky a zabezpe čovacieho 
nástroja;  
d) väčšou frekvenciou, úprav sumy zabezpe čovacieho nástroj, aby 
odzrkadľovala zmeny v zabezpe čenej položke (napríklad 
z dôvodu zmien v o čakávaniach pred časného splatenia).  
AG126. Ú čtovná jednotka pravidelne testuje efektívnos ť. […].  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 515  
( 1 ) V tomto kontexte sa uplat ňujú rovnaké úvahy o významnosti ako v rámci IFRS.
 AG127. Pri meraní efektívnosti rozlišuje ú čtovná jednotka revízie odhadova ­
ných dátumov precenenia existujúcich aktív (alebo záväzkov) od 
vzniku nových aktív (alebo záväzkov), pri čom len prvá uvedená 
skupina zaprí čiňuje neefektívnos ť. […]. Po vykázaní neefektívnosti 
v súlade s uvedeným postupom stanoví ú čtovná jednotka nový 
odhad celkových aktív (alebo záväzkov) v každom období precenenia 
vrátane nových aktív (alebo záväzkov), ktoré vznikli od dátumu, ke ď 
účtovná jednotka poslednýkrát testovala efektívnos ť, a súčasne 
účtovná jednotka ur čí novú sumu ako zabezpe čenú položku a nový 
percentuálny podiel ako zabezpe čený percentuálny podiel. […].  
AG128. Vykazovanie položiek, ktoré boli pôvodne zahrnuté do obdobia prece ­
nenia, sa môže ukon čiť z dôvodu skoršieho ako o čakávaného pred ­ 
časného splatenia alebo odpísania v dôsledku zníženia hodnoty alebo 
predaja. Ke ď dôjde k takejto situácii, výška zmeny reálnej hodnoty 
zahrnutá na samostatnej riadkovej položke tak, ako je uvedené v odseku AG114 písm. g), ktorá súvisí s položkou, ktorej vykazovanie 
sa ukončilo, sa vyradí zo súvahy a zahrnie sa do zisku alebo straty, 
ktorá vyplýva z ukon čenia vykazovania tejto položky. Na tento ú čel je 
potrebné pozna ť časové obdobie (obdobia) precenenia, do ktorého 
bola zahrnutá položka, ktorej vykazovanie sa ukon čilo, pretože 
týmto sa ur čuje časové obdobie (obdobia) precenenia, z ktorého sa 
položka vyradí, a teda aj suma, ktorá sa musí vyradi ť zo samostatnej 
riadkovej položky, na ktorú odkazuje odsek AG114 písm. g). Ke ď sa 
ukončí vykazovanie položky a ak je možné stanovi ť, do akého časo­
vého obdobia bola táto položka zahrnutá, z takéhoto obdobia sa táto 
položka vyradí. Ak nie, položka sa vyradí z najskoršieho obdobia, ak k ukončeniu vykazovania došlo z dôvodu vyšších než o čakávaných 
predčasných splátok, alebo v prípade, ak došlo k predaju alebo 
zníženiu hodnoty položky, je vyradenie rozvrhnuté na všetky obdobia 
obsahujúce položku, ktorej vykazovanie sa ukon čilo, a to na systema ­
tickom a logickom základe.
 
AG129. Okrem toho akáko ľvek suma týkajúca sa konkrétneho obdobia, ktorej 
vykazovanie sa neukon čilo po uplynutí tohto obdobia, sa vykazuje 
k danému dátumu v hospodárskom výsledku (pozri odsek 89A). […]..  
AG130. […].  
AG131. Ak sa zabezpe čená suma pripadajúca na obdobie precenenia zníži bez 
toho, aby došlo k ukon čeniu vykazovania súvisiacich aktív (alebo 
záväzkov), suma na samostatnej riadkovej položke, na ktorú odkazuje odsek AG114 písm. g), ktorá sa týka zníženia, sa amortizuje v súlade s odsekom 92.
 
AG132. Ú čtovná jednotka môže chcie ť uplatňovať prístup uvedený 
v odsekoch AG114 až AG131 v rámci zabezpe čenia portfólia, ktoré 
sa predtým ú čtovalo ako zabezpe čenie peňažných tokov v súlade 
s IAS 39. Takáto ú čtovná jednotka zruší predchádzajúce ur čenie 
ako zabezpe čenie peňažných tokov v súlade s odsekom 101 
písm. d) a uplatní požiadavky ustanovené v tomto odseku. Ú čtovná 
jednotka takisto zmení ur čenie zabezpe čenia na zabezpe čenie reálnej 
hodnoty a uplatní prístup uvedený v odsekoch AG114 až AG131 
prospektívne na nasledujúce ú čtovné obdobia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 516
 
PRECHODNÉ USTANOVENIA (odseky 103 až 108b)  
AG133. Ú čtovná jednotka mohla ur čiť očakávanú vnútroskupinovú transakciu 
ako zabezpe čenú položku na za čiatku ročného obdobia za čínajúceho 
sa 1. januára 2005 alebo neskôr (alebo, na ú čely úpravy porovnáva ­
cích informácií, za čiatok skoršieho porovnávacieho obdobia) v rámci 
zabezpečenia, ktoré by sp ĺňalo podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia 
v súlade s týmto štandardom (v znení zmeny a doplnenia poslednej 
vety odseku 80). Takáto ú čtovná jednotka môže použi ť takéto ur čenie 
pri uplatňovaní účtovania zabezpe čenia v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke od za čiatku ročného obdobia za čínajúceho sa 1. januára 
2005 alebo neskôr (alebo od za čiatku skoršieho porovnávacieho 
obdobia). Takáto ú čtovná jednotka tiež uplatní odseky AG99A 
a AG99B od za čiatku ročného obdobia za čínajúceho sa 1. januára 
2005 alebo neskôr. V súlade s odsekom 108B však nie je potrebné 
uplatňovať odsek AG99B na porovnávacie informácie skorších 
období.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 517
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 40  
Investičný nehnute ľný majetok  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je predpísa ť postup ú čtovania investi čného 
nehnuteľného majetku a súvisiacich požiadaviek na zverejnenie.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa uplat ňuje pri vykazovaní, oce ňovaní a zverej ňovaní 
investičného nehnute ľného majetku.  
3. Tento štandard sa okrem iného vz ťahuje na oce ňovanie podielov na 
investičnom nehnute ľnom majetku, držaných nájomcom na základe 
lízingu účtovaného ako finan čný lízing, v ú čtovnej závierke nájomcu, 
a na oce ňovanie investi čného nehnute ľného majetku poskytovaného 
nájomcovi na základe operatívneho lízingu, v ú čtovnej závierke prena ­
jímateľa. Tento štandard sa nezaoberá otázkami upravenými v IAS 17  
Lízingy , a to ani:  
a) klasifikáciami lízingov ako finan čných lízingov alebo operatívnych 
lízingov;  
b) vykazovaniami výnosov z lízingu investi čného nehnute ľného 
majetku (pozri aj IAS 18  Výnosy ); 
c) oceňovaniami podielov na nehnute ľnosti, držanej v rámci lízingu 
účtovaného ako operatívny lízing, v ú čtovných závierkach 
nájomcu;  
d) oceňovaniami čistej investície do finan čného lízingu v ú čtovných 
závierkach prenajímate ľa; 
e) účtovaniami transakcií predaja a spätného lízingu a  
f) zverejňovaniami, vz ťahujúcimi sa na finan čný a operatívny lízing.  
4. Tento štandard sa nevz ťahuje ani na:  
a) biologické aktíva týkajúce sa po ľnohospodárskej činnosti (pozri 
IAS 41  Poľnohospodárstvo ) a 
b) ťažobné práva a zdroje nerastných surovín, ako napríklad ropa, 
zemný plyn a podobné neobnovite ľné zdroje.  
DEFINÍCIE  
5. Ďalej uvedené termíny sa v tomto štandarde používajú v týchto 
významoch:  
Účtovná hodnota  je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe.  
Obstarávacia cena  je suma uhradená v pe ňažnej hotovosti alebo 
v peňažných ekvivalentoch alebo reálna hodnota inej protihodnoty 
vynaloženej s cie ľom nadobudnú ť majetok v čase jeho akvizície 
alebo zhotovenia, alebo prípadne suma priradená tomuto majetku pri prvotnom vykázaní v súlade s konkrétnymi požiadavkami iných IFRS, 
napríklad IFRS 2  Platby na základe podielov .
 
Reálna hodnota  je suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený 
v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi 
stranami.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 518
 
Investičný nehnute ľný majetok  je nehnute ľnosť (pozemky alebo 
budovy – alebo časti budov – alebo oboje) držaná (vlastníkom 
alebo nájomcom v rámci finan čného lízingu) skôr s cie ľom získa ť 
nájomné alebo kapitálové ocenenie alebo oboje, ako na ú čely: 
a) použitia pri výrobe alebo dodávkach tovaru alebo služieb, prípadne 
na administratívne ú čely, alebo  
b) predaja v rámci bežného podnikania.  
Nehnuteľnosť užívaná vlastníkom  je nehnute ľnosť držaná (vlastníkom 
alebo nájomcom v rámci finan čného lízingu) na ú čely použitia pri 
výrobe alebo dodávkach tovaru alebo služieb, prípadne na adminis ­
tratívne ú čely. 
6. Podiel na nehnute ľnosti držaný nájomcom na základe operatívneho 
lízingu sa môže klasifikova ť a účtovať ako investi čný nehnute ľný 
majetok vtedy a len vtedy, ak by nehnute ľnosť inak vyhovovala defi ­
nícii investi čného nehnute ľného majetku a nájomca by pre vykazo ­
vaný majetok používal model ocenenia reálnou hodnotou uvedený 
v odsekoch 33 až 55. Túto alternatívu klasifikácie možno použi ť 
podľa charakteru nehnute ľností posudzovaných od prípadu 
k prípadu. Ak sa však takáto alternatíva klasifikácie zvolí pre jeden 
takýto podiel na nehnute ľnosti držaný v rámci operatívneho lízingu, 
všetky nehnute ľnosti klasifikované ako investi čný nehnute ľný majetok 
sa účtujú s použitím modelu ocenenia reálnou hodnotou. Ak sa zvolí 
táto alternatíva klasifikácie, každý takto klasifikovaný podiel sa 
zahrnie do zverejnení požadovaných odsekmi 74 až 78.  
7. Ú čelom držby investi čného nehnute ľného majetku je získa ť nájomné 
alebo kapitálové zhodnotenie, alebo oboje. Preto investi čný nehnu ­
teľný majetok vytvára pe ňažné toky zna čne nezávisle od ostatného 
majetku držaného ú čtovnou jednotkou. Toto odlišuje investi čný 
nehnuteľný majetok od nehnute ľností užívaných vlastníkom. Výroba 
alebo dodávanie tovarov alebo služieb (alebo používanie nehnute ľ­
nosti na administratívne ú čely) vytvára pe ňažné toky, ktoré sú prira ­
diteľné nielen k nehnute ľnosti, ale takisto k ostatnému majetku použí ­
vanému vo výrobnom alebo v dodávate ľskom procese. IAS 16  Nehnu­
teľnosti, stroje a zariadenia  sa uplat ňuje na nehnute ľnosti užívané 
vlastníkom.  
8. Investi čným nehnute ľným majetkom sú napríklad:  
a) pozemok držaný skôr na dlhodobé kapitálové zhodnotenie, ako na 
krátkodobý predaj v rámci bežného podnikania;  
b) pozemok držaný na zatia ľ neurčené budúce použitie (pokia ľ 
účtovná jednotka neur čila, či sa pozemok použije ako nehnute ľ­
nosť užívaná vlastníkom alebo na krátkodobý predaj v rámci 
bežného podnikania, pozemok sa považuje za držaný na ú čel kapi­
tálového zhodnotenia);  
c) budova vlastnená ú čtovnou jednotkou (alebo držaná ú čtovnou 
jednotkou na základe finan čného lízingu) a prenajímaná na základe 
jedného alebo viacerých operatívnych lízingov;  
d) budova, ktorá je neobsadená, ale je držaná na ú čely prenájmu na 
základe jedného alebo viacerých operatívnych lízingov;  
▼M8 
e) nehnute ľnosť, ktorá sa práve zhotovuje alebo projektuje a stavia na 
budúce využitie ako investi čný nehnute ľný majetok.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 519
 
9. Položkami, ktoré nie sú investi čným nehnute ľným majetkom, a preto 
nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, sú napríklad tieto:  
a) nehnute ľnosť určená na predaj v rámci bežného podnikania alebo 
v procese zhotovenia alebo projektovania a výstavby na ú čely 
takého predaja (pozri IAS 2  Zásoby ), napríklad nehnute ľnosť, 
ktorá bola nadobudnutá výlu čne s úmyslom následného scudzenia 
v blízkej budúcnosti alebo na naprojektovanie a výstavbu a opätovný predaj;
 
b) nehnute ľnosť, ktorá sa zhotovuje alebo projektuje a stavia 
v prospech tretej strany (pozri IAS 11  Zmluvy o zhotovení ); 
c) nehnute ľnosť užívaná vlastníkom (pozri IAS 16) vrátane (okrem 
iného) nehnute ľnosti držanej na ú čely budúceho používania ako 
nehnuteľnosti užívanej vlastníkom, nehnute ľnosti držanej na 
účely budúceho projektovania a výstavby a následného používania 
ako nehnute ľnosti užívanej vlastníkom, nehnute ľnosti užívanej 
zamestnancami (bez oh ľadu na to, či zamestnanci platia nájomné 
v trhových sadzbách) a nehnute ľnosti užívanej vlastníkom, pri 
ktorej sa o čakáva vyradenie;  
▼M8 __________  
▼B 
e) nehnute ľnosť, ktorá sa v rámci finan čného lízingu prenajíma inej 
účtovnej jednotke.  
10. Niektoré nehnute ľnosti v sebe zah ŕňajú časť, ktorá je držaná s cie ľom 
dosiahnuť výnosy z prenájmu alebo kapitálového zhodnotenia, 
a ďalšiu časť, ktorá je držaná na ú čely využitia pri výrobe alebo 
dodávkach tovaru alebo služieb, prípadne na administratívne ú čely. 
Ak by bolo možné tieto časti samostatne preda ť (alebo samostatne 
prenajať v rámci finan čného lízingu), ú čtovná jednotka ú čtuje tieto 
časti samostatne. Ak by nebolo možné tieto časti samostatne preda ť, 
nehnuteľnosť je investi čným nehnute ľným majetkom len vtedy, ak na 
účely využitia pri výrobe alebo dodávkach tovaru alebo služieb, 
prípadne na administratívne ú čely, je držaná iba jej nevýznamná časť. 
11. V niektorých prípadoch poskytuje ú čtovná jednotka užívate ľom 
nehnuteľnosti, ktorú má vo svojej držbe, ved ľajšie služby. Ú čtovná 
jednotka pristupuje k takejto nehnute ľnosti ako k investi čnému nehnu ­
teľnému majetku, ak tieto služby sú pre celkovú dohodu nevýznamné. 
Príkladom je situácia, ke ď vlastník kancelárskej budovy poskytuje 
bezpečnostné a údržbárske služby nájomcom, ktorí budovu užívajú.  
12. V iných prípadoch sa poskytované služby považujú za významné. Ak 
účtovná jednotka napríklad vlastní a riadi hotel, služby poskytované 
hosťom sú významnou sú časťou celkovej dohody. Preto sa hotel 
riadený vlastníkom považuje za nehnute ľnosť užívanú vlastníkom, 
a nie za investi čný nehnute ľný majetok.  
13. Ur čiť, či vedľajšie služby sú také významné, že nehnute ľnosť nespĺňa 
kritériá týkajúce sa investi čného nehnute ľného majetku, môže by ť 
náročné. Napríklad vlastník hotela niekedy prevedie ur čité zodpoved ­
nosti na tretie osoby na základe zmluvy o správe. Podmienky takýchto zmlúv o správe sú ve ľmi rôznorodé. Na jednej strane spektra môže 
mať majiteľ v podstate pozíciu pasívneho investora. Na druhej strane 
spektra môže vlastník obstaráva ť každodenné funkcie jednoducho 
externe, ale zostáva významne vystavený odchýlkam v pe ňažných 
tokoch vytváraných činnosťami hotela.
 
14. Na ur čenie, či nehnute ľnosť spĺňa kritériá týkajúce sa investi čného 
nehnuteľného majetku, je potrebný úsudok. Ú čtovná jednotka si 
vytvára kritériá tak, aby mohla urobi ť tento úsudok konzistentne 
a v súlade s definíciou investi čného nehnute ľného majetku a so súvi ­
siacim návodom v odsekoch 7 až 13. V odseku 75 písm. c) sa poža ­
duje, aby ú čtovná jednotka v prípade náro čnej klasifikácie tieto 
kritériá zverejnila.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 520
 
15. Ú čtovná jednotka v niektorých prípadoch vlastní nehnute ľnosť, ktorú 
prenajíma, alebo ktorú užíva jej materská spolo čnosť alebo iná 
dcérska spolo čnosť. Táto nehnute ľnosť nespĺňa kritériá týkajúce sa 
investičného nehnute ľného majetku v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke, pretože z poh ľadu skupiny ide o nehnute ľnosť užívanú 
vlastníkom. Z poh ľadu účtovnej jednotky vlastniacej nehnute ľnosť 
je však nehnute ľnosť investi čným nehnute ľným majetkom 
v prípade, ke ď vyhovuje definícii uvedenej v odseku 5. Preto prena ­
jímateľ vo svojej individuálnej ú čtovnej závierke pristupuje 
k nehnute ľnosti ako k investi čnému nehnute ľnému majetku.  
VYKAZOVANIE  
16. Investi čný nehnute ľný majetok sa vykazuje ako majetok iba vtedy, ak:  
a) je pravdepodobné, že budúce ekonomické úžitky, ktoré sú spojené 
s investičným nehnute ľným majetkom, budú plynú ť do účtovnej 
jednotky, a  
b) obstarávaciu cenu investi čného nehnute ľného majetku je možné 
spoľahlivo stanovi ť. 
17. Ú čtovná jednotka v súlade s uvedenou zásadou vykazovania vyhod ­
notí všetky náklady na investi čný nehnute ľný majetok v čase ich 
vzniku. Medzi takéto náklady patria náklady, ktoré boli pôvodne vynaložené v súvislosti s nadobudnutím investi čného nehnute ľného 
majetku a náklady vynaložené následne na rozšírenie, výmenu časti 
alebo údržbu nehnute ľného majetku.
 
18. V súlade so zásadou vykazovania v odseku 16 ú čtovná jednotka 
nevykazuje v rámci ú čtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného 
majetku náklady súvisiace s každodennou údržbou tejto nehnute ľnosti. 
Namiesto toho sa takéto náklady vykazujú vo výsledku hospodárenia 
v čase ich vzniku. Náklady na každodennú údržbu sú najmä mzdové 
náklady a náklady na výkonovú spotrebu a môžu takisto zah ŕňať 
náklady na menšie časti. Účel týchto výdavkov sa často opisuje ako 
„opravy a údržba“ nehnute ľnosti.  
19. Časti investi čného nehnute ľného majetku mohli by ť obstarané 
prostredníctvom náhrady. Napríklad vnútorné steny môžu by ť 
náhradou pôvodných stien. V súlade s touto zásadou vykazovania 
účtovná jednotka v ú čtovnej hodnote investi čného nehnute ľného 
majetku vykazuje náklady na náhradu časti existujúceho investi čného 
nehnuteľného majetku v čase ich vzniku v prípade, ke ď sú splnené 
kritériá vykazovania. Vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto vymene ­
ných častí sa dokon čí v súlade s ustanoveniami o ukon čení vykazo ­
vania uvedenými v tomto štandarde.  
OCENENIE PRI VYKÁZANÍ  
20. Investi čný nehnute ľný majetok sa prvotne oce ňuje v jeho obstarávacej 
cene. Transak čné náklady sa zahrnú do prvotného ocenenia.  
21. Obstarávacia cena nakúpeného investi čného nehnute ľného majetku 
pozostáva z jeho nákupnej ceny a ostatných priamo priradite ľných 
výdavkov. Medzi priamo priradite ľné výdavky patria napríklad 
poplatky za odborné právne služby, dane z prevodu nehnute ľností 
a iné transak čné náklady.  
▼M8 __________  
▼B 
23. Obstarávaciu cenu investi čného nehnute ľného majetku nezvyšujú:  
a) zriaďovacie náklady (ak takéto náklady nie sú nevyhnutné na 
uvedenie nehnute ľnosti do stavu, v ktorom je schopná prevádzky, 
ktorej spôsob ur čil manažment);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 521
 
b) prevádzkové straty, k vzniku ktorých došlo pred tým, ako inve ­
stičný nehnute ľný majetok dosiahne plánovanú úrove ň použitia, 
alebo  
c) nadmerná hodnota odpadového materiálu, mzdových nákladov 
a iných zdrojov vzniknutých pri zhotovení alebo projektovaní 
a výstavbe nehnute ľnosti.  
24. Ak je platba za investi čný nehnute ľný majetok odložená, jeho obsta ­
rávacia cena je ekvivalentom ceny v hotovosti. Rozdiel medzi touto 
sumou a celkovými platbami sa vykazuje ako úrokový náklad po čas 
obdobia úveru.  
25. Prvotné náklady podielu na nehnute ľnosti držaného v rámci lízingu 
a klasifikovaného ako investi čný nehnute ľný majetok budú tie, ktoré 
sú predpísané pre finan čný lízing v odseku 20 IAS 17, t. j. majetok sa 
vykazuje v reálnej hodnote nehnute ľnosti alebo v sú časnej hodnote 
minimálnych lízingových splátok, ak je nižšia. Ekvivalentná suma sa 
vykazuje v súlade s uvedeným odsekom ako záväzok.  
26. Všetky prémie zaplatené za lízing sa na tieto ú čely považujú za 
súčasť minimálnych lízingových splátok a preto sa zah ŕňajú do obsta ­
rávacej ceny majetku, ale sú vylú čené zo záväzkov. Ak sa podiel na 
nehnuteľnosti držanej v rámci lízingu klasifikuje ako investi čný 
nehnuteľný majetok, položkou, ktorá sa ú čtuje v reálnej hodnote, je 
tento podiel a nie súvisiaca nehnute ľnosť. Návod na ur čovanie reálnej 
hodnoty podielu na nehnute ľnosti je na ú čel modelu ocenenia reálnou 
hodnotou uvedený v odsekoch 33 až 52. Tento návod je takisto vhodný na ur čovanie reálnej hodnoty v prípade, ke ď sa reálna 
hodnota používa ako obstarávacia cena na ú čely prvotného vykázania.
 
27. Jeden investi čný nehnute ľný majetok alebo viacero investi čných 
nehnuteľných majetkov možno obstara ť výmenou za nepe ňažné 
aktívum alebo aktíva, alebo kombináciu pe ňažných a nepe ňažných 
aktív. Ďalší text sa týka výmeny jedného nepe ňažného aktíva za 
iné, avšak uplat ňuje sa aj na všetky výmeny uvedené 
v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takéhoto investi čného 
nehnuteľného majetku sa oce ňuje v reálnej hodnote okrem prípadov, 
ak a) výmennej transakcii chýba obchodná podstata alebo b) nemožno 
spoľahlivo ur čiť reálnu hodnotu tak prijatého, ale ani odovzdaného 
majetku. Obstaraný majetok sa oce ňuje týmto spôsobom aj v prípade, 
keď účtovná jednotka nemôže okamžite ukon čiť vykazovanie 
odovzdaného majetku. Ak sa získaný majetok neoce ňuje v reálnej 
hodnote, jeho obstarávacia cena sa stanoví v ú čtovnej hodnote 
odovzdaného majetku.  
28. Ú čtovná jednotka ur čí, či má výmenná transakcia obchodnú podstatu 
so zreteľom na rozsah, do akého sa v dôsledku transakcie o čakáva 
výskyt zmien budúcich pe ňažných tokov. Výmenná transakcia má 
obchodnú podstatu, ak:  
a) štruktúra pe ňažných tokov (riziko, časový priebeh a sumy) prija ­
tého majetku sa líši od štruktúry pe ňažných tokov prevedeného 
majetku alebo  
b) v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty časti 
činností účtovnej jednotky ovplyvnených transakciou a  
c) rozdiel uvedený v písmenách a) alebo b) je významný vzh ľadom 
na reálnu hodnotu vymenených aktív.  
Na určenie toho, či má výmenná transakcia obchodnú podstatu, špeci ­
fická hodnota časti aktivít ú čtovnej jednotky ovplyvnených transak ­
ciou odzrkad ľuje peňažné toky po zdanení. Výsledok týchto analýz 
môže by ť jednozna čný bez toho, aby ú čtovná jednotka musela 
vykonať podrobné výpo čty. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 522
 
29. Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú porovnate ľné trhové 
transakcie, je možné spo ľahlivo ur čiť, ak a) variabilita v rozsahu 
vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tento majetok alebo b) pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahu sa môžu spo ľahlivo posúdi ť a používa ť pri odhadovaní reálnej 
hodnoty. Ak ú čtovná jednotka môže spo ľahlivo určiť reálnu hodnotu 
či už prijatého alebo odovzdaného majetku, použije sa na stanovenie 
obstarávacej ceny prijatého majetku reálna hodnota odovzdaného majetku, pokia ľ nie je reálna hodnota prijatého majetku zrete ľnejšie 
preukázate ľná.
 
OCEŇOVANIE PO VYKÁZANÍ  
Účtovná politika  
30. Ú čtovná jednotka si okrem výnimiek uvedených v odsekoch 32A a 34 
za svoju ú čtovnú politiku vyberie bu ď model ocenenia reálnou 
hodnotou pod ľa odsekov 33 až 55, alebo model ocenenia obstará ­
vacou cenou pod ľa odseku 56 a túto politiku uplatní na všetok svoj 
investičný nehnute ľný majetok.  
▼M8 
31. V IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch  a chyby sa 
uvádza, že dobrovo ľnú zmenu ú čtovnej politiky možno uskuto čniť len 
v prípade, ak výsledkom tejto zmeny bude ú čtovná závierka, ktorá 
poskytuje spo ľahlivé a relevantnejšie informácie o ú činkoch trans ­
akcií, iných udalostí alebo podmienok na finan čnú pozíciu, finan čnú 
výkonnos ť alebo pe ňažné toky ú čtovnej jednotky. Je ve ľmi nepravde ­
podobné, že výsledkom zmeny modelu ocenenia reálnou hodnotou na 
model ocenenia obstarávacou cenou bude vhodnejšia prezentácia.  
▼B 
32. V tomto štandarde sa vyžaduje, aby všetky ú čtovné jednotky ur čovali 
reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku bu ď na účely 
oceňovania (ak ú čtovná jednotka používa model oce ňovania reálnou 
hodnotou), alebo zverejnenia (ak sa používa model ocenenia obstará ­
vacou cenou). Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale nevyžaduje sa od 
nej, aby ur čovala reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku 
na základe ocenenia nezávislým znalcom, ktorý má zodpovedajúcu 
a uznávanú odbornú spôsobilos ť a má predchádzajúce skúsenosti 
v oceňovaní nehnute ľností rovnakého druhu a v rovnakej lokalite, 
ako je kategória investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa oce ňuje. 
32A. Ú čtovná jednotka si môže:  
a) zvoliť buď model ocenenia reálnou hodnotou, alebo model 
ocenenia obstarávacou cenou pre všetky záväzky súvisiace so 
zabezpečením investi čného nehnute ľného majetku, ktorý vytvára 
výnos priamo prepojený s reálnou hodnotou, alebo výnos zo špeci ­
fikovaného majetku zah ŕňajúceho takýto investi čný nehnute ľný 
majetok, a  
b) zvoliť buď model ocenenia reálnou hodnotou, alebo model 
ocenenia obstarávacou cenou pre všetok ostatný investi čný nehnu ­
teľný majetok bez oh ľadu na výber pod ľa písmena a).  
32B. Niektorí pois ťovatelia a iné ú čtovné jednotky prevádzkujú interný 
majetkový fond, ktorý emituje nominálne jednotky, pri čom časť 
jednotiek majú v držbe investori v rámci združených zmlúv a zvyšok má v držbe ú čtovná jednotka. V odseku 32A sa ú čtovnej 
jednotke neumož ňuje oceňovať nehnuteľnosti v držbe fondu čiastočne 
v obstarávacej cene a čiastočne v reálnej hodnote.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 523
 
32C. Ak si ú čtovná jednotka zvolí rozli čné modely pre dve kategórie 
uvedené v odseku 32A, predaj investi čného nehnute ľného majetku 
medzi súbormi majetku ocenenými rôznymi modelmi sa vykazuje v reálnej hodnote a kumulatívna zmena v reálnej hodnote sa vykáže vo výsledku hospodárenia. Ak dôjde v tomto zmysle k predaju inve ­
stičného nehnute ľného majetku zo súboru, v rámci ktorého sa používa 
model ocenenia reálnou hodnotou do súboru, v ktorom sa používa model ocenenia obstarávacou cenou, reálna hodnota nehnute ľnosti sa 
k dátumu predaja stáva jej domnelou obstarávacou cenou.
 
Model ocenenia reálnou hodnotou  
33. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka, ktorá si vyberie model 
oceňovania reálnou hodnotou, oce ňuje všetok svoj investi čný nehnu ­
teľný majetok v jeho reálnej hodnote s výnimkou prípadov opísaných 
v odseku 53.  
34. Ak sa podiel na nehnute ľnosti držanej nájomcom v rámci operatív ­
neho lízingu klasifikuje ako investi čný nehnute ľný majetok pod ľa 
odseku 6, neplatí možnos ť voľby podľa odseku 30; uplatní sa 
model ocenenia reálnou hodnotou.  
35. Zisk alebo strata vznikajúca zo zmeny reálnej hodnoty investi čného 
nehnuteľného majetku sa vykazuje vo výsledku hospodárenia za 
obdobie, v ktorom vznikne.  
36. Reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku je cena, za ktorú 
by mohla by ť nehnuteľnosť vymenená v nezávislej transakcii medzi 
informovanými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami (pozri odsek 5). 
Reálna hodnota výslovne vylu čuje odhadnutú cenu nadhodnotenú 
alebo podhodnotenú špecifickými podmienkami alebo okolnos ťami, 
akými sú atypické financovanie, dohody o predaji a spätnom lízingu, osobitné odmeny alebo ú ľavy poskytované kýmko ľvek, kto je spojený 
s predajom.
 
37. Ú čtovná jednotka ur čuje reálnu hodnotu bez odpo čítania transak čných 
nákladov, ktoré by mohla vynaloži ť pri predaji alebo inom vyradení.  
38. Do reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa premietajú 
trhové podmienky  ►M5 na konci obdobia vykazovania ◄. 
39. Reálna hodnota je časovo závislá vzh ľadom na konkrétny dátum. 
Keďže trhové podmienky sa môžu meni ť, suma vykázaná ako reálna 
hodnota môže by ť nesprávna alebo nevhodná, ak sa odhaduje vo 
vzťahu k inému dátumu. Vo vymedzení pojmu reálna hodnota sa 
takisto predpokladá simultánna výmena a dokon čenie zmluvného 
predaja bez akejko ľvek odchýlky od ceny, ktorá by sa mohla 
dohodnúť v nezávislej transakcii medzi informovanými, dobrovo ľne 
súhlasiacimi stranami, keby výmena a splnenie kúpnej zmluvy neboli 
simultánne.  
40. Do reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa premietajú 
okrem iného výnosy z prenájmu z bežných lízingov a primerané 
a overiteľné predpoklady, ku ktorým by dospeli informované, dobro ­
voľne súhlasiace strany, o tržbách z prenájmu z budúcich lízingov, 
v zmysle sú časných podmienok. Na podobnom základe takisto odzr ­
kadľuje prípadné úbytky pe ňazí (vrátane platieb nájomného a iných 
úbytkov), ktoré možno o čakávať vzhľadom na nehnute ľnosť. Niektoré 
z týchto úbytkov sa odzrkad ľujú v záväzkoch, zatia ľ čo iné sa týkajú 
úbytkov, ktoré sa až do neskoršieho dátumu v ú čtovnej závierke 
nevykazujú (napríklad pravidelné platby, ako napríklad podmienené 
nájomné).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 524
 
41. V odseku 25 sa stanovuje základ pre prvotné vykázanie obstarávacej 
ceny podielu na prenajatej nehnute ľnosti. V odseku 33 sa požaduje, 
aby sa v prípade potreby uskuto čnilo precenenie podielu na prenajatej 
nehnuteľnosti na reálnu hodnotu. V rámci lízingu uzatvoreného 
v trhových sadzbách by reálna hodnota podielu v prenajatej nehnute ľ­
nosti po odpo čítaní všetkých o čakávaných lízingových splátok 
(vrátane splátok týkajúcich sa vykazovaných záväzkov) k dátumu obstarania mala ma ť nulovú hodnotu. Táto reálna hodnota sa nemení, 
a to bez oh ľadu na to, či sa na účely účtovníctva v súlade s odsekom 
20 IAS 17 vykazuje prenajatý majetok a záväzok v reálnej hodnote 
alebo v sú časnej hodnote minimálnych lízingových splátok. Preto by 
na základe precenenia prenajatého majetku z obstarávacej ceny v súlade s odsekom 25 na reálnu hodnotu v súlade s odsekom 33 
nemal vzniknú ť prvotný zisk alebo strata, ak sa reálna hodnota neoce ­ 
ňuje k rozdielnym dátumom. K takejto situácii môže dôjs ť v prípade, 
keď sa uplat ňovanie modelu ocenenia reálnou hodnotou zvolí po 
prvotnom vykázaní.
 
42. Vymedzenie pojmu reálna hodnota obsahuje odkaz na „informované, 
dobrovoľne súhlasiace strany“. Výraz „informované“ v tomto kontexte 
znamená, že tak dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci, ako aj dobrovo ľne 
súhlasiaci predávajúci sú primerane informovaní o charaktere a vlastnostiach investi čného nehnute ľného majetku, jeho aktuálnom 
a potenciálnom používaní a trhových podmienkach  ►
M5 na konci 
obdobia vykazovania ◄. Dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci je motivo ­
vaný, ale nie nútený kúpi ť. Tento kupujúci nekoná príliš horlivo, ani 
nie je rozhodnutý kúpi ť za akúko ľvek cenu. Predpokladaný kupujúci 
by nezaplatil vyššiu cenu, než akú by požadoval trh pozostávajúci 
z informovaných, dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich 
a predávajúcich.  
43. Dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci nekoná príliš horlivo, ani nie je 
nútený preda ť za akúko ľvek cenu, ani nie je pripravený trva ť na cene, 
ktorá sa nepovažuje za primeranú so zrete ľom na aktuálne trhové 
podmienky. Dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci je motivovaný preda ť 
investičný nehnute ľný majetok za trhových podmienok a za najlepšiu 
získateľnú cenu. Skuto čné okolnosti týkajúce sa aktuálneho majite ľa 
investičného nehnute ľného majetku nie sú sú časťou tejto úvahy, 
pretože dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci je hypotetickým majite ľom 
(napríklad dobrovo ľne súhlasiaci predávajúci by nebral do úvahy 
konkrétne da ňové okolnosti skuto čného vlastníka investi čného nehnu ­
teľného majetku).  
44. Vymedzenie pojmu reálna hodnota sa vz ťahuje na nezávislú trans ­
akciu. Nezávislá transakcia je transakcia, ku ktorej došlo medzi stra ­
nami, ktoré medzi sebou nemajú konkrétny alebo osobitný vzájomný 
vzťah, v dôsledku ktorého sa ceny transakcií stávajú necharakteristic ­
kými pre trhové podmienky. Predpokladá sa, že transakcia sa usku ­
točňuje medzi nespriaznenými stranami, z ktorých každá koná nezá ­
visle.  
45. Najlepší dôkaz reálnej hodnoty poskytujú bežné ceny na aktívnom 
trhu pri podobnej nehnute ľnosti v rovnakej lokalite a rovnakom 
stave, ktorá je predmetom podobných lízingových alebo iným zmlúv. Ú čtovná jednotka musí dôkladne identifikova ť prípadné 
rozdiely v charaktere, lokalite alebo stave nehnute ľnosti, prípadne 
v zmluvných podmienkach lízingov a iných zmlúv súvisiacich s touto nehnute ľnosťou.
 
46. Pri absencii aktuálnych cien na aktívnom trhu toho druhu, ktorý je 
opísaný v odseku 45, ú čtovná jednotka vezme do úvahy informácie 
z rôznych zdrojov, a to vrátane:  
a) aktuálnych cien na aktívnom trhu s nehnute ľnosťami odlišného 
charakteru, stavu alebo v odlišnej lokalite (alebo ktoré sú pred ­
metom rozdielnych lízingových alebo iných zmlúv), upravených 
tak, aby zoh ľadňovali tieto odlišnosti;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 525
 
b) cien nehnute ľností s podobnými vlastnos ťami dosiahnutých na 
menej aktívnych trhoch tak, aby sa zoh ľadnili všetky zmeny 
ekonomických podmienok, ku ktorým došlo od dátumu transakcií uskutočnených za tieto ceny, a
 
c) projekcií diskontovaných pe ňažných tokov založených na spo ľa­
hlivých odhadoch budúcich pe ňažných tokov podporených 
podmienkami prípadných existujúcich lízingových a iných zmlúv 
a (ak je to možné) externým dôkazom, ako napríklad aktuálne 
trhové nájomné z podobnej nehnute ľnosti v rovnakej lokalite 
a rovnakom stave, a pri použití diskontných sadzieb, ktoré odzrka ­
dľujú aktuálne trhové posúdenia neistoty vo výške sumy 
a v načasovaní pe ňažných tokov.  
47. V niektorých prípadoch môžu rozdielne zdroje uvedené 
v predchádzajúcom odseku vies ť k rozdielnym záverom o reálnej 
hodnote investi čného nehnute ľného majetku. Ú čtovná jednotka zváži 
príčiny týchto rozdielov s cie ľom dospie ť v rámci rozsahu primera ­
ných odhadov reálnej hodnoty k najspo ľahlivejšiemu odhadu reálnej 
hodnoty.  
▼M8 
48. Vo výnimo čných prípadoch je jasne preukázate ľné, že v prípade, ke ď 
účtovná jednotka najprv nadobudne investi čný nehnute ľný majetok 
(alebo ak sa existujúci nehnute ľný majetok stane po zmene použitia 
po prvýkrát investi čným nehnute ľným majetkom), variabilita 
v rozsahu primeraných odhadov reálnej hodnoty bude taká ve ľká 
a pravdepodobnos ť rozličných výsledkov bude také ťažké posúdi ť, 
že užitočnosť jediného odhadu reálnej hodnoty je vylú čená. Tieto 
skutočnosti môžu nazna čovať, že reálnu hodnotu nehnute ľností 
nebude možné ur čiť spoľahlivo na trvalom základe (pozri odsek 53).  
▼B 
49. Reálna hodnota sa odlišuje od hodnoty z používania, ako je defino ­
vaná v IAS 36  Zníženie hodnoty majetku . Reálna hodnota odzrkad ľuje 
znalosti a odhady informovaných, dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich 
a predávajúcich. Naproti tomu hodnota z používania odzrkad ľuje 
odhady ú čtovnej jednotky vrátane vplyvu faktorov, ktoré môžu by ť 
vo vzťahu k účtovnej jednotke špecifické a nemusia by ť vo všeobec ­
nosti uplatnite ľné všetkými ú čtovnými jednotkami. Do reálnej 
hodnoty sa napríklad nepremieta žiaden z ďalej uvedených faktorov 
za predpokladu, že by neboli všeobecne dostupné pre informovaných 
a dobrovo ľne súhlasiacich kupujúcich a predávajúcich:  
a) dodato čná hodnota odvodená z vytvorenia portfólia nehnute ľností 
s rôznym umiestnením;  
b) synergie medzi investi čným nehnute ľným majetkom a ostatným 
majetkom;  
c) zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len 
pre súčasného vlastníka, a  
d) daňové výhody alebo da ňové zaťaženia, ktoré sú špecifické pre 
súčasného vlastníka.  
▼M8 
50. Pri ur čovaní účtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku 
podľa modelu ocenenia reálnou hodnotou ú čtovná jednotka nezapo čí­
tava duplicitne majetok alebo záväzky, ktoré sa v súvahe vykazujú ako samostatný majetok alebo záväzky. Napríklad:
 
▼B 
a) zariadenia, ako sú vý ťahy alebo klimatizácia, sú často neoddeli ­
teľnou časťou budovy a spravidla sa skôr zah ŕňajú do reálnej 
hodnoty investi čného nehnute ľného majetku, ako aby sa vykazo ­
vali samostatne ako nehnute ľnosti, stroje a zariadenia;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 526
 
b) ak sa prenajíma zariadená kancelária, reálna hodnota kancelárie 
spravidla zah ŕňa reálnu hodnotu nábytku, pretože výnosy 
z prenájmu súvisia so zariadenou kanceláriou. Ak sa do reálnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku zah ŕňa nábytok, 
účtovná jednotka tento nábytok nevykazuje ako samostatný 
majetok;
 
c) reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku nezah ŕňa zálo­
hové alebo časovo rozlíšené nájomné z operatívneho lízingu, 
keďže ich ú čtovná jednotka vykazuje ako samostatný záväzok 
alebo majetok;  
▼M8 
d) reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku držaného 
v rámci lízingu odzrkad ľuje očakávané pe ňažné toky (vrátane 
podmieneného nájomného, ktorého platba sa o čakáva). To 
znamená, že v prípade, ke ď získané ocenenie nehnute ľnosti neza ­
hŕňa hodnotu všetkých o čakávaných platieb, bude nevyhnutné 
pripočítať späť všetky vykázané lízingové záväzky, aby sa dosiahla 
účtovná hodnota investi čného nehnute ľného majetku s použitím 
modelu ocenenia reálnou hodnotou.  
▼B 
51. Reálna hodnota investi čného nehnute ľného majetku neodzrkad ľuje 
budúce kapitálové výdavky, ktoré zdokonalia alebo rozšíria úžitkové 
vlastnosti nehnute ľností a neodzrkad ľuje súvisiace budúce úžitky 
z týchto budúcich výdavkov.  
52. V niektorých prípadoch ú čtovná jednotka o čakáva, že sú časná 
hodnota jej platieb súvisiacich s investi čným nehnute ľným majetkom 
(iných ako platieb súvisiacich s vykazovanými záväzkami) presiahne 
súčasnú hodnotu súvisiacich pe ňažných príjmov. S cie ľom určiť, či 
vykazova ť záväzok a ako ho prípadne oceni ť, účtovná jednotka 
použije IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva . 
Nemožnos ť spoľahlivo ur čiť reálnu hodnotu  
▼M8 
53. Existuje vyvrátite ľný predpoklad, že ú čtovná jednotka dokáže reálnu 
hodnotu investi čného nehnute ľného majetku spo ľahlivo ur čiť na 
trvalom základe. Vo výnimo čných prípadoch však existuje jasný 
dôkaz toho, že ak ú čtovná jednotka po prvýkrát nadobudne investi čný 
nehnuteľný majetok (alebo ak sa existujúca nehnute ľnosť po prvýkrát 
stane investi čným nehnute ľným majetkom z dôvodu zmeny spôsobu 
použitia), reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku nie je 
možné spo ľahlivo ur čiť na trvalom základe. K takejto situácii 
dochádza vtedy a len vtedy, ke ď porovnate ľné trhové transakcie nie 
sú časté a alternatívne spo ľahlivé odhady reálnej hodnoty (napríklad 
založené na projekciách diskontovaných pe ňažných tokov) nie sú 
dostupné. Ak ú čtovná jednotka ur čí, že reálnu hodnotu rozostavaného 
investičného nehnute ľného majetku nemožno spo ľahlivo ur čiť, ale 
očakáva, že reálnu hodnotu nehnute ľnosti bude možné spo ľahlivo 
určiť po dokon čení výstavby, ocení rozostavaný investi čný nehnu ­
teľný majetok v obstarávacej cene, kým sa jej reálna hodnota nestane 
spoľahlivo ur čiteľná alebo kým sa nedokon čí výstavba (pod ľa toho, 
čo nastane skôr). Ak ú čtovná jednotka ur čí, že reálnu hodnotu inve ­
stičného nehnute ľného majetku (iného ako rozostavaného investi čného 
nehnuteľného majetku) nie je možné spo ľahlivo ur čiť na trvalom 
základe, ú čtovná jednotka ocení takýto investi čný nehnute ľný majetok 
s použitím modelu ocenenia obstarávacou cenou uvedeného v IAS 16. Predpokladá sa, že reziduálna hodnota tohto investi čného nehnute ľ­
ného majetku je nulová. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 16 až do 
vyradenia investi čného nehnute ľného majetku.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 527
 
53A Len čo je účtovná jednotka schopná spo ľahlivo oceni ť reálnu hodnotu 
rozostavaného investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa predtým 
ocenil v obstarávacej cene, ocení túto nehnute ľnosť v jej reálnej 
hodnote. Ke ď sa výstavba tejto nehnute ľnosti dokon čí, predpokladá 
sa, že reálnu hodnotu možno spo ľahlivo oceni ť. Ak ju nemožno 
spoľahlivo oceni ť, nehnute ľnosť sa pod ľa odseku 53 zaú čtuje 
s použitím modelu ocenenia obstarávacou cenou v súlade s IAS 16.  
53B Predpoklad, že reálnu hodnotu rozostavaného investi čného nehnute ľ­
ného majetku možno spo ľahlivo oceni ť, je možné vyvráti ť len pri 
prvotnom vykázaní. Ú čtovná jednotka, ktorá ocenila položku rozosta ­
vaného investi čného nehnute ľného majetku v reálnej hodnote, nesmie 
urobiť záver, že reálnu hodnotu dokon čeného investi čného nehnute ľ­
ného majetku nemožno spo ľahlivo určiť. 
54. Vo výnimo čných prípadoch, ke ď účtovná jednotka musí z dôvodu 
uvedeného v odseku 53 oce ňovať investičný nehnute ľný majetok 
s použitím modelu ocenenia obstarávacou cenou v súlade s IAS 16, oceňuje všetok svoj ostatný investi čný nehnute ľný majetok, vrátane 
rozostavaného investi čného nehnute ľného majetku, v reálnej hodnote. 
Hoci v takýchto prípadoch ú čtovná jednotka môže vo vz ťahu 
k jednému investi čnému nehnute ľnému majetku použi ť model 
ocenenia obstarávacou cenou, táto jednotka pokra čuje v účtovaní 
každej zostávajúcej nehnute ľnosti s použitím modelu ocenenia reálnou 
hodnotou.
 
▼B 
55. Ak ú čtovná jednotka predtým oce ňovala investi čný nehnute ľný 
majetok v reálnej hodnote, v oce ňovaní nehnute ľností v reálnej 
hodnote by mala pokra čovať až do vyradenia (alebo pokia ľ sa nehnu ­
teľnosť nestane nehnute ľnosťou užívanou vlastníkom alebo ú čtovná 
jednotka neza čne zhodnocova ť nehnute ľnosť na účely následného 
predaja v rámci bežnej podnikate ľskej činnosti) a to aj v prípade, že 
porovnate ľné trhové transakcie budú menej časté alebo trhové ceny sa 
stanú ťažšie dostupnými.  
Model oce ňovania obstarávacou cenou  
56. Po prvotnom vykázaní ú čtovná jednotka, ktorá si vyberie model 
oceňovania obstarávacou cenou, oce ňuje všetok svoj svoje investi čný 
nehnuteľný majetok v súlade s požiadavkami IAS 16 platnými pre 
tento model, s výnimkou nehnute ľností, ktoré sp ĺňajú kritériá klasifi ­
kácie majetku držaného na predaj (alebo sú zaradené do skupiny na 
vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako držaná na predaj) v súlade 
s IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čené činnosti . 
Investičný nehnute ľný majetok, ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie 
majetku držaného na predaj (alebo je zaradený do vyra ďovanej 
skupiny, ktorá je klasifikovaná ako držaná na predaj), sa oce ňujú 
v súlade s IFRS 5.  
PREVODY  
▼M8 
57. Prevody do investi čného nehnute ľného majetku alebo z neho sa vyko ­
návajú iba vtedy, ke ď existuje zmena v použití, ktorá je preukázaná:  
▼B 
a) začiatkom užívania vlastníkom v prípade prevodu z investi čného 
nehnuteľného majetku do nehnute ľnosti užívanej vlastníkom;  
b) začiatkom úpravy s výh ľadom na predaj v prípade prevodu 
z investičného nehnute ľného majetku do zásob;  
▼M8 
c) ukončením užívania vlastníkom v prípade prevodu z nehnute ľnosti 
užívanej vlastníkom do investi čného nehnute ľného majetku, alebo  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 528
 
d) začiatkom operatívneho lízingu poskytovaného inej strane 
v prípade prevodu zo zásob do investi čného nehnute ľného 
majetku.  
__________  
▼B 
58. V odseku 57 písm. b) sa vyžaduje, aby ú čtovná jednotka previedla 
nehnuteľnosť z investi čného nehnute ľného majetku do zásob iba 
vtedy, ak existuje zmena v použití, ktorá je preukázaná za čatím 
projektovania a výstavby na ú čel predaja. Ak sa ú čtovná jednotka 
rozhodne vyradi ť investičný nehnute ľný majetok bez projektovania 
a výstavby, pokra čuje v pristupovaní k nehnute ľnosti ako 
k investi čnému nehnute ľnému majetku dovtedy, kým sa neukon čí 
jeho vykazovanie (vylú či sa zo súvahy) a kým k nemu neza čne 
pristupova ť ako k zásobám. Podobne v prípade, ke ď účtovná jednotka 
začne modernizova ť existujúci nehnute ľný majetok na ú čel pokračo­
vania v jeho budúcom využívaní ako investi čného nehnute ľného 
majetku, nehnute ľnosť zostane investi čným nehnute ľným majetkom 
a počas modernizácie sa nereklasifikuje na nehnute ľnosť užívanú 
vlastníkom.  
59. Odseky 60 až 65 sa uplat ňujú pri problémoch týkajúcich sa vykazo ­
vania a oce ňovania, k vzniku ktorých dochádza, ak ú čtovná jednotka 
používa pre investi čný nehnute ľný majetok model ocenenia reálnou 
hodnotou. Ak ú čtovná jednotka používa model ocenenia obstarávacou 
cenou, nemení sa v dôsledku prevodov medzi investi čným nehnu ­
teľným majetkom, nehnute ľnosťami užívanými vlastníkom 
a zásobami ú čtovná hodnota prevedenej nehnute ľnosti a nemení sa 
ani obstarávacia cenu nehnute ľnosti na ú čely oceňovania alebo zverej ­ 
ňovania.  
60. Pokia ľ ide o prevod z investi čného nehnute ľného majetku, ktorý je 
účtovaný v reálnej hodnote, do nehnute ľností užívaných vlastníkom 
alebo do zásob, domnelou cenou nehnute ľností pri následnom ú čto­
vaní podľa IAS 16 alebo IAS 2 je ich reálna hodnota k dátumu zmeny 
použitia.  
61. Ak sa vlastníkom užívané nehnute ľnosti stanú investi čným nehnu ­
teľným majetkom ú čtovaným v reálnej hodnote, ú čtovná jednotka 
uplatňuje až do dátumu zmeny použitia IAS 16. Ú čtovná jednotka 
k akémuko ľvek rozdielu, ktorý k uvedenému dátumu vznikne medzi 
účtovnou hodnotou nehnute ľnosti pod ľa IAS 16 a jej reálnou 
hodnotou, pristupuje rovnakým spôsobom ako k preceneniu pod ľa 
IAS 16.  
62. Do dátumu, ke ď sa nehnute ľnosť užívaná vlastníkom stáva inve ­
stičným nehnute ľným majetkom ú čtovaným v reálnej hodnote, 
účtovná jednotka odpisuje nehnute ľnosť a vykazuje všetky straty zo 
zníženia hodnoty, ktoré nastali. Ú čtovná jednotka k prípadným 
rozdielom, ktoré vzniknú k uvedenému dátumu medzi ú čtovnou 
hodnotou nehnute ľnosti pod ľa IAS 16 a jej reálnou hodnotou, pristu ­
puje rovnakým spôsobom ako pri precenení pod ľa IAS 16. Inými 
slovami:  
▼M5 
a) akékoľvek výsledné zníženie ú čtovnej hodnoty nehnute ľnosti sa 
vykazuje vo výsledku hospodárenia. Do rozsahu, v akom je 
suma zahrnutá do prebytku z precenenia tejto nehnute ľnosti, sa 
však zníženie vykazuje v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku;  
▼B 
b) k prípadnému výslednému zvýšeniu ú čtovnej hodnoty sa pristupuje 
týmto spôsobom:  
i) do rozsahu, v akom zvýšenie ruší predchádzajúcu stratu zo 
zníženia hodnoty nehnute ľnosti, sa zvýšenie vykazuje vo 
výsledku hospodárenia. Suma vykázaná vo výsledku hospodá ­
renia nepresahuje sumu potrebnú na obnovenie ú čtovnej 
hodnoty, ktorá by sa ur čila (po odpo čítaní odpisov) 
v prípade, ak by sa nevykazovala žiadna strata zo zníženia 
hodnoty;  ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 529
 
►M5 ii) každá zostávajúca časť zvýšenia sa vykazuje 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
a zvyšuje prebytok z precenenia vo vlastnom imaní. ◄ 
Pri následnom vyradení investi čného nehnute ľného 
majetku sa môže prebytok z precenenia zahrnutý do 
vlastného imania previes ť do nerozdeleného zisku. 
Prevod prebytku z precenenia do nerozdeleného zisku sa neuskuto čňuje cez výsledok hospodárenia.
 
63. V prípade prevodu zo zásob do investi čného nehnute ľného majetku, 
ktorý sa bude ú čtovať v reálnej hodnote, akýko ľvek rozdiel medzi 
reálnou hodnotou nehnute ľnosti k tomuto dátumu a jej predchádza ­
júcou účtovnou hodnotou sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.  
64. K prevodom zo zásob do investi čného nehnute ľného majetku, ktorý sa 
bude účtovať v reálnej hodnote, sa pristupuje rovnako ako k predaju 
zásob.  
65. Ak ú čtovná jednotka zhotoví alebo dokon čí projektovanie a výstavbu 
investičného nehnute ľného majetku vytvoreného vlastnou činnosťou, 
ktorý sa bude ú čtovať v reálnej hodnote, prípadný rozdiel medzi 
reálnou hodnotou nehnute ľnosti k tomuto dátumu a ich predchádza ­
júcou účtovnou hodnotou sa vykazuje vo výsledku hospodárenia.  
VYRADENIA  
66. Vykazovanie investi čného nehnute ľného majetku sa ukon čí (vylúči zo 
súvahy) pri jeho vyradení, alebo ak je investi čný nehnute ľný majetok 
trvalo vylú čený z používania a z jeho vyradenia sa neo čakávajú 
budúce ekonomické úžitky.  
67. Vyradenie investi čného nehnute ľného majetku sa môže uskuto čniť 
predajom alebo uzatvorením finan čného lízingu. Na ur čenie dátumu 
vyradenia položky ú čtovná jednotka uplat ňuje kritériá na vykazovanie 
zisku z predaja tovaru v IAS 18 a zváži súvisiaci návod uvedený 
v dodatku k IAS 18. Na vyradenie uskuto čnené formou finan čného 
lízingu a na predaj a spätný lízing sa vz ťahuje IAS 17.  
68. Ak ú čtovná jednotka pod ľa zásady vykazovania v odseku 16 vykazuje 
obstarávaciu cenu časti, ktorou sa nahrádza časť investičný nehnu ­
teľný majetok v rámci ú čtovnej hodnoty tohto majetku, ukon čí vyka­
zovanie ú čtovnej hodnoty nahradených častí. Pokia ľ ide o investi čný 
nehnuteľný majetok ú čtovaný pomocou modelu ocenenia obstará ­
vacou cenou, vymenenou časťou nemôže by ť časť, ktorá bola samo ­
statne odpisovaná. Ak ú čtovná jednotka nemôže ur čiť účtovnú 
hodnotu nahradenej časti, môže použi ť obstarávaciu cenu náhradnej 
časti ako indikátor toho, aká bola obstarávacia cena nahradenej časti 
v čase, keď bola obstaraná alebo zhotovená. V rámci modelu ocenenia 
reálnou hodnotou môže už reálna hodnota investi čného nehnute ľného 
majetku odzrkad ľovať skutočnosť, že časť, ktorá sa má vymeni ť, 
stratila svoju hodnotu. V iných prípadoch môže by ť ťažké rozpozna ť, 
o koľko sa má vo vz ťahu k vymie ňanej časti znížiť reálna hodnota. 
Ak vzhľadom na vymie ňanú časť nie je možné zníži ť reálnu hodnotu, 
je vhodné do ú čtovnej hodnoty majetku zahrnú ť obstarávaciu cenu 
náhradnej časti a následne opätovne posúdi ť reálnu hodnotu, ako by 
sa požadovalo v prípade prírastkov, ktoré nezah ŕňajú výmenu.  
69. Zisky alebo straty vznikajúce z ukon čenia používania alebo 
z vyradenia investi čného nehnute ľného majetku sa zis ťujú ako rozdiel 
medzi čistými príjmami z vyradenia a ú čtovnou hodnotou majetku 
a vykazujú sa vo výsledku hospodárenia (pokia ľ IAS 17 pre predaj 
a spätný lízing nevyžaduje inak).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 530
 
70. Protihodnota splatná pri vyradení investi čného nehnute ľného majetku 
sa prvotne vykazuje v reálnej hodnote. Konkrétne v prípade, ke ď je 
úhrada za investi čný nehnute ľný majetok odložená, prijatá protihod ­
nota sa prvotne vykáže vo výške ekvivalentu ceny v hotovosti. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou protihodnoty a ekvivalentom 
ceny v hotovosti sa vykazuje ako úrokový výnos v súlade s IAS 18 
s použitím metódy efektívnej úrokovej miery.
 
71. Ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 37 alebo prípadne iné štandardy na 
všetky záväzky, ktoré si ponechá po vyradení investi čného nehnute ľ­
ného majetku.  
72. Odškodnenie od tretích osôb za zníženie hodnoty, stratu alebo odovz ­
danie investi čného nehnute ľného majetku sa zahrnie do výsledku 
hospodárenia ku d ňu, keď sa vykážu poh ľadávky z tohto odškod ­
nenia.  
73. Zníženia hodnoty alebo strata investi čného nehnute ľného majetku, 
súvisiace nároky na odškodnenie vo či tretím osobám alebo platby 
odškodnenia tretími osobami prípadné následné obstaranie alebo zhotovenie náhradného majetku sú samostatné ekonomické udalosti a účtujú sa samostatne týmto spôsobom:
 
a) zníženie hodnoty investi čného nehnute ľného majetku sa vykazuje 
v súlade s IAS 36,  
b) ukončenie používania alebo vyradenie investi čného nehnute ľného 
majetku sa vykazuje v súlade s odsekmi 66 až 71 tohto štandardu,  
c) odškodnenie od tretích osôb za zníženie hodnoty, stratu alebo 
odovzdanie investi čného nehnute ľného majetku sa vykazuje vo 
výsledku hospodárenia, ke ď sa stane poh ľadávkou a  
d) obstarávacia cena majetku obnoveného, obstaraného alebo zhoto ­
veného ako náhrada za daný majetok sa ur čujú v súlade s odsekmi 
20 až 29 tohto štandardu.  
ZVEREJŇOVANIE  
Model ocenenia reálnou hodnotou a model ocenenia obstarávacou 
cenou  
74. Ďalej uvedené zverejnenia platia spolu so zverejneniami uvedenými 
v IAS 17. V súlade s IAS 17 uvádza majite ľ investičného nehnute ľ­
ného majetku zverejnenia prenajímate ľa o lízingoch, ktoré uzatvoril. 
Účtovná jednotka, ktorá má v držbe investi čný nehnute ľný majetok na 
základe finan čného alebo operatívneho lízingu, uvádza zverejnenia 
nájomcu týkajúce sa finan čných lízingov a zverejnenia prenajímate ľa 
týkajúce sa prípadných operatívnych lízingov, ktoré uzatvoril.  
75. Ú čtovná jednotka zverejní:  
a) či používa model ocenenia reálnou hodnotou alebo model ocenenia 
obstarávacou cenou;  
b) ak používa model ocenenia reálnou hodnotou, či a za akých okol ­
ností sa podiely na nehnute ľnostiach držaných na základe opera ­
tívnych lízingov klasifikujú a ú čtujú ako investi čný nehnute ľný 
majetok;  
c) v prípadoch, ke ď je ťažké klasifikova ť nehnuteľnosť (pozri odsek 
14), kritériá používané na odlíšenie investi čného nehnute ľného 
majetku od nehnute ľnosti užívanej vlastníkom a nehnute ľnosti 
držanej na predaj v rámci bežnej podnikate ľskej činnosti;  
d) metódy a významné predpoklady použité pri ur čovaní reálnej 
hodnoty investi čného nehnute ľného majetku vrátane vyhlásenia, 
či bolo ur čenie reálnej hodnoty podporené trhovým dôkazom 
alebo výraznejšie vychádzalo z iných faktorov (ktoré ú čtovná 
jednotka zverejní) z dôvodu charakteru nehnute ľnosti 
a nedostatku porovnate ľných trhových údajov;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 531
 
e) rozsah, do akého je reálna hodnota investi čného nehnute ľného 
majetku (v súlade s jeho ocenením a zverejnením v ú čtovnej 
závierke) založená na ocenení vykonanom nezávislým znalcom, ktorý má uznávanú a zodpovedajúcu odbornú spôsobilos ť 
a predchádzajúce skúsenosti v oce ňovaní nehnute ľností rovnakej 
kategórie a v rovnakej lokalite, ako je oce ňovaný investi čný 
nehnuteľný majetok. Ak sa takéto ocenenie neuskuto čnilo, táto 
skutočnosť sa musí zverejni ť;
 
f) sumy vykazované vo výsledku hospodárenia týkajúce sa:  
i) výnosov z prenájmu investi čného nehnute ľného majetku;  
ii) priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údržby) 
vznikajúcich z investi čného nehnute ľného majetku, ktorý 
počas obdobia vytváral výnosy z prenájmu, a  
iii) priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údržby) 
vznikajúcich z investi čného nehnute ľného majetku, po čas 
obdobia ktorý nevytváral výnosy z prenájmu;  
iv) kumulatívnej zmeny reálnej hodnoty, vykazovanej vo výsledku 
hospodárenia, z predaja investi čného nehnute ľného majetku zo 
súboru majetku, v rámci ktorého sa používa model ocenenia 
obstarávacou cenou do súboru, v ktorom sa používa model 
ocenenia reálnou hodnotou (pozri odsek 32C);  
g) existenciu a sumy obmedzení realizovate ľnosti investi čného nehnu ­
teľného majetku alebo úhradu výnosov a príjmov z vyradenia;  
h) zmluvné povinnosti na obstaranie, zhotovenie alebo projektovanie 
a výstavbu investi čného nehnute ľného majetku alebo na opravy, 
údržbu alebo rozšírenie úžitkových vlastností.  
Model ocenenia reálnou hodnotou  
76. Na doplnenie k zverejneniam požadovaným odsekom 75 ú čtovná 
jednotka, ktorá uplat ňuje model ocenenia reálnou hodnotou uvedený 
v odsekoch 33 až 55, zverejní porovnanie ú čtovnej hodnoty investi č­
ného nehnute ľného majetku na za čiatku a na konci obdobia, pri čom 
zobrazí tieto informácie:  
a) prírastky, samostatne zverej ňujúc tie prírastky, ktoré sú výsledkom 
obstaraní, a tie, ktoré sú výsledkom následných výdavkov vykazo ­
vaných v ú čtovnej hodnote majetku;  
b) prírastky vyplývajúce z akvizícií cez podnikové kombinácie;  
c) majetok klasifikovaný ako držaný na predaj alebo zahrnutý do 
skupiny na vyradenie klasifikovanej ako držaná na predaj v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;
 
d) čisté zisky alebo straty z úprav reálnej hodnoty;  
e) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej závierky 
z funkčnej meny do inej prezenta čnej meny a pri prepo čte zahra­
ničnej prevádzky do prezenta čnej meny vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky;  
f) prevody do alebo zo zásob a nehnute ľností užívaných vlastníkom a  
g) ostatné zmeny.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 532
 
77. Ak na ú čely účtovnej závierky dôjde k významnej úprave získaného 
ocenenia investi čného nehnute ľného majetku, napríklad na ú čely 
zabránenia duplicitnému zapo čítaniu majetku alebo záväzkov vykazo ­
vaných v súlade s odsekom 50 ako samostatný majetok a záväzky, účtovná jednotka zverejní porovnanie medzi získaným ocenením 
a upraveným ocenením obsiahnutým v ú čtovnej závierke, zobrazujúc 
samostatne súhrnnú sumu prípadných vykazovaných lízingových záväzkov, ktoré sa spätne pripo čítali a všetkých ostatných význam ­
ných úprav.
 
78. Vo výnimo čných prípadoch uvedených v odseku 53, ak ú čtovná 
jednotka ocení investi čný nehnute ľný majetok pomocou modelu 
ocenenia obstarávacou cenou v IAS 16, v zosúhlasení vyžadovanom 
odsekom 76 sa zverejnia sumy týkajúce sa tohto investi čného nehnu ­
teľného majetku, osobitne od súm týkajúcich sa iného investi čného 
nehnuteľného majetku. Ú čtovná jednotka okrem toho zverejní:  
a) opis investi čného nehnute ľného majetku;  
b) vysvetlenie, pre čo nie je možné spo ľahlivo ur čiť reálnu hodnotu;  
c) ak je to možné, rozsah odhadov, v rozmedzí ktorých sa s ve ľkou 
pravdepodobnos ťou nachádza reálna hodnota, a  
d) pri vyradení investi čného nehnute ľného majetku neú čtovaného 
v reálnej hodnote:  
i) skutočnosť, že účtovná jednotka vyradila investi čný nehnu ­
teľný majetok, ktorý sa neú čtuje v reálnej hodnote;  
ii) účtovnú hodnotu investi čného nehnute ľného majetku v čase 
predaja a  
iii) sumu vykázaných ziskov a strát.  
Model ocenenia obstarávacou cenou  
79. Na doplnenie k zverejneniam požadovaným odsekom 75 ú čtovná 
jednotka, ktorá používa model ocenenia obstarávacou cenou uvedený v odseku 56, zverejní:
 
a) použité metódy odpisovania;  
b) doby použite ľnosti alebo použité odpisové sadzby;  
c) brutto ú čtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrnne 
s akumulovanými stratami zo zníženia hodnoty) k za čiatku a ku 
koncu obdobia;  
d) porovnanie ú čtovnej hodnoty investi čného nehnute ľného majetku 
na začiatku a na konci daného obdobia, pri čom sa uvedú tieto 
informácie:  
i) prírastky, samostatne zverej ňujúc tie prírastky, ktoré sú 
výsledkom obstaraní, a tie, ktoré sú výsledkom následných výdavkov vykazovaných ako majetok;
 
ii) prírastky vyplývajúce z akvizícií cez podnikové kombinácie;  
iii) majetok klasifikovaný ako držaný na predaj alebo zahrnutý 
do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako držaná na predaj 
v súlade s IFRS 5 a iné vyradenia;  
iv) odpisy;  
v) sumu vykázaných strát zo zníženia hodnoty a sumu zruše ­
ných strát zo zníženia hodnoty po čas obdobia, v súlade 
s IAS 36;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 533
 
vi) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej 
závierky z funk čnej meny do inej prezenta čnej meny a pri 
prepočte zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny vyka ­
zujúcej ú čtovnej jednotky;  
vii) prevody do alebo zo zásob a nehnute ľností užívaných vlast ­
níkom a  
viii) ostatné zmeny a  
e) reálnu hodnotu investi čného nehnute ľného majetku. Vo výnimo č­
ných prípadoch opísaných v odseku 53, ak ú čtovná jednotka 
nemôže spo ľahlivo ur čiť reálnu hodnotu investi čného nehnute ľ­
ného majetku, zverejní:  
i) opis investi čného nehnute ľného majetku;  
ii) vysvetlenie, pre čo nie je možné spo ľahlivo ur čiť reálnu 
hodnotu, a  
iii) ak je to možné, rozsah odhadov, v rozmedzí ktorých sa 
s veľkou pravdepodobnos ťou nachádza reálna hodnota.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
Model ocenenia reálnou hodnotou  
80. Ú čtovná jednotka, ktorá predtým uplat ňovala IAS 40 (z roku 2000) 
a ktorá si prvýkrát zvolila možnos ť klasifikova ť a účtovať niektoré 
alebo všetky podiely na nehnute ľnostiach sp ĺňajúcich kritériá, ktoré 
má v držbe v rámci operatívnych lízingov ako investi čný nehnute ľný 
majetok, vykáže vplyv tejto vo ľby ako úpravu po čiatočného stavu 
nerozdeleného zisku za obdobie, v ktorom sa táto vo ľba uskuto čnila 
prvýkrát. Okrem toho:  
a) ak účtovná jednotka predtým zverejnila (v ú čtovnej závierke alebo 
inak) reálnu hodnotu týchto podielov na investi čnom nehnute ľnom 
majetku v skorších obdobiach (stanovenú na základe, ktorý vyho ­
vuje definícii reálnej hodnoty v odseku 5 a návodu v odsekoch 36 
až 52), tejto jednotke sa odporú ča, ale nie je povinná:  
i) upraviť začiatočný zostatok nerozdeleného zisku za obdobie 
prezentované najskôr, za ktoré bola takáto reálna hodnota zverejnená, a
 
ii) prepočítať porovnate ľné informácie pre tieto obdobia a  
b) ak účtovná jednotka predtým nezverejnila informácie opísané 
v písmene a), neprepo čítava porovnate ľné informácie a zverejní 
túto skuto čnosť. 
81. Tento štandard požaduje prístup odlišný od prístupu sa požaduje 
v IAS 8. V IAS 8 sa požaduje prepo čet porovnate ľných informácií 
s výnimkou situácie, ke ď by takýto prepo čet bol nevykonate ľný. 
82. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard prvýkrát, úprava po čia­
točného stavu nerozdeleného zisku zah ŕňa opätovnú klasifikáciu akej ­
koľvek sumy držanej v prebytku z precenenia investi čného nehnute ľ­
ného majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 534
 
Model ocenenia obstarávacou cenou  
83. IAS 8 platí pre všetky zmeny v ú čtovných zásadách, ktoré sa usku ­
točnia, keď účtovná jednotka prvýkrát uplatní tento štandard a zvolí si 
používanie modelu ocenenia obstarávacou cenou. Vplyv zmeny v účtovných zásadách zah ŕňa reklasifikáciu akejko ľvek sumy držanej 
v prebytku z precenenia investi čného nehnute ľného majetku.
 
84. Požiadavky uvedené v odsekoch 27 až 29, ktoré sa týkajú prvotného 
ocenenia investi čného nehnute ľného majetku obstaraného v transakcii 
výmeny za iný majetok, sa uplat ňujú prospektívne len na budúce 
transakcie.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
85. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začína 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie, ktoré 
sa začína pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M5 
85A. IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007) 
zmenil a doplnil terminológiu používanú v IFRS. Okrem toho sa ním 
zmenil a doplnil odsek 62. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny 
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M8 
85B. Odseky 8, 9, 48, 53, 54 a 57 boli zmenené a doplnené, odsek 22 bol 
zrušený a odseky 53A a 53B boli pridané  Vylepšeniami IFRS  vyda­
nými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 2009 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka má povolené uplat ­ 
ňovať tieto zmeny a doplnenia na rozostavaný investi čný nehnute ľný 
majetok od ktoréhoko ľvek dátumu skoršieho ako 1. január 2009 pod 
podmienkou, že reálne hodnoty rozostavaného investi čného nehnute ľ­
ného majetku boli ur čené k tomuto dátumu. Skoršie uplat ňovanie je 
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na 
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť a súčasne uplatní zmeny 
a doplnenia odsekov 5 a 81E IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia . 
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 40 (2000)  
86. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 40  Investície do nehnute ľností  
(vydaný v roku 2000).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 535
 
MEDZINÁRODNÝ Ú ČTOVNÝ ŠTANDARD 41  
Poľnohospodárstvo  
CIEĽ 
Cieľom tohto štandardu je predpísa ť spôsob ú čtovania a zverejnenia súvisiaci 
s poľnohospodárskou činnosťou. 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
1. Tento štandard sa uplatní pri vykazovaní ďalej uvedených položiek, 
ak súvisia s po ľnohospodárskou činnosťou: 
a) biologický majetok;  
b) poľnohospodárska produkcia v čase zberu produktov a  
c) štátne dotácie, na ktoré sa vz ťahujú odseky 34 až 35.  
2. Tento štandard sa nevz ťahuje na:  
a) pozemky súvisiace s po ľnohospodárskou činnosťou (pozri štandard 
IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  a IAS 40  Investičný 
nehnuteľný majetok ) a 
b) nehmotný majetok súvisiaci s po ľnohospodárskou činnosťou (pozri 
štandard IAS 38  Nehmotný majetok ). 
3. Tento štandard sa uplat ňuje na po ľnohospodársku výrobu, ktorá pred ­
stavuje zozbieranú úrodu produktov biologického majetku ú čtovnej 
jednotky, a to len v okamihu zozbierania. Následne sa uplat ňuje štan­
dard IAS 2  Zásoby , alebo iný použite ľný štandard. Z toho vyplýva, že 
tento štandard sa nezaoberá spracovaním po ľnohospodárskej 
produkcie po zbere úrody; napríklad spracovaním hrozna na víno vo 
vinárskom podniku, ktorý toto hrozno vypestoval. Ke ďže takéto spra ­
covanie môže by ť logickým a prirodzeným rozšírením po ľnohospo­
dárskej činnosti a prebiehajúce procesy môžu ma ť určitú podobnos ť 
s biologickou premenou, takéto spracovanie nie je zahrnuté do defi ­
nície poľnohospodárskej činnosti v tomto štandarde.  
4. Ďalej uvedená tabu ľka obsahuje príklady biologického majetku, 
poľnohospodárskej produkcie a produktov, ktoré sú výsledkom spra ­
covania po zbere úrody:  
Biologický majetok  Po ľnohospodárska produkcia  Produkty, ktoré sú výsledkom spra ­
covania po zbere úrody  
Ovce  Vlna  Priadza, koberce  
▼M8 
Stromy v pestovanom lesnom 
poraste  Vyrúbané stromy  Gu ľatina, rezivo  
▼B 
Rastliny  Bavlna  Vlákna, odevy  
Zozbieraná úroda trstiny  Cukor  
Dojnice  Mlieko  Syr  
Ošípané  Jato čné telá  Klobásy, údená šunka  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 536
 
Biologický majetok  Po ľnohospodárska produkcia  Produkty, ktoré sú výsledkom spra ­
covania po zbere úrody  
Kríky  Listy  Čaj, sušený tabak  
Vinič Hrozno  Víno  
Ovocné stromy  Pozberané ovocie  Spracované ovocie  
DEFINÍCIE  
Definície súvisiace s po ľnohospodárstvom  
5. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto význa ­
moch:  
▼M8 
Poľnohospodárska činnosť je účtovnou jednotkou riadená biologická 
premena a zber úrody biologického majetku na predaj alebo na 
konverziu na po ľnohospodársku produkciu alebo na ďalší biologický 
majetok.  
▼B 
Poľnohospodárska produkcia  je zozbieraná úroda produktu 
z biologického majetku ú čtovnej jednotky.  
Biologický majetok  je živé zviera alebo rastlina.  
Biologická premena  zahŕňa procesy rastu, degenerácie, produkcie 
a rozmnožovania, ktoré sú prí činou kvalitatívnych alebo kvantitatív ­
nych zmien biologického majetku.  
Trieda biologického majetku  je zoskupenie podobných živých zvierat 
alebo rastlín.  
Zber úrody  je oddelenie produktu od biologického majetku alebo 
prerušenie životných procesov biologického majetku.  
▼M8 
Náklady na predaj  sú prírastkové náklady priamo priradite ľné 
k vyradeniu majetku, s výnimkou finan čných nákladov a nákladov 
na daň z príjmov.  
▼B 
6. Po ľnohospodárska činnosť sa vzťahuje na rozmanitý rozsah činností; 
napríklad chov dobytka, lesníctvo, ro čné alebo celoro čné pestovanie, 
obrábanie ovocných sadov a plantáží, pestovanie kvetín a vodné 
hospodárstvo (vrátane chovu rýb). V rámci tejto rozmanitosti existujú 
určité spoločné črty: 
a) Schopnos ť meniť sa. Živé zvieratá a rastliny sú schopné biolo ­
gickej premeny;  
b) Riadenie zmeny . Riadenie u ľahčuje biologickú premenu zlepšením 
alebo aspo ň stabilizáciou podmienok nevyhnutných na uskuto č­
nenie daného procesu (napríklad úrov ňou výživy, vlhkos ťou, 
teplotou, plodnos ťou a svetlom). Takéto riadenie odlišuje po ľno­
hospodársku činnosť od ostatných činností. Napríklad zbieranie 
úrody z neriadených zdrojov (ako je morský rybolov 
a odlesňovanie) nie je po ľnohospodárskou činnosťou a ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 537
 
c) Oceňovanie zmeny. Zmena kvality (napríklad genetická vlastnos ť, 
hustota, zrelos ť, tuková vrstva, obsah bielkovín a sila vlákna) 
alebo kvantity (napríklad potomstvo, hmotnos ť, kubické metre, 
dĺžka alebo priemer vlákna a po čet púčikov) spôsobená biolo ­
gickou premenou alebo zberom úrody sa oce ňuje a sleduje ako 
súčasť bežnej funkcie riadenia.  
▼B 
7. Biologická premena má za následok tieto druhy výsledkov:  
a) zmeny majetku prostredníctvom i) rastu (zvýšenie kvantity alebo 
zlepšenie kvality zviera ťa alebo rastliny), ii) degenerácie (zníženie 
kvantity alebo zhoršenie kvality zviera ťa alebo rastliny), alebo iii) 
rozmnožovania (produkcia ďalších živých zvierat alebo rastlín), 
alebo  
b) výroba po ľnohospodárskych produktov, napríklad latex, čajové 
listy, vlna a mlieko.  
Všeobecné definície  
8. Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto bližšie 
určených významoch:  
Aktívny trh  je trh, na ktorom existujú všetky tieto podmienky:  
a) položky, s ktorými sa obchoduje v rámci trhu, sú homogénne;  
b) v akomko ľvek čase je možné nájs ť dobrovoľne súhlasiacich kupu ­
júcich a predávajúcich a  
c) ceny sú prístupné verejnosti.  
Účtovná hodnota  je suma, v ktorej je majetok vykázaný v súvahe.  
Reálna hodnota  je suma, za ktorú mohol by ť majetok vymenený 
alebo záväzok vysporiadaný v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami.  
Štátne dotácie  sú dotácie, ktoré sú vymedzené v štandarde IAS 20  
Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci . 
9. Reálna hodnota majetku vychádza z jeho sú časného umiestnenia 
a stavu. Z toho napríklad vyplýva, že reálna hodnota dobytka na farme je cenou dobytka na relevantnom trhu, ktorá je znížená 
o prepravné a iné náklady súvisiace s privedením dobytka na trh.
 
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE  
10. Ú čtovná jednotka vykáže biologický majetok alebo po ľnohospodársku 
produkciu vtedy a len vtedy, ak:  
a) účtovná jednotka ovláda majetok v dôsledku minulých udalostí;  
b) je pravdepodobné, že budúce ekonomické úžitky súvisiace 
s majetkom budú plynú ť účtovnej jednotke, a  
c) reálnu hodnotu alebo obstarávaciu cenu majetku je možné spo ľa­
hlivo oceni ť. ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 538
 
11. V po ľnohospodárskej činnosti sa ovládanie môže preukáza ť napríklad 
právnym vlastníctvom dobytka a zna čkovaním alebo iným ozna čením 
dobytka pri nadobudnutí, narodení alebo skon čení pridájania. Budúce 
úžitky sa zvy čajne stanovia ocenením významných fyzických vlast ­
ností.  
12. Biologický majetok sa ocení pri prvotnom vykázaní a vždy k dátumu, 
ku ktorému sa zostavuje  ►M5 výkaz o finan čnej situácii ◄, 
reálnou hodnotou zníženou o odhadované náklady  ►M8 na 
predaj ◄ s výnimkou prípadu, ktorý je uvedený v odseku 30, ke ď 
sa reálna hodnota nemôže spo ľahlivo oceni ť. 
13. Po ľnohospodárska produkcia zozbieraná z biologického majetku 
účtovnej jednotky sa ocení reálnou hodnotou zníženou 
o odhadované náklady  ►M8 na predaj ◄ v okamihu zberu 
úrody. Takéto ocenenie predstavuje obstarávaciu cenu k tomuto dátumu, ke ď sa uplatňuje štandard IAS 2  Zásoby  alebo iný použite ľný 
štandard.
 
▼M8 __________  
▼B 
15. Zistenie reálnej hodnoty biologického majetku alebo po ľnohospodár ­
skej produkcie je možné u ľahčiť zoskupením biologického majetku 
alebo po ľnohospodárskej produkcie pod ľa významných vlastností; 
napríklad pod ľa veku alebo kvality. Ú čtovná jednotka si vyberá vlast ­
nosti zodpovedajúce vlastnostiam použitým na trhu ako základ pre 
cenotvorbu.  
16. Ú čtovné jednotky často uzatvárajú zmluvy na predaj svojho biologic ­
kého majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie k budúcemu 
dátumu. Zmluvné ceny nie sú nevyhnutne dôležité pri ur čení reálnej 
hodnoty, do pretože reálnej hodnoty sa premieta existujúci trh, na 
ktorom by dobrovo ľne súhlasiaci kupujúci a predávajúci mohli 
uzavrieť transakciu. Následkom toho sa reálna hodnota biologického 
majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie neupravuje z dôvodu 
existencie zmluvy. V niektorých prípadoch môže by ť zmluva 
o predaji biologického majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie 
nevýhodnou zmluvou pod ľa definície v štandarde IAS 37  Rezervy, 
podmienené záväzky a podmienené aktíva . Pre nevýhodné zmluvy 
platí štandard IAS 37.  
▼M8 
17. Ak existuje aktívny trh pre niektorý biologický majetok alebo po ľno­
hospodársku produkciu pri jej sú časnom umiestnení a stave, kótovaná 
trhová cena na tomto trhu je vhodným základom na ur čenie reálnej 
hodnoty tohto majetku. Ak má ú čtovná jednotka prístup na rôzne 
aktívne trhy, použije cenu existujúcu na najrelevantnejšom z nich. 
Napríklad v prípade, ke ď účtovná jednotka má prístup na dva aktívne 
trhy, použije cenu existujúcu na tom trhu, ktorého využitie sa očakáva.
 
▼B 
18. Ak aktívny trh neexistuje, ú čtovná jednotka pri stanovení reálnej 
hodnoty použije jednu alebo nieko ľko z týchto možností, ak sú 
dostupné:  
a) posledná transak čná cena na trhu, ak sa nevyskytla významná 
zmena ekonomických okolností medzi dátumom transakcie a dátumom, ku ktorému sa zostavuje  ►
M5 výkaz o finan čnej 
situácii ◄; 
b) trhové ceny pre podobný majetok s úpravou, ktorá odzrkad ľuje 
rozdiely, a  
c) sektorové kritériá, ako napríklad hodnota ovocného sadu vyjadrená 
v týchto jednotkách: na vývoznú prepravku, bušel (v litroch) alebo 
hektárovú rozlohu a hodnota dobytka vyjadrená na kilogram mäsa.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 539
 
19. V niektorých prípadoch môžu z informa čných zdrojov uvedených 
v odseku 18 vyplýva ť rozdielne sumy reálnej hodnoty biologického 
majetku alebo po ľnohospodárskej produkcie. Ú čtovná jednotka zváži 
príčiny týchto rozdielov s cie ľom dosiahnu ť najspoľahlivejší odhad 
reálnej hodnoty v rámci relatívne malého rozsahu prijate ľných 
odhadov.  
▼M8 
20. Za ur čitých okolností sa môže sta ť, že ceny alebo hodnoty ur čené 
trhom nie sú v prípade biologického majetku v jeho sú časnom stave 
dostupné. V takejto situácii ú čtovná jednotka použije na ur čenie 
reálnej hodnoty sú časnú hodnotu o čakávaných čistých pe ňažných 
tokov z majetku, diskontovaných sú časnou trhom ur čenou sadzbou.  
21. Cie ľom výpo čtu súčasnej hodnoty o čakávaných čistých pe ňažných 
tokov je stanovi ť reálnu hodnotu biologického majetku pri jeho 
súčasnom umiestnení a stave. Ú čtovná jednotka tieto podmienky 
zváži pri ur čovaní vhodnej diskontnej sadzby, ktorá sa má použi ť, 
a pri odhade o čakávaných čistých peňažných tokov. Ú čtovná jednotka 
pri určení súčasnej hodnoty o čakávaných čistých pe ňažných tokov 
zahrnie čisté peňažné toky, ktoré pod ľa očakávania ú častníkov trhu 
daný majetok prinesie na jej najrelevantnejšom trhu.  
▼B 
22. Ú čtovná jednotka do tohto výpo čtu nezahrnie pe ňažné toky 
z financovania majetku, zdanenia alebo z obnovy pôvodného biolo ­
gického majetku po zbere úrody (napríklad náklady na znovuvysa ­
denie stromov v lesnom poraste po ťažbe).  
23. Pri odsúhlasovaní ceny v nezávislej transakcii informovaní, dobro ­
voľne súhlasiaci kupujúci a predávajúci zvážia možnos ť odchýlok 
v peňažných tokoch. Z toho vyplýva, že do reálnej hodnoty sa 
premieta možnos ť takýchto odchýlok. Ú čtovná jednotka teda 
príslušným spôsobom zapracuje o čakávania o možných odchýlkach 
v peňažných tokoch bu ď do očakávaných pe ňažných tokov, alebo 
diskontnej sadzby, alebo do nejakej kombinácie týchto dvoch polo ­ 
žiek. Pri ur čovaní diskontnej sadzby ú čtovná jednotka použije pred ­
poklady konzistentné s tými, ktoré boli použité pri odhadovaní o čaká­
vaných pe ňažných tokov, aby sa odstránil vplyv niektorých predpo ­
kladov zapo čítaných dvojnásobne alebo ignorovaných.  
24. Obstarávacia cena sa môže niekedy približova ť reálnej hodnote, najmä 
keď: 
a) od vzniku po čiatočnej obstarávacej ceny sa uskuto čnila malá biolo ­
gická premena (napríklad v prípade sadeníc ovocných stromov vysadených okamžite pred dátumom, ku ktorému sa zostavuje  
►
M5 výkaz o finan čnej situácii ◄), alebo  
b) neočakáva sa významný vplyv biologickej premeny na cenu 
(napríklad v prípade za čiatočných štádií rastu borovice pestovanej 
v 30-ročnom produk čnom cykle).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 540
 
25. Biologický majetok je často fyzicky spojený s pozemkom (napríklad 
stromy v pestovanom lese). Pre biologický majetok spojený 
s pozemkom nemusí existova ť samostatný trh, ale aktívny trh môže 
existovať pre kombinovaný majetok, napríklad pre súbor, ktorý pozo ­
stáva z biologického majetku, nekultivovanej pôdy a meliorácií. 
Účtovná jednotka pre stanovenie reálnej hodnoty biologického 
majetku môže použi ť informácie týkajúce sa kombinovaného majetku. 
Napríklad, pre zistenie reálnej hodnoty biologického majetku sa môže od reálnej hodnoty kombinovaného majetku odpo čítať reálna hodnota 
neobrobenej pôdy a zlepšení kvality pôdy.
 
Zisky a straty  
26. Zisk alebo strata, vznikajúce pri prvotnom vykazovaní biologického 
majetku v reálnej hodnote zníženej o odhadované náklady súvisiace s predajom a zo zmeny reálnej hodnoty zníženej o odhadované 
náklady  ►
M8 na predaj ◄ biologického majetku, sa do výsledku 
hospodárenia zahrnú do obdobia, v ktorom vznikli.  
27. Strata môže vzniknú ť pri prvotnom vykázaní biologického majetku, 
pretože odhadované náklady  ►M8 na predaj ◄ sa odpo čítajú pri 
určovaní reálnej hodnoty zníženej o odhadované náklady  ►M8 na 
predaj ◄ biologického majetku. Zisk môže vzniknú ť pri prvotnom 
vykázaní biologického majetku, napríklad, ke ď sa narodí mlá ďa. 
28. Zisk alebo strata, vzniknuté pri prvotnom vykázaní po ľnohospodárskej 
produkcie v reálnej hodnote zníženej o odhadované náklady  
►M8 na predaj ◄, sa zahrnú do výsledku hospodárenia obdobia, 
v ktorom vznikli.  
29. Zisk alebo strata môže pri prvotnom vykázaní po ľnohospodárskej 
produkcie vzniknú ť ako výsledok zberu úrody.  
Nemožnos ť spoľahlivo oceni ť reálnu hodnotu  
30. Predpokladá sa, že reálnu hodnotu biologického majetku je možné 
spoľahlivo oceni ť. Tento predpoklad je však možné vyvráti ť len pri 
prvotnom vykázaní biologického majetku, pre ktorý nie sú dostupné trhovo ur čené ceny alebo hodnoty a pre ktorý sú alternatívne odhady 
reálnej hodnoty ozna čené ako jednozna čne nespo ľahlivé. V takom 
prípade sa tento biologický majetok ocení jeho obstarávacou cenou 
zníženou o všetky akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty. Len čo je možné reálnu hodnotu takéhoto biolo ­
gického majetku spo ľahlivo stanovi ť, účtovná jednotka ho bude 
oceňovať v reálnej hodnote zníženej o odhadované náklady  
►
M8 na predaj ◄. Ak dlhodobý biologický majetok splní kritérium 
na jeho klasifikáciu ako majetok držaný na predaj (alebo bol zaradený do skupiny na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako držaná na predaj) 
v súlade so štandardom IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj 
a ukončené činnosti , predpokladá sa, že jeho reálnu hodnotu možno 
spoľahlivo oceni ť.
 
31. Predpoklad uvedený v odseku 30 je možné vyvráti ť len pri prvotnom 
vykazovaní. Ú čtovná jednotka, ktorá pôvodne ocenila biologický 
majetok jeho reálnou hodnotou zníženou o odhadované náklady  
►M8 na predaj ◄, bude pokra čovať v tomto oce ňovaní biologic ­
kého majetku jeho reálnou hodnotou zníženou o odhadované náklady  
►M8 na predaj ◄ až do vyradenia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 541
 
32. Po ľnohospodársku výrobu oce ňuje účtovná jednotka v každom 
prípade v čase zberu úrody jej reálnou hodnotou zníženou 
o odhadované náklady  ►M8 na predaj ◄. Tento štandard odzrka ­
dľuje názor, že reálnu hodnotu po ľnohospodárskej produkcie v čase 
zberu úrody je možné vždy spo ľahlivo stanovi ť. 
33. Pri ur čovaní obstarávacej ceny, akumulovaných odpisov 
a akumulovaných strát zo zníženia hodnoty ú čtovná jednotka zoh ľadní 
štandardy IAS 2  Zásoby , IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  
a IAS 36  Zníženie hodnoty majetku . 
ŠTÁTNE DOTÁCIE  
34. Nepodmienená štátna dotácia súvisiaca s biologickým majetkom 
oceneným jeho reálnou hodnotou zníženou o odhadované náklady  
►M8 na predaj ◄ sa vykáže ako výnos vtedy a len vtedy, ke ď sa 
táto štátna dotácia stane poh ľadávkou.  
35. Ak je štátna dotácia, ktorá súvisí s biologickým majetkom oceneným 
jeho reálnou hodnotou zníženou o odhadované náklady  ►M8 na 
predaj ◄ podmienená, vrátane prípadov, ke ď štátna dotácia vyžaduje, 
aby účtovná jednotka nevykonávala presne ur čenú poľnohospodársku 
činnosť, účtovná jednotka vykáže štátnu dotáciu ako výnos vtedy 
a len vtedy, ak sú podmienky spojené s dotáciou splnené.  
36. Podmienky štátnych dotácií sú rôzne. Podmienky štátnej dotácie môžu 
napríklad vyžadova ť, aby účtovná jednotka hospodárila v ur čitej loka­
lite päť rokov a ak bude hospodári ť menej ako pä ť rokov, musí celú 
štátnu dotáciu vráti ť. V tomto prípade sa štátna dotácia nevykáže ako 
výnos, až dokým neuplynie pä ť rokov. Ak však štátna dotácia umož ­ 
ňuje, aby časť štátnej dotácie bola ponechaná vo výške v závislosti od 
uplynutého času, účtovná jednotka vykáže štátnu dotáciu ako výnos 
v pomernej výške pripadajúcej na uplynuté časové obdobie.  
37. Ak sa štátna dotácia týka biologického majetku oce ňovaného jeho 
obstarávacou cenou zníženou o všetky akumulované odpisy a všetky 
akumulované straty zo zníženia hodnoty (pozri odsek 30), uplat ňuje sa 
štandard IAS 20  Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej 
pomoci . 
38. Tento štandard vyžaduje postup, ktorý je odlišný od štandardu IAS 
20, ak sa štátna dotácia týka biologického majetku oce ňovaného jeho 
reálnou hodnotou zníženou o náklady  ►M8 na predaj ◄, alebo ak 
podmienky štátnej dotácie vyžadujú, aby ú čtovná jednotka nevykoná ­
vala presne ur čenú poľnohospodársku činnosť. Štandard IAS 20 sa 
uplatňuje iba na štátne dotácie týkajúce sa biologického majetku 
oceňovaného jeho obstarávacou cenou zníženou o všetky akumulo ­
vané odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty.  
ZVEREJŇOVANIE  
39. [Vypúš ťa sa.]  
Všeobecne  
40. Ú čtovná jednotka zverej ňuje súhrnný zisk alebo stratu vznikajúce 
počas bežného obdobia pri prvotnom vykazovaní biologického 
majetku a po ľnohospodárskej produkcie a zo zmeny reálnej hodnoty 
zníženej o odhadované náklady  ►M8 na predaj ◄ biologického 
majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 542
 
41. Ú čtovná jednotka poskytne opis každej triedy biologického majetku.  
42. Zverejnenie požadované odsekom 41 môže by ť v podobe slovného 
alebo kvantifikovaného opisu.  
43. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča poskytnú ť kvantifikovaný opis každej 
triedy biologického majetku, pri čom v prípade potreby rozlíši biolo ­
gický majetok ur čený na spotrebu a biologický majetok plodiaci alebo 
zrelý a nezrelý biologický majetok. Ú čtovná jednotka môže napríklad 
zverejniť účtovné hodnoty biologického majetku ur čeného na spotrebu 
a plodiaceho biologického majetku pod ľa tried. Ú čtovná jednotka 
môže ďalej rozdeli ť tieto ú čtovné hodnoty pod ľa zrelého 
a nezrelého majetku. Toto rozlišovanie poskytne informácie, ktoré môžu pomôc ť pri posúdení na časovania budúcich pe ňažných tokov. 
Účtovná jednotka zverejní východiskový základ pre takéto rozlíšenie.
 
44. Biologický majetok ur čený na spotrebu je ten, ktorého úroda sa zbiera 
ako poľnohospodárske produkty alebo predáva ako biologický 
majetok. Príkladom biologického majetku ur čeného na spotrebu sú 
dobytok ur čený na produkciu mäsa, dobytok chovaný na predaj, 
ryby z chovu, plodiny, ako napríklad kukurica a pšenica a stromy 
pestované na rezivo. Plodiaci biologický majetok je majetok odlišný 
od biologického majetku ur čeného na spotrebu; napríklad dobytok, 
ktorý produkuje mlieko, vinná réva, ovocné stromy, stromy ur čené 
na palivové drevo, pri čom tieto stromy zostávajú zachované. Plodiaci 
biologický majetok nepredstavuje po ľnohospodársku produkciu, ale 
má skôr vlastnos ť sebaobnovovania.  
45. Biologický majetok sa môže zatrie ďovať buď ako zrelý alebo ako 
nezrelý biologický majetok. Zrelý biologický majetok je majetok, ktorý dosiahol vlastnosti potrebné na zber (v prípade biologického 
majetku ur čeného na spotrebu) alebo ktorý je schopný unies ť pravi­
delný zber úrody (v prípade plodiaceho biologického majetku).
 
46. Ak ú čtovná jednotka niekde inde nezverej ňuje informácie uverejnené 
spolu s ú čtovnou závierkou, mala by opísa ť: 
a) charakter svojich činností, vrátane každej triedy biologického 
majetku, a  
b) nefinan čnú hodnotu alebo odhad fyzického množstva:  
i) každej triedy biologického majetku ú čtovnej jednotky ku koncu 
obdobia a  
ii) výstupu po ľnohospodárskej produkcie za toto obdobie.  
47. Ú čtovná jednotka zverejní metódy a významné predpoklady použité 
pri stanovení reálnej hodnoty každej triedy po ľnohospodárskej 
produkcie v čase zberu úrody a každej triedy biologického majetku.  
48. Ú čtovná jednotka zverejní reálnu hodnotu po ľnohospodárskej 
produkcie zozbieranej po čas daného obdobia zníženú o náklady  
►M8 na predaj ◄, ktorá bola ur čená v čase zberu úrody.  
49. Ú čtovná jednotka zverejní:  
a) existenciu a ú čtovné hodnoty biologického majetku, ktorého vlast ­
nícke právo je obmedzené a ú čtovné hodnoty biologického 
majetku použitého ako záruka za záväzky;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 543
 
b) hodnotu záväzkov na rozvoj alebo získanie biologického majetku a  
c) stratégie riadenia finan čného rizika, ktoré súvisia 
s poľnohospodárskou činnosťou. 
50. Ú čtovná jednotka predloží zosúhlasenie zmien v ú čtovnej hodnote 
biologického majetku medzi za čiatkom a koncom bežného obdobia. 
Toto zosúhlasenie obsahuje tieto položky:  
a) zisk alebo strata, ktoré vyplývajú zo zmien v reálnej hodnote 
zníženej o odhadované náklady  ►M8 na predaj ◄; 
b) zvýšenie spôsobené nákupmi;  
c) zníženie súvisiace s predajom a biologickým majetkom klasifiko ­
vaným ako majetok držaný na predaj (alebo zaradeným do skupiny na vyradenie, ktorá je klasifikovaná ako držaná na predaj) v súlade so štandardom IFRS 5;
 
d) zníženie spôsobené zberom úrody;  
e) zvýšenie vyplývajúce z podnikových kombinácií;  
f) čisté kurzové rozdiely vznikajúce pri prepo čte účtovnej závierky 
do inej prezenta čnej meny a pri prepo čte prevádzky v zahrani čí do 
prezentačnej meny vykazujúcej ú čtovnej jednotky a  
g) ostatné zmeny.  
51. Reálna hodnota znížená o odhadované náklady  ►M8 na predaj ◄ 
biologického majetku sa môže zmeni ť tak v dôsledku fyzických 
zmien, ako aj cenových zmien na trhu. Oddelené zverejnenie fyzic ­
kých a cenových zmien je vhodné na vyhodnotenie výnosnosti bežného obdobia a budúcich predpovedí, najmä vtedy, ke ď produkčný 
cyklus trvá viac ako jeden rok. V takýchto prípadoch sa ú čtovnej 
jednotke odporú ča zverejni ť, podľa tried alebo iným spôsobom, 
objem zmeny reálnej hodnoty zníženej o odhadované náklady  
►
M8 na predaj ◄, zahrnutý do čistého zisku a straty v dôsledku 
fyzických zmien a v dôsledku cenových zmien. Tieto informácie sú 
vo všeobecnosti menej užito čné, ak produk čný cyklus trvá menej ako 
jeden rok (napríklad pri chove kur čiat alebo pestovaní obilnín).  
52. Biologická premena má za následok nieko ľko druhov fyzickej zmeny 
– rast, degenerácia, produkcia a rozmnožovanie, z ktorých každá je 
pozorovate ľná a merate ľná. Každá z týchto fyzických zmien má 
priamo súvisí s budúcimi ekonomickými úžitkami. Zmena reálnej hodnoty biologického majetku spôsobená zberom úrody je takisto zmenou fyzickou.
 
53. Po ľnohospodárska činnosť je často vystavená poveternostným, náka ­
zovým a ostatným prírodným rizikám. Ak dôjde k udalosti, ktorej dôsledkom je vznik významnej položky nákladov alebo výnosov, v zmysle štandardu IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  sa zverejní 
charakter a suma tejto položky. Príkladmi takejto udalosti sú vypuk ­
nutie vírusového ochorenia, povode ň, veľké sucho alebo silný mráz 
a napadnutie hmyzom.
 
Dodatočné zverejnenie biologického majetku, pri ktorom nie je 
možné spo ľahlivo oceni ť reálnu hodnotu  
54. Ak ú čtovná jednotka oce ňuje biologický majetok jeho obstarávacou 
cenou zníženou o všetky akumulované odpisy a všetky akumulované 
straty zo zníženia hodnoty (pozri odsek 30) na konci obdobia, pre 
tento biologický majetok musí zverejni ť: 
a) opis tohto biologického majetku;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 544
 
b) vysvetlenie, pre čo sa nemôže reálna hodnota spo ľahlivo oceni ť; 
c) ak je to možné, interval odhadov, v rámci ktorého sa reálna 
hodnota ve ľmi pravdepodobne vyskytuje;  
d) použitú metódu odpisovania;  
e) doby použite ľnosti alebo použité odpisové sadzby a  
f) hrubú ú čtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrnne 
s akumulovanými stratami zo zníženia hodnoty) k za čiatku a ku 
koncu obdobia.  
55. Ak po čas bežného obdobia ú čtovná jednotka oce ňuje biologický 
majetok jeho obstarávacou cenou zníženou o všetky akumulované 
odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty (pozri odsek 30), zverejní všetok zisk alebo stratu vykázanú pri vyradení takéhoto biologického majetku a v zosúhlasení požadovanom 
v odseku 50 zverejní sumy týkajúce sa takéhoto biologického majetku 
oddelene. Okrem toho toto zosúhlasenie obsahuje nasledujúce sumy zahrnuté do výsledku hospodárenia súvisiace s uvedeným biolo ­
gickým majetkom:
 
a) straty zo zníženia hodnoty;  
b) zrušenie strát zo zníženia hodnoty a  
c) odpisy.  
56. Ak sa reálna hodnota biologického majetku pôvodne oceneného jeho 
obstarávacou cenou zníženou o všetky akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty stane spo ľahlivo stanovi ­
teľnou počas bežného obdobia, ú čtovná jednotka pri takomto biolo ­
gickom majetku zverejní:
 
a) opis tohto biologického majetku;  
b) vysvetlenie, pre čo sa reálna hodnota stala spo ľahlivo stanovi ­
teľnou, a  
c) vplyv tejto zmeny.  
Štátne dotácie  
57. Ú čtovná jednotka v súvislosti s po ľnohospodárskou činnosťou obsiah ­
nutou v tomto štandarde zverejní tieto informácie:  
a) charakter a rozsah štátnych dotácií vykázaných v ú čtovnej 
závierke;  
b) nesplnené podmienky a ostatné podmienené skuto čnosti spojené so 
štátnymi dotáciami a  
c) významné zníženia o čakávanej úrovne štátnych dotácií.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODU  
58. Tento štandard sa stáva ú činným pre ro čné účtovné závierky zosta ­
vené za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2003 alebo neskôr. 
Odporúča sa aj skoršie uplat ňovanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje 
tento štandard na obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. januárom 2003, 
zverejní túto skuto čnosť. 
59. V tomto štandarde sa neustanovujú bližšie ur čené prechodné ustano ­
venia. Prijatie tohto štandardu je vykázané v súlade so štandardom 
IAS 8  Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 545
 
60. Odseky 5, 6, 17, 20 a 21 boli zmenené a doplnené a odsek 14 bol 
vypustený  Vylepšeniami IFRS  vydanými v máji 2008. Ú čtovná 
jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia prospektívne na ro čné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny 
a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. ▼M8 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 546
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 1  
Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva  
CIEĽ 
1 Cie ľom tohto štandardu je zaisti ť, aby  prvá účtovná závierka ú čtovnej 
jednotky pod ľa IFRS , ako aj jej finan čné výkazy v priebehu ú čtovného 
roka, na ktoré sa ú čtovná závierka vz ťahuje, obsahovali kvalitné infor ­
mácie, ktoré sú:  
a) transparentné pre používate ľov a porovnate ľné za všetky prezento ­
vané obdobia,  
b) poskytujú vhodný východiskový bod na ú čtovanie v súlade 
s medzinárodnými štandardmi finan čného výkazníctva (IFRS)  a 
c) je možné ich vyhotovi ť za náklady, ktoré neprevyšujú úžitok.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard:  
a) vo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS a  
b) v každej ú čtovnej závierke zostavenej v priebehu ú čtovného roka, 
ak sa takáto zostavuje, prezentuje sa v súlade s IAS 34  Finančné 
vykazovanie v priebehu ú čtovného roka  za časť obdobia, na ktoré 
sa vzťahuje prvá ú čtovná závierka pod ľa IFRS.  
3 Prvá ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky pod ľa IFRS je jej prvá ro čná 
účtovná závierka, v ktorej ú čtovná jednotka po prvýkrát použije IFRS 
na základe výslovného a bezvýhradného vyhlásenia o tom, že táto 
účtovná závierka je v súlade so štandardmi IFRS. Ú čtovná závierka 
v súlade s IFRS je prvá ú čtovná závierka ú čtovnej jednotky pod ľa 
IFRS, ak ú čtovná jednotka, napríklad:  
a) prezentovala svoju poslednú ú čtovnú závierku:  
(i) v súlade s národnými požiadavkami, ktoré nie sú konzistentné 
so štandardmi IFRS vo všetkých podrobnostiach,  
(ii) v súlade so štandardmi IFRS vo všetkých detailoch, okrem 
toho, že ú čtovná závierka neobsahovala výslovné 
a bezvýhradné vyhlásenie o tom, že bola zostavená v súlade 
so štandardmi IFRS,  
(iii) obsahujúcu výslovné vyhlásenie o súlade s niektorými, ale nie 
so všetkými štandardmi IFRS,  
(iv) v súlade s národnými požiadavkami, ktoré nezodpovedajú 
IRFS, a pri použití niektorých štandardov IFRS na ú čtovanie 
položiek, pre ktoré neexistujú národné požiadavky, alebo  
(v) v súlade s národnými požiadavkami, so zosúhlasením niekto ­
rých súm so sumami stanovenými pod ľa štandardov IFRS,  
b) pripravila ú čtovnú závierku v súlade s IFRS len na interné 
použitie, bez toho, aby bol sprístupnená vlastníkom ú čtovnej 
jednotky alebo iným externým používate ľom, ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 547
 
c) pripravila balík výkazov v súlade s IFRS na ú čely konsolidácie, 
bez toho, aby bola pripravená ú čtovná závierka v úplnej štruktúre 
tak, ako je definovaná v IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v 
znení revízie z roku 2007), alebo  
d) neprezentovala ú čtovnú závierku za predchádzajúce obdobia.  
4 Tento štandard sa uplatní vtedy, ak ú čtovná jednotka použije štan ­
dardy IFRS po prvýkrát. Štandard sa neuplatní napríklad v prípade, že 
účtovná jednotka:  
a) ukončí prezentáciu ú čtovnej závierky v súlade s národnými požia ­
davkami, ak v minulosti prezentovala okrem nej aj ďalšiu účtovnú 
závierku, ktorá obsahovala výslovné a bezvýhradné vyhlásenie 
o súlade so štandardmi IFRS,  
b) prezentovala ú čtovnú závierku v minulom roku v súlade 
s národnými požiadavkami a táto ú čtovná závierka obsahovala 
výslovné a bezvýhradné vyhlásenie o súlade so štandardmi IFRS, 
alebo  
c) prezentovala ú čtovnú závierku v minulom roku a táto ú čtovná 
závierka obsahovala výslovné a bezvýhradné vyhlásenie o súlade so štandardmi IFRS, aj ke ď audítori na túto ú čtovnú závierku 
vydali výrok s výhradou.
 
5 Tento štandard sa neuplatní na zmeny v ú čtovnej politike vykonané 
účtovnou jednotkou, ktorá už používa štandardy IFRS. Takéto zmeny 
sú predmetom:  
a) požiadaviek na zmeny v ú čtovnej politike v IAS 8  Účtovná poli ­
tika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  a 
b) špecifických prechodných požiadaviek v iných štandardoch IFRS.  
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE  
Otvárací výkaz o finan čnej situácii pod ľa IFRS  
6 Ú čtovná jednotka pripraví a prezentuje  otvárací výkaz o finan čnej 
situácii pod ľa IFRS  k dátumu prechodu na štandardy IFRS . Toto je 
východiskový bod na jej ú čtovanie v súlade so štandardmi IFRS.  
Účtovná politika  
7 Ú čtovná jednotka používa rovnakú ú čtovnú politiku vo svojom 
otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS a po čas všet­
kých období prezentovaných v jej prvej ú čtovnej závierke pod ľa 
IFRS. Táto ú čtovná politika musí by ť v súlade s každým štan ­
dardom IFRS ú činným ku koncu jej prvého obdobia vykazovania 
podľa IFRS, s výnimkou prípadov uvedených v odsekoch 13 až 19 
a v prílohách B až E.  
8 Ú čtovná jednotka neuplat ňuje rozdielne verzie štandardov IFRS, ktoré 
boli účinné ku skorším dátumom. Ú čtovná jednotka môže uplatni ť 
nový IFRS, ktorý zatia ľ nie je povinný, ak je v ňom povolené skoršie 
uplatňovanie.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 548
 
Príklad: Konzistentné uplat ňovanie najnovšej verzie IFRS  
Východiská  
Koniec prvého obdobia vykazovania pod ľa IFRS ú čtovnej jednotky 
A je 31. december 20X5. Ú čtovná jednotka A sa rozhodne prezen ­
tovať porovnávacie informácie v tejto ú čtovnej závierke len pre jeden 
rok (pozri odsek 21). To znamená, že jej dátum prechodu na IFRS je začiatok obchodného roku 1. januára 20X4 (alebo rovnako ukon čenie 
obchodného roku 31. decembra 20X3). Ú čtovná jednotka 
A prezentovala ú čtovnú závierku v súlade s jej predchádzajúcimi 
GAAP doteraz každý rok k 31. decembru a tiež k 31. decembru 20X4.
 
Uplatňovanie požiadaviek  
Od účtovnej jednotky A sa požaduje uplatni ť štandardy IFRS ú činné 
pre obdobia kon čiace sa 31. decembra 20X5 pri:  
a) zostavovaní a prezentácii svojho otváracieho výkazu o finan čnej 
situácii pod ľa IFRS 1. januára 20X4 a  
b) zostavovaní a prezentácii svojho výkazu o finan čnej situácii k 31. 
decembru 20X5 (vrátane porovnávacích údajov za rok 20X4), 
výkazu komplexného výsledku, výkazu zmien vlastného imania a výkazu o pe ňažných tokoch za rok k 31. decembru 20X5 
(vrátane porovnávacích údajov za rok 20X4) a zverejnení (vrátane 
porovnávacích informácií za rok 20X4).
 
Ak nový štandard ešte nie je povinný, povo ľuje sa však skoršie uplat ­ 
ňovanie, ú čtovná jednotka A ho môže, ale nemusí, použi ť vo svojej 
prvej účtovnej závierke pod ľa IFRS.  
9 Prechodné ustanovenia v ostatných IFRS sa vz ťahujú na zmeny 
v účtovnej politike, ktoré vykonala ú čtovná jednotka, ktorá už používa 
IFRS, nevz ťahujú sa na  prvouplat ňovateľa, ktorý prechádza na IFRS, 
s výnimkou prípadov uvedených v prílohách B až E.  
10 S výnimkou prípadov opísaných v odsekoch 13 až 19 a v prílohách 
B až E, ú čtovná jednotka vo svojom otváracom výkaze o finan čnej 
situácii pod ľa IFRS:  
a) vykáže všetky aktíva a záväzky ktorých vykázanie vyžadujú štan ­
dardy IFRS,  
b) nevykáže položky aktív a záväzkov, ak štandardy IFRS nepovo ­ 
ľujú ich vykázanie,  
c) preradí položky, ktoré vykázala v súlade s predchádzajúcimi 
GAAP ako ur čitý typ aktíva, záväzku alebo zložku vlastného 
imania, ale v súlade so štandardmi IFRS predstavujú iný typ 
aktíva, záväzku alebo zložku vlastného imania, a  
d) uplatní štandardy IFRS pri ocenení všetkých vykázaných aktív 
a záväzkov.  
11 Ú čtovná politika, ktorú ú čtovná jednotka použije v svojom otváracom 
výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS, môže by ť odlišná od tej, 
ktorú použila k tomu istému dátumu použitím predchádzajúcich 
GAAP. Z toho vyplývajú úpravy, ktoré sú výsledkom udalostí a transakcií, ktoré vznikli pred dátumom prechodu na IFRS. Z toho dôvodu ú čtovná jednotka vykáže tieto úpravy priamo v nerozdelených 
ziskoch (alebo prípadne v inej kategórii vlastného imania) k dátumu 
prechodu na IFRS.
 ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 549
 
12 Tento štandard zakladá dve kategórie výnimiek zo zásady, že otvárací 
výkaz účtovnej jednotky o finan čnej situácii pod ľa IFRS musí by ť 
v súlade s každým IFRS:  
a) v prílohe B sa zakazuje spätné uplat ňovanie niektorých aspektov 
iných IFRS,  
b) v prílohách C až E sa poskytujú výnimky pre niektoré požiadavky 
iných IFRS.  
Výnimky zo spätného uplat ňovania iných IFRS  
13 Tento štandard zakazuje spätné uplat ňovanie niektorých aspektov 
iných IFRS. Tieto výnimky sú uvedené v odsekoch 14 až 17 a v prílohe B.
 
Odhady  
14 Odhady ú čtovnej jednotky vykonané v súlade s IFRS k dátumu 
prechodu na IFRS musia by ť v súlade s odhadmi vykonanými 
k tomu istému dátumu v súlade s predchádzajúcimi GAAP (po úpravách, v ktorých sa zoh ľadňujú rozdielne ú čtovné politiky), 
ibaže by existovali objektívne dôkazy o tom, že tieto odhady 
boli nesprávne.
 
15 Ú čtovná jednotka môže po prechode na IFRS dosta ť informácie 
o odhadoch, ktoré vykonala pod ľa predchádzajúcich GAAP. 
V súlade s odsekom 14 ú čtovná jednotka považuje prijatie takýchto 
informácií za udalosti, ktoré si nevyžadujú úpravu po období vykazo ­
vania v súlade s IAS 10  Udalosti po období vykazovania . Ak je 
napríklad d ňom prechodu ú čtovnej jednotky na IFRS 1. január 
20X4 a 15. júla 20X4 budú oznámené nové informácie, ktoré si 
vyžadujú úpravu odhadov vykonaných v súlade s predchádzajúcimi GAAP k 31. decembru 20X3. Ú čtovná jednotka nezoh ľadní tieto nové 
informácie vo svojom otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa 
IFRS (ibaže by sa mali odhady upravi ť v dôsledku odlišnej ú čtovnej 
politiky alebo ak existujú objektívne dôkazy o tom, že odhady boli nesprávne). Namiesto toho ú čtovná jednotka zoh ľadní tieto nové 
informácie v hospodárskom výsledku (alebo prípadne v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku) za rok kon čiaci sa 31. decembra 
20X4.
 
16 Môže by ť potrebné, aby ú čtovná jednotka vykonala odhady v súlade 
s IFRS k dátumu prechodu na IFRS, ktoré sa k tomuto dátumu pod ľa 
predchádzajúcich GAAP nepožadovali. Na dosiahnutie súladu s IAS 
10 tieto odhady v súlade s IFRS musia zoh ľadňovať podmienky, ktoré 
existovali k dátumu prechodu na IFRS. Najmä odhady trhových cien, úrokových mier alebo kurzov cudzích mien ku d ňu prechodu na IFRS 
musia zodpoveda ť trhovým podmienkam k tomuto d ňu.
 
17 Odseky 14 až 16 sa vz ťahujú na otvárací výkaz o finan čnej situácii 
podľa IFRS. Uplatnia sa na porovnate ľné obdobie prezentované 
v prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS, v tomto prípade sa odkazy 
na dátum prechodu na IFRS nahradia odkazmi na koniec porovnate ľ­
ného obdobia.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 550
 
Výnimky z iných IFRS  
18 Ú čtovná jednotka si môže zvoli ť jednu alebo viacero z výnimiek 
uvedených v prílohách C až E. Ú čtovná jednotka neuplatní tieto 
výnimky analogicky k ostatným položkám.  
19 Niektoré výnimky uvedené v prílohách C až E odkazujú na  reálnu 
hodnotu . Pri určovaní reálnych hodnôt v súlade s týmto štandardom, 
uplatní účtovná jednotka definíciu reálnej hodnoty uvedenú v prílohe 
A a v akomko ľvek konkrétnejšom návode v iných IFRS na ur čenie 
reálnych hodnôt pre aktívum alebo záväzok, ktorých sa to týka. Do týchto reálnych hodnôt sa premietajú podmienky, ktoré existovali 
k dátumu, pre ktorý boli ur čené.
 
PREZENTÁCIA A ZVEREJ ŇOVANIE  
20 Tento štandard neumož ňuje výnimky z požiadaviek na prezentáciu 
a zverejnenie uvedených v iných IFRS.  
Porovnávacie informácie  
21 Aby bola ú čtovná jednotka v súlade s IAS 1, prvá ú čtovná závierka 
účtovnej jednotky pod ľa IFRS musí zah ŕňať najmenej tri výkazy 
o finančnej situácii, dva výkazy komplexného výsledku, dva samo ­
statné výkazy ziskov a strát (ak sú prezentované), dva výkazy pe ňaž­
ných tokov a dva výkazy zmien vlastného imania a súvisiace 
poznámky, vrátane porovnávacích informácií.  
Porovnávacie informácie, ktoré nie sú pod ľa IFRS, a historické 
súhrny  
22 Niektoré ú čtovné jednotky prezentujú historické súhrny vybraných 
údajov za obdobia pred prvým obdobím, za ktoré predkladajú úplné 
porovnávacie informácie v súlade s IFRS. Tento štandard nevyžaduje, aby takéto súhrny boli v súlade s požiadavkami na vykazovanie a oceňovanie pod ľa IFRS. Niektoré ú čtovné jednotky prezentujú 
porovnávacie informácie v súlade s predchádzajúcimi GAAP, ako aj 
porovnávacie informácie požadované pod ľa IAS 1. V každej ú čtovnej 
závierke, ktorá obsahuje historické súhrny alebo porovnávacie infor ­
mácie v súlade s predchádzajúcimi GAAP, ú čtovná jednotka:
 
a) informácie pod ľa predchádzajúcich GAAP ozna čí výrazne ako 
informácie, ktoré neboli pripravené v súlade s IFRS, a  
b) zverejní povahu hlavných úprav, pomocou ktorých by sa dosiahol 
súlad informácií so štandardmi IFRS. Ú čtovná jednotka nemusí 
tieto úpravy kvantifikova ť. 
Vysvetlenie prechodu na IFRS  
23 Ú čtovná jednotka vysvetlí, ako prechod z predchádzajúcich 
GAAP na IFRS ovplyvnil jej vykazovanú finan čnú pozíciu, 
finančnú výkonnos ť a peňažné toky.  
Zosúhlasenie  
24 S cie ľom dodrža ť ustanovenie odseku 23 musí prvá ú čtovná závierka 
účtovnej jednotky pod ľa IFRS obsahova ť: ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 551
 
a) zosúhlasenie vlastného imania vykázaného v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP s vlastným imaním v súlade s IFRS 
k obom týmto dátumom:  
(i) dátum prechodu na IFRS a  
(ii) koniec posledného obdobia prezentovaného v bezprostredne 
predchádzajúcej ro čnej účtovnej závierke v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP;  
b) zosúhlasenie jej celkového komplexného výsledku v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP za posledné obdobie prezentovaného v bezprostredne predchádzajúcej ro čnej účtovnej závierke ú čtovnej 
jednotky. Východiskovým bodom pre toto zosúhlasenie je celkový 
komplexný výsledok v súlade s predchádzajúcimi GAAP za to isté obdobie, alebo ak ú čtovná jednotka nevykázala takýto celkový 
komplexný výsledok, hospodársky výsledok pod ľa predchádzajú ­
cich GAAP,
 
c) ak účtovná jednotka vykázala alebo zrušila straty zo zníženia 
hodnoty prvýkrát pri príprave svojho otváracieho výkazu o finančnej situácii pod ľa IFRS, zverejnenia, ktoré by požadoval 
IAS 36  Zníženie hodnoty majetku,  ak by ú čtovná jednotka vyká ­
zala tieto straty zo zníženia hodnoty alebo ich zrušenia v období, 
ktoré sa za čína k dátumu prechodu na IFRS.
 
25 Zosúhlasenie požadované v odseku 24 písm. a) a b) musí by ť dosta­
točne podrobné na to, aby umožnilo používate ľom pochopi ť 
významné úpravy na výkaz o finan čnej situácii a výkaz komplexného 
výsledku. Ak ú čtovná jednotka prezentovala výkaz o pe ňažných 
tokoch pod ľa predchádzajúcich GAAP, vysvetlí aj významné úpravy 
na výkaz o pe ňažných tokoch.  
26 Ak ú čtovná jednotka zistí chyby, ktoré vznikli v rámci predchádzajú ­
cich GAAP, v zosúhlaseniach požadovaných odsekom 24 písm. a) a b) odlíši opravy týchto chýb od zmien v ú čtovnej politike.
 
27 IAS 8 sa nezaoberá zmenami v ú čtovnej politike, ktoré vzniknú, ke ď 
účtovná jednotka prvýkrát uplatní IFRS. Teda požiadavky IAS 8 na 
zverejnenia o zmenách v ú čtovnej politike sa neuplatnia v prvej 
účtovnej závierke ú čtovnej jednotky pod ľa IFRS.  
28 Ak ú čtovná jednotka neprezentovala ú čtovnú závierku za predchádza ­
júce obdobia v svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS, zverejní 
túto skuto čnosť. 
Označenie finan čného aktíva alebo finan čného záväzku  
29 Ú čtovná jednotka smie ozna čiť predtým vykazované finan čné aktívum 
alebo finan čný záväzok ako finan čné aktívum alebo finan čný záväzok 
ako oceňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok alebo ako 
k dispozícii na predaj v súlade s odsekom D19. Ú čtovná jednotka 
zverejní reálnu hodnotu finan čných aktív alebo finan čných záväzkov 
zaradených do každej kategórie k dátumu ozna čenia a ich klasifikáciu 
a účtovnú hodnotu v predchádzajúcej ú čtovnej závierke.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 552
 
Použitie reálnej hodnoty ako reproduk čnej ceny  
30 Ak ú čtovná jednotka použije reálnu hodnotu vo svojom otváracom 
výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS ako  reproduk čnú cenu  pre 
položku nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, investi čný nehnute ľný 
majetok, alebo nehmotný majetok (pozri odseky D5 a D7), zverejní vo svojej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS pre každý riadok otvá ­
racieho výkazu o finan čnej situácii pod ľa IFRS:
 
a) súhrn týchto reálnych hodnôt a  
b) súhrn úprav ú čtovných hodnôt vykázaných pod ľa predchádzajú ­
cich GAAP.  
Použitie reproduk čnej ceny pri investíciách do dcérskych spolo čností, 
spoluovládaných ú čtovných jednotiek a pridružených podnikov  
31 Podobne, ak ú čtovná jednotka použije reproduk čnú cenu vo svojom 
otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS pre investíciu do 
dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky alebo pridru ­ 
ženého podniku vo svojej samostatnej ú čtovnej závierke (pozri odsek 
D15), zverejní vo svojej prvej samostatnej ú čtovnej závierke pod ľa 
IFRS:  
a) celkovú reproduk čnú cenu týchto investícií, pre ktoré je repro ­
dukčná cena ich ú čtovnou hodnotou pod ľa predchádzajúcich 
GAAP,  
b) celkovú reproduk čnú cenu týchto investícií, pre ktoré je repro ­
dukčná cena reálnou hodnotou, a  
c) súhrn úprav ú čtovných hodnôt vykázaných pod ľa predchádzajú ­
cich GAAP.  
▼M24  
Použitie reproduk čnej ceny pre ropné a plynárenské aktíva  
31A Ak ú čtovná jednotka použije v prípade ropných a plynárenských aktív 
výnimku uvedenú v odseku D8A písm. b), musí túto skuto čnosť 
a základ, pod ľa ktorého boli priradené ú čtovné hodnoty stanovené 
podľa predchádzajúcich GAAP, zverejni ť. 
▼M16  
Finančné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka  
32 S cie ľom dodrža ť ustanovenie odseku 23 musí ú čtovná jednotka popri 
požiadavkách IAS 34 v prípade, ke ď prezentuje finan čný výkaz 
v priebehu ú čtovného roka v súlade s IAS 34 za časť obdobia zahrnu ­
tého v jej prvej ú čtovnej závierke pod ľa IFRS, splni ť tieto požia ­
davky:  
a) každý takýto finan čný výkaz v priebehu ú čtovného roka, ak 
účtovná jednotka prezentovala finan čný výkaz v priebehu ú čtov­
ného roka pre porovnate ľné obdobie za bezprostredne predchádza ­
júci finan čný rok, obsahuje:  
(i) zosúhlasenie vlastného imania v súlade s predchádzajúcimi 
GAAP na konci takejto časti porovnate ľného obdobia 
s vlastným imaním pod ľa IFRS k tomuto dátumu; a  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 553
 
(ii) zosúhlasenie na celkový komplexný výsledok v súlade s IFRS 
pre takúto časť porovnate ľného obdobia (bežného a od 
začiatku roka) v priebehu ú čtovného roka. Východiskovým 
bodom pre toto zosúhlasenie je celkový komplexný výsledok v súlade s predchádzajúcimi GAAP za to isté obdobie, alebo 
ak účtovná jednotka nevykázala takýto celkový komplexný 
výsledok, hospodársky výsledok v súlade s predchádzajúcimi GAAP.
 
b) Navyše k požiadavkám na zosúhlasenie pod ľa písm. a) prvý 
finančný výkaz v priebehu ú čtovného roka v súlade s IAS 34 za 
časť obdobia zahrnutého v jej prvej ú čtovnej závierke musí obsa ­
hovať zosúhlasenie opísané v odseku 24 písm. a) a b) (doplnené 
o podrobnosti požadované v odsekoch 25 a 26) alebo krížový odkaz na iný verejne uverejnený dokument, ktorý obsahuje tieto zosúhlasenia.
 
33 IAS 34 požaduje minimálne zverejnenia, ktoré sa zakladajú na 
domnienke, že používatelia finan čného výkazu v priebehu ú čtovného 
roka majú takisto prístup k najnovšej ro čnej účtovnej závierke. IAS 34 
takisto však požaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila všetky udalosti 
alebo transakcie, ktoré sú významné na pochopenie bežného obdobia 
kratšieho ako ú čtovný rok. To znamená, že ak prvouplat ňovateľ 
nezverejnil vo svojej poslednej ú čtovnej závierke v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP informácie významné na pochopenie časti bežného obdobia, urobí tak v tomto finan čnom výkaze 
v priebehu roka, alebo urobí krížový odkaz na iný uverejnený doku ­
ment, ktorý tieto informácie obsahuje.
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
34 Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard, ak jej prvá ú čtovná závierka 
podľa IFRS je za obdobie, ktoré sa za čína 1. júla 2009 alebo neskôr. 
Skoršie uplat ňovanie je povolené.  
35 Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia uvedené v odsekoch D1 
písm. n) a D23 na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 23  Náklady na prijaté 
úvery a pôži čky (v znení revízie z roku 2007) na skoršie obdobie, 
uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia na toto skoršie obdobie.  
36 IFRS 3  Podnikové kombinácie  (v znení revízie z roku 2008) zmenil 
a doplnil odseky 19, C1 a C4 písm. f) a g). Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IFRS 3 (revidovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, tieto 
zmeny a doplnenia sa takisto uplatnia na toto skoršie obdobie.  
37 IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  (v znení 
zmien a doplnení z roku 2008) zmenil a doplnil odseky 13 a B7. Ak účtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 
2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia sa uplatnia 
na toto skoršie obdobie.
 
38 Obstarávacia cena investície do dcérskej spolo čnosti, do spoluovlá ­
danej jednotky alebo do pridruženého podniku  (Zmeny a doplnenia 
k IFRS 1 a IAS 27), vydané v máji 2008, pridali odseky 31, D1 písm. g), D14 a D15. Ú čtovná jednotka uplatní tieto odseky na ú čtovné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ­ 
ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplatní uvedené odseky na 
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť.
 ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 554
 
39 Odsek B7 bol zmenený a doplnený  Zlepšeniami IFRS , ktoré boli 
vydané v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny 
a doplnenia na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 (zmenený 
a doplnený v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny 
a doplnenia sa uplatnia na toto skoršie obdobie.  
▼M24  
39A Dokument  Dodato čné výnimky pre prvouplat ňovateľov (zmeny 
a doplnenia IFRS 1) vydaný v júli 2009 pridal odseky 31A, D8A, 
D9A a D21A a zmenil a doplnil odsek D1 písm. c), d) a l). Ú čtovná 
jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povo ­
lené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na skoršie 
obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M25  
39C Prostredníctvom dokumentu  Obmedzená výnimka zo zverej ňovania 
porovnávacích informácií pod ľa IFRS 7 týkajúca sa prvouplat ňova­
teľov (zmena a doplnenie IFRS 1) vydaného v januári 2010 sa pridal 
odsek E3. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2010 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M16  
UKONČENIE PLATNOSTI IFRS 1 (VYDANÝ V ROKU 2003)  
40 Tento štandard nahrádza IFRS 1 (vydaný v roku 2003 a zmenený 
a doplnený v máji 2008).  
Dodatok A  
Definícia pojmov  
Táto príloha tvorí neoddelite ľnú súčasť štandardu.  
dátum prechodu na 
IFRS  Začiatok najskoršieho obdobia, pre ktoré ú čtovná 
jednotka prezentuje plne porovnávacie informácie 
podľa IFRS vo svojej  prvej ú čtovnej závierke 
podľa IFRS . 
reproduk čná cena  Suma použitá ako náhrada pre obstarávaciu cenu 
alebo obstarávaciu cenu po odpisoch k ur čitému 
dátumu. Následné odpisovanie alebo amortizácia 
predpokladá, že ú čtovná jednotka prvotne vykázala 
majetok alebo záväzok k ur čitému dátumu a že 
jeho obstarávacia cena sa rovnala reproduk čnej 
hodnote.  
reálna hodnota  Suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans ­
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia ­
cimi stranami.  
prvá účtovná závierka 
podľa IFRS  Prvá ročná účtovná závierka, v ktorej ú čtovná 
jednotka uplatní  medzinárodné štandardy finan č­
ného výkazníctva (IFRS)  na základe výslovného 
a bezvýhradného vyhlásenia o tom, že je v súlade 
s IFRS.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 555
 
prvé obdobie vykazo ­
vania pod ľa IFRS  Posledné obdobie vykazovania, za ktoré sa zosta ­
vuje prvá ú čtovná závierka  účtovnej jednotky  
podľa IFRS . 
prvouplat ňovateľ Ú čtovná jednotka, ktorá prezentuje svoju  prvú 
účtovnú závierku pod ľa IFRS . 
medzinárodné štan ­
dardy finan čného 
výkazníctva (IFRS)  Štandardy a interpretácie, ktoré uplat ňuje Rada pre 
medzinárodné ú čtovné štandardy (IASB). Tieto 
štandardy zah ŕňajú: 
a) medzinárodné štandardy finan čného výkaz ­
níctva; 
b) medzinárodné ú čtovné štandardy a 
c) interpretácie vytvorené Výborom pre interpre ­
tácie medzinárodného finan čného 
vykazovania (IFRIC) alebo pôvodným Stálym interpreta čným výborom (SIC).
 
otvárací výkaz 
o finančnej situácii 
podľa IFRS  Výkaz o finan čnej situácii k  dátumu prechodu na 
IFRS . 
predchádzajúce GAAP  Základ ňa účtovníctva, ktorú  prvouplat ňovateľ 
používal bezprostredne pred uplatnením IFRS.  
Príloha B  
Výnimky z retrospektívneho uplat ňovania iných IFRS  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasťou IFRS.  
B1 Ú čtovná jednotka uplatní tieto výnimky zo štandardu:  
a) ukončenia vykazovania finan čných aktív a finan čných záväzkov 
(odseky B2 a B3),  
b) účtovanie zabezpe čenia (odseky B4 až B6), a  
c) nekontrolné podiely (odsek B7).  
Ukončenie vykazovania finan čných aktív a finan čných záväzkov  
B2 Okrem toho, ako je povolené v odseku B3, prvouplat ňovateľ uplatní 
požiadavky na ukon čenie vykazovania v IAS 39  Finančné nástroje: 
vykazovanie a oce ňovanie  prospektívne na transakcie, do ktorých 
vstúpil 1. januára 2004 alebo neskôr. Inak povedané, ak prvouplat ňo­
vateľ ukončil vykazovanie nederivátových finan čných aktív alebo 
nederivátových finan čných záväzkov v súlade s predchádzajúcimi 
GAAP v dôsledku transakcie, ku ktorej došlo pred 1. januárom 2004, nevykazuje tieto aktíva ani záväzky v súlade s IFRS (pokia ľ 
nesplnia podmienky na vykazovanie v dôsledku neskoršej transakcie 
alebo udalosti).
 
B3 Ú čtovná jednotka môže bez oh ľadu na odsek B2 uplatni ť požiadavky 
na ukončenie vykazovania uvedené v IAS 39 retrospektívne od 
dátumu vo ľby uskuto čnenej účtovnou jednotkou za predpokladu, že 
informácie potrebné na uplat ňovanie IAS 39 na finan čné aktíva 
a finančné záväzky, ktorých vykazovanie sa ukon čilo v dôsledku 
minulých transakcií, získala ú čtovná jednotka v čase prvotného ú čto­
vania týchto transakcií.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 556
 
Účtovanie zabezpe čenia 
B4 Pod ľa požiadavky IAS 39 k dátumu prechodu na IFRS ú čtovná 
jednotka:  
a) ocení všetky deriváty v reálnej hodnote a  
b) zruší všetky odložené straty a zisky vzniknuté pri derivátoch, ktoré 
sa vykázali v súlade s predchádzajúcimi GAAP ako keby boli aktíva alebo záväzky.
 
B5 Ú čtovná jednotka nezahrnie do svojho otváracieho výkazu o finan čnej 
situácii pod ľa IFRS zabezpe čovací vzťah takého typu, ktorý nesp ĺňa 
kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia v súlade s IAS 39 (napríklad 
mnoho zabezpe čovacích vz ťahov, kde zabezpe čovací nástroj je 
peňažný nástroj alebo vypísaná opcia, kde zabezpe čovaná položka 
je čistá pozícia, alebo kde zabezpe čenie zabezpe čuje úrokové riziko 
pri investícii držanej do splatnosti). Ak ú čtovná jednotka ozna čila 
čistú pozíciu ako zabezpe čovanú položku v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP, môže ozna čiť jednotlivú položku obsiah ­
nutú v čistej pozícii ako zabezpe čovanú položku v súlade s IFRS za 
predpokladu, že tak urobí najneskôr k dátumu prechodu na IFRS.  
B6 Ak pred dátumom prechodu na IFRS ú čtovná jednotka ozna čila trans­
akciu za zabezpe čenie, ale takéto zabezpe čenie nesp ĺňa podmienky 
IAS 39 na ú čtovanie zabezpe čenia, účtovná jednotka uplatní odseky 
91 a 101 štandardu IAS 39 na ukon čenie účtovania zabezpe čenia. 
Transakcie, do ktorých ú čtovná jednotka vstúpila pred dátumom 
prechodu na IFRS, sa nemôžu retrospektívne ozna čiť ako zabezpe ­ 
čenia.  
Nekontrolné podiely  
B7 Prvouplat ňovateľ uplatní tieto požiadavky štandardu IAS 27 (v znení 
zmien a doplnení z roku 2008) prospektívne od dátumu prechodu na IFRS:
 
a) požiadavka v odseku 28, že celkový komplexný výsledok je prira ­
dený vlastníkom materskej spolo čnosti a nekontrolným podielom, 
i keď to má za následok mínusový zostatok nekontrolných 
podielov,  
b) požiadavky v odsekoch 30 a 31 o ú čtovaní zmien vo vlastníckom 
podiele materskej spolo čnosti v dcérskej spolo čnosti, ktoré nemajú 
za následok stratu ovládania, a  
c) požiadavky v odsekoch 34 až 37 o ú čtovaní straty kontroly nad 
dcérskou spolo čnosťou a súvisiace požiadavky odseku 8A štan ­
dardu IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čené 
činnosti . 
Ak sa však prvouplat ňovateľ rozhodne uplat ňovať IFRS 3 (v znení 
revízie z roku 2008) retrospektívne na minulé podnikové kombinácie, 
uplatní aj štandard IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008) 
v súlade s odsekom C1 tohto štandardu.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 557
 
Dodatok C  
Výnimky pri podnikových kombináciách  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasťou IFRS. Ú čtovná jednotka uplatní ďalej 
uvedené požiadavky na podnikové kombinácie, ktoré ú čtovná jednotka vykázala 
pred dátumom prechodu na IFRS.  
C1 Prvouplat ňovateľ si môže zvoli ť možnosť neuplatňovať IFRS 3 (v 
znení revízie z roku 2008) retrospektívne na minulé podnikové kombi ­
nácie (podnikové kombinácie, ku ktorým došlo pred dátumom 
prechodu na IFRS). Ak však prvouplat ňovateľ prehodnotí akúko ľvek 
podnikovú kombináciu tak, aby vykazovala súlad s IFRS 3 (v znení revízie z roku 2008), prehodnotí aj všetky neskoršie podnikové kombinácie a sú časne uplatní IAS 27 (v znení zmien a doplnení 
z roku 2008) od toho istého dátumu. Ak si prvouplat ňovateľ napríklad 
zvolí prehodnotenie podnikovej kombinácie, ku ktorej došlo 30. júna 20X6, prehodnotí všetky podnikové kombinácie, ku ktorým došlo medzi 30. júnom 20X6 a dátumom prechodu na IFRS, a sú časne od 
30. júna 20X6 uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008).
 
C2 Ú čtovná jednotka nemusí uplatni ť štandard IAS 21  Vplyvy zmien 
kurzov cudzích mien  retrospektívne na úpravy reálnej hodnoty 
a goodwill vzniknutý v podnikových kombináciách, ktoré nastali 
pred dátumom prechodu na IFRS. Ak ú čtovná jednotka neuplatní 
IAS 21 retrospektívne na tieto úpravy reálnej hodnoty a goodwill, považuje ich za majetok a záväzky ú čtovnej jednotky, skôr ako za 
majetok a záväzky nadobúdaného. Preto tento goodwill a úpravy 
reálnej hodnoty sú bu ď vyjadrené vo funk čnej mene ú čtovnej 
jednotky, alebo sú nepe ňažnými položkami v cudzej mene, ktoré sa 
vykazujú s použitím výmenného kurzu uplat ňovaného v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP.
 
C3 Ú čtovná jednotka môže uplatni ť IAS 21 retrospektívne na úpravy 
reálnej hodnoty a goodwill vyplývajúce bu ď: 
a) zo všetkých podnikových kombinácií, ktoré nastali pred dátumom 
prechodu na IFRS, alebo  
b) zo všetkých podnikových kombinácií, o ktorých ú čtovná jednotka 
rozhodne, že sa prehodnotia, aby boli v súlade s IFRS 3, ako povoľuje prv uvedený odsek C1.
 
C4 Ak prvouplat ňovateľ neuplatní IFRS 3 retrospektívne na minulú 
podnikovú kombináciu, má to pre túto podnikovú kombináciu tieto následky:
 
a) Prvouplat ňovateľ dodrží tú istú klasifikáciu (ako nadobudnutie 
právnym nadobúdate ľom, spätné nadobudnutie právnym nadobú ­
dateľom, alebo zlú čenie podielov) ako vo svojej ú čtovnej závierke 
podľa predchádzajúcich GAAP.  
b) Prvouplat ňovateľ vykáže všetky svoje aktíva a záväzky ku d ňu 
prechodu na IFRS, ktoré boli nadobudnuté alebo prevzaté v rámci minulej podnikovej kombinácie, okrem:
 
(i) niektorých finan čných aktív a finan čných záväzkov, ktorých 
vykazovanie sa ukon čilo v súlade s predchádzajúcimi GAAP 
(pozri odsek B2); a  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 558
 
(ii) aktív, vrátane goodwillu a záväzkov, ktoré sa nevykázali 
v konsolidovanom výkaze o finan čnej situácii nadobúdate ľa, 
ktorý bol vyhotovený v súlade s predchádzajúcimi GAAP, a ktoré by neplnili kritéria na vykázanie v súlade s IFRS v individuálnom výkaze o finan čnej situácii nadobudnutého 
[pozri písm. f) až i) ďalej v texte].
 
Prvouplat ňovateľ vykáže všetky z toho vyplývajúce zmeny 
úpravou nerozdelených ziskov (alebo prípadne inej kategórie vlast ­
ného imania), leda zmena vyplýva z vykázania nehmotného 
majetku, ktorý bol predtým zahrnutý v goodwille [pozri písm. g) 
bod (i) ďalej v texte].  
c) Prvouplat ňovateľ vylúči zo svojho otváracieho výkazu o finan čnej 
situácii pod ľa IFRS každú položku vykázanú v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP, ktorá nesp ĺňa kritériá na vykázanie 
ako majetok alebo záväzok pod ľa IFRS. Prvouplat ňovateľ účtuje 
z toho vyplývajúce zmeny takto:  
(i) prvouplat ňovateľ možno klasifikoval minulú podnikovú 
kombináciu ako nadobudnutie a vykázal ako nehmotný majetok položku, ktorá nesp ĺňa kritériá na vykázanie ako 
majetok v súlade so štandardom IAS 38  Nehmotný majetok . 
Ak tak urobil, reklasifikuje túto položku (a ak sú príslušné odložené dane a nekontrolné podiely) ako časť goodwillu 
[pokiaľ neboli odpo čítané z goodwillu priamo z vlastného 
imania v súlade s predchádzajúcimi GAAP, pozri písm. g) 
bod (i) a písm. i) ďalej v texte];
 
(ii) prvouplat ňovateľ vykáže všetky iné z toho vyplývajúce zmeny 
v nerozdelených ziskoch (  1 ). 
d) Štandardy IFRS vyžadujú následné ocenenie niektorých aktív 
a záväzkov na základni, ktorá nie je založená na pôvodnej obsta ­
rávacej cene, ale na reálnej hodnote. Prvouplat ňovateľ ocení tieto 
aktíva a záväzky na tejto základni vo svojom otváracom výkaze 
o finančnej situácii pod ľa IFRS, aj ke ď boli nadobudnuté alebo 
prevzaté v minulej podnikovej kombinácii. Vykáže všetky z toho vyplývajúce zmeny ú čtovnej hodnoty úpravou nerozdelených 
ziskov (alebo prípadne inej kategórie vlastného imania), skôr ako 
úpravou goodwillu.
 
e) Účtovná hodnota aktív a záväzkov nadobudnutých alebo prevza ­
tých v rámci podnikovej kombinácie, ktorá bola stanovená ihne ď 
po kombinácii v súlade s predchádzajúcimi GAAP, sa považuje za reprodukčnú cenu v súlade s IFRS k tomuto dátumu. Ak štandardy 
IFRS požadujú neskoršie ocenenie týchto aktív a záväzkov na 
základe obstarávacej ceny, táto reproduk čná cena je základ ňou 
na odpisovanie alebo amortizáciu obstarávacej ceny od dátumu podnikovej kombinácie.
 ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 559  
( 1 ) Také zmeny obsahujú reklasifikáciu z nehmotného majetku alebo do ň, ak nebol goodwill 
vykázaný v súlade s predchádzajúcimi GAAP ako majetok. To nastane, ke ď v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP ú čtovná jednotka a) odpo čítala goodwill priamo z vlastného 
imania, alebo b) nevykázala podnikovú kombináciu ako nadobudnutie.
 f) Ak majetok nadobudnutý alebo záväzok prevzatý v minulej podni ­
kovej kombinácii neboli vykázané v súlade s predchádzajúcimi 
GAAP, nemajú v otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa 
IFRS nulovú reproduk čnú cenu. Namiesto toho ich nadobúdate ľ 
vykáže a ocení vo svojom konsolidovanom výkaze o finan čnej 
situácii na základni, ktorú by štandardy IFRS požadovali vo 
výkaze o finan čnej situácii nadobúdaného subjektu. Na ilustráciu: 
ak nadobúdate ľ v súlade s predchádzajúcimi GAAP nekapitali ­
zoval finan čný lízing nadobudnutý v minulej podnikovej kombi ­
nácii, kapitalizuje tieto lízingy vo svojej konsolidovanej ú čtovnej 
závierke tak, ako by to požadoval IAS 17  Lízingy  od nadobúda ­
ného subjektu vo svojom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS. 
Podobne, ak nadobúdate ľ nevykazoval v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP podmienený záväzok, ktorý stále 
existuje k dátumu prechodu na IFRS, nadobúdate ľ vykáže tento 
podmienený záväzok k tomu dátumu, leda by IAS 37  Rezervy, 
podmienené záväzky a podmienené aktíva  zakazoval jeho vyká ­
zanie v ú čtovnej závierke nadobúdaného subjektu. Naopak, ak 
bol majetok alebo záväzok zahrnutý do goodwillu v súlade s predchádzajúcimi GAAP, ale mohol by by ť vykázaný samostatne 
podľa IFRS 3, takýto majetok alebo záväzok zostáva v goodwille, 
leda by IFRS požadovali jeho vykázanie v ú čtovnej závierke 
nadobúdaného subjektu.
 
g) Účtovná hodnota goodwillu v otváracom výkaze o finan čnej situ­
ácii pod ľa IFRS je jeho ú čtovnou hodnotou v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP k dátumu prechodu na IFRS po týchto dvoch úpravách:
 
(i) ak sa to vyžaduje pod ľa písm. c) bodu (i), prvouplat ňovateľ 
zvýši účtovnú hodnotu goodwillu, ak preklasifikoval položku, 
ktorá bola v súlade s predchádzajúcimi GAAP vykázaná ako nehmotný majetok. Podobne, ak sa v prv uvedenom písmene f) požaduje, aby prvouplat ňovateľ vykázal nehmotný majetok, 
ktorý v súlade s predchádzajúcimi GAAP bol sú časťou good­
willu, prvouplat ňovateľ zníži v súlade s tým ú čtovnú hodnotu 
goodwillu (a prípadne takisto upraví odloženú da ň 
a nekontrolné podiely),
 
(ii) bez oh ľadu na to, či existuje náznak zníženia hodnoty good ­
willu, prvouplat ňovateľ použije IAS 36 pri testovaní goodwillu 
na zníženie hodnoty k dátumu prechodu na IFRS a pri vyká ­
zaní z toho vyplývajúcich strát zo znehodnotenia v nerozdelených ziskoch (alebo, ak sa to požaduje pod ľa 
IAS 36, v prebytkoch z precenenia). Test na zníženie hodnoty 
sa vykoná pod ľa podmienok, ktoré existovali k dátumu 
prechodu na IFRS.
 
h) Ďalšie úpravy ú čtovnej hodnoty goodwillu k dátumu prechodu na 
IFRS sa nevykonajú. Prvouplat ňovateľ napríklad nemôže zmeni ť 
účtovnú hodnotu goodwillu:  
(i) s cieľom vylúčiť náklady na výskum a vývoj nadobudnuté 
počas podnikovej kombinácie (leda by príslušný nehmotný 
majetok sp ĺňal kritériá na vykázanie v súlade s IAS 38 vo 
výkaze o finan čnej situácii nadobudnutého);  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 560
 
(ii) s cieľom upravi ť predchádzajúce odpisy goodwillu;  
(iii) s cie ľom zrušiť úpravy goodwillu, ktoré by štandard IFRS 3 
nepovoľoval, avšak ktoré boli vykonané v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP v dôsledku úprav aktív 
a záväzkov medzi d ňom podnikovej kombinácie a dátumom 
prechodu na IFRS.  
i) Ak prvouplat ňovateľ vykázal goodwill v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP ako zníženie vlastného imania:  
(i) nevykáže takýto goodwill vo svojom otváracom výkaze 
o finančnej situácii pod ľa IFRS. Okrem toho nereklasifikuje 
tento goodwill do hospodárskeho výsledku, ak predá dcérsku spoločnosť alebo ak dôjde k zníženiu hodnoty investície do 
dcérskej spolo čnosti;
 
(ii) vykáže úpravy vyplývajúce z následného riešenia podmienky, 
od ktorej závisí suma protiplnenia za kúpu, v nerozdelených 
ziskoch.  
j) Je možné, že prvouplat ňovateľ nevykonal konsolidáciu dcérskej 
spoločnosti, ktorú získal v rámci podnikovej kombinácie, 
v súlade s predchádzajúcimi GAAP (napríklad preto, že materská spoločnosť nepovažovala túto spolo čnosť v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP za dcérsku spolo čnosť alebo nepripra ­
vila konsolidovanú ú čtovnú závierku). Prvouplat ňovateľ upraví 
účtovné hodnoty aktív a záväzkov dcérskej spolo čnosti tak, ako 
by sa to vyžadovalo na základe IFRS vo výkaze o finan čnej situ­
ácii dcérskej spolo čnosti. Reproduk čná cena goodwillu sa rovná 
rozdielu k dátumu prechodu na IFRS medzi:
 
(i) podielom materskej spolo čnosti na takto upravených ú čtov­
ných hodnotách a  
(ii) obstarávacou cenou investície do dcérskej spolo čnosti, ktorá je 
uvedená v individuálnej ú čtovnej závierke materskej spolo č­
nosti.  
k) Ocenenie nekontrolných podielov a odloženej dane vyplýva 
z ocenenia ostatných aktív a záväzkov. Z toho dôvodu uvedené úpravy vykázaných aktív a záväzkov majú vplyv na nekontrolné 
podiely a odloženú da ň.
 
C5 Výnimka v prípade minulých podnikových kombinácií sa takisto 
vzťahuje aj na investície v pridružených podnikoch a v podieloch 
na spoločnom podnikaní. Ďalej sa dátum vybratý pod ľa odseku C1 
vzťahuje rovnako na všetky takéto nadobudnutia.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 561
 
Príloha D  
Výnimky z iných IFRS  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasť IFRS.  
▼M24  
D1 Ú čtovná jednotka si môže vybra ť, že využije jednu alebo viaceré 
z týchto výnimiek, ktoré sa týkajú:  
▼M18  
a) platby na základe podielov (odseky D2 a D3),  
▼M16  
b) poistné zmluvy (odsek D4),  
▼M24  
c) reproduk čnej ceny (odseky D5-D8A),  
d) lízingov (odseky D9 a D9A),  
▼M16  
e) zamestnanecké požitky (odseky D10 a D11),  
f) kumulatívne rozdiely z prepo čtu (odseky D12 a D13),  
g) investície do dcérskych spolo čností, spoluovládaných ú čtovných 
jednotiek a pridružených podnikov (odseky D14 a D15),  
h) majetok a záväzky dcérskych spolo čností, pridružených podnikov 
a spoločných podnikov (odseky D16 a D17),  
i) zložené finan čné nástroje (odsek D18),  
j) označenie predtým vykazovaných finan čných nástrojov (odsek 
D19),  
k) ocenenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov pri 
prvotnom vykázaní reálnou hodnotou (odsek D20),  
▼M24  
l) záväzkov z vyradenia z prevádzky zahrnutých do obstarávacej 
ceny nehnute ľností, strojov a zariadení (odseky D21 a D21A),  
▼M18  
m) finančné aktíva alebo nehmotný majetok ú čtovaný v súlade 
s IFRIC 12  Zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb  (odsek 
D22),  
n) náklady na prijaté úvery a pôži čky (odsek D23); a  
o) prevody aktív od zákazníkov (odsek D24).  
▼M16  
Účtovná jednotka neuplatní tieto výnimky analogicky k ostatným 
položkám.  
Platby na základe podielov  
D2 Prvouplat ňovateľovi sa odporú ča, ale sa od neho nevyžaduje, uplat ­ 
ňovať IFRS 2  Platby na základe podielov  na nástroje vlastného 
imania, ktoré boli poskytnuté 7. novembra 2002 alebo skôr. Prvou ­
platňovateľovi sa takisto odporú ča, ale sa od neho nevyžaduje, uplat ­ 
ňovať IFRS 2 na nástroje vlastného imania, ktoré boli poskytnuté po 
7. novembri 2002 a nárokovate ľné pred neskorším z dátumov a) 
dátum prechodu na IFRS a b) 1. január 2005. Ak si však prvouplat ­ 
ňovateľ zvolí použitie IFRS 2 na takéto nástroje vlastného imania,  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 562
 
môže tak urobi ť len vtedy, ke ď účtovná jednotka zverejnila reálnu 
hodnotu týchto nástrojov vlastného imania ur čenú k dátumu ocenenia 
podľa IFRS 2. Pre všetky poskytnuté nástroje vlastného imania, na 
ktoré nebol uplat ňovaný IFRS 2 (napríklad nástroje vlastného imania 
poskytnuté 7. novembra 2002 a skôr), prvouplat ňovateľ aj tak zverejní 
informácie požadované v odseku 44 a 45 IFRS 2. Ak prvouplat ňo­
vateľ zmení dátumy alebo podmienky poskytnutého nástroja vlastného 
imania, na ktoré sa IFRS 2 neuplat ňoval, od ú čtovnej jednotky sa 
nevyžaduje uplatni ť odseky 26 až 29 IFRS 2, ak úpravy vznikli 
pred dátumom prechodu na IFRS.  
D3 Prvouplat ňovateľovi sa odporú ča, ale sa od neho nevyžaduje, uplat ­ 
ňovať IFRS 2 na záväzky vznikajúce z platieb na základe podielov, 
ktoré boli vysporiadané pred dátumom prechodu na IFRS. Prvouplat ­ 
ňovateľovi sa takisto odporú ča, ale sa od neho nevyžaduje, uplat ňovať 
IFRS 2 na záväzky, ktoré boli vysporiadané pred 1. januárom 2005. 
Na záväzky, na ktoré je uplat ňovaný IFRS 2, nemusí prvouplat ňovateľ 
zmeniť porovnávacie informácie v rozsahu informácií vz ťahujúcich sa 
na obdobie alebo dátum, ktorý je skorší ako 7. november 2002.  
Poistné zmluvy  
D4 Prvouplat ňovateľ môže uplat ňovať prechodné ustanovenia uvedené 
v IFRS 4  Poistné zmluvy . IFRS 4 obmedzuje zmeny ú čtovnej politiky 
pre poistné zmluvy, vrátane zmien, vykonaných prvouplat ňovateľom. 
Reálna hodnota alebo precenenie na reproduk čnú cenu  
D5 Ú čtovná jednotka si môže zvoli ť ocenenie položky nehnute ľnosti, 
stroja alebo zariadenia k dátumu prechodu na IFRS v jej reálnej hodnote a použi ť túto reálnu hodnotu ako jej reproduk čnú cenu 
k tomuto dátumu.
 
D6 Prvouplat ňovateľ si môže zvoli ť použitie precenenia pod ľa predchá ­
dzajúcich GAAP položky nehnute ľnosti, stroja a zariadenia k alebo 
pred dátumom prechodu na IFRS ako reproduk čnú cenu k dátumu 
precenenia, ak precenenie bolo k dátumu precenenia široko porovna ­
teľné s:  
a) reálnou hodnotou, alebo  
b) obstarávacou cenou alebo obstarávacou cenou po odpisoch 
v súlade s IFRS upravenú so zoh ľadnením, napríklad, zmien vo 
všeobecnom alebo špecifickom cenovom indexe.  
D7 Možnosti v odsekoch D5 a D6 platia aj pre:  
a) investi čný nehnute ľný majetok, ak si ú čtovná jednotka zvolí 
použitie modelu obstarávacej ceny v IAS 40  Investičný nehnute ľný 
majetok,  a 
b) nehmotný majetok, ktorý sp ĺňa: 
(i) kritériá na vykázanie v IAS 38 (vrátane spo ľahlivého ocenenia 
pôvodnej obstarávacej ceny) a  
(ii) kritériá v IAS 38 na precenenie (vrátane existencie aktívneho 
trhu).  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 563
 
Účtovná jednotka nemôže použi ť tieto možnosti v prípade iného 
majetku alebo v prípade iných záväzkov.  
D8 Prvouplat ňovateľ možno stanovil reproduk čnú cenu v súlade 
s predchádzajúcimi GAAP pre niektorý alebo všetok majetok a záväzky, ke ď ich ocenil reálnou hodnotou k ur čitému dátumu 
takej udalosti, ako je privatizácia alebo vstup na burzu. Môže použi ť 
takéto udalos ťou riadené ocenenie na reálnu hodnotu ako reproduk čnú 
cenu pri štandardoch IFRS k dátumu takéhoto ocenenia.
 
▼M24  
Reproduk čná cena  
D8A Pod ľa niektorých vnútroštátnych ú čtovných požiadaviek sa náklady na 
prieskum a prípravné práce v prípade ropných a plynárenských aktív vo fáze prípravy alebo ťažby účtujú v nákladových strediskách, ktoré 
zahŕňajú všetok majetok vo ve ľkej zemepisnej oblasti. Prvouplat ňo­
vateľ, ktorý používa takéto ú čtovníctvo pod ľa predchádzajúcich 
GAAP, sa môže rozhodnú ť pre meranie ropných a plynárenských 
aktív k dátumu prechodu na IFRS na tomto základe:
 
a) aktíva z prieskumu a vyhodnotenia sumou ur čenou pod ľa pred­
chádzajúcich GAAP ú čtovnej jednotky a  
b) aktíva vo fáze prípravy alebo ťažby sumou stanovenou pre nákla ­
dové stredisko pod ľa predchádzajúcich GAAP ú čtovnej jednotky. 
Účtovná jednotka priradí túto sumu k podkladovým aktívam nákla ­
dového strediska pomerným dielom s použitím objemov rezerv alebo hodnôt rezerv k tomuto dátumu.
 
Aktíva z prieskumu a vyhodnotenia a aktíva vo fáze prípravných prác 
a ťažby účtovná jednotka otestuje na zníženie hodnoty k dátumu 
prechodu na IFRS v súlade s IFRS 6  Prieskum a vyhodnocovanie 
nerastných zdrojov  alebo IAS 36 v uvedenom poradí a v prípade 
potreby zníži stanovenú sumu v súlade s už uvedeným písm. a) alebo b). Na ú čely tohto odseku patria medzi ropné a plynárenské 
aktíva iba aktíva používané pri prieskume, vyhodnocovaní, príprav ­
ných prácach alebo ťažbe ropy a plynu.
 
▼M16  
Lízingy  
D9 Prvouplat ňovateľ môže uplatni ť prechodné ustanovenia v IFRIC 4  
Určovanie, či je súčasťou zmluvy lízing . Prvouplat ňovateľ teda môže 
určiť, či zmluva existujúca k dátumu prechodu na IFRS obsahuje 
lízing na základe skuto čností a podmienok, ktoré existujú k tomuto 
dátumu.  
▼M24  
D9A Ak prvouplat ňovateľ zhodne ur čil, či dohoda obsahuje lízingový 
vzťah v súlade s predchádzajúcimi GAAP pod ľa požiadaviek 
IFRIC 4, ale k inému dátumu, než sa vyžaduje pod ľa IFRIC 4, nemusí 
pri prijímaní IFRS toto ur čenie prehodnoti ť. Na to, aby ú čtovná 
jednotka zhodne ur čila, či dohoda obsahuje lízingový vz ťah 
v súlade s predchádzajúcimi GAAP, musí toto ur čenie viesť k tomu 
istému výsledku, ako je výsledok vyplývajúci z uplat ňovania IAS 17  
Lízingy  a IFRIC 4.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 564
 
Zamestnanecké požitky  
D10 V súlade s IAS 19  Zamestnanecké požitky  si môže ú čtovná jednotka 
zvoliť prístup „koridor“, pri ktorom nevykáže niektoré aktuárske zisky 
a straty. Retrospektívne uplat ňovanie tohto prístupu vyžaduje, aby 
účtovná jednotka rozdelila kumulatívne aktuárske zisky a straty od 
začiatku plánu až po dátum prechodu na IFRS na vykázanú 
a nevykázanú časť. Prvouplat ňovateľ si však môže zvoli ť vykázanie 
všetkých kumulatívnych aktuárskych ziskov a strát k dátumu prechodu na IFRS, aj ke ď použije prístup koridor pre neskoršie aktu ­
árske zisky a straty. Ak prvouplat ňovateľ použije túto vo ľbu, uplatní 
ju na všetky plány.
 
D11 Ú čtovná jednotka môže zverejni ť sumy požadované v štandarde IAS 
19 odseku 120A písm. p) ako sumy, ktoré sú ur čené pre každé 
účtovné obdobie prospektívne od dátumu prechodu na IFRS.  
Kumulatívne rozdiely z prepo čtu 
D12 V štandarde IAS 21 sa požaduje od ú čtovnej jednotky:  
a) aby vykázala niektoré rozdiely z prepo čtu v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku a zlú čila ich ako samostatnú zložku vlast ­
ného imania, a  
b) aby pri vyradení zahrani čnej prevádzky reklasifikovala kumula ­
tívny rozdiel z prevodu za túto zahrani čnú prevádzku (vrátane 
prípadných ziskov a strát z príslušných zabezpe čení) z vlastného 
imania do hospodárskeho výsledku ako časť zisku alebo straty pri 
vyradení.  
D13 Prvouplat ňovateľ však tieto podmienky nemusí sp ĺňať v prípade 
kumulovaných rozdielov z prevodu, ktoré existovali k dátumu prechodu na IFRS. Ak prvouplat ňovateľ využije túto výnimku:
 
a) kumulatívne rozdiely z prevodu pre všetky zahrani čné prevádzky 
sa považujú za nulové k dátumu prechodu na IFRS a  
b) zisk alebo strata pri následnom vyradení zahrani čnej prevádzky 
nemôže obsahova ť rozdiely z prevodu, ktoré vznikli pred dátumom 
prechodu na IFRS a musí obsahova ť neskoršie rozdiely z prevodu.  
Investície do dcérskych spolo čností, spoluovládaných ú čtovných 
jednotiek a pridružených podnikov  
D14 Ke ď účtovná jednotka zostavuje samostatnú ú čtovnú závierku, IAS 27 
(v znení zmien a doplnení z roku 2008) požaduje ú čtovať 
o investíciách ú čtovnej jednotky do dcérskych spolo čností, spoluovlá ­
daných ú čtovných jednotiek a pridružených podnikov bu ď: 
a) v obstarávacej cene, alebo  
b) v súlade so štandardom IAS 39.  
D15 Ak prvouplat ňovateľ oceňuje takúto investíciu v obstarávacej cene 
v súlade s odsekom D14, ocení túto investíciu vo svojom samo ­
statnom otváracom výkaze o finan čnej situácii pod ľa IFRS jednou 
z týchto súm:  
a) obstarávacia cena stanovená v súlade s IAS 27 alebo  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 565
 
b) reproduk čná cena. Reproduk čná cena takejto investície musí by ť 
jej: 
(i) reálna hodnota (stanovená v súlade s IAS 39) k dátumu 
prechodu ú čtovnej jednotky na IFRS v jej samostatnej 
účtovnej závierke, alebo  
(ii) účtovná hodnota pod ľa predchádzajúcich GAAP k tomuto 
dátumu.  
Prvouplat ňovateľ si môže vybra ť na ocenenie svojej investície do 
každej dcérskej spolo čnosti, spoluovládanej ú čtovnej jednotky 
alebo do pridruženého podniku, ktorú sa rozhodne oceni ť použitím 
reprodukčnej ceny, bu ď prv uvedený bod (i) alebo bod (ii).  
Majetok a záväzky dcérskych spolo čností, pridružených podnikov 
a spoločných podnikov  
D16 V prípade, že dcérska spolo čnosť sa stane prvouplat ňovateľom neskôr 
ako jej materská spolo čnosť, oceňuje dcérska spolo čnosť vo svojej 
individuálnej ú čtovnej závierke svoj majetok a záväzky bu ď: 
a) v ich ú čtovnej hodnote, ktorá by na základe dátumu prechodu 
materskej spolo čnosti na IFRS bola zahrnutá v konsolidovanej 
účtovnej závierke materskej spolo čnosti, ak sa z dôvodu konsoli ­
dácie nevykonali konsolida čné úpravy a úpravy z dôvodu podni ­
kovej kombinácie, v rámci ktorej materská spolo čnosť nadobudla 
dcérsku spolo čnosť, alebo  
b) v ich ú čtovnej hodnote v zmysle ostatných ustanovení tohto štan ­
dardu založenej na dátume, kedy dcérska spolo čnosť prešla na 
IFRS. Tieto ú čtovné hodnoty sa môžu líši ť od hodnôt opísaných 
v písmene a):  
(i) ak výnimky v tomto štandarde majú za následok ocenenie, 
ktoré závisí od dátumu prechodu na IFRS;  
(ii) ak sa uplat ňovaná účtovná politika v ú čtovnej závierke dcér ­
skej spolo čnosti líši od uplat ňovanej v konsolidovanej 
účtovnej závierke. Dcérska spolo čnosť môže napríklad ako 
účtovnú politiku uplat ňovať model obstarávacej ceny uvedený 
v IAS 16  Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia , zatiaľ čo skupina 
používa prece ňovací model.  
Podobná možnos ť je k dispozícii aj pridruženej spolo čnosti alebo 
spoločnému podniku, ktorý sa stane prvouplat ňovateľom neskôr 
ako účtovná jednotka, ktorá má v ňom podstatný vplyv alebo ho 
spoluovláda.  
D17 Ak sa však ú čtovná jednotka stane prvouplat ňovateľom neskôr ako 
dcérska spolo čnosť (alebo pridružený podnik alebo spolo čný podnik), 
účtovná jednotka musí vo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke 
oceniť majetok a záväzky dcérskej spolo čnosti (alebo pridruženého 
podniku alebo spolo čného podniku) v tých istých ú čtovných hodno ­
tách ako v ú čtovnej závierke dcérskej spolo čnosti (alebo pridruženého 
podniku alebo spolo čného podniku) po úprave pre konsolidáciu, 
účtovné úpravy vlastného imania a o vplyvy podnikovej kombinácie, 
v ktorej ú čtovná jednotka nadobudla dcérsku spolo čnosť. Podobne 
v prípade, ke ď sa materská spolo čnosť stane prvouplat ňovateľom vo 
svojej individuálnej ú čtovnej závierke skôr alebo neskôr, ako pre 
svoju konsolidovanú ú čtovnú závierku ocení svoj majetok a záväzky 
v rovnakých sumách v oboch ú čtovných závierkach s výnimkou 
konsolida čných úprav.  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 566
 
Zložené finan čné nástroje  
D18 IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia  vyžaduje, aby ú čtovná 
jednotka rozdelila zložený finan čný nástroj pri vzniku na oddelenú 
zložku záväzku a zložku vlastného imania. Ak zložka záväzku už neexistuje, retrospektívne uplat ňovanie IAS 32 zah ŕňa oddelenie 
dvoch častí vlastného imania. Prvá časť je v nerozdelených ziskoch 
minulých období a reprezentuje kumulatívny úrok priradený k zložke 
záväzku. Druhá časť predstavuje pôvodnú zložku vlastného imania. 
V súlade s týmto štandardom však prvouplat ňovateľ nemusí oddeli ť 
tieto dve zložky, ak zložka záväzku neexistuje k dátumu prechodu na 
IFRS.
 
Označenie predtým vykazovaných finan čných nástrojov  
D19 V štandarde IAS 39 je povolené, aby finan čné aktívum bolo ozna čené 
pri prvotnom vykázaní ako k dispozícii na predaj alebo finan čný 
nástroj (za predpokladu splnenia ur čitých kritérií) ozna čený ako 
finančné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňované v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok. Napriek týmto požiadavkám sa uplatňujú výnimky za týchto okolností:
 
a) účtovná jednotka smie vykona ť označenie ako k dispozícii na 
predaj k dátumu prechodu na IFRS,  
b) účtovná jednotka smie ozna čiť k dátumu prechodu na IFRS 
akékoľvek finan čné aktívum alebo finan čný záväzok ako oce ňo­
vané v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok za predpokladu, 
že aktívum alebo záväzok plní kritériá v odseku 9 písm. b) bode (i), 9 písm. b) bode (ii) alebo 11A štandardu IAS 39 k tomuto dátumu.
 
Ocenenie finan čných aktív alebo finan čných záväzkov pri 
prvotnom vykázaní reálnou hodnotou  
D20 Na rozdiel od požiadaviek odsekov 7 a 9 ú čtovná jednotka môže 
uplatniť požiadavky uvedené v poslednej vete odseku AG76 a v 
odseku AG76A štandardu IAS 39 jedným z týchto spôsobov:  
a) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 25. októbri 2002, alebo  
b) prospektívne pre transakcie uzatvorené po 1. januári 2004.  
Záväzky vyplývajúce z ukon čenia prevádzky zahrnuté do obsta ­
rávacej ceny nehnute ľností, strojov a zariadení  
D21 IFRIC 1  Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia 
prevádzky, obnovy prostredia a podobných záväzkov  vyžaduje, aby sa 
špecifické zmeny v ukon čení prevádzky, obnove prostredia alebo 
podobných záväzkoch pripo čítali alebo odpo čítali od obstarávacej 
ceny majetku, ktorého sa týkajú, pri čom upravená odpisovate ľná 
suma majetku sa následne prospektívne odpíše v priebehu doby jeho použite ľnosti. Prvouplat ňovateľ nemusí postupova ť v súlade 
s týmito požiadavkami na zmeny v takých záväzkoch, ku ktorým 
došlo pred dátumom prechodu na IFRS. Ak prvouplat ňovateľ použije 
túto výnimku:
 
a) ocení záväzok k dátumu prechodu na IFRS v súlade s IAS 37,  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 567
 
b) v rozsahu, v rámci ktorého patrí takýto záväzok do pôsobnosti 
IFRIC 1, odhadnú ť sumu, ktorá sa mohla zahrnú ť do obstarávacej 
ceny súvisiaceho majetku v de ň prvého vzniku takéhoto záväzku, 
a to diskontovaním takéhoto záväzku k uvedenému dátumu pri použití najlepšieho odhadu historickej rizikovo upravenej 
diskontnej sadzby, ktorá by sa na takýto záväzok uplat ňovala 
v každom období, a
 
c) vypočíta sumu akumulovaných odpisov z takejto sumy k dátumu 
prechodu na IFRS na základe aktuálneho odhadu doby použite ľ­
nosti majetku a pri použití postupov odpisovania, prijatých 
účtovnou jednotkou v súlade s IFRS.  
▼M24  
D21A Ú čtovná jednotka, ktorá využije výnimku uvedenú v ods. D8A 
písm. b) (v prípade ropných a plynárenských aktív vo fáze príprav ­
ných prác alebo ťažby zaúčtovaných v nákladových strediskách, ktoré 
zahŕňajú všetok majetok vo ve ľkej zemepisnej oblasti pod ľa predchá ­
dzajúcich GAAP), namiesto uplatnenia odseku D21 alebo IFRIC 1:  
a) ocení záväzky z vyradenia z prevádzky, uvedenia do pôvodného 
stavu a podobné záväzky k dátumu prechodu na IFRS v súlade s IAS 37; a
 
b) vykáže priamo v nerozdelenom zisku prípadný rozdiel medzi touto 
sumou s ú čtovnou hodnotou týchto záväzkov ku d ňu prechodu na 
IFRS určenú podľa predchádzajúcich GAAP ú čtovnej jednotky.  
▼M16  
Finančné aktíva alebo nehmotný majetok ú čtovaný v súlade 
s IFRIC 12  
D22 Prvouplat ňovateľ môže uplat ňovať prechodné ustanovenia uvedené 
v IFRIC 12.  
Náklady na prijaté úvery a pôži čky 
D23 Prvouplat ňovateľ môže uplat ňovať prechodné ustanovenia uvedené 
v štandarde IAS 23 odseku 27 a 28 v znení revízie z roku 2007. 
V týchto odsekoch sa odkazy na dátum ú činnosti môžu vyklada ť 
ako 1. júl 2009 alebo dátum prechodu na IFRS, pod ľa toho, čo 
nastane neskôr.  
▼M18  
Prevody aktív od zákazníkov  
D24 Prvouplat ňovateľ môže uplat ňovať prechodné ustanovenia uvedené 
v odseku 22 interpretácie IFRIC 18  Prevody aktív od zákazníkov . 
V tomto odseku sa odkaz na dátum ú činnosti vykladá ako 1. júla 
2009 alebo dátum prechodu na IFRS pod ľa toho, čo nastalo neskôr. 
Okrem toho môže prvouplat ňovateľ určiť akýkoľvek dátum pred 
dátumom prechodu na IFRS a uplat ňovať IFRIC 18 na všetky 
prevody aktív od zákazníkov prijaté v tento dátum alebo neskôr.  
▼M28  
Zánik finan čných záväzkov s nástrojmi vlastného imania  
D25 Prvouplat ňovateľ môže uplatni ť prechodné ustanovenia interpretácie 
IFRIC 19  Zánik finan čných záväzkov s nástrojmi vlastného imania . ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 568
 
Dodatok E  
Krátkodobé výnimky zo štandardov IFRS  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasťou IFRS.  
[Príloha vyhradená pre budúce možné krátkodobé výnimky].  
▼M25  
Zverejnenia o finan čných nástrojoch  
E3 Prvouplat ňovateľ môže uplat ňovať prechodné ustanovenia uvedené 
v odseku 44G štandardu IFRS 7. (*)  
___________  
(*) Odsek E3 bol pridaný v dôsledku dokumentu  Obmedzená výnimka zo 
zverejňovania porovnávacích informácií pod ľa IFRS 7 týkajúca sa prvouplat ňovateľov 
(zmena a doplnenie IFRS 1) vydaného v januári 2010. S cie ľom vyhnú ť sa možnému 
použitiu spätného hodnotenia a zaisti ť, aby prvouplat ňovatelia neboli v porovnaní so 
súčasnými zostavovate ľmi IFRS v nevýhode, rada rozhodla, že prvouplat ňovatelia by 
mali mať povolené použi ť rovnaké prechodné ustanovenia, ako majú povolené existujúci 
zostavovatelia ú čtovných závierok vypracovaných v súlade s IFRS, ktoré sú zahrnuté do 
štandardu  Zlepšenie zverejnení o finan čných nástrojoch  (zmeny a doplnenia IFRS 7).  ▼M16  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 569
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 2  
Platby na základe podielov  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ť pravidlá pre finan čné vykazovanie 
účtovnej jednotky v prípadoch, ke ď uskutoční transakciu s  platbou na 
základe podielov . V tomto štandarde sa najmä vyžaduje, aby ú čtovná 
jednotka do svojho hospodárskeho výsledku a do zobrazenia svojej finančnej pozície premietla vplyv platieb na základe podielov vrátane 
nákladov súvisiacich s transakciami, pri ktorých sa zamestnancom 
poskytujú  opcie na akcie .
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
▼M23  
2. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento IFRS pri ú čtovaní všetkých trans ­
akcií s platbou na základe podielov bez oh ľadu na to, či účtovná 
jednotka dokáže konkrétne identifikova ť niektorý alebo všetok prijatý 
tovar alebo služby vrátane:  
a) transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných akciami , 
b) transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných pe ňaž­
nými prostriedkami  a 
c) transakcií, v rámci ktorých ú čtovná jednotka prijíma alebo 
nadobúda tovar alebo služby a zmluvné podmienky umož ňujú 
buď účtovnej jednotke alebo dodávate ľovi tovaru alebo služieb 
vybrať si, či transakciu ú čtovná jednotka vysporiada 
v peňažných prostriedkoch (alebo iným majetkom) alebo emito ­
vaním nástrojov vlastného imania,  
s výnimkou uvedenou v odsekoch 3A až 6. Pri neexistencii konkrétne 
identifikovate ľného tovaru alebo služieb iné okolnosti môžu nazna ­ 
čovať, že tovar alebo služby boli (alebo budú) prijaté, pri čom v takom 
prípade sa uplat ňuje tento IRFS.  
__________  
3A. Transakciu s platbou na základe podielov môže v mene ú čtovnej 
jednotky prijímajúcej alebo nadobúdajúcej tovar alebo služby vyspo ­
riadať iná účtovná jednotka skupiny (alebo akcionár ktorejko ľvek 
účtovnej jednotky skupiny). Odsek 2 sa takisto uplat ňuje na účtovnú 
jednotku, ktorá  
a) prijíma tovar alebo služby, ke ď iná účtovná jednotka v tej istej 
skupine (alebo akcionár ktorejko ľvek účtovnej jednotky skupiny) 
má povinnos ť vysporiada ť transakciu s platbou na základe 
podielov, alebo  
b) má povinnos ť vysporiada ť transakciu s platbou na základe 
podielov, ke ď iná účtovná jednotka v tej iste skupine prijme takýto 
tovar alebo služby,  
pokiaľ účel takejto transakcie nie je jasne iný, ako platba za tovar 
alebo služby dodané ú čtovnej jednotke, ktorá ich prijíma.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 570
 
4. Transakcia so zamestnancom (alebo inou stranou) v rámci jeho právo ­
mocí ako držite ľa nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky sa na 
účely tohto štandardu nepovažuje za platbu na základe podielov. Ak 
napríklad ú čtovná jednotka udelí všetkým držite ľom konkrétnej triedy 
svojich nástrojov vlastného imania právo nadobúda ť ďalšie nástroje 
vlastného imania ú čtovnej jednotky za cenu, ktorá je nižšia ako reálna 
hodnota týchto nástrojov vlastného imania, a zamestnanec dostane takéto právo, pretože je držite ľom nástrojov vlastného imania tejto 
konkrétnej triedy, udelenie takéhoto práva alebo jeho uplatnenie nepo ­
dlieha ustanoveniam tohto IFRS.
 
5. Ako sa uvádza v odseku 2, tento štandard sa vz ťahuje na transakcie 
s platbami na základe podielov, pri ktorých ú čtovná jednotka 
nadobudne alebo prijme tovar alebo služby. Tovar zah ŕňa zásoby, 
spotrebný materiál, nehnute ľnosti, stroje a zariadenia, nehmotný 
majetok a iný nefinan čný majetok.  ►M22  Účtovná jednotka však 
neuplatňuje tento IFRS na transakcie, pri ktorých nadobudne tovar 
ako súčasť čistého majetku nadobudnutého pri podnikovej kombi ­
nácii, na ktorú sa vz ťahuje IFRS 3  Podnikové kombinácie  (v znení 
revízie z roku 2008), v rámci kombinácie ú čtovných jednotiek alebo 
podnikaní pod spolo čnou kontrolou, ako sa uvádza v odsekoch B1 až 
B4 štandardu IFRS 3, alebo príspevku podnikania na vytvorenie spoločného podniku, ako sa vymedzuje v IAS 31  Podiely na 
spoločnom podnikaní . Z tohto dôvodu nástroje vlastného imania, 
emitované ◄ v rámci podnikovej kombinácie výmenou za ovládnutie 
nadobúdaného subjektu, nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto IFRS. Nástroje vlastného imania poskytované zamestnancom nadobúdaného 
subjektu (napríklad výmenou za ich pokra čujúce služby) však patria 
do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.  ►
M12  Podobne aj zrušenie, 
výmena alebo iná úprava  dohôd o platbách formou akcií  z dôvodu 
podnikovej kombinácie alebo inej reštrukturalizácie vlastného imania 
sa zaúčtuje v súlade s týmto IFRS. IFRS 3 poskytuje návod na 
určenie, či nástroje vlastného imania emitované v rámci podnikovej 
kombinácie predstavujú sú časť prevedeného plnenia výmenou za 
ovládanie nadobúdaného subjektu (a teda patria do rozsahu pôsobnosti 
IFRS 3), alebo sú odplatou za pokra čujúce služby, ktoré sa majú 
vykázať v období po podnikovej kombinácii (a teda patria do rozsahu 
pôsobnosti tohto IFRS). ◄ 
6. Tento štandard sa nevz ťahuje na transakcie s platbami na základe 
podielov, pri ktorých ú čtovná jednotka prijme alebo nadobudne 
tovar alebo služby na základe zmluvy v rozsahu pôsobnosti odsekov 
8 až 10 štandardu IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia  (v znení 
revízie z roku 2003) (  1 ) alebo odsekov 5 až 7 štandardu IAS 39  
Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  (v znení revízie 
z roku 2003).  
VYKAZOVANIE  
7. Ú čtovná jednotka vykazuje tovar alebo služby prijaté alebo nadobud ­
nuté pri transakciách s platbou na základe podielov v okamihu, ke ď 
prijme tovar alebo službu. Ú čtovná jednotka vykazuje zodpovedajúce 
zvýšenie vlastného imania, ak prijala tovar alebo služby pri transak ­
ciách s platbou na základe podielov vysporiadaných akciami, alebo vykazuje záväzok, ak k nadobudnutiu tovaru alebo služieb došlo v rámci transakcie s platbou na základe podielov vysporiadanej pe ňaž­
nými prostriedkami.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 571  
( 1 ) Názov IAS 32 bol zmenený a doplnený v roku 2005.
 8. Ak tovar alebo služby prijaté alebo nadobudnuté v rámci transakcie 
s platbou na základe podielov nesp ĺňajú podmienky na ich vykázanie 
ako majetku, vykazujú sa ako náklady.  
9. Náklad obvykle vzniká pri spotrebe tovarov alebo služieb. Napríklad 
služby sa spravidla spotrebúvajú okamžite a v takomto prípade sa náklad vykáže, ke ď protistrana poskytne službu. Tovar by sa mohol 
spotrebúva ť v priebehu ur čitého času alebo – v prípade zásob – 
predať neskôr a v takomto prípade sa náklad vykáže v okamihu, 
keď sa tovar spotrebuje alebo predá. Niekedy je však nevyhnutné 
vykázať náklad ešte pred tým, ako dôjde k spotrebe alebo predaju 
tovaru alebo služieb, pretože nesp ĺňajú podmienky na ich vykázanie 
ako majetku. Napríklad ú čtovná jednotka môže nadobudnú ť tovar 
v rámci výskumnej fázy projektu, v ktorom sa vyvíja nový produkt. Hoci k spotrebe tohto tovaru nedošlo, nemusí tento tovar sp ĺňať 
podmienky na to, aby sa klasifikoval ako majetok pod ľa príslušného 
štandardu IFRS.
 
TRANSAKCIE S PLATBOU NA ZÁKLADE PODIELOV VYSPORIADANÉ 
AKCIAMI  
Prehľad 
10. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných 
akciami ú čtovná jednotka oce ňuje prijatý tovar alebo služby 
a zodpovedajúce zvýšenie vlastného imania priamo reálnou hodnotou 
prijatého tovaru alebo služieb s výnimkou prípadu, ak sa reálna 
hodnota nedá spo ľahlivo odhadnú ť. Ak účtovná jednotka nedokáže 
spoľahlivo odhadnú ť reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo služieb, 
oceňuje ich hodnotu a zodpovedajúce zvýšenie vlastného imania 
nepriamo odkazom na (  1 ) reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov 
vlastného imania.  
11. Ak sa uplat ňujú požiadavky odseku 10 na transakcie so  zamestnan ­
cami a inými osobami poskytujúcimi podobné služby , ( 2 ) účtovná 
jednotka stanovuje reálnu hodnotu prijatých služieb odkazom na 
reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania, pretože 
obvykle nie je možné spo ľahlivo odhadnú ť reálnu hodnotu prijatých 
služieb, ako je to vysvetlené v odseku 12. Reálna hodnota takýchto nástrojov vlastného imania sa stanovuje k  dátumu udelenia .
 
12. Akcie, opcie na akcie a iné nástroje vlastného imania sa zvy čajne 
poskytujú zamestnancom ako sú časť ich balíka odmien popri mzde 
vyplácanej v pe ňažných prostriedkoch a iných zamestnaneckých 
požitkoch. Obvykle nie je možné priamo oceni ť služby prijaté oproti 
určitej zložke balí čka odmien zamestnanca. Takisto nemusí by ť 
možné stanovi ť reálnu hodnotu celkového balí čka odmien zamest ­
nanca nezávisle bez toho, aby sa stanovila priamo reálna hodnota  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 572  
( 1 ) Tento štandard používa slovné spojenie „odkazom na“ a nie „v“, pretože kone čné 
ocenenie sa uskuto čňuje vynásobením reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného 
imania stanovenej k dátumu uvedenému v odseku 11 alebo 13 (pod ľa toho, ktorý sa má 
použiť) počtom nástrojov vlastného imania, ktoré sa na druhú zmluvnú stranu skuto čne 
previedli, ako sa uvádza v odseku 19. 
( 2 ) V ďalšom texte tohto štandardu zah ŕňajú všetky odkazy na zamestnancov aj ostatné 
strany poskytujúce podobné služby.
 poskytnutých nástrojov vlastného imania. Okrem toho sa akcie alebo 
opcie na akcie niekedy poskytujú ako sú časť prémií, a nie ako sú časť 
základných odmien, napríklad ako stimuly pre zamestnancov, aby ostali zamestnancami danej ú čtovnej jednotky, alebo ako odmeny za 
ich snahu zlepši ť výkonnos ť účtovnej jednotky. Poskytovaním akcií 
alebo opcií na akcie, popri iných odmenách, ú čtovná jednotka platí 
dodatočné odmeny na ú čely získania ďalších úžitkov. Odhadovanie 
reálnej hodnoty takýchto dodato čných požitkov však bude pravdepo ­
dobne zložité. Vzh ľadom na zložitos ť priameho stanovovania reálnej 
hodnoty prijatých služieb ú čtovná jednotka stanovuje reálnu hodnotu 
služieb prijatých od zamestnancov odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania.
 
13. Pre uplat ňovanie požiadaviek odseku 10 na transakcie s inými stra ­
nami, ako sú zamestnanci, musí existova ť vyvrátite ľný predpoklad, že 
reálnu hodnotu prijatého tovaru alebo služieb možno spo ľahlivo 
odhadnúť. Táto reálna hodnota sa stanovuje ku d ňu, keď účtovná 
jednotka prijme tovar alebo ke ď druhá zmluvná strana poskytne 
službu. Ak vo výnimo čných prípadoch ú čtovná jednotka tento pred ­
poklad vyvráti, pretože nie je možné spo ľahlivo odhadnú ť reálnu 
hodnotu prijatého tovaru alebo služieb, ú čtovná jednotka ocení prijatý 
tovar alebo služby a zodpovedajúce zvýšenie vlastného imania nepriamo, odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlast ­
ného imania stanovenou ku d ňu, keď účtovná jednotka prijme tovar 
alebo druhá zmluvná strana poskytne službu.
 
▼M23  
13A. Najmä ak sa (prípadná) identifikovate ľná protihodnota prijatá 
účtovnou jednotkou javí by ť nižšia ako reálna hodnota poskytnutých 
nástrojov vlastného imania alebo vzniknutého záväzku, takáto situácia 
obvykle nazna čuje, že ú čtovná jednotka prijala (alebo prijme) inú 
protihodnotu (t. j. neidentifikovate ľný tovar alebo služby). Prijatý 
identifikovate ľný tovar alebo služby ú čtovná jednotka oce ňuje 
v súlade s týmto štandardom IRFS. Prijatý neidentifikovate ľný tovar 
alebo služby (alebo také, ktoré sa majú prija ť) účtovná jednotka 
oceňuje ako rozdiel medzi reálnou hodnotou platby na základe 
podielov a reálnou hodnotou akéhoko ľvek prijatého identifikovate ľ­
ného tovaru alebo služieb (alebo takých, ktoré sa majú prija ť). Prijatý 
neidentifikovate ľný tovar alebo služby ú čtovná jednotka oce ňuje ku 
dňu ich poskytnutia. Pri transakciách vysporiadaných pe ňažnými 
prostriedkami sa však záväzok prece ňuje ku koncu každého obdobia 
vykazovania až dovtedy, kým sa vysporiada v súlade s odsekmi 30 
až 33.  
▼B 
Transakcie, pri ktorých ú čtovná jednotka prijíma služby  
14. Ak sa poskytnuté nástroje vlastného imania  prevedú  na protistranu 
okamžite, nepožaduje sa, aby protistrana zav ŕšila stanovené obdobie, 
počas ktorého musí poskytova ť služby, aby získala nepodmienený 
nárok na tieto nástroje vlastného imania. Ak neexistuje dôkaz o opaku, má sa za to, že služby poskytnuté protistranou ako plnenie 
za nástroje vlastného imania sa už prijali. V takomto prípade ú čtovná 
jednotka vykáže celý objem prijatých služieb spolu so zodpoveda ­
júcim zvýšením vlastného imania už ku d ňu poskytnutia nástrojov 
vlastného imania.
 
15. Ak sa poskytnuté nástroje vlastného imania neprevedú protistrane, 
pokiaľ táto nezav ŕši stanovené obdobie, po čas ktorého musí posky ­
tovať svoje služby, má sa za to, že služby, ktoré má protistrana 
poskytnúť ako protihodnotu za tieto nástroje vlastného imania, sa 
prijmú v budúcnosti, a to v priebehu  obdobia nároku . Účtovná 
jednotka vykazuje tieto služby priebežne, ako ich protistrana po čas 
obdobia nároku poskytuje, a zodpovedajúcim spôsobom navršuje 
vlastné imanie. Napríklad:  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 573
 
a) Ak sa zamestnancovi poskytnú opcie na akcie pod podmienkou, že 
tri roky zostane v pracovnom pomere, potom ú čtovná jednotka 
predpokladá, že služby, ktoré má zamestnanec poskytnú ť ako 
protihodnotu za opcie na akcie, sa prijmú v budúcnosti po čas 
tohto trojro čného obdobia nároku;  
b) Ak sa zamestnancovi poskytnú opcie na akcie pod podmienkou, že 
dosiahne ur čitý výkon a zostane zamestnancom ú čtovnej jednotky, 
pokiaľ nebude splnená táto výkonnostná podmienka, pri čom dĺžka 
obdobia nároku sa mení v závislosti od toho, kedy sa táto výkon ­
nostná podmienka splní, ú čtovná jednotka predpokladá, že služby, 
ktoré má zamestnanec poskytnú ť ako protihodnotu za opcie na 
akcie, sa prijmú v budúcnosti, po čas očakávaného obdobia nároku. 
Účtovná jednotka odhadne d ĺžku očakávaného obdobia nároku ku 
dňu poskytnutia na základe najpravdepodobnejšieho výsledku 
toho, kedy sa výkonnostná podmienka splní. Ak je podmienka výkonnosti  trhovou podmienkou , odhad d ĺžky očakávaného 
obdobia nároku musí by ť konzistentný s predpokladmi použitými 
pri odhade reálnej hodnoty poskytnutých opcií a nesmie sa následne revidova ť. Ak podmienka výkonnosti nie je trhovou 
podmienkou, ú čtovná jednotka pod ľa potreby zreviduje svoj 
odhad dĺžky obdobia nároku, ak následné informácie nazna čujú, 
že dĺžka obdobia nároku sa líši od predchádzajúcich odhadov.
 
Transakcie oce ňované odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých 
nástrojov vlastného imania  
Stanovovanie reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného 
imania  
16. V prípade transakcií oce ňovaných odkazom na reálnu hodnotu poskyt ­
nutých nástrojov vlastného imania ú čtovná jednotka stanovuje reálnu 
hodnotu nástrojov vlastného imania k  dátumu ocenenia  na základe 
trhových cien, ak sú k dispozícii, a zoh ľadňuje podmienky, za ktorých 
sa tieto nástroje poskytli (v súlade s ustanoveniami odsekov 19 až 22).  
17. Ak trhové ceny nie sú k dispozícii, ú čtovná jednotka odhadne reálnu 
hodnotu poskytnutých nástrojov vlastného imania pomocou oce ňova­
cích techník, aby odhadla, aká by bola cena týchto nástrojov vlastného imania k dátumu ocenenia v nezávislej transakcii medzi informova ­
nými, dobrovo ľne súhlasiacimi stranami. Oce ňovacia technika musí 
byť v súlade so všeobecne uznávanou metodikou oce ňovania finan ­ 
čných nástrojov a musia sa v nej zoh ľadňovať všetky faktory 
a predpoklady, ktoré by informovaní, dobrovo ľne súhlasiaci ú častníci 
trhu brali na zrete ľ pri stanovovaní ceny (v súlade s ustanoveniami 
odsekov 19 až 22).
 
18. Dodatok B obsahuje ďalší návod na stanovenie reálnej hodnoty akcií 
a opcií na akcie a zameriava sa na špecifické podmienky, ktoré sú 
spoločné pre poskytnutie akcií alebo opcií na akcie zamestnancom.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 574
 
Pravidlá pre podmienky nároku  
19. Poskytnutie nástrojov vlastného imania môže by ť podmienené 
splnením špecifikovaných  podmienok nároku . Napríklad poskytnutie 
akcií alebo opcií na akcie zamestnancovi je obvykle podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere po čas stanovenej 
doby. Môžu existova ť aj podmienky výkonnosti, ktoré sa musia 
splniť, napríklad že ú čtovná jednotka dosiahne stanovené miery 
rastu zisku alebo stanovený rast ceny svojich akcií. Podmienky nároku, ktoré nie sú trhovými podmienkami, sa k dátumu ocenenia pri odhadovaní reálnej hodnoty akcií alebo opcií na akcie neberú do 
úvahy. Tieto podmienky nároku sa však berú do úvahy pri úprave 
počtu nástrojov vlastného imania zahrnutých do ocenenia sumy tran ­
sakcie, aby v kone čnom dôsledku suma, vykázaná za prijatý tovaru 
alebo služby ako protihodnota za poskytnuté nástroje vlastného 
imania, zodpovedala po čtu nástrojov vlastného imania, ktoré sa ku 
koncu obdobia nároku na druhú zmluvnú stranu skuto čne prevedú. 
Z tohto dôvodu sa z kumulatívneho h ľadiska nevykazuje žiadna suma 
za prijatý tovar alebo služby, ak sa poskytnuté nástroje vlastného 
imania nakoniec na druhú zmluvnú stranu neprevedú z dôvodu 
nesplnenia podmienok nároku, napríklad ke ď druhá zmluvná strana 
nedokončí stanovené obdobie zotrvania v pracovnom pomere alebo 
nesplnení niektorú podmienku výkonnosti, pod ľa požiadaviek 
odseku 21.
 
20. Pod ľa požiadaviek odseku 19 ú čtovná jednotka vykazuje sumu za 
prijatý tovar alebo služby po čas obdobia nároku na základe najlep ­ 
šieho dostupného odhadu po čtu nástrojov vlastného imania, ktoré by 
sa mali pod ľa očakávania na konci obdobia nároku previes ť na druhú 
zmluvnú stranu, a tento odhad sa reviduje, ak je to potrebné, ak 
následné informácie nazna čujú, že po čet nástrojov vlastného imania, 
ktoré sa pod ľa očakávania na konci obdobia nároku prevedú na druhú 
zmluvnú stranu, sa odlišuje od predchádzajúcich odhadov. K dátumu, keď sa nástroje prevádzajú na druhú zmluvnú stranu, ú čtovná 
jednotka preskúma odhad tak, aby sa odhad rovnal po čtu nástrojov 
vlastného imania, ktoré sa skuto čne previedli na druhú zmluvnú 
stranu, a to v súlade s ustanoveniami odseku 21.
 
21. Trhové podmienky, ako je napríklad dosiahnutie ur čitej cieľovej ceny 
akcie, ktorými je prevod (alebo vykonate ľnosť) na druhú stranu 
podmienený, sa berú do úvahy pri odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného imania. Preto pri poskytnutí 
nástrojov vlastného imania s trhovými podmienkami ú čtovná jednotka 
vykazuje tovar alebo služby prijaté od protistrany, ktorá sp ĺňa všetky 
ďalšie podmienky nároku (napríklad prijaté služby od zamestnanca, 
ktorého zamestnanecký pomer bude trva ť v priebehu stanovenej doby) 
bez ohľadu na to, či je trhová podmienka splnená alebo nie.
 
▼M2 
Prístup k podmienkam bez nároku  
21A. Podobne berie ú čtovná jednotka pri odhadovaní reálnej hodnoty 
poskytnutých nástrojov vlastného imania do úvahy všetky podmienky bez nároku. Preto pokia ľ ide o poskytnutie majetkových nástrojov 
s podmienkami bez nároku jednotka vykáže tovar alebo služby prijaté 
od protistrany, ktorá sp ĺňa všetky podmienky nároku, ktorými nie sú 
trhové podmienky (napríklad služby prijaté od zamestnanca, ktorého zamestnanecký pomer bude trva ť v priebehu stanovenej doby), bez 
ohľadu na to, či došlo ku splneniu týchto podmienok bez nároku.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 575
 
Pravidlá opätovného poskytnutia  
22. Pri opciách s  prvkom opätovného poskytnutia  sa prvok opätovného 
poskytnutia neberie do úvahy pri odhadovaní reálnej hodnoty poskyt ­
nutých opcií k dátumu ich ocenenia. Namiesto toho sa  opcia na 
opätovné poskytnutie  vykazuje ako nová poskytnutá opcia, a to 
vtedy, ke ď sa opcia na opätovné poskytnutie následne poskytne.  
Dátum po nároku  
23. Po vykázaní prijatého tovaru a služieb v súlade s odsekmi 10 až 22 
a následnom zvýšení vlastného imania ú čtovná jednotka nevykonáva 
po dátume nároku žiadne následné úpravy celkovej výšky vlastného 
imania. Ú čtovná jednotka napríklad následne nezruší sumu vykázanú 
za prijatý tovar alebo služby od zamestnanca, ak nástroje vlastného imania, ktoré sa na konci rozhodného obdobia na zamestnanca previedli, neskôr prepadnú alebo, v prípade opcií na akcie, sa tieto 
nerealizujú. Táto požiadavka však nevylu čuje možnos ť účtovnej 
jednotky vykazova ť prevod v rámci vlastného imania, napríklad 
prevod z jednej zložky vlastného imania do inej.
 
Ak nie je možné reálnu hodnotu nástrojov vlastného imania spo ľa­
hlivo odhadnú ť 
24. Požiadavky uvedené v odsekoch 16 až 23 sa uplat ňujú vtedy, ke ď sa 
od účtovnej jednotky požaduje, aby oce ňovala platby na základe 
podielov odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých nástrojov vlast ­
ného imania. Vo výnimo čných prípadoch sa môže sta ť, že účtovná 
jednotka nebude schopná spo ľahlivo odhadnú ť reálnu hodnotu poskyt ­
nutých nástrojov vlastného imania k dátumu ich ocenenia v súlade 
s ustanoveniami odsekov 16 až 22. Iba v týchto výnimo čných prípa ­
doch účtovná jednotka namiesto toho postupuje takto:  
a) ocení nástroje vlastného imania ich  vnútornou hodnotou,  prvotne 
k dátumu, ke ď účtovná jednotka prijme tovar alebo protistrana 
poskytne službu, a následne ku každému dátumu vykazovania a k dátumu kone čného vyrovnania, pri čom akáko ľvek zmena 
vnútornej hodnoty sa vykazuje ako zisk alebo strata. Pri poskyt ­
nutých opciách na akcie dôjde k závere čnému vyrovnaniu dohody 
o zaplatení na základe podielov vtedy, ke ď dôjde k realizácii opcií, 
ich prepadnutiu (napríklad pri ukon čení pracovného pomeru) alebo 
uplynutiu (napríklad na konci doby platnosti opcie);
 
b) vykáže prijatý tovar alebo služby na základe po čtu nástrojov vlast ­
ného imania, na ktoré vznikol nárok, alebo (tam, kde sa to dá uplatniť), ktoré sa realizovali. Na ú čely uplatnenia tejto požiadavky 
na opcie na akcie ú čtovná jednotka vykazuje tovar alebo služby 
prijaté po čas obdobia nároku, ak existuje, v súlade s odsekmi 14 
a 15 s výnimkou situácie, ak sa požiadavky uvedené v odseku 15
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 576
 
písm. b) týkajúce sa trhovej podmienky neuplat ňujú. Suma vyká ­
zaná za tovar alebo služby prijaté po čas obdobia nároku vychádza 
z počtu opcií na akcie, na ktoré sa o čakáva vznik nároku. Ak je to 
nevyhnutné, ú čtovná jednotka reviduje tento odhad, ak následné 
informácie nazna čujú, že po čet opcií na akcie, na ktoré sa o čakáva 
vznik nároku, sa líši od predchádzajúcich odhadov. K dátumu 
nároku účtovná jednotka reviduje tento odhad tak, aby sa rovnal 
počtu nástrojov vlastného imania, na ktoré v kone čnom dôsledku 
vznikol nárok. Po dátume nároku ú čtovná jednotka zruší sumu 
vykázanú za prijatý tovar alebo služby, ak dôjde k neskoršiemu 
prepadnutiu opcií na akcie, alebo k ich uplynutiu na konci doby platnosti opcie.
 
25. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje odsek 24, nie je nevyhnutné uplat ­ 
ňovať odseky 26 až 29, pretože všetky zmeny podmienok, za ktorých 
došlo k poskytnutiu nástrojov vlastného imania, sa zoh ľadnia pri 
uplatňovaní metódy vnútornej hodnoty, uvedenej v odseku 24. Ak 
však účtovná jednotka vysporiada poskytnutie nástrojov vlastného 
imania, na ktoré sa uplat ňuje odsek 24:  
a) ak k vysporiadaniu dôjde po čas obdobia nároku, ú čtovná jednotka 
zaúčtuje vysporiadanie ako urýchlenie nároku, a preto okamžite 
vykáže sumu, ktorú by inak bola vykázala za služby prijaté 
v priebehu zvyšného obdobia nároku;  
b) všetky platby realizované pri vysporiadaní sa ú čtujú ako spätný 
nákup nástrojov vlastného imania, t. j. ako zníženie vlastného 
imania s výnimkou sumy, ktorá presahuje vnútornú hodnotu nástrojov vlastného imania oce ňovaných k dátumu spätného odkú ­
penia. Takýto rozdiel sa vykazuje ako náklad.
 
Úprava podmienok, za ktorých sa nástroje vlastného imania 
poskytli, vrátane zrušenia a vysporiadania  
26. Ú čtovná jednotka môže upravova ť podmienky, za ktorých sa poskytli 
nástroje vlastného imania. Napríklad môže zníži ť realizačnú cenu 
opcií poskytnutých zamestnancom (t. j. preceni ť opcie), čím dôjde 
k zvýšeniu reálnej hodnoty týchto opcií. Požiadavky uvedené 
v odsekoch 27 až 29 týkajúce sa zaú čtovania vplyvov týchto úprav 
sú vyjadrené v kontexte transakcií s platbou na základe podielov so zamestnancami. Tieto požiadavky sa však uplat ňujú aj na transakcie 
s platbami na základe podielov s inými stranami ako so zamestnan ­
cami, ktoré sa oce ňujú odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých 
nástrojov vlastného imania. V druhom spomenutom prípade sa všetky odkazy na dátum udelenia uvedené v odsekoch 27 až 29 namiesto 
toho týkajú dátumu, ku ktorému ú čtovná jednotka prijme tovar alebo 
ku ktorému druhá zmluvná strana poskytne službu.
 
27. Ú čtovná jednotka vykazuje minimálne tie prijaté služby, ktoré boli 
ocenené k dátumu poskytnutia nástrojov vlastného imania reálnou 
hodnotou týchto nástrojov s výnimkou prípadu, ak ku vzniku nároku 
na tieto nástroje nedôjde z dôvodu nesplnenia podmienky nároku (inej ako trhovej podmienky), ktorá bola špecifikovaná k dátumu udelenia. Toto platí bez oh ľadu na akéko ľvek úpravy podmienok, za ktorých sa 
nástroje vlastného imania poskytli, a bez oh ľadu na ich zrušenie alebo 
vysporiadanie. Okrem toho ú čtovná jednotka vykazuje vplyv úprav, 
ktorými sa zvyšuje celková reálna hodnota dohody o zaplatení na základe podielov, alebo ktoré sú iným spôsobom pre zamestnanca 
prospešné. Návod na uplat ňovanie tejto požiadavky je uvedený 
v dodatku B.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 577
28. Ak sa zrušia alebo vysporiadajú poskytnuté nástroje vlastného imania 
počas obdobia nároku (v situácii inej ako je ich zrušenie prepadnutím 
v prípade, ak sa nesplnili podmienky nároku):  
▼B 
a) účtovná jednotka zaú čtuje zrušenie alebo vysporiadanie ako 
urýchlenie nároku, a preto okamžite vykáže sumu, ktorú by inak 
bola vykázala za služby prijaté po čas zvyšného obdobia nároku;  
▼M2 
b) … Všetky takéto prebytky sa vykážu ako náklad. Ak by však 
dohoda o zaplatení formou akcií obsahovala komponenty záväzku, 
jednotka opätovne ocení reálnu hodnotu záväzku k dátumu zrušenia alebo vysporiadania. Každá platba uskuto čnená na ú čel 
vysporiadania komponentu záväzku sa zaú čtuje ako zánik záväzku;
 
▼B 
c) ak sa zamestnancovi poskytnú nové nástroje vlastného imania 
a k dátumu ich poskytnutia ú čtovná jednotka identifikuje takéto 
nové poskytnuté nástroje vlastného imania ako náhradu za zrušené 
nástroje vlastného imania, ú čtovná jednotka o poskytnutí náhrad ­
ných nástrojov vlastného imania ú čtuje rovnakým spôsobom, ako 
o úprave pôvodného poskytnutia nástrojov vlastného imania 
v súlade s odsekom 27 a návodom v dodatku B. Poskytnutá 
prírastková reálna hodnota je rozdielom medzi reálnou hodnotou 
náhradných nástrojov vlastného imania a čistou reálnou hodnotou 
zrušených nástrojov vlastného imania k dátumu udelenia náhrad ­
ných nástrojov vlastného imania. Čistou reálnou hodnotou zruše ­
ných nástrojov vlastného imania je ich reálna hodnota bezpro ­
stredne pred zrušením, po odpo čítaní všetkých platieb realizova ­
ných v prospech zamestnanca pri zrušení nástrojov vlastného 
imania, ktorá sa ú čtuje ako zníženie vlastného imania v súlade 
s vyššie uvedeným písmenom b). Ak ú čtovná jednotka neozna čí 
nové poskytnuté nástroje vlastného imania ako náhradu za zrušené 
nástroje vlastného imania, tieto nové nástroje vlastného imania sa 
účtujú ako nové poskytnutie nástrojov vlastného imania.  
▼M2 
28A. Ak si môže ú čtovná jednotka alebo protistrana vybra ť, či splní 
podmienku bez nároku, ú čtovná jednotka zachytí nesplnenie tejto 
podmienky bez nároku zo svojej strany alebo protistranou po čas 
obdobia bez nároku ako zrušenie.  
▼B 
29. Ak ú čtovná jednotka spätne odkúpi nárokovate ľné nástroje vlastného 
imania, platba v prospech zamestnanca sa zaú čtuje ako zníženie vlast ­
ného imania s výnimkou sumy, o ktorú platba presahuje reálnu 
hodnotu spätne odkúpených nástrojov vlastného imania, ocenených 
k dátumu spätného odkúpenia. Takýto rozdiel sa vykáže ako náklad.  
TRANSAKCIE S PLATBOU NA ZÁKLADE PODIELOV VYSPORIADANÉ 
PEŇAŽNÝMI PROSTRIEDKAMI  
30. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných 
peňažnými prostriedkami ú čtovná jednotka oce ňuje nadobudnutý 
tovar a služby a vzniknutý záväzok reálnou hodnotou záväzku. Až 
do vysporiadania záväzku ú čtovná jednotka prece ňuje záväzok na 
reálnu hodnotu ku každému dátumu vykazovania a k dátumu vyspo ­
riadania, pri čom akéko ľvek zmeny reálnej hodnoty sa vykazujú ako 
zisk alebo strata za dané obdobie.  ▼M2 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 578
 
31. Ú čtovná jednotka môže napríklad poskytnú ť zamestnancom ako 
súčasť balíku ich odme ňovania práva na zhodnotenie akcií, na základe 
ktorých zamestnanci získajú nárok na budúce platby v pe ňažných 
prostriedkoch (a nie na nástroj vlastného imania), ktorého výška vychádza z rastu ceny akcie ú čtovnej jednotky z ur čitej úrovne 
počas určitého obdobia. Ú čtovná jednotka takisto môže poskytnú ť 
zamestnancom právo na budúcu pe ňažnú platbu tak, že im poskytne 
právo na akcie (vrátane akcií, ktorých vydanie nastane po realizácii opcií na akcie), ktoré môže ú čtovná jednotka spätne odkúpi ť či už 
povinne (napríklad po ukon čení zamestnaneckého pomeru), alebo na 
základe opcie zamestnanca.
 
32. Ú čtovná jednotka vykazuje prijaté služby a záväzok zaplati ť za tieto 
služby v okamihu, ke ď zamestnanci poskytnú svoje služby. Napríklad 
niektoré práva na zhodnotenie akcií sú nárokovate ľné okamžite, a od 
zamestnancov sa preto nevyžaduje zav ŕšenie stanovenej doby zamest ­
naneckého pomeru na to, aby získali nárok na hotovostnú platbu. 
Pokiaľ sa nepreukáže opak, ú čtovná jednotka predpokladá, že služby 
poskytnuté zamestnancami výmenou za práva na zhodnotenie akcií boli prijaté. Ú čtovná jednotka teda okamžite vykáže prijaté služby 
a záväzky zaplati ť za ne. Ak práva na zhodnotenie akcií nebudú 
nárokované až dovtedy, kým zamestnanec nezotrvá v pracovnom pomere po čas stanoveného obdobia, ú čtovná jednotka vykazuje prijaté 
služby a záväzok zaplati ť za ne priebežne tak, ako zamestnanci po čas 
daného obdobia poskytujú svoje služby.
 
33. Záväzok sa oce ňuje, pri prvom vykázaní a ku každému dátumu vyka ­
zovania až do jeho vysporiadania, reálnou hodnotou práv na zhodno ­
tenie akcií pomocou modelu oce ňovania opcie, berúc do úvahy 
podmienky, za ktorých došlo k poskytnutiu práv na zhodnotenie 
akcií a rozsah, v akom zamestnanci k príslušnému d ňu už svoje 
služby dodali.  
TRANSAKCIE S PLATBAMI NA ZÁKLADE PODIELOV 
S ALTERNATÍVOU VYSPORIADANIA PE ŇAŽNÝMI PROSTRIEDKAMI  
34. V prípade transakcií s platbou na základe podielov, pri ktorých sa 
v podmienkach zmluvy poskytuje bu ď účtovnej jednotke alebo proti ­
strane možnos ť výberu, či účtovná jednotka vyrovná transakciu pe ňaž­
nými prostriedkami (alebo iným majetkom) alebo emitovaním 
nástrojov vlastného imania, ú čtovná jednotka vykazuje takúto trans ­
akciu alebo jej zložky ako transakciu s platbou na základe podielov 
vysporiadanú pe ňažnými prostriedkami, ak a v rozsahu, v akom 
účtovnej jednotke vznikol záväzok vysporiada ť transakciu pe ňažnými 
prostriedkami alebo iným majetkom, alebo ako transakciu s platbou na základe podielov vysporiadanú akciami v prípade, ak a v rozsahu, 
v akom ku vzniku takéhoto záväzku nedošlo.
 
Transakcie s platbami na základe podielov, ktorých zmluvné 
podmienky umož ňujú protistrane zvoli ť formu vysporiadania  
35. Ak ú čtovná jednotka dala protistrane právo vybra ť si, či sa trans ­
akcia s platbou na základe podielov vysporiada pe ňažnými 
prostriedkami (  1 ) alebo emitovaním nástrojov vlastného imania, 
účtovná jednotka tým vydala zložený finan čný nástroj, ktorý  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 579  
( 1 ) V odsekoch 35 až 43 všetky odkazy na pe ňažné prostriedky obsahujú aj odkazy na 
ostatné aktíva ú čtovnej jednotky.
 obsahuje dlhovú zložku (t. j. právo protistrany požadova ť platbu 
v peňažných prostriedkoch) a zložku vlastného imania (t. j. právo 
protistrany požadova ť vyrovnanie nástrojmi vlastného imania a nie 
v peňažných prostriedkoch). V prípade transakcií s inými stranami, 
ako sú zamestnanci, pri ktorých sa reálna hodnota prijatého tovaru 
alebo služieb oce ňuje priamo, ú čtovná jednotka oce ňuje zložku 
vlastného imania zloženého finan čného nástroja ako rozdiel medzi 
reálnou hodnotou prijatého tovaru alebo služieb a reálnou hodnotou dlhovej zložky k dátumu, ke ď došlo k prijatiu tovaru alebo služieb.
 
36. V prípade ďalších transakcií vrátane transakcií so zamestnancami, 
účtovná jednotka stanovuje reálnu hodnotu zloženého finan čného 
nástroja ku d ňu ocenenia s tým, že berie do úvahy podmienky, za 
ktorých došlo k poskytnutiu práv na pe ňažné prostriedky alebo 
nástroje vlastného imania.  
37. Pri uplat ňovaní odseku 36 ú čtovná jednotka najskôr stanovuje reálnu 
hodnotu dlhovej zložky a následne stanovuje reálnu hodnotu zložky 
vlastného imania s tým, že berie do úvahy, že protistrana sa musí 
vzdať práva na príjem pe ňažných prostriedkov, aby mohla prija ť 
nástroj vlastného imania. Reálna hodnota zloženého finan čného 
nástroja je sú čtom reálnych hodnôt jeho dvoch zložiek. Transakcie 
s platbami na základe podielov, v rámci ktorých má protistrana 
voľbu možnosti úhrady, sú však často štruktúrované tak, že reálna 
hodnota oboch alternatív vyrovnania je rovnaká. Protistrana môže mať napríklad možnos ť prijať buď opcie na akcie, alebo opcie na 
zhodnotenie akcií vysporiadané v pe ňažných prostriedkoch. 
V takýchto prípadoch je reálna hodnota zložky vlastného imania nulová, a teda reálna hodnota zloženého finan čného nástroja je 
rovnaká, ako reálna hodnota dlhovej zložky. Naopak, ak sú reálne 
hodnoty alternatív vysporiadania rôzne, reálna hodnota zložky vlast ­
ného imania bude obvykle vyššia ako nulová, a v takomto prípade bude reálna hodnota zloženého finan čného nástroja vyššia ako reálna 
hodnota dlhovej zložky.
 
38. Ú čtovná jednotka ú čtuje o prijatom alebo nadobudnutom tovare alebo 
službách osobitne oproti každej zo zložiek zloženého finan čného 
nástroja. V prípade dlhovej zložky ú čtovná jednotka vykazuje nadobud ­
nutý tovar alebo služby a záväzok zaplati ť za takýto tovar alebo služby 
v čase, keď protistrana dodá tovar alebo poskytne služby, v súlade 
s požiadavkami uplat ňovanými na transakcie s platbou na základe 
podielov vysporiadané pe ňažnými prostriedkami (odseky 30 až 33). 
V prípade zložky vlastného imania (ak existuje) ú čtovná jednotka vyka ­
zuje prijatý tovar alebo služby, ako aj zvýšenie vlastného imania v čase, 
keď protistrana dodá tovar alebo poskytne služby, v súlade 
s požiadavkami uplat ňovanými na transakcie s platbou na základe 
podielov vysporiadané akciami (odseky 10 až 29).  
39. K dátumu vysporiadania ú čtovná jednotka prece ňuje záväzok na jeho 
reálnu hodnotu. Ak ú čtovná jednotka pri vysporiadaní záväzku 
emituje nástroje vlastného imania namiesto vyplatenia pe ňažných 
prostriedkov, záväzok sa preú čtuje priamo do vlastného imania ako 
protihodnota za emitované nástroje vlastného imania.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 580
 
40. Ak pri vysporiadaní ú čtovná jednotka zaplatí v pe ňažných prostried ­
koch a neemituje nástroje vlastného imania, takáto platba predstavuje 
úplné vysporiadanie záväzku. Akáko ľvek vykázaná zložka vlastného 
imania, ktorá sa predtým už vykázala, zostáva vo vlastnom imaní. Ak si protistrana zvolí vysporiadanie príjmom pe ňažných prostriedkov, 
zaniká jej právo na získanie nástrojov vlastného imania. Táto požia ­
davka však nevylu čuje možnos ť účtovnej jednotky vykazova ť prevod 
v rámci vlastného imania, t. j. prevod z jednej zložky vlastného imania do inej.
 
Platby na základe podielov, ktorých zmluvné podmienky umož ­ 
ňujú účtovnej jednotke zvoli ť formu vysporiadania  
41. V prípade transakcie s platbou na základe podielov, pri ktorej 
zmluvné podmienky umož ňujú účtovnej jednotke zvoli ť si, či sa 
vysporiadanie uskuto ční formou pe ňažných prostriedkov alebo emito ­
vaním nástrojov vlastného imania, ú čtovná jednotka ur čí, či má 
súčasný záväzok vysporiada ť formou pe ňažných prostriedkov 
a podľa toho zodpovedajúcim spôsobom túto transakciu s platbou 
na základe podielov zaú čtuje. Účtovná jednotka má sú časný záväzok 
vysporiada ť peňažnými prostriedkami, ak vo ľba vysporiadania 
nástrojmi vlastného imania nemá komer čnú podstatu (napríklad 
preto, lebo ú čtovná jednotka v súlade s platnými zákonmi nesmie 
emitovať akcie), alebo má ú čtovná jednotka zaužívanú prax 
z minulosti alebo stanovenú politiku vysporiadavania takýchto trans ­
akcií v pe ňažných prostriedkoch, alebo vo všeobecnosti vykonáva 
vysporiadanie formou pe ňažných prostriedkov vždy, ke ď druhá 
zmluvná strana požiada o takéto vyrovnanie.  
42. Ak má ú čtovná jednotka sú časný záväzok vysporiadania v pe ňažných 
prostriedkoch, transakciu zaú čtuje v súlade s požiadavkami, ktoré 
platia pre transakcie s platbou na základe podielov vysporiadané 
peňažnými prostriedkami, uvedenými v odsekoch 30 až 33.  
43. Ak takýto záväzok neexistuje, ú čtovná jednotka zaú čtuje transakciu 
v súlade s požiadavkami, uplat ňovanými na transakcie s platbou na 
základe podielov vysporiadané akciami, uvedenými v odsekoch 10 až 
29. Pri vysporiadaní:  
a) ak si ú čtovná jednotka vyberie možnos ť vysporiadania 
v peňažných prostriedkoch, hotovostná platba sa ú čtuje ako spätné 
odkúpenie podielu na vlastnom imaní, t. j. ako zníženie vlastného 
imania, s výnimkou prípadu uvedeného v písmene c);  
b) ak si ú čtovná jednotka zvolí možnos ť vysporiadania formou emito ­
vania nástrojov vlastného imania, nevyžaduje sa žiadne ďalšie 
účtovanie (okrem prevodu z jednej zložky vlastného imania do 
inej, ak je to potrebné), s výnimkou prípadu uvedeného v písmene c);
 
c) ak si ú čtovná jednotka zvolí alternatívu vysporiadania s vyššou 
reálnou hodnotou k dátumu vysporiadania, ú čtovná jednotka vyka ­
zuje dodato čný náklad vo výške rozdielu daných hodnôt, 
t. j. rozdiel medzi zaplatenými pe ňažnými prostriedkami 
a reálnou hodnotou nástrojov vlastného imania, ktoré by boli inak emitované, alebo rozdiel medzi reálnou hodnotou emitova ­
ných nástrojov vlastného imania a sumou pe ňažných prostriedkov, 
ktorá by sa inak zaplatila, pod ľa toho, o ktorý prípad ide.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 581
 
TRANSAKCIE S PLATBOU NA ZÁKLADE PODIELOV MEDZI Ú ČTOV­
NÝMI JEDNOTKAMI SKUPINY (ZMENY A DOPLNENIA Z ROKU 2009)  
43A. Pri transakciách s platbou na základe podielov medzi ú čtovnými 
jednotkami skupiny ú čtovná jednotka prijímajúca tovar alebo služby 
oceňuje vo svojej oddelenej alebo individuálnej ú čtovnej závierke 
prijatý tovar alebo služby bu ď ako transakciu s platbou na základe 
podielov vysporiadanú akciami alebo vysporiadanú pe ňažnými 
prostriedkami, a to na základe posúdenia:  
a) povahy poskytnutého plnenia a  
b) jej vlastných práv a povinností.  
Suma, ktorú vykazuje ú čtovná jednotka prijímajúca tovar alebo 
služby, sa môže líši ť od sumy, ktorú vykazuje konsolidovaná skupina 
alebo iná ú čtovná jednotka skupiny, ktorá vysporiadava transakciu 
s platbou na základe podielov.  
43B. Ú čtovná jednotka prijímajúca tovar alebo služby oce ňuje prijatý tovar 
alebo služby ako transakciu s platbou na základe podielov vysporia ­
danú akciami, ke ď: 
a) poskytnutým plnením sú jej vlastné nástroje vlastného imania, 
alebo  
b) účtovná jednotka nemá povinnos ť vysporiada ť transakciu s platbou 
na základe podielov.  
Účtovná jednotka následne prece ňuje takúto transakciu s platbou na 
základe podielov vysporiadanú akciami len pri zmenách netrhových podmienok nároku v súlade s odsekmi 19 až 21. Vo všetkých ostat ­
ných situáciách ú čtovná jednotka prijímajúca tovar alebo služby 
oceňuje prijatý tovar alebo služby ako transakciu s platbou na základe 
podielov vysporiadanú pe ňažnými prostriedkami.
 
43C. Ú čtovná jednotka, ktorá vysporiadava transakciu s platbou na základe 
podielov, ke ď iná účtovná jednotka skupiny prijme tovar alebo 
služby, vykazuje transakciu ako transakciu s platbou na základe 
podielov vysporiadanú akciami iba vtedy, ke ď je táto transakcia 
vysporiadaná v rámci nástrojov vlastného imania tejto ú čtovnej 
jednotky. Inak sa transakcia vykazuje ako transakcia s platbou na 
základe podielov vysporiadaná pe ňažnými prostriedkami.  
43D. Niektoré skupinové transakcie zah ŕňajú dohody o zaplatení, na 
základe ktorých musí jedna ú čtovná jednotka skupiny zaplati ť druhej 
účtovnej jednotke skupiny za poskytnutie platby na základe podielov 
dodávateľom tovaru alebo služieb. V takýchto prípadoch ú čtovná 
jednotka, ktorá prijíma tovar alebo služby, ú čtuje o transakcii 
s platbou na základe podielov v súlade s odsekom 43B bez oh ľadu 
na vnútroskupinové dohody o zaplatení.  ▼M23  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 582
 
ZVEREJŇOVANIE  
44. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré používate ľom účtovnej 
závierky umožnia pochopi ť charakter a rozsah zmlúv o zaplatení na 
základe podielov, ktoré existovali v priebehu ú čtovného obdobia.  
45. Na ú čely splnenia zásady odseku 44 ú čtovná jednotka zverej ňuje 
minimálne tieto informácie:  
a) opis každého typu dohody o zaplatení na základe podielov, ktorá 
existovala kedyko ľvek v priebehu ú čtovného obdobia, vrátane 
všeobecných podmienok každej dohody, akými sú napríklad podmienky nároku, maximálna splatnos ť poskytnutej opcie 
a metóda vysporiadania (t. j. pe ňažnými prostriedkami alebo 
akciami). Ú čtovná jednotka, ktorá má dohodnuté v podstate 
podobné typy dohôd o zaplatení na základe podielov, môže takéto informácie agregova ť, pokiaľ nie je pre splnenie zásad odseku 44 
nevyhnutné zverejni ť každú dohodu osobitne;
 
b) počet a vážený priemer realiza čných cien opcií na akcie pre každú 
z týchto skupín opcií:  
i) opcie nesplatené na za čiatku obdobia;  
ii) opcie poskytnuté v priebehu obdobia;  
iii) opcie prepadnuté v priebehu obdobia;  
iv) opcie realizované v priebehu obdobia;  
v) opcie, ktorých splatnos ť sa skončila v priebehu obdobia;  
vi) opcie nesplatené na konci obdobia a  
vii) opcie realizovate ľné na konci obdobia;  
c) pri opciách na akcie realizovaných po čas obdobia vážený priemer 
ceny akcie k dátumu realizácie. Ak sa opcie realizovali na pravi ­
delnej báze po čas obdobia, ú čtovná jednotka môže namiesto toho 
zverejniť vážený priemer cien akcií za dané obdobie;  
d) pri opciách na akcie nesplatené ku koncu daného obdobia rozpätie 
realizačných cien a vážený priemer zostávajúcich zmluvne dohod ­
nutých dôb do splatnosti opcií. Ak je rozpätie realiza čných cien 
široké, nesplatené opcie sa rozdelia do pásiem, ktoré majú lepšiu vypovedajúcu schopnos ť na účely posúdenia po čtu a načasovania 
prípadných emisií dodato čných akcií a prijatia pe ňažných 
prostriedkov, ktoré môže nasta ť po realizácii opcií.
 
46. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré umožnia používate ľom 
účtovnej závierky porozumie ť, ako sa v priebehu ú čtovného obdobia 
stanovovala reálna hodnota prijatého tovaru alebo služieb alebo reálna 
hodnota poskytnutých nástrojov vlastného imania.  
47. Ak ú čtovná jednotka stanovila reálnu hodnotu tovaru alebo služieb 
prijatých ako protihodnoty za nástroje vlastného imania ú čtovnej 
jednotky nepriamo, odkazom na reálnu hodnotu poskytnutých 
nástrojov vlastného imania, v záujme splnenia zásad odseku 46 
účtovná jednotka zverejní minimálne tieto údaje:  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 583
 
a) pri opciách na akcie poskytnuté v priebehu obdobia vážený 
priemer reálnej hodnoty týchto opcií k dátumu ich ocenenia 
a informácie o tom, akým spôsobom sa reálna hodnota stanovila, vrátane týchto údajov:
 
i) použitý op čný oceňovací model a vstupy pre tento model 
vrátane váženého priemeru cien akcií, realiza čnej ceny, o čaká­
vanej volatility, doby platnosti opcie, o čakávaných dividend, 
bezrizikovej úrokovej sadzby a všetkých ostatných vstupov do 
modelu, vrátane použitej metódy a predpokladov, z ktorých sa vychádzalo pri zahrnutí ú činkov očakávanej pred časnej reali ­
zácie;
 
ii) ako sa stanovila o čakávaná volatilita vrátane vysvetlenia, do 
akej miery vychádzal odhad o čakávanej volatility z historickej 
volatility, a  
iii) či a akým spôsobom sa zahrnuli všetky ostatné črty poskyt ­
nutia opcie do stanovovania reálnej hodnoty, napríklad trhové podmienky;
 
b) pri ostatných nástrojoch vlastného imania poskytnutých v priebehu 
obdobia (t. j. iných ako opcie na akcie) ú čtovná jednotka zverej ­ 
ňuje počet a vážený priemer reálnej hodnoty týchto nástrojov vlast ­
ného imania k dátumu ich ocenenia a informácie o tom, akým spôsobom sa reálna hodnota stanovovala, vrátane:
 
i) ak sa reálna hodnota nestanovovala pod ľa pozorovate ľnej 
trhovej ceny, akým spôsobom sa stanovila;  
ii) či a ako sa o čakávané dividendy zapracovali do metodiky 
stanovovania reálnej hodnoty a  
iii) či a ako sa ostatné črty poskytnutých nástrojov vlastného 
imania zapracovali do metodiky stanovovania reálnej hodnoty;  
c) pri dohodách o zaplatení na základe podielov, ktorých podmienky 
sa počas daného obdobia upravili:  
i) vysvetlenie týchto úprav;  
ii) poskytnutá prírastková reálna hodnota (ktorá je výsledkom 
týchto úprav) a  
iii) informácia o tom, ako sa stanovovala poskytnutá prírastková 
reálna hodnota, konzistentne s požiadavkami uvedenými v písmenách a) a b), ak sú relevantné.
 
48. Ak ú čtovná jednotka stanovila reálnu hodnotu tovaru a služieb prija ­
tých v priebehu daného obdobia priamo, zverejní, ako sa táto reálna 
hodnota stanovovala, t. j. či sa reálna hodnota tohto tovaru alebo 
služieb stanovila v trhovej cene.  
49. Ak ú čtovná jednotka vyvrátila predpoklad odseku 13, zverejní túto 
skutočnosť a súčasne zverejní dôvod vyvrátenia uvedeného predpo ­
kladu.  
50. Ú čtovná jednotka zverej ňuje informácie, ktoré používate ľom účtovnej 
závierky pomôžu porozumie ť vplyvu transakcií s platbou na základe 
podielov na hospodársky výsledok ú čtovnej jednotky v danom období 
a na jej finan čnú pozíciu.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 584
 
51. Na ú čely splnenia zásady odseku 50 ú čtovná jednotka zverej ňuje 
minimálne tieto údaje:  
a) celkové náklady vykázané za obdobie, ktoré vznikli z transakcií 
s platbami na základe podielov, pri ktorých prijatý tovar alebo služby nesplnili podmienky na ich vykázanie ako majetku, 
a teda sa okamžite vykázali ako náklad, ďalej sa samostatne 
zverejňuje časť tohto celkového nákladu, ktorá pripadá na transak ­
cie účtované ako transakcie s platbou na základe podielov vyspo ­
riadané akciami;
 
b) pre záväzky vyplývajúce z transakcií s platbami na základe 
podielov:  
i) celkovú ú čtovnú hodnotu na konci obdobia a  
ii) celkovú vnútornú hodnotu na konci daného obdobia pri tých 
záväzkoch, pri ktorých ku koncu obdobia došlo k vzniku práva 
druhej zmluvnej strany na príjem pe ňažných prostriedkov alebo 
iného majetku (napríklad vznik práv na zhodnotenie akcií).  
52. Ak informácie, ktoré sa majú pod ľa tohto štandardu zverej ňovať, 
nespĺňajú zásady uvedené v odsekoch 44, 46 a 50, ú čtovná jednotka 
zverejní dodato čné informácie nevyhnutné na to, aby sa tieto zásady 
splnili.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
53. V prípade transakcií s platbou na základe podielov vysporiadaných 
akciami ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na akcie, opcie na 
akcie alebo na iné nástroje vlastného imania, ktoré sa poskytli po 7. novembri 2002 a k dátumu ú činnosti toho štandardu ešte neboli 
nárokovate ľné.
 
54. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale sa nevyžaduje, aby uplat ňovala 
tento štandard aj na iné poskytnutia nástrojov vlastného imania, ak 
účtovná jednotka zverejnila reálnu hodnotu týchto nástrojov vlastného 
imania, stanovenú k dátumu ich ocenenia.  
55. Pri všetkých poskytnutých nástrojov vlastného imania, na ktoré sa 
vzťahuje tento štandard, ú čtovná jednotka uvedie porovnávacie 
údaje a tam, kde je to potrebné, upraví po čiatočný stav nerozdeleného 
zisku za najskoršie prezentované obdobie.  
56. Aj pre všetky poskytnuté nástroje vlastného imania, na ktoré sa 
neuplatnil tento štandard (napríklad nástroje vlastného imania poskyt ­
nuté 7. novembra 2002 alebo skôr), však ú čtovná jednotka zverej ňuje 
informácie vyžadované odsekmi 44 a 45.  
57. Ak po dátume ú činnosti tohto štandardu ú čtovná jednotka zmení 
podmienky poskytnutých nástrojov vlastného imania, na ktoré sa 
tento štandard neuplat ňoval, musí pri ú čtovaní všetkých takýchto 
úprav uplatni ť ustanovenia odsekov 26 až 29.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 585
 
58. Pri záväzkoch vyplývajúcich z transakcií s platbami na základe 
podielov, ktoré existovali k dátumu ú činnosti tohto štandardu, ú čtovná 
jednotka uplat ňuje tento štandard spätne. K týmto záväzkom ú čtovná 
jednotka uvedie porovnávacie údaje vrátane úpravy po čiatočného 
stavu nerozdeleného zisku za najskoršie prezentované obdobie, za 
ktoré sa prepo čítané porovnávacie informácie uvádzajú, s výnimkou, 
že od účtovnej jednotky sa prepo čítanie porovnávacích informácii 
nepožaduje, ak sa tieto informácie týkajú obdobia alebo dátumu pred 7. novembrom 2002.
 
59. Ú čtovnej jednotke sa odporú ča, ale sa nevyžaduje, uplat ňovať tento 
štandard spätne na ostatné záväzky vyplývajúce z transakcií s platbou 
na základe podielov, napríklad na záväzky, ktoré sa vysporiadali 
počas obdobia, za ktoré sa predkladajú porovnávacie informácie.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
60. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné účtovné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa 
odporúča. Ak účtovná jednotka uplatní tento štandard na obdobia 
začínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M22  
61. IFRS 3 (v znení revízie z roku 2008) a  Vylepšenia IFRS  vydané 
v apríli 2009 zmenili a doplnili odsek 5. Ú čtovná jednotka uplat ňuje 
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 
2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní IFRS 3 (revidovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, 
tieto zmeny a doplnenia sa takisto uplat ňujú na toto skoršie obdobie.  
▼M2 
62. Ú čtovná jednotka spätne uplatní nasledovné dodatky pre ro čné 
obdobia za čínajúce 1. januára 2009 alebo neskôr:  
a) požiadavky odseku 21A v súvislosti s prístupom k podmienkam 
bez nároku;  
b) revidované definície pojmov „nárok“ a „podmienky nároku“ 
v prílohe A;  
c) zmeny a doplnenia v odsekoch 28 a 28A v súvislosti so zruše ­
niami.  
Skoršia aplikácia je povolená. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto 
zmeny a doplnenia na obdobia za čínajúce pred 1. januárom 2009, je 
povinná túto skuto čnosť zverejniť. 
▼M23  
63. Tieto zmeny a doplnenia uskuto čnené na základe  Skupinových trans ­
akcií s platbou na základe podielov vysporiadaných pe ňažnými 
prostriedkami  vydaných retrospektívne v júni 2009, podliehajúce 
prechodným ustanoveniam odsekov 53 až 59 v súlade s IAS 8  
Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby , účtovná 
jednotka uplat ňuje na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2010 
alebo neskôr:  
a) zmenu a doplnenie odseku 2, vypustenie odseku 3 a vloženie 
odsekov 3A a 43A až 43D a odsekov B45, B47, B50, B54, B56 
až B58 a B60 v prílohe B v súvislosti s ú čtovaním o transakciách 
medzi účtovnými jednotkami skupiny.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 586
 
b) revidované vymedzenia týchto pojmov v prílohe A:  
— transakcia s platbou na základe podielov vysporiadaná pe ňaž­
nými prostriedkami,  
— transakcia s platbou na základe podielov vysporiadaná akciami,  
— dohoda o zaplatení na základe podielov a  
— transakcia s platbou na základe podielov.  
Ak informácie nevyhnutné na retrospektívne uplat ňovanie nie sú 
k dispozícii, ú čtovná jednotka vykáže vo svojej oddelenej alebo indi ­
viduálnej ú čtovnej závierke sumy predtým zaú čtované 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke skupiny. Skoršie uplat ňovanie je 
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na 
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. januárom 2010, zverejní túto skuto č­
nosť. 
STIAHNUTIE INTERPRETÁCIÍ  
64. Skupinové transakcie s platbou na základe podielov vysporiadané 
peňažnými prostriedkami  vydané v júni 2009 nahrádzajú interpretáciu 
IFRIC 8  Rozsah pôsobnosti štandardu IFRS 2  a interpretáciu IFRIC 
11 IFRS 2 – Vnútroskupinové transakcie a transakcie s vlastnými 
akciami . Zmeny a doplnenia uskuto čnené v tom dokumente zah ŕňali 
predchádzajúce požiadavky stanovené v interpretáciách IFRIC 8 
a IFRIC 11 takto:  
a) zmenený a doplnený odsek 2 a vložený odsek 13A v súvislosti 
s účtovaním o transakciách, pre ktoré ú čtovná jednotka nedokáže 
konkrétne identifikova ť niektorý alebo všetok prijatý tovar alebo 
služby. Tieto požiadavky platili pre ro čné obdobia za čínajúce sa 
1. mája 2006 alebo neskôr.  
b) vložené odseky B46, B48, B49, B51 až B53, B55, B59 a B61 
v prílohe B v súvislosti s ú čtovaním o transakciách medzi ú čtov­
nými jednotkami skupiny. Tieto požiadavky platili pre ro čné 
obdobia za čínajúce sa 1. marca 2007 alebo neskôr.  
Tieto požiadavky sa uplat ňovali retrospektívne v súlade 
s požiadavkami IAS 8, pod ľa prechodných ustanovení štandardu 
IRFS 2.  
▼B 
Dodatok A  
Definície  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou štandardu.  
▼M23  
Transakcia s platbou na 
základe podielov vyspo ­
riadaná pe ňažnými 
prostriedkami  Transakcia s platbou na základe podielov , 
v rámci ktorej ú čtovná jednotka nadobúda tovar 
alebo služby oproti záväzku previes ť peňažné 
prostriedky alebo iné aktíva dodávate ľovi tohto 
tovaru alebo služieb v sume, ktorej výška vychádza z ceny (alebo hodnoty)  nástrojov vlast ­
ného imania  (vrátane akcií alebo  opcií na akcie ) 
účtovnej jednotky alebo inej ú čtovnej jednotky 
skupiny.
 ▼M23  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 587
 
Zamestnanci a iné osoby 
poskytujúce podobné 
služby  Jednotlivci, ktorí poskytujú osobné služby ú čtovnej 
jednotke, a sú to bu ď a) jednotlivci, ktorí sa na 
daňové alebo právne ú čely považujú za zamest ­
nancov, b) jednotlivci, ktorí pracujú pre ú čtovnú 
jednotku pod ľa jej nariadení rovnakým spôsobom, 
ako jednotlivci, ktorí sa považujú za zamestnancov 
na daňové alebo právne ú čely, alebo c) poskytnuté 
služby sú podobné tým službám, ktoré poskytujú zamestnanci. Tento pojem napríklad zah ŕňa celý 
manažment, t. j. osoby s právomocou 
a zodpovednos ťou za plánovanie, riadenie 
a kontrolu činností ú čtovnej jednotky vrátane 
pracovníkov vedenia bez výkonných právomocí. 
( 1 ) 
Nástroj vlastného imania  Zmluva, ktorou sa preukazuje zostávajúci podiel na 
majetku ú čtovnej jednotky po odpo čítaní všetkých 
jeho záväzkov (  1 ). 
Poskytnutý nástroj vlast ­
ného imania  Právo (podmienené alebo nepodmienené) na  
nástroj vlastného imania  účtovnej jednotky 
udelený ú čtovnou jednotkou druhej strane 
v rámci  dohody o zaplatení na základe podielov . 
▼M23  
Transakcia s platbou na 
základe podielov vyspo ­
riadaná akciami  Transakcia s platbou na základe podielov , 
v rámci ktorej ú čtovná jednotka 
a) prijíma tovar alebo služby ako protihodnotu za 
svoje vlastné  nástroje vlastného imania  
(vrátane akcií alebo  opcií na akcie ), alebo 
b) prijíma tovar alebo služby, no nemá povinnos ť 
vysporiada ť transakciu s dodávate ľom. 
▼B 
Reálna hodnota  Suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
záväzok vysporiadaný, alebo vymenený  poskyt­
nutý nástroj vlastného imania  v nezávislej trans ­
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia ­
cimi stranami.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 588  
( 1 ) Koncep čný rámec definuje záväzok ako sú časnú povinnos ť účtovnej jednotky vzniknutú 
z minulej udalosti, vysporiadanie ktorej bude pod ľa očakávaní ma ť za následok odliv 
zdrojov ú čtovnej jednotky steles ňujúcich ekonomické úžitky (t. j. odliv pe ňažných 
prostriedkov alebo iných aktív ú čtovnej jednotky).
 Dátum udelenia  Dátum, ku ktorému sa ú čtovná jednotka a druhá 
strana (vrátane zamestnanca) dohodnú na  dohode 
o zaplatení na základe podielov , čo je dátum, ku 
ktorému ú čtovná jednotka a protistrana dospeli 
k vzájomnej dohode o podmienkach zmluvy. K dátumu udelenia ú čtovná jednotka udelí proti ­
strane právo na pe ňažné prostriedky, iný majetok, 
alebo  nástroje vlastného imania  účtovnej 
jednotky za predpokladu, že sa splnia  podmienky 
nároku , ak boli stanovené. Ak takáto dohoda 
podlieha schva ľovaniu (napríklad schváleniu  
►
M5 vlastníkmi ◄), dátumom udelenia je 
dátum, ku ktorému došlo k schváleniu.  
Vnútorná hodnota  Rozdiel medzi  reálnou hodnotou  akcií, na ktoré 
má protistrana (podmienené alebo nepodmienené) 
právo na upísanie alebo právo na získanie, a cenou 
(ak existuje), ktorú protistrana musí (alebo bude musieť) za tieto akcie zaplati ť. Napríklad  opcia 
na akcie  s realiza čnou cenou 15 CU, (
 1 ) súvisiaca 
s akciou s  reálnou hodnotou  20 CU, má vnútornú 
hodnotu 5 CU.  ( 1 ) 
Trhové podmienky  Podmienky, od ktorých závisí realiza čná cena, 
nárok alebo realizovate ľnosť nástroja vlastného 
imania , ktorá súvisí s trhovou cenou  nástrojov 
vlastného imania  účtovnej jednotky, napríklad 
dosiahnutie špecifickej ceny akcie alebo špecifickej 
sumy  vnútornej hodnoty opcie na akciu , alebo 
dosiahnutie špecifického cie ľa, ktorý vychádza 
z trhovej ceny  nástrojov vlastného imania  
účtovnej jednotky vo vz ťahu k indexu trhových 
cien nástrojov vlastného imania  iných účtovných 
jednotiek.  
Dátum ocenenia  Dátum, ku ktorému je na ú čely tohto štandardu 
stanovená  reálna hodnota  poskytnutých  nástrojov 
vlastného imania . V prípade transakcií so  zamest­
nancami a inými osobami poskytujúcimi podobné služby  je dátumom ocenenia  dátum 
udelenia . V prípade transakcií s inými stranami 
ako so zamestnancami (a tými, ktorí poskytujú podobné služby) je dátumom ocenenia dátum, ku ktorému ú čtovná jednotka prijme tovar alebo proti ­
strana poskytne službu.
 
Prvok opätovného 
poskytnutia  Prvok, ktorý umož ňuje automatické poskytnutie 
ďalšej opcie na akcie  v prípade, ke ď držiteľ 
opcie realizuje predtým poskytnuté opcie a na 
úhradu realiza čnej ceny použije namiesto pe ňaž­
ných prostriedkov akcie ú čtovnej jednotky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 589  
( 1 ) V tomto dodatku sú pe ňažné sumy denominované v „menových jednotkách“ (CU).
 Opcia na opätovné 
poskytnutie  Nová  opcia na akcie , ktorá sa poskytne v prípade, 
ak sa akcia použije na vyrovnanie realiza čnej ceny 
predchádzajúcej  opcie na akcie . 
▼M23  
Dohoda o zaplatení na 
základe podielov  Dohoda medzi ú čtovnou jednotkou (alebo inou 
účtovnou jednotkou skupiny (  a ) alebo ktorým ­
koľvek akcionárom ktorejko ľvek účtovnej 
jednotky skupiny) a ďalšou stranou (vrátane 
zamestnancov), ktorá opráv ňuje túto druhú stranu 
prijať 
a) peňažné prostriedky alebo iné aktíva ú čtovnej 
jednotky v sume, ktorej výška vychádza z ceny 
(alebo hodnoty)  nástrojov vlastného imania  
(vrátane akcií alebo  opcií na akcie ) účtovnej 
jednotky alebo inej ú čtovnej jednotky skupiny, 
alebo 
b) nástroje vlastného imania  (vrátane akcií alebo  
opcií na akcie ) účtovnej jednotky alebo inej 
účtovnej jednotky skupiny, 
za predpokladu, že sú splnené prípadné ur čené 
podmienky nároku . 
( a ) „Skupina“ je v odseku 4 štandardu IAS 27  
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  
vymedzená ako „materská spolo čnosť a jej 
dcérske spolo čnosti“ z poh ľadu najvyššej 
materskej spolo čnosti vykazujúcej ú čtovnej 
jednotky.  
Transakcia s platbou na 
základe podielov  Transakcia, v rámci ktorej 
a) účtovná jednotka prijíma tovar alebo služby od 
dodávateľa tohto tovaru alebo služieb (vrátane 
zamestnanca) v rámci  dohody o zaplatení na 
základe podielov , alebo 
b) účtovnej jednotke vzniká povinnos ť vyspo­
riadať transakciu s dodávate ľom v rámci  
dohody o zaplatení na základe podielov , 
keď tento tovar alebo služby prijme iná ú čtovná 
jednotka skupiny.  
▼B 
Opcia na akcie  Zmluva, ktorá ude ľuje držite ľovi právo, nie však 
povinnosť, získať akcie ú čtovnej jednotky za 
pevnú alebo ur čiteľnú cenu v rámci dohodnutého 
časového obdobia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 590
 
Nárok  Vznik právneho nároku. V rámci  dohody 
o zaplatení formou akcií  vzniká právo protistrany 
na príjem pe ňazí, iného majetku alebo  nástrojov 
vlastného imania  účtovnej jednotky, ke ď právny 
nárok protistrany prestáva by ť podmienený 
splnením stanovených  podmienok nároku . 
Podmienky nároku  Podmienky, ktoré ur čujú, či účtovná jednotka 
prijme služby, ktoré opráv ňujú protistranu na 
príjem pe ňazí, iného majetku alebo  nástrojov 
vlastného imania  účtovnej jednotky v rámci  
dohody o zaplatení formou akcií . Podmienky 
nároku sú bu ď podmienkami služby alebo 
podmienkami výkonnosti. Podmienky služby vyža ­
dujú, aby protistrana ukon čila stanovenú dobu 
poskytovania služieb. Podmienky výkonnosti vyža ­
dujú, aby protistrana ukon čila stanovenú dobu 
poskytovania služieb, a splnila stanovené výkon ­
nostné ciele (napríklad stanovený nárast zisku 
účtovnej jednotky v priebehu stanoveného 
obdobia). Podmienka výkonnosti môže zah ŕňať 
trhovú podmienku . 
▼B 
Obdobie nároku  Obdobie, po čas ktorého musí dôjs ť k splneniu 
všetkých  podmienok nároku , súvisiacich 
s dohodou o zaplatení na základe podielov . 
Dodatok B  
Návod na uplat ňovanie  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou štandardu.  
Odhad reálnej hodnoty poskytnutých nástrojov vlastného imania  
B1. Odseky B2 až B41 tohto dodatku sa zaoberajú stanovovaním reálnej 
hodnoty akcií a opcií na akcie a zameriavajú sa na špecifické 
podmienky, ktoré sú spolo čné pre poskytovanie akcií alebo opcií na 
akcie zamestnancom. Vzh ľadom na to nejde o vy čerpávajúci výklad. 
Okrem toho, pretože sa nižšie uvádzané otázky oce ňovania zameria ­
vajú na akcie a opcie na akcie poskytované zamestnancom, predpo ­
kladá sa, že reálna hodnota akcií alebo opcií na akcie sa stanovuje 
k dátumu udelenia. Mnohé otázky oce ňovania uvádzané nižšie (naprí ­
klad určenie očakávanej volatility) sa však uplat ňujú aj pri odhade 
reálnej hodnoty akcií alebo opcií na akcie poskytnuté iným stranám 
ako zamestnancom k dátumu, ke ď účtovná jednotka prijme tovar 
alebo protistrana poskytne službu.  ▼M2 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 591
 
Akcie  
B2. V prípade akcií poskytnutých zamestnancom sa reálna hodnota akcií 
stanovuje vo výške trhovej ceny akcií ú čtovnej jednotky (alebo odha ­
dovanej trhovej ceny v prípade, ak sa s akciami ú čtovnej jednotky 
verejne neobchoduje) a upravuje sa tak, aby odzrkad ľovala 
podmienky, za ktorých sa akcie poskytli (s výnimkou podmienok 
nároku, ktoré sú v súlade s odsekmi 19 až 21 vy ňaté zo stanovovania 
reálnej hodnoty).  
B3. Ak napríklad zamestnanec nemá právo na dividendy po čas obdobia 
nároku, takýto faktor sa pri odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutých akcií zoh ľadňuje. Podobne, ak sa na akcie vz ťahujú obmedzenia 
prevodu po vzniku nároku, takýto faktor sa zoh ľadňuje, avšak len 
do tej miery, do akej tieto obmedzenia po vzniku nároku ovplyv ňujú 
cenu, ktorú by informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci ú častník trhu za 
takúto akciu zaplatil. Napríklad ak sa s akciami aktívne obchoduje na 
tzv. hlbokom a likvidnom trhu, obmedzenia prevodu po vzniku 
nároku môžu ma ť len zanedbate ľný, ak vôbec nejaký, vplyv na 
cenu, ktorú by za takéto akcie zaplatil informovaný, dobrovo ľne 
súhlasiaci ú častník trhu. Obmedzenia prevodu alebo iné obmedzenia, 
ktoré existujú po čas obdobia nároku, sa pri odhade reálnej hodnoty 
poskytnutých akcií k dátumu udelenia nezoh ľadňujú, pretože tieto 
obmedzenia vychádzajú z existencie podmienok nároku, ktoré sa účtujú v súlade s odsekmi 19 až 21.
 
Opcie na akcie  
B4. V mnohých prípadoch opcií na akcie poskytnutých zamestnancom nie 
sú k dispozícii trhové ceny, pretože s poskytnutými opciami sú spojené podmienky, ktoré sa nevz ťahujú na obchodované opcie. Ak 
neexistujú obchodované opcie s podobnými podmienkami, reálna 
hodnota poskytnutých opcií sa odhaduje použitím op čného oce ňova­
cieho modelu.
 
B5. Pri výbere op čného oce ňovacieho modelu ú čtovná jednotka zvažuje 
faktory, ktoré by do úvahy brali informovaní, dobrovo ľne súhlasiaci 
účastníci trhu pri rozhodovaní, aký oce ňovací model použi ť. Naprí­
klad mnohé zamestnanecké opcie majú dlhú dobu splatnosti a sú obvykle realizovate ľné počas obdobia medzi dátumom nároku 
a ukončením doby platnosti opcie, pri čom často dochádza k ich pred ­ 
časnej realizácii. Tieto faktory by sa mali bra ť do úvahy pri odhade 
reálnej hodnoty týchto opcií k dátumu udelenia. Pre mnohé ú čtovné 
jednotky to môže znamena ť, že nebudú môc ť použiť 
Blackovu-Scholesovu-Mertonovu rovnicu, ktorá nezah ŕňa možnos ť 
realizácie opcie pred ukon čením jej doby platnosti a nemusí dosta ­
točne odzrkad ľovať vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie. Takisto 
nepripúšťa možnos ť, že očakávaná volatilita a ostatné vstupy rovnice 
by sa mohli po čas doby platnosti opcie meni ť. Na opcie na akcie 
s relatívne krátkou zmluvnou dobou splatnosti, alebo také opcie, 
ktoré sa musia realizova ť v krátkej dobe po dátume nároku, sa však 
vyššie uvedené faktory nemusia uplat ňovať. V takýchto prípadoch sa 
dá Blackovou-Scholesovou-Mertonovou rovnicou dopracova ť 
k oceneniu, ktoré je v zásade rovnaké, aké by vyplynuli aj 
z flexibilnejších op čných oceňovacích modelov.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 592
 
B6. Všetky op čné oceňovacie modely musia bra ť do úvahy minimálne 
tieto faktory:  
a) realiza čnú cenu opcie;  
b) dobu platnosti opcie;  
c) súčasnú cenu podkladových akcií;  
d) očakávanú volatilitu ceny akcie;  
e) očakávané dividendy z akcií (ak je to relevantné) a  
f) bezrizikovú úrokovú sadzbu po čas doby platnosti opcie.  
B7. Iné faktory, ktoré by pri stanovovaní ceny zvažovali informovaní, 
dobrovoľne súhlasiaci ú častníci trhu, sa takisto berú do úvahy 
(s výnimkou podmienok nároku a funkcií opätovného poskytnutia, 
ktoré sú v súlade s odsekmi 19 až 22 vy ňaté zo stanovovania reálnej 
hodnoty).  
B8. Napríklad opcia na akcie poskytnutá zamestnancovi, sa obvykle 
nemôže realizova ť počas stanoveného obdobia (napríklad po čas 
obdobia nároku alebo po čas období stanovených regula čnými orgánmi 
kapitálového trhu). Tento faktor sa berie do úvahy v prípade, ak by sa v použitom op čnom oceňovacom modeli inak predpokladala možnos ť 
realizácie opcie kedyko ľvek v priebehu jej doby platnosti. Ak však 
účtovná jednotka používa op čný oceňovací model na ocenenie opcií, 
ktorým sa oce ňujú opcie, ktoré možno realizova ť len na konci 
obdobia ich doby platnosti, nevyžaduje sa žiadna úprava tohto modelu 
kvôli nemožnosti realizácie opcií po čas obdobia nároku (alebo iných 
období v priebehu doby platnosti opcie), pretože v modeli sa pred ­
pokladá, že v priebehu takýchto období opcie nemožno realizova ť.
 
B9. Podobne, ďalším faktorom spolo čným pre zamestnanecké opcie na 
akcie je možnos ť predčasnej realizácie opcie napríklad preto, že 
opcia nie je vo ľne prevodite ľná, alebo preto, že zamestnanec musí 
realizovať všetky nárokovate ľné opcie pri ukon čení svojho zamestna ­
neckého pomeru. Ú činky očakávanej pred časnej realizácie sa berú do 
úvahy, ako sa to uvádza v odsekoch B16 až B21.  
B10. Faktory, ktoré by informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci ú častník trhu 
nebral na zrete ľ pri stanovovaní ceny opcie na akcie (alebo iného 
nástroja vlastného imania), sa nezoh ľadňujú pri odhadovaní reálnej 
hodnoty ceny poskytnutých opcií na akcie (alebo iných nástrojov 
vlastného imania). Napríklad pri opciách na akcie poskytnutých zamestnancom nie sú faktory, ktoré ovplyv ňujú ocenenie opcie 
výlučne z hľadiska jednotlivého zamestnanca, relevantné pri odhado ­
vaní ceny, ktorú by stanovil informovaný, dobrovo ľne súhlasiaci 
účastník trhu.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 593
 
Vstupy do op čných oceňovacích modelov  
B11. Pri odhadovaní o čakávanej volatility podkladových akcií a dividend 
z týchto akcií je cie ľom odhadnú ť očakávania, ktoré by sa odzrkadlili 
v súčasnej trhovej alebo dohodnutej výmennej cene opcie. Podobne, 
aj pri odhadovaní vplyvov pred časnej realizácie zamestnaneckých 
opcií na akcie je cie ľom odhadnú ť očakávania, ku ktorým by sa 
dopracovala vonkajšia strana s prístupom k podrobným informáciám 
o správaní sa zamestnancov pri realizovaní na základe dostupných informácií k dátumu udelenia.
 
B12. V mnohých prípadoch bude najskôr existova ť určitý rozsah primera ­
ných očakávaní o budúcej volatilite, dividendách a správaní držite ľov 
opcií z h ľadiska ich realizácie. V takomto prípade by sa o čakávaná 
hodnota mala po čítať vážením každej sumy v rámci tohto rozsahu 
súvisiacou pravdepodobnos ťou jej výskytu.  
B13. O čakávania týkajúce sa budúcnosti často vychádzajú zo skúseností, 
pričom sa upravujú v prípade, ak sa primerane o čakáva, že budú 
odlišné od minulých skúseností. V niektorých prípadoch môžu identi ­
fikovateľné faktory nazna čovať, že neupravená historická skúsenos ť 
predstavuje relatívne nedostato čný predpoklad budúcich skúseností. 
Ak napríklad ú čtovná jednotka s dvoma odlišnými druhmi podnikania 
ukončí jeden druh, ktorý bol omnoho menej rizikový ako druhý druh, 
historická volatilita nemusí by ť tou najlepšou informáciou, z ktorej by 
mali vychádza ť primerané o čakávania pre budúcnos ť. 
B14. Za iných okolností nemusia by ť historické informácie k dispozícii. 
Napríklad novokótovaná spolo čnosť bude ma ť k dispozícii málo 
historických informácií (alebo žiadne) o volatilite cien svojich akcií. Nekótované a novokótované ú čtovné jednotky sú predmetom ďalej 
uvedeného textu.
 
B15. Vo všeobecnosti by ú čtovná jednotka nemala pri odhadovaní volati ­
lity, správaní zamestnancov a dividend vychádza ť iba z historických 
informácií bez toho, aby zvážila rozsah, v akom sa o čakáva, že histo ­
rická skúsenos ť je primeraným predpokladom budúcich skúseností.  
Očakávaná pred časná realizácia  
B16. Zamestnanci často realizujú opcie na akcie pred časne, a to z rôznych 
dôvodov. Napríklad zamestnanecké opcie na akcie sú obvykle nepre ­
voditeľné. Tento dôvod často spôsobuje, že zamestnanci pristúpia 
k realizácii svojich opcií na akcie pred časne, keďže toto riešenie je 
jedinou možnos ťou, ako uzavrie ť svoju pozíciu. Takisto aj od zamest ­
nancov, ktorí ukon čia svoj zamestnanecký pomer, sa obvykle vyža ­
duje, aby realizovali nárokovate ľné opcie v krátkom čase, pretože 
v opačnom prípade takéto opcie na akcie prepadnú. Tento faktor 
takisto spôsobuje pred časnú realizáciu zamestnaneckých opcií na 
akcie. Inými faktormi, ktoré spôsobujú pred časnú realizáciu, sú 
neochota prija ť riziko a nedostato čná diverzifikácia majetku.  
B17. Spôsoby, ktorými sa zoh ľadňujú vplyvy o čakávanej pred časnej reali ­
zácie, závisia od typu používaného op čného oce ňovacieho modelu. 
Napríklad o čakávaná pred časná realizácia by sa mohla zoh ľadniť 
použitím odhadu o čakávanej životnosti opcie (ktorá, pokia ľ ide 
o zamestnaneckú opciu na akcie, je obdobím od dátumu udelenia 
do dátumu, ku ktorému sa o čakáva realizácia opcie) ako vstupu do 
opčného oce ňovacieho modelu (napríklad Blackova-Scholesova- 
Mertonova rovnica). Alternatívne možno o čakávanú pred časnú reali ­
záciu modelova ť pomocou binomického alebo podobného op čného 
oceňovacieho modelu, ktorý ako vstup využíva zmluvnú životnos ť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 594
 
B18. Faktory, ktoré sa pri odhadovaní pred časnej realizácie musia zváži ť, 
zahŕňajú: 
a) dĺžku obdobia nároku, ke ďže opciu na akcie obvykle nemožno 
realizovať pred koncom obdobia nároku. Ur čenie vplyvov odhadu 
očakávanej pred časnej realizácie preto vychádza z predpokladu, že 
k nároku na opciu dôjde. Ú činky podmienok nároku sú opísané 
v odsekoch 19 až 21;  
b) priemernú d ĺžku času, počas ktorého v minulosti podobné opcie 
ostali nesplatené;  
c) cenu podkladových akcií. Skúsenosti môžu nazna čovať, že zamest ­
nanci obvykle realizujú svoje opcie, ak cena akcie dosiahne ur čitú 
úroveň nad realiza čnou cenou;  
d) postavenie zamestnanca v rámci organizácie. Skúsenosti môžu 
napríklad nazna čovať, že zamestnanci na vyšších pozíciách 
obvykle realizujú opcie neskôr ako zamestnanci na nižších pozí ­
ciách (pozri ďalej odsek B21);  
e) očakávanú volatilitu podkladových akcií. V priemere môžu ma ť 
zamestnanci tendenciu realizova ť opcie na akcie s vysokou vola ­
tilitou skôr ako na akcie s nízkou volatilitou.  
B19. Ako sa uvádza v odseku B17, vplyvy pred časnej realizácie sa môžu 
vziať do úvahy použitím odhadu o čakávanej doby životnosti opcie 
ako vstupu do op čného oceňovacieho modelu. Pri odhadovaní o čaká­
vanej doby životnosti opcií poskytnutých skupine zamestnancov by 
účtovná jednotka mohla vychádza ť z primerane váženého priemeru 
očakávanej životnosti pre celú skupinu zamestnancov alebo 
z primerane váženej priemernej životnosti pre podskupinu zamest ­
nancov v rámci takejto skupiny, a to na základe podrobnejších údajov 
o správaní sa zamestnancov pri realizácii opcií (pozri ďalej).  
B20. Rozdelenie poskytnutých opcií pod ľa skupín zamestnancov s relatívne 
homogénnym správaním týkajúcim sa realizácie môže by ť dôležité. 
Hodnota opcie nie je lineárnou funkciou životnosti opcie; jej hodnota sa zvyšuje predlžovaním životnosti, avšak klesajúcou mierou. Ak sú napríklad všetky ostatné predpoklady rovnaké – aj ke ď dvojročná 
opcia je hodnotnejšia ako jednoro čná opcia, jej hodnota nepredstavuje 
dvojnásobok. To znamená, že výpo čtom odhadovanej hodnoty opcie 
na základe jedinej váženej priemernej životnosti, ktorá zah ŕňa 
pomerne rozdielne jednotlivé životnosti, by sa nadhodnotila celková 
reálna hodnota poskytnutých opcií na akcie. Oddelením opcií poskyt ­
nutých nieko ľkým skupinám, z ktorých každá má relatívne úzky 
rozsah životnosti zahrnutých do priemernej váženej životnosti, sa redukuje takéto nadhodnotenie.
 
B21. Podobne sa postupuje pri uplat ňovaní binomického alebo podobného 
modelu. Napríklad skúsenosti ú čtovnej jednotky, ktorá poskytuje 
opcie zamestnancom na všetkých pozíciách, by mohli nazna čovať, 
že najvyšší manažment obvykle drží svoje opcie dlhšie, než zamest ­
nanci stredného manažmentu, a že zamestnanci na nižších pozíciách  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 595
 
realizujú svoje opcie skôr, než akáko ľvek iná skupina zamestnancov. 
Okrem toho zamestnanci, ktorým odporú čajú alebo sa od nich vyža ­
duje drža ť minimálnu sumu nástrojov vlastného imania zamestnáva ­
teľa, vrátane opcií, by mohli v priemere realizova ť opcie neskôr ako 
zamestnanci, ktorí toto odporú čanie či povinnos ť nemajú. V takýchto 
situáciách bude ma ť rozdelenie opcií pod ľa skupín príjemcov 
s relatívne homogénnym správaním z h ľadiska realizácie opcií za 
následok presnejší odhad celkovej reálnej hodnoty poskytnutých opcií na akcie.
 
Očakávaná volatilita  
B22. O čakávaná volatilita je ocenenie sumy, o ktorú sa v danom období 
očakáva fluktuácia ceny. Ocenenie volatility používané v op čných 
oceňovacích modeloch je ro čná štandardná odchýlka nepretržite zlože ­
ných mier návratnosti akcie po čas daného obdobia. Volatilita sa 
obvykle vyjadruje prepo čtom na ro čné podmienky, ktoré sú porovna ­
teľné bez oh ľadu na časový úsek použitý pri výpo čte, napríklad 
denné, týždenné alebo mesa čné pozorovanie cien.  
B23. Mierou návratnosti (ktorá môže by ť kladná alebo záporná) z akcie za 
dané obdobie sa oce ňuje, aký úžitok získal akcionár z dividend 
a zhodnotenia (alebo znehodnotenia) ceny akcie.  
B24. O čakávaná ro čná volatilita akcie je rozsah, v ktorom sa o čakáva 
výskyt trvalo zloženej ro čnej miery návratnosti v priebehu dvoch 
tretín daného času. Ak napríklad povieme, že akcia s trvalo zloženou 
mierou návratnosti 12 percent má volatilitu 30 percent, znamená to, že pravdepodobnos ť, že miera návratnosti akcie za jeden rok bude medzi 
– 18 percentami (12 % – 30 %) a 42 percentami (12 % + 30 %), je 
približne dvojtretinová. Ak je cena akcie na za čiatku roka 100 CU 
a nevyplácajú sa žiadne dividendy, môže sa o čakávať, že cena akcie 
na konci roka bude medzi 83,53 CU (100 CU × e
 –0,18 ) a 152,20 CU 
(100 × e  0,42 ) počas približne dvoch tretín daného obdobia.  
B25. Faktory, ktoré sa pri odhadovaní o čakávanej volatility musia zváži ť, 
zahŕňajú: 
a) zahrnutú volatilitu z obchodovaných opcií na akcie ú čtovnej 
jednotky, alebo iné obchodované nástroje ú čtovnej jednotky, 
ktoré obsahujú prvky opcie (napríklad konvertibilný dlhový 
nástroj), ak existujú;  
b) historickú volatilitu ceny akcie v priebehu posledného obdobia, 
ktoré vo všeobecnosti zodpovedá o čakávanej životnosti opcie 
(s tým, že sa berie do úvahy zostatková zmluvná doba životnosti opcie a vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie);
 
c) dĺžku obdobia, po čas ktorého sa s akciami ú čtovnej jednotky 
verejne obchodovalo. Novokótovaná ú čtovná jednotka by mohla 
mať vysokú historickú volatilitu v porovnaní s podobnými ú čtov­
nými jednotkami, ktoré sú kótované dlhšie. Ďalšie pokyny 
o novokótovaných ú čtovných jednotkách sú uvedené ďalej; 
d) tendenciu volatility vraca ť sa k svojmu priemeru, t. j. na svoju 
dlhodobú priemernú úrove ň, a ďalšie faktory, ktoré nazna čujú, 
že očakávaná budúca volatilita by sa mohla odlišova ť od volatility 
v minulosti. Ak bola napríklad cena akcie ú čtovnej jednotky 
v konkrétnom období mimoriadne volatilná po čas určitého identi ­
fikovateľného obdobia v dôsledku neúspešnej ponuky na prevzatie 
podniku alebo významnej reštrukturalizácie, pri výpo čte historickej 
priemernej ro čnej volatility ceny sa toto obdobie nemusí bra ť do 
úvahy;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 596
 
e) primerané a pravidelné časové intervaly pozorovania cien. Pozoro ­
vania cien by z h ľadiska jednotlivých období mali by ť konzi­
stentné. Napríklad ú čtovná jednotka môže použi ť zatváraciu cenu 
za každý týžde ň alebo najvyššiu cenu za týžde ň, avšak nemala by 
používať za jedny týždne zatváraciu cenu a za iné týždne najvyššiu 
cenu. Pozorovania cien by sa mali vyjadrova ť v tej istej mene, 
v akej sa vyjadruje realiza čná cena.  
N o v o k ó t o v a n é ú č t o v n é j e d n o t k y  
B26. Ako sa uvádza v odseku B25, ú čtovná jednotka by mala vzia ť do 
úvahy historickú volatilitu ceny akcie v poslednom období, ktoré vo všeobecnosti zodpovedá o čakávanej životnosti opcie. Ak novokóto ­
vaná účtovná jednotka nemá dostato čné informácie o historickej vola ­
tilite, mala by napriek tomu vypo čítať historickú volatilitu za najdlhšie 
obdobie, za ktoré sú dostupné informácie o aktívnom obchodovaní. Do úvahy by takisto mohla vzia ť historickú volatilitu podobných 
účtovných jednotiek v porovnate ľnom období ich životnosti. Naprí ­
klad účtovná jednotka, ktorá je kótovaná iba jeden rok a poskytne 
opcie s priemernou o čakávanou životnos ťou päť rokov, by mohla bra ť 
do úvahy štruktúru a výšku historickej volatility ú čtovných jednotiek 
v rovnakom odvetví za prvých šes ť rokov, ke ď sa s akciami týchto 
účtovných jednotiek verejne obchodovalo.
 
N e k ó t o v a n é ú č t o v n é j e d n o t k y  
B27. Nekótovaná ú čtovná jednotka nemá pri odhadovaní o čakávanej vola ­
tility k dispozícii historické informácie, ktoré by mohla vzia ť do 
úvahy. Niektoré faktory, ktoré by sa mali bra ť do úvahy, sa uvádzajú 
ďalej. 
B28. V niektorých prípadoch nekótovaná ú čtovná jednotka, ktorá pravi ­
delne emituje opcie na akcie pre zamestnancov (alebo iné strany), môže vybudova ť interný trh pre svoje akcie. Pri odhade o čakávanej 
volatility by sa mohla do úvahy bra ť volatilita týchto cien akcií.
 
B29. Alternatívne by ú čtovná jednotka mohla bra ť do úvahy historickú 
alebo implicitnú volatilitu podobných kótovaných ú čtovných 
jednotiek, pre ktoré sú k dispozícii informácie o cene akcií alebo 
cenách opcií, a tieto informácie môže využi ť pri odhadovaní o čaká­
vanej volatility. Takýto spôsob by bol vhodný v prípade, ak ú čtovná 
jednotka pri stanovovaní hodnoty svojich akcií vychádza z cien akcií 
podobných kótovaných ú čtovných jednotiek.  
B30. Ak ú čtovná jednotka pri stanovovaní hodnoty svojich akcií nevy ­
chádza z cien akcií podobných kótovaných ú čtovných jednotiek 
a miesto toho použila na stanovenie hodnoty svojich akcií inú metódu oceňovania, môže odhadova ť očakávanú volatilitu konzistentne 
s touto použitou metódou oce ňovania. Ú čtovná jednotka by napríklad 
mohla oceni ť svoje akcie na základe výšky čistých aktív alebo zisku. 
Môže teda bra ť do úvahy o čakávanú volatilitu hodnoty týchto čistých 
aktív alebo zisku.
 
Očakávané dividendy  
B31. Či by sa očakávané dividendy mali zoh ľadňovať pri oceňovaní reálnej 
hodnoty akcií alebo poskytnutých opcií závisí od toho, či má proti ­
strana nárok na dividendy alebo na ekvivalenty dividend.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 597
 
B32. Ak sa napríklad zamestnancom poskytli opcie a zamestnanci majú 
nárok na dividendy plynúce z podkladových akcií alebo na ekviva ­
lenty dividend (ktoré sa môžu vypláca ť v peňažných prostriedkoch, 
alebo sa môžu použi ť na zníženie realiza čnej ceny) medzi dátumom 
udelenia a dátumom uplatnenia, poskytnuté opcie by sa mali oce ňovať 
tak, ako keby neboli z podkladových akcií vyplácané žiadne divi ­
dendy, t. j. vstupom oce ňovacieho modelu pre o čakávané dividendy 
by mala by ť nula.  
B33. Podobne, ak sa odhaduje reálna hodnota akcií poskytnutých zamest ­
nancom k dátumu udelenia, nepožaduje sa žiadna úprava ocenenia, ktorou by sa zoh ľadnili očakávané dividendy, ak má zamestnanec 
nárok získa ť dividendy vyplácané po čas obdobia nároku.
 
B34. Naopak, ak zamestnanci nemajú po čas obdobia nároku (alebo, 
v prípade opcie, pred realizáciou) nárok na dividendy alebo ekviva ­
lenty dividend, ocenenie práv na akcie alebo opcie k dátumu udelenia by malo bra ť do úvahy o čakávané dividendy. To znamená, že pri 
odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutej opcie by sa o čakávané divi ­
dendy mali zahrnú ť do uplat ňovania op čného oce ňovacieho modelu. 
Pri odhadovaní reálnej hodnoty poskytnutej akcie by sa ocenenie malo znížiť o súčasnú hodnotu dividend, ktorých výplata sa o čakáva 
v priebehu obdobia nároku.
 
B35. Op čné oceňovacie modely vo všeobecnosti pracujú s o čakávaným 
výnosom z dividend. Modely však možno upravi ť tak, aby namiesto 
výnosu z dividend pracovali s o čakávanou sumou dividend. Ú čtovná 
jednotka potom môže použi ť buď očakávaný výnos z dividend, alebo 
ich očakávané platby. Ak ú čtovná jednotka použije o čakávané platby, 
mala by bra ť do úvahy, ako dividendy v minulosti rástli. Ak je 
napríklad všeobecná politika ú čtovnej jednotky zvyšova ť dividendy 
približne o 3 percentá ro čne, v odhadovanom ocenení opcií by sa 
nemala predpoklada ť pevná suma dividend po čas doby životnosti 
opcie s výnimkou situácie, ak existuje dôkaz, ktorým sa potvrdzuje 
takýto predpoklad.  
B36. Predpoklady o o čakávaných dividendách by vo všeobecnosti mali 
vychádza ť z verejne dostupných informácií. Ú čtovná jednotka, ktorá 
dividendy nevypláca a ani nemá plány ich vypláca ť, by mala vychá ­
dzať z predpokladu, že o čakávaný výnos z dividend bude nula. Vzni ­
kajúca účtovná jednotka bez histórie vyplácania dividendy však môže 
plánovať začať vypláca ť dividendy po čas očakávanej životnosti 
svojich zamestnaneckých opcií na akcie. Takéto ú čtovné jednotky 
by mohli použi ť priemer svojich minulých výnosov z dividend 
(nula) a priemerný výnos z dividend primerane porovnate ľnej skupiny 
účtovných jednotiek.  
Bezriziková úroková miera  
B37. Bezriziková úroková miera je obvykle implicitný výnos, ktorý sa dá 
aktuálne získa ť zo štátnych emisií s nulovým kupónom tej krajiny, 
v ktorej mene sa realiza čná cena vyjadruje, ktoré majú zostatkovú 
dobu životnosti rovnajúcu sa o čakávanej dobe životnosti oce ňovanej 
opcie (na základe zostatkovej zmluvnej životnosti opcie 
a s prihliadnutím na vplyvy o čakávanej pred časnej realizácie). Je 
možné, že v niektorých prípadoch bude nevyhnutné použi ť vhodnú  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 598
 
náhradu, ak neexistujú žiadne podobné štátne emisie, alebo ak okol ­
nosti nazna čujú, že implicitný výnos z takýchto štátnych emisií 
s nulovým kupónom nezodpovedá bezrizikovej úrokovej miere (naprí ­
klad v ekonomikách s vysokou infláciou). Vhodná náhrada by sa mala použiť aj vtedy, ak by ú častníci trhu pri odhade reálnej hodnoty opcie 
so životnos ťou rovnajúcou sa o čakávanej dobe životnosti oce ňovanej 
opcie stanovili bezrizikovú úrokovú sadzbu pomocou tejto náhrady namiesto implicitného výnosu zo štátnych emisií s nulovým kupónom.
 
Vplyvy kapitálovej štruktúry  
B38. Obchodovate ľné opcie na akcie obvykle upisujú tretie strany, nie 
účtovná jednotka sama. Pri realizácii takýchto opcií na akcie upisujúci 
dodáva akcie držite ľovi opcie. Takéto akcie sa získavajú od existujú ­
cich ►M5 vlastníkov ◄. Preto realizácia obchodovate ľných opcií 
na akcie nemá efekt zriedenia.  
B39. Naproti tomu, ak opcie na akcie upíše ú čtovná jednotka, nové akcie 
sú emitované v okamihu, ke ď sa tieto opcie na akcie realizujú (bu ď 
skutočne emitované alebo v podstate emitované, ak sa použijú akcie 
predtým spätne odkúpené a držané v majetku). Vzh ľadom na to, že 
akcie sa budú emitova ť v realiza čnej cene a nie v aktuálnej trhovej 
cene k dátumu realizácie, týmto skuto čným alebo potenciálnym zrie ­
dením by sa mohla zníži ť cena akcie, takže držite ľ opcie by nezískal 
tak veľký zisk, ako keby realizoval podobnú obchodovate ľnú opciu, 
ktorá efekt zriedenia na cenu akcie nemá.  
B40. Či má toto zriedenie významný vplyv na hodnotu poskytnutých opcií 
na akcie, závisí od rôznych faktorov, akým je napríklad po čet nových 
akcií, ktoré sa budú emitova ť pri realizácii opcií v porovnaní s po čtom 
akcií, ktoré sa už emitovali. Ak trh už zárove ň očakáva, že 
k poskytnutiu opcie dôjde, je takisto možné, že potenciálne zriedenie ceny akcie k dátumu udelenia trh už zoh ľadnil.
 
B41. Ú čtovná jednotka by však mala zváži ť, či možný efekt zriedenia 
budúcej realizácie poskytnutých opcií na akcie môže ma ť vplyv na 
ich odhadovanú reálnu hodnotu k dátumu udelenia. Op čné oceňovacie 
modely možno upravi ť tak, aby takéto potenciálne efekty zriedenia 
brali do úvahy.  
Úpravy zmlúv o platbách na základe podielov vysporiadaných akciami  
B42. V odseku 27 sa stanovuje, že bez oh ľadu na akéko ľvek úpravy 
podmienok, za ktorých sa poskytli nástroje vlastného imania, alebo 
bez ohľadu na zrušenie alebo vysporiadanie takto poskytnutých 
nástrojov vlastného imania by ú čtovná jednotka mala vykáza ť mini­
málne prijaté služby ocenené reálnou hodnotou poskytnutých nástrojov vlastného imania ocenených k dátumu udelenia 
s výnimkou prípadu, ak k nároku na takéto nástroje vlastného imania 
nedošlo z dôvodu nesplnenia podmienky nároku (inej ako trhovej podmienky), ktorá bola stanovená k dátumu udelenia. Okrem toho účtovná jednotka vykazuje efekty úpravy, ktorými sa zvyšuje celková 
reálna hodnota zmluvy o zaplatení na základe podielov, alebo ktoré sú 
iným spôsobom pre zamestnanca výhodné.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 599
 
B43. Na ú čely uplatňovania požiadaviek odseku 27:  
a) Ak sa úpravou zvyšuje reálna hodnota poskytnutých nástrojov 
vlastného imania (napríklad znížením realiza čnej ceny), stanovená 
bezprostredne pred úpravou a po nej, ú čtovná jednotka zahrnie 
poskytnutú dodato čnú reálnu hodnotu do ocenenia hodnoty vyká ­
zanej za služby prijaté ako protihodnotu za poskytnuté nástroje 
vlastného imania. Poskytnutá dodato čná reálna hodnota je 
rozdielom medzi reálnou hodnotou upraveného nástroja vlastného imania a reálnou hodnotou pôvodného nástroja vlastného imania, 
s tým, že obidve reálne hodnoty sa stanovili k dátumu úpravy. Ak 
k modifikácii dôjde po čas obdobia nároku, poskytnutá dodato čná 
reálna hodnota sa zahrnie do ocenenia sumy vykázanej za služby prijaté po čas obdobia od dátumu úpravy až do dátumu, ke ď dôjde 
k nároku na upravený nástroj vlastného imania, a to popri sume 
stanovenej na základe reálnej hodnoty pôvodného nástroja vlast ­
ného imania k dátumu vydania, ktorá sa vykazuje po čas zostáva ­
júcej časti pôvodného obdobia nároku. Ak k úprave dôjde po 
dátume nároku, poskytnutá dodato čná reálna hodnota sa vykáže 
okamžite, alebo po čas obdobia nároku, ak sa požaduje, aby 
zamestnanec zav ŕšil dodato čné obdobie zotrvania v pracovnom 
pomere pred tým, ako získa nepodmienený nárok na tieto upravené 
nástroje vlastného imania;
 
b) Podobne, ak sa úpravou zvýši po čet poskytnutých nástrojov vlast ­
ného imania, ú čtovná jednotka zahrnie reálnu hodnotu dodato čne 
poskytnutých nástrojov vlastného imania, ocenených k dátumu 
úpravy, do ocenenia sumy vykázanej za služby prijaté ako proti ­
hodnotu za poskytnuté nástroje vlastného imania v súlade s požiadavkami vyššie uvedeného písmena a). Napríklad ak k úprave dôjde po čas obdobia nároku, reálna hodnota dodato čne 
poskytnutých nástrojov vlastného imania sa zahrnie do ocenenia 
sumy vykázanej za služby prijaté po čas obdobia od dátumu úpravy 
do dátumu vzniku nároku na dodato čné nástroje vlastného imania, 
a to okrem sumy stanovenej na základe reálnej hodnoty pôvodne 
poskytnutých nástrojov vlastného imania k dátumu ich udelenia, 
ktorá sa vykazuje po čas zostávajúcej časti pôvodného obdobia 
nároku;
 
c) Ak účtovná jednotka upraví podmienky nároku spôsobom, ktorý je 
výhodný pre zamestnanca, napríklad skrátením obdobia nároku 
alebo úpravou či zrušením výkonnostnej podmienky [inej, ako je 
trhová podmienka, ktorej zmeny sa ú čtujú v súlade s vyššie 
uvedeným písmenom a)], ú čtovná jednotka vezme pri uplat ňovaní 
požiadaviek odsekov 19 až 21 do úvahy upravené podmienky 
nároku.  
B44. Ak navyše ú čtovná jednotka upraví podmienky poskytnutých 
nástrojov vlastného imania spôsobom, ktorým sa zníži celková reálna 
hodnota zmluvy o zaplatení na základe podielov, alebo ktorý je pre 
zamestnanca inak nevýhodný, ú čtovná jednotka aj napriek tomu vyka ­
zuje služby prijaté ako protihodnotu za poskytnuté nástroje vlastného imania tak, ako keby k tejto úprave vôbec nedošlo (s výnimkou 
zrušenia časti alebo všetkých poskytnutých nástrojov vlastného 
imania, o čom sa účtuje v súlade s odsekom 28). Napríklad:
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 600
 
a) Ak sa úpravou zníži reálna hodnota poskytnutých nástrojov vlast ­
ného imania stanovená bezprostredne pred úpravou a po nej, 
účtovná jednotka neberie do úvahy toto zníženie reálnej hodnoty 
a naďalej vykazuje sumu za služby prijaté ako protihodnotu za 
nástroje vlastného imania na základe reálnej hodnoty poskytnutých 
nástrojov vlastného imania k dátumu ich udelenia;  
b) Ak sa úpravou zníži po čet nástrojov vlastného imania poskytnu ­
tých zamestnancovi, takéto zníženie sa zaú čtuje ako zrušenie tejto 
časti poskytnutých nástrojov v súlade s požiadavkami odseku 28;  
c) Ak účtovná jednotka upraví podmienky nároku spôsobom, ktorý je 
nepriaznivý pre zamestnanca, napríklad pred ĺžením obdobia nároku 
alebo úpravou alebo pridaním novej výkonnostnej podmienky 
[inej, ako je trhová podmienka, ktorej zmeny sa ú čtujú v súlade 
s vyššie uvedeným písmenom a)], ú čtovná jednotka pri uplat ňo­
vaní požiadaviek odsekov 19 až 21 neberie do úvahy modifiko ­
vané podmienky nároku.  
▼M23  
Transakcie s platbou na základe podielov medzi ú čtovnými jednotkami 
skupiny (zmeny a doplnenia z roku 2009)  
B45. V odsekoch 43A až 43C sa rieši ú čtovanie transakcií s platbou na 
základe podielov medzi ú čtovnými jednotkami skupiny v oddelenej 
alebo individuálnej ú čtovnej závierke každej ú čtovnej jednotky. 
Rozprava v odsekoch B46 až B61 sa zaoberá spôsobom uplat ňovania 
požiadavky odsekov 43A až 43C. Ako sa uvádza v odseku 43D, transakcie s platbou na základe podielov medzi ú čtovnými jednotkami 
skupiny sa môžu uskuto čňovať z rozličných dôvodov v závislosti od 
skutočností a okolností. Táto rozprava preto nie je vy čerpávajúca 
a predpokladá sa v nej, že ke ď jednotka prijímajúca tovar alebo 
služby nemá povinnos ť vysporiada ť transakciu, transakcia je 
príspevkom vlastného imania od materskej spolo čnosti pre dcérsku 
spoločnosť bez ohľadu na vnútroskupinové dohody o zaplatení.
 
B46. Aj ke ď sa ďalej uvedená rozprava zameriava na transakcie so zamest ­
nancami, týka sa aj podobných transakcií s platbou na základe podielov s dodávate ľmi tovaru alebo služieb inými ako zamestnanci. 
Na základe dohody medzi materskou spolo čnosťou a jej dcérskou 
spoločnosťou sa od dcérskej spolo čnosti môže vyžadova ť, aby zapla ­
tila materskej spolo čnosti za nástroje vlastného imania poskytnuté 
zamestnancom. Ďalej uvedená rozprava sa nezaoberá tým, ako sa 
má účtovať o takejto vnútroskupinovej dohode o zaplatení.
 
B47. Pri transakciách s platbou na základe podielov medzi ú čtovnými 
jednotkami skupiny sa zvy čajne objavujú štyri otázky. Pre jednodu ­
chosť sa v ďalej uvedených príkladoch o týchto otázkach hovorí 
z hľadiska materskej spolo čnosti a jej dcérskej spolo čnosti.  
Dohody o zaplatení na základe podielov zah ŕňajúce vlastné nástroje 
vlastného imania ú čtovnej jednotky  
B48. Prvou otázkou je, či by sa tieto transakcie týkajúce sa vlastných 
nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky mali v súlade 
s požiadavkami tohto IFRS ú čtovať ako transakcie vysporiadané 
akciami alebo ako transakcie vysporiadané pe ňažnými prostriedkami:  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 601
 
a) účtovná jednotka poskytne svojím zamestnancom práva na nástroje 
vlastného imania ú čtovnej jednotky (napr. opcie na akcie) a bu ď sa 
rozhodne nakúpi ť, alebo musí nakúpi ť nástroje vlastného imania 
(t. j. vlastné akcie) od inej strany, aby splnila svoje povinnosti vo či 
svojim zamestnancom; a  
b) zamestnancom ú čtovnej jednotky poskytne práva na nástroje vlast ­
ného imania ú čtovnej jednotky (napr. opcie na akcie) bu ď samotná 
účtovná jednotka, alebo jej akcionári, a akcionári ú čtovnej 
jednotky poskytnú potrebné nástroje vlastného imania.  
B49. Transakcie s platbou na základe podielov, pri ktorých ú čtovná 
jednotka prijíma služby ako protihodnotu za svoje vlastné nástroje 
vlastného imania, ú čtovná jednotka ú čtuje ako transakcie vysporia ­
dané akciami. Takýto prístup sa uplatní bez oh ľadu na to, či sa 
účtovná jednotka rozhodne alebo je povinná nakúpi ť tieto nástroje 
vlastného imania od inej strany, aby splnila svoje povinnosti vo či 
svojim zamestnancom pod ľa dohody o zaplatení na základe podielov. 
Toto ustanovenie sa takisto uplatní bez oh ľadu na to, či: 
a) práva zamestnancov na nástroje vlastného imania ú čtovnej 
jednotky udelila samotná ú čtovná jednotka alebo jej akcionár 
(akcionári); alebo  
b) dohodu o zaplatení na základe podielov vysporiadala samotná 
účtovná jednotka alebo jej akcionár (akcionári).  
B50. Ak má akcionár povinnos ť vysporiada ť transakciu so zamestnancami 
podniku, do ktorého investoval, poskytne namiesto svojich vlastných 
nástrojov nástroje vlastného imania podniku, do ktorého investoval. Preto ak je podnik, do ktorého akcionár investoval, v tej istej skupine ako samotný akcionár, v súlade s odsekom 43C, akcionár oce ňuje 
svoj záväzok v súlade s požiadavkami uplatnite ľnými na transakcie 
s platbou na základe podielov vysporiadané pe ňažnými prostriedkami 
v individuálnej ú čtovnej závierke akcionára a v súlade s požiadavkami 
uplatniteľnými na transakcie s platbou na základe podielov vysporia ­
dané akciami v konsolidovanej ú čtovnej závierke akcionára.
 
Dohody o zaplatení na základe podielov zah ŕňajúce nástroje vlast ­
ného imania materskej spolo čnosti  
B51. Druhá otázka sa týka transakcií s platbou na základe podielov medzi 
dvoma alebo viacerými ú čtovnými jednotkami v rámci tej istej 
skupiny, ktoré zah ŕňajú nástroj vlastného imania ú čtovnej jednotky 
inej skupiny. Napríklad zamestnancom dcérskej spolo čnosti sú poskyt ­
nuté práva na nástroje vlastného imania jej materskej spolo čnosti ako 
protihodnota za služby poskytnuté dcérskej spolo čnosti.  
B52. Druhá otázka sa preto týka týchto dohôd o zaplatení na základe 
podielov:  
a) materská spolo čnosť poskytne práva k svojim nástrojom vlastného 
imania priamo zamestnancom jej dcérskej spolo čnosti: materská 
spoločnosť (nie dcérska) je povinná poskytnú ť zamestnancom 
dcérskej spolo čnosti nástroje vlastného imania; a  ▼M23  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 602
 
b) dcérska spolo čnosť poskytne práva na nástroje vlastného imania 
svojej materskej spolo čnosti svojim zamestnancom: dcérska 
spoločnosť je povinná poskytnú ť svojim zamestnancom nástroje 
vlastného imania.  
M a t e r s k á s p o l o č n o s ť p o s k y t n e p r á v a n a s v o j e 
n á s t r o j e v l a s t n é h o i m a n i a z a m e s t n a n c o m s v o j e j 
d c é r s k e j s p o l o č n o s t i [ o d s e k B 5 2 p í s m . a ) ]  
B53. Dcérska spolo čnosť nemá povinnos ť poskytnú ť nástroje vlastného 
imania svojej materskej spolo čnosti zamestnancom dcérskej spolo č­
nosti. Preto v súlade s odsekom 43B dcérska spolo čnosť oceňuje 
služby, ktoré prijala od svojich zamestnancov, v súlade s požiadavkami uplatnite ľnými na transakcie s platbou na základe 
podielov vysporiadané akciami a vykazuje zodpovedajúci nárast vlast ­
ného imania ako príspevok od materskej spolo čnosti.
 
B54. Materská spolo čnosť má povinnos ť vysporiada ť transakciu so zamest ­
nancami dcérskej spolo čnosti tak, že poskytne vlastné nástroje vlast ­
ného imania patriace materskej spolo čnosti. Preto v súlade s odsekom 
43C materská spolo čnosť oceňuje svoj záväzok v súlade 
s požiadavkami uplatnite ľnými na transakcie s platbou na základe 
podielov vysporiadané akciami.  
D c é r s k a s p o l o č n o s ť p o s k y t n e p r á v a n a n á s t r o j e 
v l a s t n é h o i m a n i a m a t e r s k e j s p o l o č n o s t i s v o j i m 
z a m e s t n a n c o m [ o d s e k B 5 2 p í s m . b ) ]  
B55. Ke ďže dcérska spolo čnosť nespĺňa žiadnu z podmienok v odseku 
43B, transakciu so svojimi zamestnancami ú čtuje ako transakciu 
vysporiadanú pe ňažnými prostriedkami. Táto požiadavka sa uplat ňuje 
bez ohľadu na to, akým spôsobom dcérska spolo čnosť získa nástroje 
vlastného imania, aby splnila povinnosti vo či svojim zamestnancom.  
Dohody o zaplatení na základe podielov zah ŕňajúce platby zamest ­
nancom vysporiadané pe ňažnými prostriedkami  
B56. Tre ťou otázkou je, ako by ú čtovná jednotka, ktorá prijíma tovar alebo 
služby od svojich dodávate ľov (vrátane zamestnancov), mala ú čtovať 
dohody o zaplatení na základe podielov, ktoré sa vysporiadavajú 
peňažnými prostriedkami, ke ď sama účtovná jednotka nemá povin ­
nosť uskutočniť požadované platby svojim dodávate ľom. Ako príklad 
zvážme ďalej uvedené dohody, v rámci ktorých materská spolo čnosť 
(nie samotná ú čtovná jednotka) má povinnos ť uskutočniť požadované 
hotovostné platby zamestnancom ú čtovnej jednotky:  
a) zamestnanci ú čtovnej jednotky dostanú hotovostné platby, ktoré sú 
naviazané na cenu jej nástrojov vlastného imania.  
b) zamestnanci ú čtovnej jednotky dostanú hotovostné platby, ktoré sú 
naviazané na cenu nástrojov vlastného imania jej materskej spolo č­
nosti.  
B57. Dcérska spolo čnosť nemá povinnos ť vysporiada ť transakciu so 
svojimi zamestnancami. Preto dcérska spolo čnosť účtuje transakciu 
so svojimi zamestnancami ako transakciu vysporiadanú akciami a vykazuje zodpovedajúci nárast vlastného imania ako príspevok od 
svojej materskej spolo čnosti. Dcérska spolo čnosť následne prece ňuje 
náklady na transakciu so zrete ľom na akéko ľvek zmeny vyplývajúce 
z netrhových podmienok nároku, ktoré sa nesplnili v súlade s odsekmi 19 až 21. Ide o iný postup, ako pri oce ňovaní transakcie ako transak ­
cie vysporiadanej pe ňažnými prostriedkami v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke skupiny.
 ▼M23  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 603
 
B58. Ke ďže materská spolo čnosť má povinnos ť vysporiada ť transakciu so 
zamestnancami a protihodnotou sú pe ňažné prostriedky, materská 
spoločnosť (a konsolidovaná skupina) oce ňuje svoj záväzok 
v súlade s požiadavkami uplatnite ľnými na transakcie s platbou na 
základe podielov vysporiadané pe ňažnými prostriedkami pod ľa 
odseku 43C.  
Premiestnenie zamestnancov medzi ú čtovnými jednotkami skupiny  
B59. Štvrtá otázka sa týka dohôd o zaplatení na základe podielov 
v skupine, ktoré zah ŕňajú zamestnancov viac než jednej ú čtovnej 
jednotky skupiny. Napríklad materská spolo čnosť by mohla poskytnú ť 
práva na svoje nástroje vlastného imania zamestnancom svojich dcér ­
skych spolo čností pod podmienkou, že títo zamestnanci dokon čia 
stanovenú dobu nepretržitej služby v skupine. Zamestnanec jednej 
dcérskej spolo čnosti by mohol by ť premiestnený do inej dcérskej 
spoločnosti počas stanoveného obdobia nároku bez toho, aby boli 
dotknuté práva zamestnanca na nástroje vlastného imania materskej 
spoločnosti pod ľa pôvodnej dohody o zaplatení na základe podielov. 
Ak dcérske spolo čnosti nemajú povinnos ť vysporiada ť transakciu 
s platbou na základe podielov so svojimi zamestnancami, ú čtujú ju 
ako transakciu vysporiadanú akciami. Každá dcérska spolo čnosť 
oceňuje služby prijaté od zamestnanca odkazom na reálnu hodnotu 
nástrojov vlastného imania k dátumu, ku ktorému materská spolo č­
nosť pôvodne poskytla práva na nástroje vlastného imania, ako je to 
vymedzené v prílohe A, a takisto na časť obdobia nároku, po čas 
ktorého bol zamestnanec zamestnaný v každej z dcérskych spolo č­
ností.  
B60. Ak má dcérska spolo čnosť povinnos ť vysporiada ť transakciu so 
svojimi zamestnancami prostredníctvom nástrojov vlastného imania 
svojej materskej spolo čnosti, transakciu ú čtuje ako transakciu vyspo ­
riadanú pe ňažnými prostriedkami. Každá dcérska spolo čnosť oceňuje 
prijaté služby na základe reálnej hodnoty nástrojov vlastného imania ku dňu poskytnutia, a to za časť obdobia nároku, po čas ktorého bol 
zamestnanec zamestnaný v každej z dcérskych spolo čností. Každá 
dcérska spolo čnosť okrem toho vykazuje všetky zmeny v reálnej 
hodnote nástrojov vlastného imania po čas obdobia, po čas ktorého 
bol zamestnanec zamestnaný v každej z dcérskych spolo čností.
 
B61. Môže sa sta ť, že takýto zamestnanec po premiestnení do iných ú čtov­
ných jednotiek skupiny nesplní podmienku nároku inú ako trhovú 
podmienku v zmysle prílohy A, napr. ak zamestnanec opustí skupinu pred ukon čením obdobia služby. V tomto prípade, pretože 
podmienkou nároku je zamestnanie v skupine, každá dcérska spolo č­
nosť upraví predtým vykázanú sumu so zrete ľom na služby prijaté od 
zamestnanca v súlade so zásadami v odseku 19. Preto v prípade, ke ď 
sa práva na nástroje vlastného imania poskytnuté materskou spolo č­
nosťou nestali nárokovate ľnými z dôvodu nesplnenia podmienky 
nároku zamestnanca, ktorá je iná ako trhová podmienka, nevykáže 
sa v účtovnej závierke žiadnej ú čtovnej jednotky skupiny žiadna 
suma na kumulovanom základe za služby prijaté od zamestnanca.
 ▼M23  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 604
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 3  
Podnikové kombinácie  
CIEĽ 
1. Cie ľ tohto IFRS je zlepši ť relevantnos ť, spoľahlivosť 
a porovnate ľnosť informácií, ktoré o  podnikovej kombinácii  a jej vply ­
voch uvádza vykazujúca ú čtovná jednotka vo svojej ú čtovnej 
závierke. V tomto IFRS sa na dosiahnutie tohto cie ľa ustanovujú 
zásady a požiadavky týkajúce sa toho, ako  nadobúdate ľ: 
a) vo svojej ú čtovnej závierke vykazuje a oce ňuje identifikovate ľný 
nadobúdaný majetok a každý  nekontrolný  podiel v  nadobúdanom 
subjekte , 
b) vykazuje a oce ňuje goodwill  nadobudnutý v podnikovej kombi ­
nácii alebo zisk z výhodnej kúpy a  
c) určuje, ktoré informácie zverejní, aby umožnil používate ľom svojej 
účtovnej závierky vyhodnoti ť povahu a finan čné vplyvy podni ­
kovej kombinácie.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento IFRS sa uplat ňuje na transakciu alebo inú udalos ť, ktorá zodpo ­
vedá definícii podnikovej kombinácie. Tento štandard IFRS sa 
nevzťahuje na:  
a) vytvorenie spolo čného podniku,  
b) nadobudnutie aktíva alebo skupiny aktív, ktoré nepredstavujú  
podnik . V takýchto prípadoch nadobúdate ľ identifikuje 
a vykazuje jednotlivé nadobudnuté identifikovate ľné aktíva 
(vrátane tých aktív, ktoré zodpovedajú definícii a kritériám vyka ­
zovania  nehmotného majetku  v IAS 38  Nehmotný majetok ), 
a prevzaté záväzky. Obstarávacia cena skupiny sa k dátumu nákupu alokuje k jednotlivým identifikovate ľným aktívam 
a záväzkom na základe ich relatívnych  reálnych hodnôt . 
Z takejto transakcie alebo udalosti nevzniká goodwill,
 
c) kombináciu ú čtovných jednotiek alebo podnikov, ktoré sú spolu ­
ovládané (príslušný návod na uplat ňovanie poskytujú odseky B1 
až B4).  
IDENTIFIKÁCIA PODNIKOVEJ KOMBINÁCIE  
3. Ú čtovná jednotka ur čí, či transakcia alebo iná udalos ť je podni ­
kovou kombináciou, a to tak, že uplatní definíciu uvedenú v tomto 
IFRS, ktorou sa požaduje, aby nadobudnuté aktíva a prevzaté 
záväzky predstavovali podnik. Ak nadobudnuté aktíva nepredsta ­
vujú podnik, vykazujúca ú čtovná jednotka zaú čtuje transakciu 
alebo inú udalos ť ako nadobudnutie aktív. V odsekoch B5 až 
B12 sa poskytuje návod na identifikáciu podnikovej kombinácie 
a definícia podniku.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 605
 
METÓDA AKVIZÍCIE  
4. Ú čtovná jednotka zaú čtuje každú podnikovú kombináciu 
pomocou metódy akvizície.  
5. Pri uplat ňovaní metódy akvizície treba:  
a) identifikova ť nadobúdate ľa, 
b) určiť dátum nadobudnutia , 
c) vykazovanie a oce ňovanie identifikovate ľného nadobudnutého 
majetku, prevzatých záväzkov a akéhoko ľvek nekontrolného 
podielu v nadobúdanom subjekte a  
d) vykáza ť a oceniť goodwill alebo zisk z výhodnej kúpy.  
Identifikácia nadobúdate ľa 
6. Pri každej podnikovej kombinácii musí by ť jedna 
z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek identifikovaná ako 
nadobúdate ľ. 
7. Návod uvedený v IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná 
závierka  sa používa na identifikovanie nadobúdate ľa (účtovnej 
jednotky, ktorá ovládne nadobúdaný subjekt). Ak došlo k podnikovej kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v IAS 27 jasne nenazna čuje, ktorá z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek 
je nadobúdate ľom, pri tomto ur čovaní sa berú do úvahy faktory 
uvedené v odsekoch B14 až B18.
 
Určenie dátumu nadobudnutia  
8. Nadobúdate ľ identifikuje dátum nadobudnutia, ktorý predstavuje 
dátum, ku ktorému ovládne nadobúdaný subjekt.  
9. Dátum, ku ktorému nadobúdate ľ ovládne nadobúdaný subjekt, je spra ­
vidla dátum, ku ktorému nadobúdate ľ zákonne prevedie plnenie, 
nadobudne aktíva a prevezme záväzky nadobúdaného subjektu – 
dátum uzavretia. Nadobúdate ľ by však mohol dosiahnu ť ovládanie 
ku skoršiemu alebo neskoršiemu dátumu ako je dátum uzavretia. Napríklad dátum nadobudnutia predchádza dátumu uzavretia, ak sa 
písomnou dohodou ustanovuje, že nadobúdate ľ ovládne nadobúdaný 
subjekt k dátumu pred dátumom uzavretia. Nadobúdate ľ pri identifi ­
kovaní dátumu nadobudnutia zoh ľadňuje všetky príslušné skuto čnosti 
a okolnosti.
 
Vykazovanie a oce ňovanie identifikovate ľného nadobudnutého 
majetku, prevzatých záväzkov a akéhoko ľvek nekontrolného 
podielu v nadobúdanom subjekte  
Zásada vykazovania  
10. Nadobúdate ľ vykáže k dátumu nadobudnutia oddelene od good ­
willu identifikovate ľný nadobúdaný majetok, prevzaté záväzky 
a každý nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte. Na vykazo ­
vanie identifikovate ľného nadobudnutého majetku a prevzatých 
záväzkov sa vz ťahujú podmienky vymedzené v odsekoch 11 a 12.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 606
 
P o d m i e n k y v y k a z o v a n i a  
11. Na to, aby identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky 
mohli by ť vykázané ako sú časť uplatnenia metódy akvizície, musia 
k dátumu nadobudnutia zodpoveda ť definíciám majetku a záväzkov 
v Koncepčnom rámci prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky . Naprí­
klad v prípade, ke ď nadobúdate ľ očakáva vznik nákladov, ale nie ich 
povinný v budúcnosti vynaloži ť v súvislosti s uskuto čnením svojho 
plánu ukon čiť činnosť nadobúdaného subjektu alebo ukon čiť niektoré 
zamestnanecké pomery alebo premiestni ť zamestnancov nadobúda ­
ného subjektu, tieto náklady nie sú k dátumu nadobudnutia záväz ­
kami. Nadobúdate ľ preto tieto náklady nevykazuje ako sú časť uplat­
nenia metódy akvizície. Nadobúdate ľ namiesto toho vykazuje tieto 
náklady vo svojej ú čtovnej závierke po kombinácii v súlade s inými 
IFRS.  
12. Okrem toho, aby identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté 
záväzky sp ĺňali kritériá na vykazovanie ako sú časť uplatnenia metódy 
akvizície, musia skôr predstavova ť súčasť toho, čo si nadobúdate ľ 
a nadobúdaný subjekt (alebo jeho bývalí  vlastníci ) vymenili v rámci 
transakcie podnikovej kombinácie, ako predstavova ť výsledok osobit ­
ných transakcií. Nadobúdate ľ uplatní návod uvedený v odsekoch 51 
až 53, aby ur čil, ktorý identifikovate ľný nadobudnutý majetok alebo 
ktoré prevzaté záväzky predstavujú pre nadobúdaný subjekt sú časť 
výmeny, a ktoré sú prípadne výsledkom oddelených transakcií, ktoré sa majú zaú čtovať v súlade s ich povahou a platnými IFRS.
 
13. Výsledkom uplatnenia zásady a podmienok vykazovania nadobúda ­
teľom môže by ť vykázanie niektorých aktív a záväzkov, ktoré 
nadobúdaný subjekt predtým vo svojej ú čtovnej závierke nevykazoval 
ako aktíva a záväzky. Nadobúdate ľ napríklad vykazuje nadobudnutý 
identifikovate ľný nehmotný majetok, ako je obchodná zna čka, patent, 
alebo vzťahy so zákazníkmi, ktoré nadobúdaný subjekt vo svojej 
účtovnej závierke nevykazoval ako majetok a záväzky, pretože ich 
vytvoril interne a súvisiace náklady ú čtoval do výdavkov.  
14. V odsekoch B28 až B40 sa poskytuje návod na vykazovanie opera ­
tívnych lízingov a nehmotného majetku. V odsekoch 22 až 28 sa ustanovujú typy identifikovate ľných aktív a záväzkov, medzi ktoré 
patria položky, pre ktoré IFRS poskytuje obmedzené výnimky zo 
zásady a z podmienok vykazovania.
 
K l a s i f i k á c i a a l e b o u r č e n i e i d e n t i f i k o v a t e ľ n é h o 
n a d o b u d n u t é h o m a j e t k u a p r e v z a t ý c h z á v ä z k o v 
v r á m c i p o d n i k o v e j k o m b i n á c i e  
15. K dátumu nadobudnutia nadobúdate ľ klasifikuje alebo ur čí iden­
tifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky na ú čely 
následného uplat ňovania iných IFRS. Nadobúdate ľ uskutoční túto 
klasifikáciu alebo ur čenie na základe zmluvných podmienok, 
ekonomických podmienok, svojich prevádzkových a ú čtovných 
politík a ostatných príslušných podmienok pod ľa toho, ako 
existujú k dátumu nadobudnutia.  
16. IFRS ustanovujú v niektorých situáciách odlišné ú čtovanie v závislosti 
od toho, ako ú čtovná jednotka klasifikuje alebo ur čí konkrétny 
majetok alebo záväzok. Príklady klasifikácie alebo ur čenia účelu, 
ktoré uskuto čňuje nadobúdate ľ na základe príslušných podmienok 
podľa toho, ako existujú k dátumu nadobudnutia, zah ŕňajú, ale neob ­
medzujú sa na, tieto skuto čnosti:  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 607
 
a) klasifikácia konkrétnych finan čných aktív a záväzkov ako finan čné 
aktívum alebo záväzok v reálnej hodnote prostredníctvom zisku 
alebo straty alebo ako finan čné aktívum k dispozícii na predaj 
alebo držané do splatnosti, v súlade s IAS 39  Finančné nástroje : 
vykazovanie a oce ňovanie , 
b) označenie derivátového nástroja ako zabezpe čovacieho nástroja 
v súlade s IAS 39 a  
c) posúdenie, či by mal by ť vložený derivát oddelený od hostite ľskej 
zmluvy v súlade s IAS 39 ( čo je záležitos ťou „klasifikácie“, ke ďže 
IFRS používa tento pojem).  
17. V tomto IFRS sa poskytujú dve výnimky zo zásady v odseku 15:  
a) klasifikácia lízingovej zmluvy bu ď ako operatívny lízing alebo 
finančný lízing v súlade s IAS 17  Lízingy  a 
b) klasifikácia zmluvy ako poistná zmluva v súlade s IFRS 4  Poistné 
zmluvy . 
Nadobúdate ľ klasifikuje tieto zmluvy na základe zmluvných 
podmienok a ostatných faktorov k za čiatku trvania zmluvy (alebo, 
ak sa upravili zmluvné podmienky spôsobom, ktorým by sa zmenila klasifikácia zmluvy, k dátumu tejto úpravy, ktorým by mohol by ť 
dátum nadobudnutia).
 
Zásada oce ňovania  
18. Nadobúdate ľ oceňuje identifikovate ľný nadobudnutý majetok 
a prevzaté záväzky v reálnej hodnote k dátumu nadobudnutia.  
19. Pri každej podnikovej kombinácii nadobúdate ľ ocení každý nekon ­
trolný podiel v nadobúdanom subjekte reálnou hodnotou alebo pomerným podielom nekontrolného podielu v čistých identifikovate ľ­
ných aktívach nadobúdaného subjektu.
 
20. V odsekoch B41 až B45 sa poskytuje návod na ur čovanie reálnej 
hodnoty konkrétneho identifikovate ľného majetku a nekontrolného 
podielu v nadobúdanom subjekte. V odsekoch 24 až 31 sa ustanovujú typy identifikovate ľných aktív a záväzkov, v ktorých sú zahrnuté 
položky, pre ktoré sa v tomto IFRS poskytujú obmedzené výnimky 
zo zásady oce ňovania.
 
Výnimky zo zásad vykazovania alebo oce ňovania  
21. V tomto IFRS sa poskytujú obmedzené výnimky zo zásad vykazo ­
vania a oce ňovania uvedených v tomto štandarde. V odsekoch 22 až 
31 sa vymedzujú konkrétne položky, pre ktoré sa poskytujú výnimky, ako aj povaha týchto výnimiek. Nadobúdate ľ zaúčtuje tieto položky 
na základe uplatnenia požiadaviek uvedených v odsekoch 22 až 31, 
čoho výsledkom môže by ť to, že niektoré položky sa:
 
a) vykazujú bu ď na základe uplatnenia dodato čných zásad vykazo ­
vania k tým, ktoré sú v odsekoch 11 a 12, alebo na základe 
uplatnenia požiadaviek iných IFRS, s výsledkami, ktoré sa líšia od uplatnenia zásad a podmienok vykazovania,
 
b) oceňujú inou sumou, ako sú ich reálne hodnoty k dátumu 
nadobudnutia.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 608
 
V ý n i m k a z o z á s a d y v y k a z o v a n i a  
P o d m i e n e n é z á v ä z k y  
22. V IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  sa 
podmienený záväzok definuje ako:  
a) alebo nevzniknutím jednej alebo viacerých neur čitých budúcich 
udalostí, ktoré nie sú úplne ovládané ú čtovnou jednotkou, b)  
b) súčasná povinnos ť, ktorá vzniká z minulých udalostí, ale nevyka ­
zuje sa, pretože:  
i) nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie záväzku bude 
potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky; 
alebo  
ii) výšku záväzku nie je možné oceni ť s dostato čnou spoľahlivo­
sťou. 
23. Požiadavky uvedené v IAS 37 sa neuplat ňujú na ur čenie toho, ktoré 
podmienené záväzky sa majú vykáza ť k dátumu nadobudnutia. 
Nadobúdate ľ namiesto toho vykazuje k dátumu nadobudnutia podmie ­
nený záväzok prevzatý v podnikovej kombinácii, ak tento podmienený záväzok predstavuje sú časný záväzok, ktorý vzniká ako následok 
minulých udalostí a jeho reálnu hodnotu je možné spo ľahlivo ur čiť. 
Nadobúdate ľ preto na rozdiel od IAS 37 vykazuje k dátumu nadobud ­
nutia podmienený záväzok, prevzatý v podnikovej kombinácii, aj ke ď 
nie je pravdepodobné, že na vysporiadanie záväzku bude potrebný úbytok zdrojov steles ňujúcich ekonomické úžitky. Odsek 56 obsahuje 
návod na následné ú čtovanie podmienených záväzkov.
 
V ý n i m k y z o z á s a d v y k a z o v a n i a a z o z á s a d o c e ň o ­
v a n i a  
D a n e z p r í j m o v  
24. Nadobúdate ľ vykazuje a oce ňuje odloženú da ňovú pohľadávku alebo 
záväzok, vznikajúci z nadobudnutého majetku a prevzatých záväzkov v podnikovej kombinácii, v súlade s IAS 12  Dane z príjmov .
 
25. Nadobúdate ľ zaúčtuje možné da ňové vplyvy do časných rozdielov 
a umorovania da ňovej straty nadobúdaného subjektu, ktoré existujú 
k dátumu nadobudnutia alebo vznikajú ako výsledok nadobudnutia, 
v súlade s IAS 12.  
Z a m e s t n a n e c k é p o ž i t k y  
26. Nadobúdate ľ vykazuje a oce ňuje odloženú da ňovú pohľadávku (alebo 
prípadný majetok) vz ťahujúcu sa na zamestnanecké požitky nadobú ­
daného subjektu, v súlade s IAS 19  Zamestnanecké požitky . 
M a j e t o k z o d š k o d n e n i a  
27. Predávajúci sa v rámci podnikovej kombinácie môže zmluvne 
zaviazať nahradi ť nadobúdate ľovi škodu vzniknutú v dôsledku 
podmienenej udalosti alebo neistoty v súvislosti s ur čitým majetkom 
alebo záväzkom alebo ich časťou. Predávajúci môže napríklad 
odškodniť nadobúdate ľa v prípade strát nad stanovenú sumu, vznika ­
júcich z konkrétnej podmienenej udalosti; inými slovami, predávajúci 
sa zaručí, že záväzok nadobúdate ľa neprevýši stanovenú sumu.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 609
 
Následkom toho získa nadobúdate ľ majetok z odškodnenia. Nadobú ­
dateľ vykáže majetok z odškodnenia ocenený na rovnakom základe 
ako odškod ňovanú položku v rovnakom čase, ku ktorému vykáže 
odškodňovanú položku, s výhradou potreby vytvori ť opravnú položku 
na nevymožite ľné sumy. Ak teda odškodnenie súvisí s majetkom 
alebo záväzkom, ktoré sa vykazujú k dátumu nadobudnutia 
a oceňujú reálnou hodnotou k dátumu jeho nadobudnutia, nadobú ­
dateľ vykáže k dátumu nadobudnutia majetok z odškodnenia ocenený 
reálnou hodnotou k dátumu jeho nadobudnutia. Vplyvy neistoty týka ­
júcej sa budúcich pe ňažných tokov vzh ľadom na úvahy 
o vymožite ľnosti sú v prípade majetku z odškodnenia zahrnuté do 
ocenenia reálnou hodnotou a osobitná opravná položka k oceneniu nie je potrebná (príslušný návod na uplat ňovanie poskytuje odsek 
B41).
 
28. V niektorých prípadoch odškodnenie môže súvisie ť s majetkom alebo 
záväzkom, ktoré sú výnimkami zo zásad vykazovania alebo oce ňo­
vania. Odškodnenie sa môže napríklad týka ť podmieneného záväzku, 
ktorý sa k dátumu nadobudnutia nevykáže, pretože jeho reálnu hodnotu nemožno k tomuto dátumu spo ľahlivo ur čiť. 
V alternatívnom prípade sa môže odškodnenie vz ťahovať na majetok 
alebo záväzok, ktorý je napríklad výsledkom zamestnaneckého požitku, ktorý sa oce ňuje na inom základe ako je reálna hodnota 
k dátumu nadobudnutia. Za týchto okolností sa majetok 
z odškodnenia vykazuje a oce ňuje s použitím predpokladov konzi ­
stentných s tými, ktoré sa použili na ocenenie odškod ňovanej položky, 
s výhradou posúdenia vymožite ľnosti majetku z odškodnenia vykona ­
ného manažmentom a akýchko ľvek zmluvných obmedzení odškod ňo­
vanej sumy. Odsek 57 obsahuje návod na následné zaú čtovanie 
majetku z odškodnenia.
 
V ý n i m k y z o z á s a d y o c e ň o v a n i a  
Z n o v u n a d o b u d n u t é p r á v a  
29. Nadobúdate ľ oceňuje hodnotu znovunadobudnutého práva, vykáza ­
ného ako nehmotný majetok, na základe zostávajúcej doby vyplýva ­
júcej z príslušnej zmluvy bez oh ľadu na to, či by účastníci trhu pri 
určovaní jeho reálnej hodnoty zvažovali možné obnovenia zmlúv. 
Príslušný návod na uplat ňovanie je v odsekoch B35 až B36.  
P r í s ľ u b y p l a t i e b f o r m o u a k c i í  
30. Nadobúdate ľ oceňuje záväzok alebo nástroj vlastného imania 
v súvislosti s nahradením prís ľubov platieb formou akcií nadobúda ­
ného subjektu prís ľubmi platieb formou akcií nadobúdate ľa v súlade 
s metódou IFRS 2  Platby na základe podielov . (V tomto IFRS sa 
výsledok tejto metódy ozna čuje ako „trhové ocenenie“ prís ľubu.)  
M a j e t o k d r ž a n ý n a p r e d a j  
31. Nadobúdate ľ oceňuje k dátumu nadobudnutia nadobudnutý dlhodobý 
majetok (alebo skupinu na vyradenie), ktorý je v súlade s IFRS 5  
Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čenie činnosti  klasifiko ­
vaný ako držaný na predaj, reálnou hodnotou zníženou o náklady na 
predaj v súlade s odsekmi 15 až 18 tohto IFRS.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 610
 
Vykazovanie a oce ňovanie goodwillu alebo zisku z výhodnej kúpy  
32. Nadobúdate ľ vykazuje k dátumu nadobudnutia goodwill ocenený 
vo výške prebytku a) nad b), kde:  
a) je súhrn:  
i) prevedeného plnenia oceneného v súlade s IFRS, ktorý 
spravidla požaduje reálnu hodnotu k dátumu nadobud ­
nutia (pozri odsek 37);  
ii) sumy každého nekontrolného podielu v nadobúdanom 
subjekte v súlade s týmto IFRS; a  
iii) reálnej hodnoty, ktorú mal k dátumu nadobudnutia 
predtým vlastnený podiel nadobúdate ľa na  vlastnom 
imaní  nadobúdaného subjektu, a to v prípade podnikovej 
kombinácie realizovanej vo fázach (pozri odseky 41 a 42).  
b) rozdiel medzi hodnotami identifikovate ľného majetku 
k dátumu nadobudnutia a prevzatých záväzkov ocenených v súlade s týmto IFRS.
 
33. V podnikovej kombinácii, v rámci ktorej si nadobúdate ľ 
a nadobúdaný subjekt (alebo jeho bývalí vlastníci) vymenia iba 
podiely na vlastnom imaní, môže by ť reálna hodnota podielov na 
vlastnom imaní nadobúdaného subjektu k dátumu nadobudnutia oceniteľná spoľahlivejšie, ako reálna hodnota podielov na vlastnom 
imaní nadobúdate ľa k dátumu nadobudnutia. V takom prípade 
nadobúdate ľ stanoví hodnotu goodwillu s použitím reálnej hodnoty 
podielov na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu k dátumu nadobudnutia namiesto reálnej hodnoty prevádzaných podielov na vlastnom imaní k dátumu nadobudnutia. Na stanovenie hodnoty good ­
willu v podnikovej kombinácii, pri ktorej nedošlo k prevodu plnenia, 
nadobúdate ľ použije reálnu hodnotu nadobúdate ľovho podielu na 
vlastnom imaní nadobúdaného subjektu k dátumu nadobudnutia, určenú s použitím techniky oce ňovania, namiesto reálnej hodnoty 
prevedeného plnenia k dátumu nadobudnutia [odsek 32 písm. a) 
bod i)]. Príslušný návod na uplat ňovanie je v odsekoch B46 až B49.
 
Výhodné kúpy  
34. Nadobúdate ľ príležitostne uskuto ční výhodnú kúpu, ktorá predstavuje 
podnikovú kombináciu, v rámci ktorej suma pod ľa odseku 32 písm. b) 
presiahne súhrnnú hodnotu súm konkretizovaných v odseku 32 písm. a). Ak tento rozdiel zostáva po uplatnení požiadaviek paragrafu 36, 
nadobúdate ľ vykáže k dátumu nadobudnutia výsledný zisk 
v hospodárskom výsledku. Zisk sa priradí nadobúdate ľovi.
 
35. Výhodná kúpa by mohla napríklad nasta ť pri podnikovej kombinácii, 
ktorá je núteným predajom, pri ktorom predávajúci koná pod nátlakom. Výnimky z vykazovania alebo oce ňovania ur čitých polo ­ 
žiek uvedených v odsekoch 22 až 31 však môžu ma ť za následok aj 
vykázanie zisku (alebo zmenu sumy vykázaného zisku) z výhodnej 
kúpy.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 611
 
36. Nadobúdate ľ predtým, ako sa vykáže zisk z výhodnej kúpy, opätovne 
posúdi, či správne identifikoval všetky nadobudnuté aktíva a všetky 
prevzaté záväzky, a vykáže všetky dodato čné aktíva alebo záväzky, 
ktoré sa identifikovali pri tomto posúdení. Nadobúdate ľ potom preverí 
postupy použité na ocenenie súm, ktorých vykázanie sa požaduje 
v tomto IFRS k dátumu nadobudnutia pri každej z týchto položiek:  
a) identifikovate ľný nadobudnutý majetok a prevzaté záväzky,  
b) prípadný nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte,  
c) v prípade podnikovej kombinácie realizovanej vo fázach, predtým 
vlastnený podiel nadobúdate ľa na vlastnom imaní nadobúdaného 
subjektu a  
d) prevedené plnenie.  
Cieľom posúdenia je zaisti ť, aby ocenenia zodpovedajúcim spôsobom 
odzrkadľovali zváženie všetkých dostupných informácií k dátumu 
nadobudnutia.  
Prevedené plnenie  
37. Plnenie prevedené v rámci podnikovej kombinácie sa oce ňuje reálnou 
hodnotou, ktorá sa vypo číta ako sú čet reálnych hodnôt, ktoré majú 
k dátumu nadobudnutia majetok prevedený nadobúdate ľom, záväzky, 
ktoré vznikli nadobúdate ľovi voči bývalým vlastníkom nadobúdaného 
subjektu, a podiely na vlastnom imaní emitované nadobúdate ľom. 
(Akákoľvek časť prísľubov nadobúdate ľa na platby formou akcií, 
ktorá je vymenená za prís ľuby, vlastnené zamestnancami nadobúda ­
ného subjektu, ktoré sú zahrnuté do plnenia, ktorého prevod sa usku ­
točnil v rámci podnikovej kombinácie, sa však oce ňuje skôr v súlade 
s odsekom 30, ako reálnou hodnotou.) Medzi príklady možných foriem plnenia patria peniaze, ostatné aktíva, podnik alebo dcérska spoločnosť nadobúdate ľa, podmienené plnenie , kmeňové alebo prio ­
ritné nástroje vlastného imania, opcie, warranty a členské podiely 
v podielových združeniach .
 
38. Prevedené plnenie môže zah ŕňať majetok alebo záväzky nadobúda ­
teľa, ktorých ú čtovné hodnoty sú odlišné od ich reálnych hodnôt 
k dátumu nadobudnutia (napríklad nepe ňažný majetok alebo podnik 
nadobúdate ľa). V takomto prípade nadobúdate ľ opätovne ocení preve ­
dený majetok alebo záväzky na ich reálne hodnoty k dátumu 
nadobudnutia a vykáže prípadné výsledné zisky alebo straty 
v hospodárskom výsledku. Niekedy však po podnikovej kombinácii prevedený majetok alebo záväzky zostávajú v kombinovanej ú čtovnej 
jednotke (napríklad z toho dôvodu, že majetok alebo záväzky sa 
previedli nadobúdanému subjektu namiesto jeho bývalým vlastníkom) 
a nadobúdate ľ si tak ponecháva kontrolu nad nimi. V takej situácii 
nadobúdate ľ ocení tento majetok a tieto záväzky v ú čtovných hodno ­
tách, ktoré mali bezprostredne pred dátumom nadobudnutia, a tak pred 
podnikovou kombináciou ako aj po nej nevykazuje zisk alebo stratu 
z majetku alebo záväzkov, ktoré ovláda.
 
P o d m i e n e n é p l n e n i e  
39. Plnenie, ktoré nadobúdate ľ prevedie výmenou za nadobúdaný subjekt, 
zahŕňa každý majetok alebo záväzok vyplývajúci z dohody 
o podmienenom plnení (pozri odsek 37). Nadobúdate ľ vykáže reálnu 
hodnotu podmieneného plnenia k dátumu nadobudnutia ako sú časť 
plnenia prevedeného výmenou za nadobúdaný subjekt.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 612
 
40. Nadobúdate ľ klasifikuje povinnos ť uhradiť podmienené plnenie ako 
záväzok alebo ako vlastné imanie na základe definícií nástrojov vlast ­
ného imania a finan čného záväzku v odseku 11 IAS 32  Finančné 
nástroje: prezentácia , alebo na základe iných uplatnite ľných IFRS. 
Nadobúdate ľ klasifikuje právo na vrátenie predtým prevedeného 
plnenia ako majetok, ak sú splnené stanovené podmienky. Odsek 58 
obsahuje návod na následné zaú čtovanie podmieneného plnenia.  
Dodatočný návod na uplat ňovanie metódy akvizície na konkrétne 
typy podnikových kombinácií  
Podniková kombinácia realizovaná vo fázach  
41. Nadobúdate ľ niekedy ovládne nadobúdaný subjekt, v ktorom pred 
dátumom nadobudnutia vlastnil podiel na vlastnom imaní. Napríklad k 31. decembru 20X1 ú čtovná jednotka A drží 35 % nekontrolný 
podiel na vlastnom imaní ú čtovnej jednotky B. K tomuto dátumu 
účtovná jednotka A odkúpi ešte 40 % podiel v ú čtovnej jednotke 
B, čo jej umožní ovláda ť účtovnú jednotku B. V tomto IFRS sa takáto 
transakcia nazýva podnikovou kombináciou realizovanou vo fázach, 
ktorá sa niekedy nazýva aj postupným nadobudnutím.
 
42. V podnikovej kombinácii realizovanej vo fázach nadobúdate ľ 
opätovne ocení svoje predtým držané podiely v nadobúdanom 
subjekte vo výške ich reálnej hodnoty k dátumu nadobudnutia a vykáže prípadný výsledný zisk alebo stratu v zisku alebo strate. Mohlo sa sta ť, že v predchádzajúcich obdobiach vykazovania nadobú ­
dateľ vykázal zmeny hodnoty svojich podielov na vlastnom imaní 
nadobúdaného subjektu v ostatných sú častiach komplexného výsledku 
(napríklad preto, že investícia bola klasifikovaná ako investícia k dispozícii na predaj). V takom prípade sa suma, ktorá bola vykázaná 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, vykazuje na rovnakom 
základe ako by sa vykazovala, keby nadobúdate ľ priamo vyradil 
predtým držaný podiel na vlastnom imaní.
 
Podniková kombinácia realizovaná bez prevodu plnenia  
43. Nadobúdate ľ niekedy ovládne nadobúdaný subjekt bez toho, aby 
došlo k prevodu plnenia. Na tieto kombinácie sa uplat ňuje účtovanie 
pomocou metódy akvizície. Medzi takéto okolnosti patria tieto:  
a) Nadobúdaný subjekt spätne odkúpi pre existujúceho investora 
(nadobúdate ľa) dostato čný počet svojich vlastných akcií, 
s cieľom dosiahnu ť ovládanie.  
b) Skončí sa platnos ť práv menšinového veta, ktoré predtým znemož ­ 
ňovali nadobúdate ľovi ovláda ť nadobúdaný subjekt, v ktorom 
nadobúdate ľ držal väčšinové hlasovacie práva.  
c) Nadobúdate ľ a nadobúdaný subjekt sa dohodnú na skombinovaní 
svojich podnikov len prostredníctvom zmluvy. Nadobúdate ľ tak 
k dátumu nadobudnutia, alebo predtým, neprevedie výmenou za 
ovládanie nadobúdaného subjektu žiadne plnenie a nedrží podiely na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu. Medzi príklady podni ­
kových kombinácií realizovaných iba prostredníctvom zmluvy 
patrí spojenie dvoch podnikov v rámci dohody o zviazanosti 
alebo vytvorenie duálne kótovanej korporácie.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 613
 
44. V podnikovej kombinácii realizovanej len prostredníctvom zmluvy 
priradí nadobúdate ľ vlastníkom nadobúdaného subjektu sumu čistých 
aktív nadobúdaného subjektu vykázaných v súlade s týmto IFRS. Inými slovami, podiely na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu držané inými stranami ako je nadobúdate ľ, predstavujú v ú čtovnej 
závierke nadobúdate ľa po kombinácii nekontrolný podiel aj vtedy, 
keď všetky podiely na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu sú 
priradené k nekontrolnému podielu.
 
Obdobie oce ňovania  
45. Ak je prvotné ú čtovanie podnikovej kombinácie ku koncu 
obdobia vykazovania, v ktorom ku kombinácii došlo, neúplné, 
nadobúdate ľ vo svojej ú čtovnej závierke vykáže predbežné 
sumy položiek, ktorých zaú čtovanie je neúplné. Po čas obdobia 
oceňovania nadobúdate ľ retrospektívne upraví predbežné sumy, 
vykázané k dátumu nadobudnutia, aby sa odzrkadlili nové infor ­
mácie získané o skuto čnostiach a okolnostiach, ktoré existovali 
k dátumu nadobudnutia a ktoré by v prípade, že by boli známe, ovplyvnili ocenenie súm vykázaných k tomuto dátumu. 
Počas obdobia oce ňovania nadobúdate ľ takisto retrospektívne 
vykáže dodato čný majetok a záväzky, ak sa získali nové infor ­
mácie o skuto čnostiach a okolnostiach, ktoré existovali 
k dátumu nadobudnutia a ktoré by v prípade, že by boli 
známe, mali za následok vykázanie tohto majetku a týchto 
záväzkov k tomuto dátumu. Obdobie oce ňovania sa kon čí 
v okamihu, ke ď nadobúdate ľ získa informácie, ktoré vyh ľadával 
o skutočnostiach a okolnostiach existujúcich k dátumu nadobud ­
nutia, alebo ke ď zistí, že viac informácií nie je možné získa ť. 
Obdobie oce ňovania však nemôže presiahnu ť jeden rok od 
dátumu nadobudnutia.
 
46. Obdobie oce ňovania je obdobie po dátume nadobudnutia, po čas 
ktorého môže nadobúdate ľ upraviť predbežné sumy vykázané 
v rámci podnikovej kombinácie. Obdobie oce ňovania poskytuje 
nadobúdate ľovi primeraný čas na získanie informácií potrebných na 
identifikáciu a ocenenie nasledujúcich položiek, a to k dátumu 
nadobudnutia v súlade s požiadavkami tohto IFRS:  
a) identifikovate ľný nadobúdaný majetok, prevzaté záväzky a každý 
nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte,  
b) plnenie prevedené nadobúdanému subjektu (alebo iná suma 
použitá pri oce ňovaní goodwillu),  
c) v prípade podnikovej kombinácie realizovanej vo fázach podiel na 
vlastnom imaní nadobúdaného subjektu predtým držaný nadobúda ­
teľom a  
d) výsledný goodwill alebo zisk z výhodnej kúpy.  
47. Nadobúdate ľ pri zisťovaní, či by z informácií získaných po dátume 
nadobudnutia mala vyplýva ť úprava predbežných vykázaných súm, 
alebo či tieto informácie vyplývajú z udalostí, ktoré nastali po dátume 
nadobudnutia, zoh ľadňuje všetky príslušné faktory. Medzi príslušné 
faktory patrí dátum získania dodato čných informácií a to, či môže  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 614
 
nadobúdate ľ identifikova ť dôvod zmeny predbežných súm. Do infor ­
mácií získaných krátko po dátume nadobudnutia sa s vä čšou pravde ­
podobnos ťou budú premieta ť skutočnosti, ktoré existovali k dátumu 
nadobudnutia, ako informácie získané o nieko ľko mesiacov neskôr. 
Napríklad s výnimkou prípadov, ke ď je možné identifikova ť ovplyv­ 
ňujúcu udalos ť, predaj majetku tretej osobe krátko po dátume 
nadobudnutia za sumu, ktorá sa významne líši od jeho reálnej hodnoty určenej k tomuto dátumu, pravdepodobne nazna čuje chybu 
v predbežnej sume.
 
48. Nadobúdate ľ vykazuje zvýšenie (zníženie) predbežnej sumy vykázanej 
pre identifikovate ľný majetok (záväzok) pomocou zníženia (zvýšenia) 
goodwillu. Nové informácie získané po čas obdobia oce ňovania by 
však niekedy mohli ma ť za následok vykázanie úpravy predbežnej 
sumy viac ako jedného aktíva alebo záväzku. Napríklad nadobúdate ľ 
by mohol prevzia ť záväzok uhradi ť škody týkajúce sa nehody v jednej 
z prevádzok nadobúdaného subjektu, ktorá je čiastočne alebo úplne 
pokrytá poistením zodpovednosti nadobúdaného subjektu. Ak nadobú ­
dateľ získa po čas obdobia oce ňovania novú informáciu o reálnej 
hodnote tohto záväzku k dátumu nadobudnutia, úprava goodwillu vyplývajúca zo zmeny predbežnej sumy vykázanej pri záväzku by 
sa kompenzovala (úplne alebo čiastočne) pomocou príslušnej úpravy 
goodwillu vyplývajúcej zo zmeny predbežnej sumy vykázanej pri pohľadávke nároku vo či poisťovateľovi.
 
49. Po čas obdobia oce ňovania nadobúdate ľ vykazuje úpravy predbežných 
súm, ako keby bolo k dátumu nadobudnutia zaú čtovanie podnikovej 
kombinácie úplné. Nadobúdate ľ tak podľa potreby preskúma porov ­
nateľné informácie za predchádzajúce obdobia, vykázané v ú čtovnej 
závierke, vrátane uskuto čnenia všetkých zmien odpisovania, amorti ­
zácie alebo iných vplyvov na výnosy vykázaných pri dokon čovaní 
prvotného ú čtovania.  
50. Po skon čení obdobia oce ňovania nadobúdate ľ preskúma ú čtovanie 
podnikovej kombinácie iba s cie ľom opravi ť chybu v súlade s IAS 
8 Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . 
Určovanie toho, čo predstavuje sú časť transakcie podnikovej 
kombinácie  
51. Nadobúdate ľ a nadobúdaný subjekt môžu ma ť pred za čatím 
rokovaní o podnikovej kombinácii predchádzajúci vz ťah alebo 
inú dohodu, alebo môžu po čas rokovaní uzavrie ť dohodu, ktorá 
je oddelená od podnikovej kombinácie. V každej z týchto situácií nadobúdate ľ identifikuje všetky sumy, ktoré nie sú sú časťou toho, 
čo si nadobúdate ľ a nadobúdaný subjekt (alebo jeho bývalí vlast ­
níci) vymenili v podnikovej kombinácii, t. j. sumy, ktoré nepred ­
stavujú sú časť výmeny za nadobúdaný subjekt. Nadobúdate ľ 
vykazuje ako sú časť uplatnenia metódy akvizície iba plnenia, 
ktoré sa previedli za nadobúdaný subjekt, a nadobudnutý 
majetok a záväzky prevzaté výmenou za nadobúdaný subjekt. 
Samostatné transakcie sa zaú čtujú v súlade s príslušnými IFRS.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 615
 
52. Transakcia uzatvorená pred kombináciou nadobúdate ľom alebo 
v mene nadobúdate ľa, alebo skôr primárne v prospech nadobúdate ľa 
alebo kombinovanej ú čtovnej jednotky, než primárne v prospech 
nadobúdaného subjektu (alebo jeho bývalých vlastníkov), je pravde ­
podobne samostatnou transakciou. Príklady samostatných transakcií, 
ktoré nemajú by ť súčasťou uplatňovania metódy akvizície, sú tieto:  
a) transakcia, ktorej výsledkom je vysporiadanie predchádzajúceho 
vzťahu medzi nadobúdate ľom a nadobúdaným subjektom,  
b) transakcia, ktorou sú zamestnanci alebo bývalí vlastníci nadobúda ­
ného subjektu odme ňovaní za budúce služby, a  
c) transakcia, ktorou sa nadobúdanému subjektu alebo jeho bývalým 
vlastníkom vyplácajú úhrady nákladov nadobúdate ľa súvisiacich 
s nadobudnutím.  
Príslušný návod na uplat ňovanie je v odsekoch B50 až B62.  
Náklady súvisiace s nadobudnutím  
53. Náklady súvisiace s nadobudnutím sú náklady, ktoré vynaloží nadobú ­
dateľ na uskuto čnenie podnikovej kombinácie. Do týchto nákladov 
patria odmeny za sprostredkovanie; poradenstvo, právne, ú čtovné, 
oceňovacie a iné honoráre za odbornú prácu alebo konzultácie; všeo ­
becné administratívne náklady vrátane nákladov na udržiavanie orga ­
nizačnej zložky pre akvizície; a náklady na registráciu a emisiu dlho ­
vých a majetkových cenných papierov. Nadobúdate ľ zaúčtuje náklady 
súvisiace s nadobudnutím ako výdavky v období, v ktorom sú vyna ­
ložené náklady a v ktorom sú prijaté služby, s jednou výnimkou. 
Náklady na emisiu dlhových alebo majetkových cenných papierov sa vykazujú v súlade s IAS 32 a IAS 39.
 
NÁSLEDNÉ OCE ŇOVANIE A Ú ČTOVANIE  
54. Nadobúdate ľ vo všeobecnosti následne oce ňuje a účtuje majetok 
nadobudnutý, záväzky prevzaté alebo vzniknuté a nástroje vlast ­
ného imania emitované v rámci podnikovej kombinácie v súlade s ostatnými uplatnite ľnými IFRS na tieto položky, v závislosti od 
ich povahy. V tomto IFRS sa však poskytuje návod na následné 
oceňovanie a ú čtovanie ďalej uvedených nadobudnutých aktív, 
prevzatých alebo vzniknutých záväzkov a nástrojov vlastného imania, emitovaných v rámci podnikovej kombinácie:
 
a) znovunadobudnuté práva,  
b) podmienené záväzky vykázané k dátumu nadobudnutia,  
c) majetok z odškodnenia a  
d) podmienené plnenie.  
Príslušný návod na uplat ňovanie je v odseku B63.  
Znovunadobudnuté práva  
55. Znovunadobudnuté právo vykázané ako nehmotný majetok sa amor ­
tizuje počas zostatkového zmluvného obdobia zmluvy, ktorou bolo 
právo poskytnuté. Nadobúdate ľ, ktorý následne predá znovunadobud ­
nuté právo tretej strane, zahrnie ú čtovnú hodnotu nehmotného majetku 
do určovania zisku alebo straty z predaja.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 616
 
Podmienené záväzky  
56. Po prvotnom vykázaní a predtým, ako je záväzok vysporiadaný, 
zrušený alebo uplynie jeho platnos ť, nadobúdate ľ ocení podmienený 
záväzok vykázaný v rámci podnikovej kombinácie v sume vyššej zo:  
a) sumy, ktorá by sa vykázala v súlade so štandardom IAS 37 a  
b) sumy prvotne vykázanej, zníženej prípadne o kumulatívnu amorti ­
záciu vykázanú v súlade so štandardom IAS 18  Výnosy . 
Táto požiadavka sa neuplat ňuje na zmluvy zaú čtované v súlade so 
štandardom IAS 39.  
Majetok z odškodnenia  
57. Ku koncu každého následného obdobia vykazovania ocení nadobú ­
dateľ majetok z odškodnenia, ktorý bol vykázaný k dátumu nadobud ­
nutia, na rovnakom základe ako majetok alebo záväzok, na ktorý sa 
vzťahuje odškodnenie, pri čom zohľadní zmluvné obmedzenia jeho 
sumy a v prípade majetku z odškodnenia, ktorý nie je následne ocenený vo svojej reálnej hodnote, zoh ľadní vymožite ľnosť majetku 
z odškodnenia. Nadobúdate ľ ukončí vykazovanie majetku 
z odškodnenia iba v prípade, ke ď majetok prevezme, predá, alebo 
iným spôsobom stratí na ň právo.
 
Podmienené plnenie  
58. Niektoré zmeny reálnej hodnoty podmieneného plnenia, ktoré nadobú ­
dateľ vykazuje po dátume nadobudnutia, môžu by ť výsledkom doda ­
točných informácií o skuto čnostiach a okolnostiach, ktoré existovali 
k dátumu nadobudnutia, ktoré nadobúdate ľ získal po tomto dátume. 
Takéto zmeny sú v súlade odsekmi 45 až 49 úpravami vz ťahujúcimi 
sa na obdobie oce ňovania. Zmeny vyplývajúce z udalostí po dátume 
nadobudnutia, ako je splnenie cie ľa ziskov, dosiahnutie stanovenej 
ceny akcie alebo dosiahnutie medzníka v projekte výskumu a vývoja, však nie sú úpravami vz ťahujúcimi sa na obdobie oce ňo­
vania. Nadobúdate ľ zaúčtuje zmeny reálnej hodnoty podmieneného 
plnenia, ktoré nie sú úpravami, vz ťahujúce sa na obdobia oce ňovania, 
takto:
 
a) Podmienené plnenie klasifikované ako vlastné imanie sa opätovne 
neoceňuje a jeho následné vysporiadanie sa zaú čtuje v rámci vlast ­
ného imania.  
b) Podmienené plnenie klasifikované ako majetok alebo záväzok, 
ktoré:  
i) je finan čným nástrojom a patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 39, 
sa oceňuje reálnou hodnotou, s prípadným výsledným ziskom 
alebo stratou vykázanými bu ď v zisku alebo strate alebo 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, v súlade 
s týmto IFRS;  
ii) nepatrí do rozsahu pôsobnosti IAS 39, sa zaú čtuje v súlade 
s IAS 37 alebo prípadne inými IFRS.  
ZVEREJŇOVANIE  
59. Nadobúdate ľ zverejní informácie, ktoré umožnia používate ľom 
jeho účtovnej závierky vyhodnoti ť povahu a finan čný vplyv 
podnikovej kombinácie realizovanej bu ď: 
a) počas bežného obdobia vykazovania, alebo  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 617
 
b) po konci obdobia vykazovania, ale predtým, ako je ú čtovná 
závierka schválená na zverejnenie.  
60. Aby nadobúdate ľ splnil cie ľ uvedený v odseku 59, zverejní infor ­
mácie konkretizované v odsekoch B64 až B66.  
61. Nadobúdate ľ zverejní informácie, ktoré umož ňujú používate ľom 
jeho účtovnej závierky pochopi ť finančné vplyvy úprav vykáza ­
ných v bežnom období vykazovania, ktoré sa týkajú podnikových kombinácií realizovaných v tomto období alebo v predchádzajúcich obdobiach vykazovania.
 
62. Aby nadobúdate ľ splnil cie ľ uvedený v odseku 61, zverejní infor ­
mácie konkretizované v odseku B67.  
63. Ak špecifické zverejnenia požadované týmto alebo inými IFRS nezod ­
povedajú cie ľom ustanoveným v odsekoch 59 a 61, nadobúdate ľ 
zverejní všetky dodato čné informácie potrebné na splnenie týchto 
cieľov. 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
Dátum ú činnosti  
64. Tento IFRS sa uplat ňuje prospektívne na podnikové kombinácie, 
ktorých dátumom nadobudnutia je za čiatok prvého ro čného obdobia 
vykazovania, ktoré sa za čína 1. júla 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa 
skoršie uplat ňovanie. Tento IFRS sa však uplatní iba k za čiatku 
ročného obdobia vykazovania, ktoré sa za čína 30. júna 2007 alebo 
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS pred 1. júlom 2009, 
zverejní túto skuto čnosť a súčasne uplatní IAS 27 (v znení zmien 
a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy 
v roku 2008).  
Prechodné ustanovenia  
65. Majetok a záväzky, ktoré vznikli na základe podnikových kombinácií, 
ktorých dátumy nadobudnutia predchádzali uplatneniu tohto IFRS, sa 
na základe uplatnenia tohto IFRS neupravujú.  
66. Ú čtovná jednotka, ako je podielové združenie, ktorá ešte neuplatnila 
IFRS 3 a mala jednu alebo viac podnikových kombinácií, ktoré sa 
zaúčtovali s použitím metódy kúpy, uplat ňuje prechodné ustanovenia 
v odsekoch B68 a B69.  
Dane z príjmov  
67. Na podnikové kombinácie, ktorých dátum nadobudnutia nastal 
predtým, ako sa uplatní tento IFRS, uplatní nadobúdate ľ požiadavky 
odseku 68 IAS 12 v znení zmien a doplnení tohto IFRS prospektívne. 
To znamená, že nadobúdate ľ neupraví ú čtovanie predchádzajúcich 
podnikových kombinácií o zmeny predtým vykázané vo vykázaných odložených da ňových poh ľadávkach. Od dátumu, kedy sa uplatní 
tento IFRS, však nadobúdate ľ vykazuje zmeny vykázaných odlože ­
ných daňových poh ľadávok ako úpravu zisku alebo straty (alebo, ak 
to požaduje IAS 12, mimo zisku alebo straty).
 
UKONČENIE PLATNOSTI IFRS 3 (2004)  
68. Týmto IFRS sa nahrádza IFRS 3  Podnikové kombinácie  (v znení 
vydanom v roku 2004).  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 618
 
Príloha A  
Definované pojmy  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasťou IFRS.  
nadobúdaný subjekt  Podnik alebo podniky, ktorých ovládanie  nadobú­
dateľ dosiahne v  podnikovej kombinácii . 
nadobúdate ľ Ú čtovná jednotka, ktorá dosiahne ovládanie  
nadobúdaného subjektu . 
dátum nadobudnutia  Dátum, ku ktorému  nadobúdate ľ dosiahne ovlá ­
danie  nadobúdaného subjektu . 
podnik  Integrovaný súbor činností a aktív, ktorý je možné 
viesť a riadiť na účely poskytovania výnosov vo 
forme dividend, nižších nákladov alebo iných ekonomických úžitkov priamo investorom alebo ostatným vlastníkom, členom, alebo ú častníkom.
 
podniková kombinácia  Transakcia alebo iná udalos ť, v rámci ktorej  
nadobúdate ľ dosiahne ovládanie jedného alebo 
viacerých  podnikov . Transakcie, ktoré sa niekedy 
označujú ako „verné fúzie“ alebo „fúzie rovnocen ­
ných“, sú takisto  podnikovými kombináciami , 
keďže tento pojem sa používa v tomto IFRS.  
podmienené plnenie  Zvy čajne povinnos ť nadobúdate ľa previesť doda­
točné aktíva alebo  podiely na vlastnom imaní  na 
bývalých vlastníkov  nadobúdaného subjektu , 
predstavujúca sú časť výmeny za ovládanie  
nadobúdaného subjektu , ak nastanú stanovené 
budúce udalosti alebo sa splnia stanovené budúce podmienky. Podmienené plnenie však takisto môže dať nadobúdate ľovi právo na výnos z predtým 
prevedeného plnenia, ak sa splnia stanovené 
podmienky.
 
ovládanie  Právomoc riadi ť finančné a prevádzkové politiky 
účtovnej jednotky s cie ľom získa ť úžitky z jej 
činností.  
podiely na vlastnom 
imaní  Na účely tohto IFRS sa pojem podiely na vlastnom 
imaní všeobecne používa vo význame vlastníckych 
podielov v ú čtovných jednotkách vlastnených inve ­
stormi a vlastníckych, členských alebo ú častníc­
kych podielov v  podielových združeniach . 
reálna hodnota  Suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans ­
akcii medzi dobre informovanými, dobrovo ľne 
súhlasiacimi zú častnenými stranami.  
goodwill  Aktívum predstavujúce budúce ekonomické úžitky 
vyplývajúce z iných aktív nadobudnutých 
v podnikovej kombinácii , ktoré nie sú samostatne 
identifikované a osobitne vykázané.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 619
 
identifikovate ľný Majetok je  identifikovate ľný, ak je bu ď: 
a) oddelite ľný, to znamená, že je možné ho 
oddeliť alebo rozdeli ť od účtovnej jednotky 
a predať, previes ť, poskytnú ť na základe 
licencie, prenaja ť alebo vymeni ť, a to bu ď 
samostatne, alebo spolu s príslušnou zmluvou, identifikovate ľným majetkom alebo záväzkom, 
bez ohľadu na to, či tak účtovná jednotka 
plánuje urobi ť, alebo 
b) vyplýva zo zmluvných alebo iných zákonných 
práv bez oh ľadu na to, či sú tieto práva prevo ­
diteľné alebo oddelite ľné od účtovnej jednotky 
alebo od iných práv alebo povinností.
 
nehmotný majetok  Identifikovate ľný nepeňažný majetok bez fyzickej 
podstaty.  
podielové združenie  Ú čtová jednotka, ktorá je iná, než ú čtovná 
jednotka vlastnená investorom, ktorá poskytuje dividendy, nižšie náklady alebo iné ekonomické úžitky priamo svojim vlastníkom, členom, alebo 
účastníkom. Napríklad vzájomná pois ťovňa, 
úverové združenie a družstvá sú podielovými združeniami.
 
nekontrolný podiel  Vlastné imanie dcérskej spolo čnosti, ktoré nie je 
priamo alebo nepriamo priradite ľné materskej 
spoločnosti.  
vlastníci  Na ú čely tohto IFRS sa pojem  vlastníci  používa 
v tom zmysle, že zah ŕňa vlastníkov  podielov na 
vlastnom imaní  účtovných jednotiek vlastnených 
investormi a vlastníkov, členov, alebo ú častníkov  
podielových združení . 
Príloha B  
Návod na uplat ňovanie  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasťou IFRS.  
PODNIKOVÉ KOMBINÁCIE SPOLUOVLÁDANÝCH Ú ČTOV­
NÝCH JEDNOTIEK [UPLAT ŇOVANIE ODSEKU 2 PÍSM. C)]  
B1 Tento IFRS sa nevz ťahuje na podnikovú kombináciu spoluovládaných 
účtovných jednotiek alebo podnikov. Podniková kombinácia zah ŕňa­
júca spoluovládané ú čtovné jednotky alebo podniky je podnikovou 
kombináciou, v rámci ktorej všetky kombinujúce sa ú čtovné jednotky 
alebo podniky ovláda tá istá strana alebo strany pred uskuto čnením 
podnikovej kombinácie a po nej, a toto ovládanie nie je prechodné.  
B2 Skupina jednotlivcov je považovaná za skupinu ovládajúcu podnik 
vtedy, ak títo jednotlivci majú v dôsledku zmluvných dohôd spolo čnú 
právomoc riadi ť jeho finan čné a prevádzkové politiky tak, aby získali 
úžitky z činnosti tohto podniku. Preto podniková kombinácia nepatrí 
do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu IFRS vtedy, ak tá istá skupina jednotlivcov má v dôsledku zmluvných dohôd spolo čnú právomoc 
riadiť finančné a prevádzkové politiky každého z kombinujúcich sa 
podnikov tak, aby skupina získala úžitky z jeho činností, pri čom táto 
rozhodujúca spolo čná právomoc nie je do časná.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 620
 
B3 Podnik môže ovláda ť jednotlivec alebo skupina jednotlivcov, ktorí 
konajú na základe zmluvnej dohody, a takýto jednotlivec alebo 
skupina jednotlivcov nemusí podlieha ť požiadavkám na finan čné 
vykazovanie uvedeným v rôznych štandardoch IFRS. Preto kombinu ­
júce sa podniky nemusia by ť zahrnuté ako sú časť tej istej konsolido ­
vanej účtovnej závierky, aby sa podniková kombinácia považovala za 
kombináciu zah ŕňajúcu spoluovládané ú čtovné jednotky.  
B4 Rozsah nekontrolných podielov v každom z kombinujúcich sa 
podnikov pred podnikovou kombináciou a po nej nie je relevantný pri určení, či daná kombinácia zah ŕňa spoluovládané ú čtovné 
jednotky. Podobne aj skuto čnosť, že jedna z kombinujúcich sa ú čtov­
ných jednotiek je dcérskou spolo čnosťou, ktorá bola vy ňatá 
z konsolidovanej ú čtovnej závierky, nie je dôležitá pri ur čení, či 
kombinácia zah ŕňa spoluovládané ú čtovné jednotky.
 
IDENTIFIKOVANIE PODNIKOVEJ KOMBINÁCIE (UPLAT ŇO­
VANIE ODSEKU 3)  
B5 V tomto IFRS sa podniková kombinácia definuje ako transakcia alebo 
iná udalos ť, v rámci ktorej nadobúdate ľ dosiahne ovládanie jedného 
alebo viacerých podnikov. Nadobúdate ľ by mohol ovládnu ť nadobú­
daný subjekt rozli čnými spôsobmi, napríklad:  
a) prevodom pe ňazí, peňažných ekvivalentov alebo iného majetku 
(vrátane čistých aktív, ktoré tvoria podnik),  
b) prostredníctvom vzniku záväzkov,  
c) emitovaním podielov na vlastnom imaní,  
d) poskytnutím viac ako jedného typu plnenia alebo  
e) bez prevodu plnenia, ako napríklad iba prostredníctvom zmluvy 
(pozri odsek 43).  
B6 Podniková kombinácia môže by ť štruktúrovaná rozli čnými spôsobmi, 
na základe právnych, da ňových alebo iných dôvodov, ktoré zah ŕňajú, 
ale neobmedzujú sa na tieto skuto čnosti:  
a) jeden alebo viac podnikov sa stane dcérskymi spolo čnosťami 
nadobúdate ľa alebo čisté aktíva jedného, alebo viacerých podnikov 
sa právne zlú čia do nadobúdate ľa, 
b) jedna kombinujúca sa ú čtovná jednotka prevedie svoje čisté aktíva 
alebo jej vlastníci prevedú svoje podiely na vlastnom imaní na inú 
kombinujúcu sa ú čtovnú jednotku alebo na jej vlastníkov,  
c) všetky kombinujúce sa ú čtovné jednotky prevedú svoje čisté 
aktíva, alebo vlastníci týchto jednotiek prevedú svoje podiely na vlastnom imaní do novovytvorenej ú čtovnej jednotky ( čo sa 
niekedy ozna čuje ako „roll-up transakcia“ alebo „put-together 
transakcia“), alebo
 
d) skupina bývalých vlastníkov jednej z kombinujúcich sa ú čtovných 
jednotiek ovládne kombinovanú ú čtovnú jednotku.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 621
 
DEFINÍCIA PODNIKOVEJ KOMBINÁCIE (UPLAT ŇOVANIE 
ODSEKU 3)  
B7 Podnik pozostáva zo vstupov a procesov uplat ňovaných na tieto 
vstupy, ktoré majú schopnos ť vytvárať výstupy. Aj ke ď podniky 
majú zvy čajne výstupy, výstupy sa nevyžadujú na to, aby integrovaný 
súbor spĺňal kritériá ako podnik. Tri prvky podniku sa definujú takto:  
a) Vstup:  Každý ekonomický zdroj, ktorý vytvára, alebo má schop ­
nosť vytvárať výstupy, ke ď sa naň uplatňuje jeden alebo viac 
procesov. Medzi príklady patria dlhodobý majetok (vrátane nehmot ­
ného majetku alebo práv na používanie dlhodobého majetku), duševné vlastníctvo, schopnos ť získať prístup k potrebným materiálom alebo 
právam a zamestnanci.
 
b) Proces:  Každý systém, štandard, protokol, konvencia alebo 
pravidlo, ktoré po uplat ňovaní na vstup alebo vstupy vytvárajú, 
alebo majú schopnos ť vytvára ť výstupy. Medzi príklady patria 
procesy strategického riadenia, prevádzkové procesy a procesy 
riadenia zdrojov. Tieto procesy sú spravidla zdokumentované, ale 
organizovaná pracovná sila, ktorá má potrebné zru čnosti 
a skúsenosti, dodržiava pravidlá a konvencie, môže poskytova ť 
potrebné procesy, ktoré sa môžu uplat ňovať na vstupy a môžu 
vytvárať výstupy. (Ú čtovné, faktura čné, mzdové a ostatné administra ­
tívne systémy spravidla nepredstavujú procesy používané na vytvá ­
ranie výstupov.)  
c) Výstup:  Výsledok vstupov a procesov uplat ňovaných na tieto 
vstupy, ktoré poskytujú alebo majú schopnos ť poskytova ť výnosy 
vo forme dividend, nižších nákladov alebo iných ekonomických 
úžitkov priamo investorom alebo ostatným vlastníkom, členom 
alebo účastníkom.  
B8 Na to, aby sa integrovaný súbor činností a aktív mohol vies ť a riadiť 
na vymedzené ú čely, sú potrebné dva základné prvky (vstupy 
a procesy uplat ňované na tieto vstupy), ktoré sú alebo budú používané 
na vytváranie výstupov. Podnik však nemusí zah ŕňať všetky vstupy 
alebo procesy, ktoré predávajúci používal pri prevádzkovaní tohto podniku, ak sú ú častníci trhu schopní nadobudnú ť podnik 
a pokračovať v produkovaní výstupov, napríklad tak, že integrujú 
tento podnik so svojimi vlastnými vstupmi a procesmi.
 
B9 Povaha prvkov podniku sa mení pod ľa odvetvia a pod ľa štruktúry 
prevádzok (aktivít) ú čtovnej jednotky. Dlhšie fungujúce podniky 
majú často rôzne typy vstupov, procesov a výstupov, zatia ľ čo nové 
podniky majú často málo vstupov a procesov a niekedy iba jediný 
výstup (produkt). Takmer všetky podniky majú aj záväzky, ale podnik nemusí ma ť záväzky.
 
B10 Integrovaný súbor činností a aktív vo fáze vývoja by nemusel ma ť 
výstupy. Ak nemá, nadobúdate ľ by mal zváži ť ostatné faktory, aby 
určil, či je daný súbor podnikom. Tieto faktory zah ŕňajú, ale neobme ­
dzujú sa na to, či daný súbor:  
a) začal uskuto čňovať hlavné plánované činnosti,  
b) má zamestnancov, duševné vlastníctvo a ostatné vstupy a procesy, 
ktoré by sa mohli uplat ňovať na tieto vstupy,  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 622
 
c) plní plán s cie ľom produkova ť výstupy a  
d) bude schopný získa ť prístup k zákazníkom, ktorí budú nakupova ť 
tieto výstupy.  
Na to, aby konkrétny integrovaný súbor činností a aktív vo fáze 
vývoja sp ĺňal kritériá podniku, nemusia by ť prítomné všetky tieto 
faktory.  
B11 Ur čenie, či je konkrétny súbor aktív a činností podnikom, by sa malo 
zakladať na tom, či daný integrovaný súbor dokáže vies ť a riadiť ako 
podnik ú častník trhu. Preto pri hodnotení, či je konkrétny súbor 
podnikom, nie je relevantné to, či predávajúci prevádzkoval daný 
súbor ako podnik alebo či nadobúdate ľ plánuje prevádzkova ť tento 
súbor ako podnik.  
B12 V prípade, že chýbajú dôkazy o opaku, konkrétny súbor aktív 
a aktivít, ktorý obsahuje goodwill, sa považuje za podnik. Podnik 
však nemusí ma ť goodwill.  
IDENTIFIKOVANIE NADOBÚDATE ĽA (UPLAT ŇOVANIE 
ODSEKOV 6 A 7)  
B13 Návod uvedený v IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná 
závierka  sa používa na identifikovanie nadobúdate ľa – účtovnej 
jednotky, ktorá ovládne nadobúdaný subjekt. Ak došlo k podnikovej 
kombinácii, ale uplatnenie návodu uvedeného v IAS 27 jasne nenaz ­
načuje, ktorá z kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek je nadobúda ­
teľom, pri tomto ur čovaní sa berú do úvahy faktory uvedené 
v odsekoch B14 až B18.  
B14 V podnikovej kombinácii realizovanej primárne prostredníctvom 
peňazí alebo iného majetku alebo vzniku záväzkov je nadobúdate ľom 
zvyčajne účtovná jednotka, ktorá prevádza peniaze alebo iný majetok, 
alebo ktorej vznikajú záväzky.  
B15 V podnikovej kombinácii realizovanej primárne prostredníctvom 
výmeny podielov na vlastnom imaní je nadobúdate ľom zvyčajne 
účtovná jednotka, ktorá emituje svoje podiely na vlastnom imaní. 
V podnikových kombináciách, bežne nazývaných „spätné akvizície“, 
je však emitujúcou ú čtovnou jednotkou nadobúdaný subjekt. 
V odsekoch B19 až B27 sa poskytuje návod na zaú čtovanie spätných 
akvizícií. Pri identifikácii nadobúdate ľa v podnikovej kombinácii 
realizovanej prostredníctvom výmeny podielov na vlastnom imaní sa 
zvažujú aj iné príslušné skuto čnosti, medzi ktoré patria:  
a) relatívne hlasovacie práva v kombinovanej ú čtovnej jednotke po 
podnikovej kombinácii  – nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca 
sa účtovná jednotka, ktorej vlastníci ako skupina získajú najvä čšiu 
pomernú časť hlasovacích práv v kombinovanej ú čtovnej jednotke. 
Pri určovaní toho, ktorá skupina vlastníkov si ponecháva alebo 
získava najvä čšiu pomernú časť hlasovacích práv, berie ú čtovná 
jednotka do úvahy existenciu všetkých nezvy čajných alebo osobit ­
ných dohôd o hlasovacích právach a opcií, warrantov alebo konvertibilných cenných papierov.
 
b) Existencia ve ľkého menšinového podielu s hlasovacími právami na 
kombinovanej ú čtovnej jednotke, ak žiaden iný vlastník alebo orga ­
nizovaná skupina vlastníkov nemá významný hlasovací podiel  – 
nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka, 
ktorej jediný vlastník alebo organizovaná skupina vlastníkov 
vlastní najvä čší menšinový podiel na hlasovacími právach 
v kombinovanej ú čtovnej jednotke.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 623
 
c) Zloženie riadiaceho orgánu kombinovanej ú čtovnej jednotky  – 
nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka, 
ktorej vlastníci sú schopní zvoli ť alebo vymenova ť alebo odvola ť 
väčšinu členov riadiaceho orgánu kombinovanej ú čtovnej jednotky.  
d) Zloženie vyššieho manažmentu kombinovanej ú čtovnej jednotky  – 
nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka, 
ktorej (bývalý) manažment prevláda v manažmente kombinovanej 
účtovnej jednotky.  
e) Podmienky výmeny podielov na vlastnom imaní  – nadobúdate ľom 
je zvyčajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka, ktorá uhrádza 
prémiu nad predakvizi čnou reálnou hodnotou podielov na 
vlastnom imaní inej kombinujúcej sa ú čtovnej jednotky alebo 
iných účtovných jednotiek.  
B16 Nadobúdate ľom je zvy čajne kombinujúca sa ú čtovná jednotka, ktorej 
relatívna ve ľkosť (meraná napríklad majetkom, výnosmi alebo 
ziskom) je významne vä čšia ako ve ľkosť inej kombinujúcej sa 
účtovnej jednotky alebo jednotiek.  
B17 V podnikovej kombinácii zah ŕňajúcej viac ako dve ú čtovné jednotky 
nadobúdate ľ okrem iného berie do úvahy, ktorá z kombinujúcich sa 
účtovných jednotiek dala podnet na kombináciu, ako aj relatívnu 
veľkosť kombinujúcich sa ú čtovných jednotiek.  
B18 Nová ú čtovná jednotka vytvorená na ú čel uskuto čnenia podnikovej 
kombinácie nemusí by ť nevyhnutne nadobúdate ľom. Ak je vytvorená 
nová účtovná jednotka, ktorá emituje nástroje vlastného imania na 
účel uskuto čnenia podnikovej kombinácie, jedna z kombinujúcich sa 
účtovných jednotiek, ktorá existovala pred kombináciou, je na základe 
uplatnenia návodu uvedeného v odsekoch B13 až B17 identifikovaná ako nadobúdate ľ. Naproti tomu nová ú čtovná jednotka, ktorá ako 
plnenie prevádza peniaze alebo iný majetok alebo jej vznikajú 
záväzky, môže by ť nadobúdate ľom.
 
SPÄTNÉ AKVIZÍCIE  
B19 K spätnej akvizícii dochádza, ak na základe návodu uvedeného 
v odsekoch B13 až B18 na ú čtovné účely je ako nadobúdate ľ identi­
fikovaná ú čtovná jednotka, ktorá emituje cenné papiere (nadobúdate ľ 
z právneho h ľadiska). Aby sa transakcia považovala za spätnú akvi ­
zíciu, účtovná jednotka, ktorej podiely na vlastnom imaní sa nadobú ­
dajú (subjekt, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaný), musí by ť na 
účtovné účely nadobúdate ľom. K spätnej akvizícii niekedy dochádza 
napríklad vtedy, ke ď sa súkromná ú čtovná jednotka chce sta ť verejne 
obchodovanou ú čtovnou jednotkou, ale nechce zaregistrova ť svoje 
podiely na vlastnom imaní. Na dosiahnutie tohto cie ľa táto súkromná 
účtovná jednotka dohodne nadobudnutie svojich podielov na vlastnom 
imaní verejne obchodovanou ú čtovnou jednotkou výmenou za podiely 
na vlastnom imaní verejne obchodovanej ú čtovnej jednotky. V tomto 
príklade je verejne obchodovaná ú čtovná jednotka  nadobúdate ľom 
z právneho h ľadiska , pretože emitovala svoje podiely na vlastnom 
imaní a súkromná ú čtovná jednotka je  nadobúdaným subjektom 
z právneho h ľadiska , pretože boli nadobudnuté jej podiely na 
vlastnom imaní. Výsledkom uplatnenia návodu uvedeného v odsekoch B13 až B18 je však identifikovanie:
 
a) verejne obchodovanej ú čtovnej jednotky ako  nadobúdaného 
subjektu  na účtovné účely (účtovný nadobúdaný subjekt) a  
b) súkromnej ú čtovnej jednotky ako  nadobúdate ľa na účtovné účely 
(účtovný nadobúdate ľ). ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 624
 
Aby sa transakcia zaú čtovala ako spätná akvizícia, ú čtovný nadobú ­
daný subjekt musí zodpoveda ť definícii podniku a uplat ňujú sa všetky 
zásady vykazovania a oce ňovania v tomto IFRS vrátane požiadavky 
vykazovania goodwillu.  
Oceňovanie prevedeného plnenia  
B20 V rámci spätnej akvizície ú čtovný nadobúdate ľ zvyčajne neemituje za 
nadobúdaný subjekt žiadne plnenie. Nadobúdaný subjekt zvy čajne 
namiesto toho emituje svoje podiely na vlastnom imaní vlastníkom 
účtovného nadobúdate ľa. V súlade s tým je reálna hodnota, ktorú má 
k dátumu nadobudnutia plnenie, ktoré prevádza ú čtovný nadobúdate ľ 
za svoj podiel v ú čtovnom nadobúdanom subjekte, založená na po čte 
podielov na vlastnom imaní, ktoré by musela emitova ť spoločnosť, 
ktorá je z právneho h ľadiska dcérska, aby vlastníci právnej materskej 
spoločnosti dostali rovnaký percentuálny podiel na vlastnom imaní 
kombinovanej ú čtovnej jednotky, ako vyplýva zo spätnej akvizície. 
Reálna hodnota po čtu podielov na vlastnom imaní vypo čítaná týmto 
spôsobom sa môže použi ť ako reálna hodnota plnenia prevedeného 
výmenou za nadobúdaný subjekt.  
Príprava a prezentácia konsolidovanej ú čtovnej závierky  
B21 Konsolidovaná ú čtovná závierka pripravená po spätnej akvizícii sa 
vydá v mene spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská 
(účtovný nadobúdaný subjekt), ale v poznámkach sa uvedie pokra čo­
vanie účtovnej závierky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska 
dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), s jednou úpravou, ktorou je spätná 
úprava základného imania ú čtovného nadobúdate ľa tak, aby odzrka ­
dľovalo základné imanie ú čtovného nadobúdaného subjektu. Táto 
úprava sa požaduje preto, aby odzrkad ľovala základné imanie spolo č­
nosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská (ú čtovný nadobúdaný 
subjekt). Porovnate ľné informácie prezentované v tejto konsolidovanej 
účtovnej závierke sú takisto spätne upravené tak, aby odzrkad ľovali 
základné imanie spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská 
(účtovný nadobúdaný subjekt).  
B22 Pretože konsolidovaná ú čtovná závierka vyjadruje pokra čovanie 
účtovnej závierky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska dcérska, 
s výnimkou jej kapitálovej štruktúry, konsolidovaná ú čtovná závierka 
odzrkadľuje: 
a) majetok a záväzky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska 
dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), vykázané a ocenené v ich ú čtov­
ných hodnotách pred kombináciou,  
b) majetok a záväzky spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska 
materská (ú čtovný nadobúdaný subjekt), vykázané a ocenené 
v súlade s týmto IFRS,  
c) nerozdelený zisk a iné zostatky ú čtov vlastného imania spolo č­
nosti, ktorá je z právneho h ľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ) 
pred  podnikovou kombináciou,  
d) sumu vykázanú ako emitované podiely na vlastnom imaní 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke, ur čenú pripo čítaním emitova ­
ných podielov na vlastnom imaní spolo čnosti, ktorá je z právneho 
hľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), ktoré sú tesne pred 
podnikovou kombináciou v obehu, k reálnej hodnote spolo čnosti, 
ktorá je z právneho h ľadiska materská (ú čtovný nadobúdaný 
subjekt), ur čenej v súlade s týmto IFRS. Štruktúra vlastného 
imania (t. j. po čet a typ emitovaných podielov na vlastnom 
imaní) však odzrkad ľuje štruktúru vlastného imania spolo čnosti, 
ktorá je z právneho h ľadiska materská (ú čtovný nadobúdaný  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 625
 
subjekt) vrátane nástrojov vlastného imania, ktoré emitovala 
spoločnosť, ktorá je z právneho h ľadiska materská, na ú čel usku­
točnenia kombinácie. Na základe toho sa upraví vykazovanie 
štruktúry vlastného imania spolo čnosti, ktorá je z právneho 
hľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ), s použitím výmenného 
pomeru stanoveného v dohode o nadobudnutí tak, aby odzrkad ľo­
vala počet akcií spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska materská 
(účtovný nadobúdaný subjekt), emitovaných v rámci spätnej akvi ­
zície,  
e) pomerný podiel nekontrolného podielu na ú čtovných hodnotách 
nerozdeleného zisku a iných podieloch na vlastnom imaní spolo č­
nosti, ktorá je z právneho h ľadiska dcérska (ú čtovný nadobúdate ľ) 
pred kombináciou, ktorým sa zaoberajú odseky B23 a B24.  
Nekontrolný podiel  
B23 V rámci spätných akvizícií sa môže sta ť, že niektorí vlastníci 
subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaný (ú čtovný nadobú ­
dateľ), nemusia vymeni ť podiely na svojom vlastnom imaní za 
podiely na vlastnom imaní spolo čnosti, ktorá je z právneho h ľadiska 
materská (ú čtovný nadobúdaný subjekt). K týmto vlastníkom sa po 
spätnej akvizícii v konsolidovanej ú čtovnej závierke pristupuje ako 
k nekontrolnému podielu. Dôvodom je, že vlastníci nadobúdaného subjektu z právneho h ľadiska, ktorí nevymie ňajú podiel na svojom 
vlastnom imaní za podiely na vlastnom imaní nadobúdate ľa 
z právneho h ľadiska, majú podiel iba na výsledkoch a čistých aktí ­
vach nadobúdaného subjektu z právneho h ľadiska, a nie na výsled ­
koch a čistých aktívach kombinovanej ú čtovnej jednotky. Naopak, 
napriek tomu, že subjekt, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúda ­
teľom, je na ú čtovné účely nadobúdaným subjektom, vlastníci 
subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdate ľom, majú podiel 
na výsledkoch a čistých aktívach kombinovanej ú čtovnej jednotky.
 
B24 Tento majetok a záväzky subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska 
nadobúdaným, sa v konsolidovanej ú čtovnej závierke vykazujú 
a oceňujú v ich ú čtovných hodnotách pred kombináciou [pozri 
odsek B22 písm. a)]. Z tohto dôvodu sa do nekontrolného podielu v rámci spätnej akvizície premieta pomerný podiel nekontrolných 
podielov akcionárov na ú čtovných hodnotách čistých identifikovate ľ­
ných aktív subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaným, pred 
kombináciou aj v prípade, že nekontrolné podiely v rámci ostatných akvizícií sa oce ňujú v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia.
 
Zisk na akciu  
B25 Pod ľa ustanovenia odseku B22 písm. d) štruktúra vlastného imania 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke pripravenej následne po spätnej 
akvizícii odzrkad ľuje štruktúru vlastného imania subjektu, ktorý je 
z právneho h ľadiska nadobúdate ľ (účtovný nadobúdaný subjekt), 
vrátane podielov na vlastnom imaní, emitovaných subjektu, ktorý je 
z právneho h ľadiska nadobúdate ľ, s cieľom uskuto čniť podnikovú 
kombináciu.  
B26 Pri výpo čte váženého priemerného po čtu nesplatených kme ňových 
akcií v obehu (menovate ľ vo výpo čte zisku na akciu) po čas obdobia, 
v ktorom dôjde ku spätnej akvizícii:  
a) počet kmeňových akcií v obehu od za čiatku tohto obdobia do 
dátumu nadobudnutia sa vypo číta na základe váženého priemeru 
počtu kmeňových akcií subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska 
nadobúdaný (ú čtovný nadobúdate ľ), ktoré sú v obehu po čas 
obdobia, vynásobeného výmenným pomerom stanoveným v dohode o fúzii a
 
b) počet kmeňových akcií v obehu od dátumu nadobudnutia do konca 
tohto obdobia predstavuje aktuálny po čet kmeňových akcií 
subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdate ľ (účtovný 
nadobúdaný subjekt), nesplatených po čas tohto obdobia.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 626
 
B27 Základný zisk na akciu pred dátumom nadobudnutia zverejnený pre 
každé porovnate ľné obdobie, ktorý sa prezentuje v konsolidovanej 
účtovnej závierke po spätnej akvizícii, sa vypo číta delením:  
a) zisku alebo straty subjektu, ktorý je z právneho h ľadiska nadobú ­
daný, priradite ľným kme ňovým akcionárom v každom z týchto 
období,  
b) historickým váženým priemerom po čtu kmeňových akcií subjektu, 
ktorý je z právneho h ľadiska nadobúdaný, ktoré sú v obehu, vyná ­
sobeným výmenným pomerom stanoveným v dohode 
o nadobudnutí.  
VYKAZOVANIE KONKRÉTNEHO NADOBÚDANÉHO 
MAJETKU A PREVZATÝCH ZÁVÄZKOV (UPLAT ŇOVANIE 
ODSEKOV 10 AŽ 13)  
Operatívne lízingy  
B28 Nadobúdate ľ nevykáže aktíva ani záväzky súvisiace s operatívnym 
lízingom, v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt nájomcom, s výnimkou prípadov, ke ď sa to vyžaduje odsekmi B29 a B30.
 
B29 Nadobúdate ľ určí, či sú podmienky každého operatívneho lízingu, 
v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt nájomcom, výhodné alebo 
nevýhodné. Nadobúdate ľ vykáže nehmotný majetok, ak sú podmienky 
operatívneho lízingu vo vz ťahu k trhovým podmienkam priaznivé, 
a záväzok, ak sú podmienky vo vz ťahu k trhovým podmienkam 
nepriaznivé. V odseku B42 sa poskytuje návod na ur čovanie reálnej 
hodnoty, ktorú k dátumu nadobudnutia má majetok, ktorý je pred ­
metom operatívneho lízingu, v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt prenajímate ľom.
 
B30 S operatívnym lízingom môže súvisie ť identifikovate ľné nehmotné 
aktívum, ktoré sa môže preukáza ť ochotou ú častníkov trhu plati ť 
cenu za lízing aj vtedy, ke ď je to na úrovni trhových podmienok. 
Napríklad lízing vstupných a výstupných priestorov na letisku alebo maloobchodnej plochy v prvotriednom obchodnom priestore by mohol zabezpečiť vstup na trh alebo budúce ekonomické úžitky, ktoré 
spĺňajú kritériá kladené na identifikovate ľné nehmotné aktíva, ako je 
napríklad zákaznícky vz ťah. V takej situácii nadobúdate ľ vykáže súvi ­
siace identifikovate ľné nehmotné aktívum (aktíva) v súlade s odsekom 
B31.
 
Nehmotný majetok  
B31 Nadobúdate ľ vykáže identifikovate ľný nehmotný majetok, nadobud ­
nutý v podnikovej kombinácii, oddelene od goodwillu. Nehmotný 
majetok je identifikovate ľný, ak sp ĺňa buď kritérium oddelite ľnosti 
alebo kritériu vzniku na základe zmluvy alebo zákona.  
B32 Nehmotný majetok, ktorý sp ĺňa kritérium vzniku na základe zmluvy 
alebo zákona je identifikovate ľný aj vtedy, ke ď sa majetok nedá 
presunúť alebo oddeli ť od nadobúdaného subjektu alebo od iných 
práv a povinností. Napríklad:  
a) Nadobúdaný subjekt má v prenájme výrobnú prevádzku v rámci 
operatívneho lízingu, ktorého podmienky sú vo vz ťahu k trhovým 
podmienkam priaznivé. Lízingové podmienky výslovne zakazujú prevod lízingu (bu ď prostredníctvom predaja alebo sublízingu). 
Suma predstavujúca priaznivý rozdiel lízingových podmienok 
v porovnaní s podmienkami aktuálnych trhových transakcií pre rovnaké alebo podobné položky je nehmotným aktívom, ktoré spĺňa kritérium vzniku na základe zmluvy alebo zákona pre vyka ­
zovanie oddelene od goodwillu, a to napriek tomu, že nadobúdate ľ 
nemôže preda ť alebo inak previes ť lízingovú zmluvu.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 627
 
b) Nadobúdaný subjekt vlastní a prevádzkuje jadrovú elektráre ň. 
Licencia na prevádzkovanie elektrárne je nehmotným aktívom, 
ktoré spĺňa kritérium vzniku na základe zmluvy alebo zákona 
pre vykazovanie oddelene od goodwillu aj v prípade, že nadobú ­
dateľ nemôže túto lízingovú zmluvu preda ť alebo inak previes ť 
oddelene od nadobudnutej jadrovej elektrárne. Nadobúdate ľ môže 
na účely finan čného vykazovania vykazova ť reálnu hodnotu 
prevádzkovej licencie a reálnu hodnotu tejto elektrárne ako jediné aktívum, ak majú tieto aktíva podobné doby použite ľnosti.
 
c) Nadobúdaný subjekt vlastní patent na technológiu. Tento patent 
poskytol na základe licencie ostatným na ich výlu čné použitie 
mimo domáceho trhu výmenou za prijímanie stanoveného percen ­
tuálneho podielu z budúcich zahrani čných tržieb. Tak patent na 
technológiu, ako aj súvisiaca licen čná zmluva sp ĺňajú kritérium 
vzniku na základe zmluvy alebo zákona pre vykazovanie oddelene od goodwillu aj v prípade, že predaj alebo výmena patentu a súvisiacej licen čnej zmluvy oddelene od seba by neboli uskuto č­
niteľné.
 
B33 Kritérium oddelite ľnosti znamená, že nadobudnuté nehmotné aktívum 
je možné oddeli ť alebo rozdeli ť od nadobúdaného subjektu a preda ť, 
previesť, poskytnú ť na základe licencie, prenaja ť alebo vymeni ť, a to 
buď samostatne, alebo spolu so súvisiacou zmluvou, identifikova ­
teľným majetkom alebo záväzkom, bez oh ľadu na to, či to účtovná 
jednotka plánuje urobi ť. Nehmotný majetok, ktorý by bol nadobúdate ľ 
schopný preda ť, poskytnú ť na základe licencie alebo inak vymeni ť za 
niečo iné, čo má určitú hodnotu, sp ĺňa kritérium oddelite ľnosti aj 
v prípade, že ho nadobúdate ľ neplánuje preda ť, poskytnú ť na základe 
licencie alebo inak vymeni ť. Nadobudnuté nehmotné aktívum sp ĺňa 
kritérium oddelite ľnosti, ak je možné preukáza ť výmenné transakcie 
s týmto typom majetku alebo s majetkom podobného typu aj 
v prípade, že tieto transakcie nie sú časté, a bez oh ľadu na to, či je 
do nich zapojený nadobúdate ľ. Napríklad zoznamy zákazníkov 
a predplatite ľov sa často poskytujú na základe licencie a sp ĺňajú tak 
kritérium oddelite ľnosti. Aj v prípade, že nadobúdaný subjekt verí, že 
jeho zoznamy zákazníkov majú odlišné vlastnosti od ostatných zoznamov zákazníkov, skuto čnosť, že zoznamy zákazníkov sa často 
poskytujú na základe licencie, vo všeobecnosti znamená, že nadobud ­
nutý zoznam zákazníkov sp ĺňa kritérium oddelite ľnosti. Zoznam 
zákazníkov nadobudnutý v podnikovej kombinácii by však nesplnil kritérium oddelite ľnosti, ak by podmienky zachovania dôvernosti 
alebo iné dohody zakazovali ú čtovnej jednotke preda ť, prenajíma ť 
alebo inak vymie ňať informácie o svojich zákazníkoch.
 
B34 Nehmotný majetok, ktorý nie je samostatne oddelite ľný od nadobú ­
daného subjektu alebo od kombinujúcej sa ú čtovnej jednotky sp ĺňa 
kritérium oddelite ľnosti, ak je oddelite ľný v kombinácii s príslušnou 
zmluvou, identifikovate ľným majetkom alebo záväzkom. Napríklad:  
a) Účastníci trhu si vymie ňajú záväzky z prijatých vkladov a súvisiaci 
nehmotný majetok zo vz ťahov s vkladate ľmi vo výmenných trans ­
akciách. Z tohto dôvodu by mal nadobúdate ľ vykázať majetok zo 
zákazníckeho vz ťahu oddelene od goodwillu.  
b) Nadobúdaný subjekt vlastní registrovanú ochrannú známku 
a zadokumentované, ale nepatentované odborné znalosti, ktoré používa na výrobu produktu s ochrannou známkou. Vlastník musí na to, aby previedol vlastníctvo ochrannej známky, previes ť 
aj všetko ostatné potrebné na to, aby nový vlastník mohol produ ­
kovať výrobok alebo službu, ktoré sú nerozoznate ľné od tých, 
ktoré produkoval bývalý vlastník. Ke ďže nepatentované odborné 
znalosti sa musia v prípade predaja príslušnej ochrannej známky 
oddeliť od nadobúdaného subjektu alebo od kombinovanej 
účtovnej jednotky a preda ť, spĺňajú kritérium oddelite ľnosti.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 628
 
Znovunadobudnuté práva  
B35 Nadobúdate ľ môže v rámci podnikovej kombinácie znovunadobudnú ť 
právo, ktoré predtým nadobúdanému subjektu poskytol na používanie 
jedného alebo viacerých vykazovaných alebo nevykazovaných aktív nadobúdate ľa. Príklady takýchto práv zah ŕňajú právo na používanie 
obchodného názvu v rámci franchisingovej zmluvy alebo právo 
používať nadobúdate ľovu technológiu v rámci licen čnej zmluvy na 
technológiu. Znovunadobudnuté právo je identifikovate ľným 
nehmotným majetkom, ktorý nadobúdate ľ vykazuje oddelene od 
goodwillu. V odseku 29 sa poskytuje návod na oce ňovanie znovuna ­
dobudnutého práva a v odseku 55 sa poskytuje návod na následné 
účtovanie znovunadobudnutého práva.
 
B36 Ak sú podmienky zmluvy, na základe ktorých vznikne znovunado ­
budnuté právo, priaznivé alebo nepriaznivé vo vz ťahu k aktuálnym 
trhovým transakciám s rovnakými alebo podobnými položkami, 
nadobúdate ľ vykáže zisk alebo stratu z vysporiadania. V odseku 
B52 sa poskytuje návod na ur čovanie tohto zisku alebo straty.  
Zhromaždená pracovná sila a ostatné položky, ktoré nie sú identifi ­
kovateľné 
B37 Nadobúdate ľ započítava do hodnoty goodwillu hodnotu nadobudnu ­
tých nehmotného majetku, ktorý nie je k dátumu nadobudnutia iden ­
tifikovate ľný. Nadobúdate ľ môže napríklad priradi ť hodnotu 
k existencii zhromaždenej pracovnej sily, ktorá predstavuje existujúcu 
množinu zamestnancov, ktorá umož ňuje nadobúdate ľovi pokra čovať 
po dátume nadobudnutia v prevádzkovaní nadobudnutého podniku. Zhromaždená pracovná sila nepredstavuje intelektuálny kapitál kvali ­
fikovanej pracovnej sily, t. j. znalosti a skúsenosti ( často špecializo ­
vané), ktoré zamestnanci nadobúdaného subjektu vkladajú do svojej 
práce. Ke ďže zhromaždená pracovná sila nie je identifikovate ľným 
majetkom, ktoré sa má vykazova ť oddelene od goodwillu, akáko ľvek 
hodnota, ktorá je k nej priradite ľná, sa zapo číta do goodwillu.
 
B38 Nadobúdate ľ takisto zapo číta do goodwillu každú hodnotu priradenú 
k položkám, ktoré k dátumu nadobudnutia nesp ĺňajú kritériá kladené 
na majetok. Nadobúdate ľ by napríklad mohol priradi ť hodnotu 
k potenciálnym zmluvám, o ktorých k dátumu nadobudnutia nadobú ­
daný subjekt rokuje s prospektívnymi novými zákazníkmi. Ke ďže 
tieto potenciálne zmluvy samy osebe k dátumu nadobudnutia nepred ­
stavujú majetok, nadobúdate ľ ho nevykazuje oddelene od goodwillu. 
Nadobúdate ľ by nemal následne reklasifikova ť hodnotu týchto zmlúv 
z goodwillu pod ľa udalostí, ktoré sa vyskytnú po dátume nadobud ­
nutia. Nadobúdate ľ by však mal posúdi ť skutočnosti a okolnosti spre ­
vádzajúce udalosti, ktoré sa vyskytujú po nadobudnutí, aby ur čil, či 
k dátumu nadobudnutia existoval samostatne vykazovate ľný majetok.  
B39 Po prvotnom vykázaní ú čtuje nadobúdate ľ nehmotný majetok 
nadobudnutý v podnikovej kombinácii v súlade s ustanoveniami IAS 38  Nehmotný majetok . Ako sa však uvádza v odseku 3 IAS 
38, účtovanie niektorého nadobudnutého nehmotného majetku po 
prvotnom vykázaní predpisujú iné IFRS.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 629
 
B40 Kritérium identifikovate ľnosti určuje, či sa nehmotný majetok vykáže 
oddelene od goodwillu. Kritérium však neposkytuje návod na ur čo­
vanie reálnej hodnoty nehmotného majetku ani neobmedzuje predpo ­
klady použité pri ur čovaní reálnej hodnoty nehmotného majetku. 
Napríklad nadobúdate ľ by mohol bra ť do úvahy predpoklady, ktoré 
by pri ur čovaní reálnej hodnoty zvažovali ú častníci trhu, ako sú 
očakávania budúcich obnovení zmlúv. Nie je potrebné, aby obnovenia 
samy osebe sp ĺňali kritériá identifikovate ľnosti. (Pozri však odsek 29, 
v ktorom sa ustanovuje výnimka zo zásady ur čovania reálnej hodnoty 
znovunadobudnutých práv vykázaných v podnikovej kombinácii.) 
V odsekoch 36 a 37 IAS 38 sa poskytuje návod na ur čovanie, či 
by mal by ť nehmotný majetok spájaný na ú čte do jedného celku 
s iným nehmotným alebo hmotným majetkom.  
URČOVANIE REÁLNEJ HODNOTY KONKRÉTNEHO IDENTIFI ­
KOVATE ĽNÉHO MAJETKU A NEKONTROLNÉHO PODIELU 
V NADOBÚDANOM SUBJEKTE (UPLAT ŇOVANIE ODSEKOV 
18 A 19)  
Majetok s neistými pe ňažnými tokmi (opravné položky)  
B41 Nadobúdate ľ nevykazuje k dátumu nadobudnutia osobitnú opravnú 
položku k oceneniu majetku nadobudnutého v podnikovej kombinácii, 
ktorý je ocenený vo svojej reálnej hodnote, ktorú mal k dátumu nadobudnutia, pretože vplyvy neistoty týkajúcej sa budúcich pe ňaž­
ných tokov sú zahrnuté do ocenenia reálnou hodnotou. Napríklad 
nadobúdate ľ nevykazuje osobitnú opravnú položku k oceneniu zmluv ­
ných peňažných tokov, pri ktorých sa o čakáva, že budú k tomuto 
dátumu nevymožite ľné, pretože v tomto IFRS sa požaduje, aby 
nadobúdate ľ oceňoval nadobudnuté poh ľadávky vrátane úverov 
v ich reálnych hodnotách k dátumu nadobudnutia.
 
Majetok, ktorý je predmetom operatívneho lízingu, v rámci 
ktorého je nadobúdaný subjekt prenajímate ľom 
B42 Pri ur čovaní reálnej hodnoty, ktorú má k dátumu nadobudnutia 
majetok, ako sú budova alebo patent, ktorý je predmetom operatív ­
neho lízingu, v rámci ktorého je nadobúdaný subjekt prenajímate ľom, 
berie nadobúdate ľ do úvahy lízingové podmienky. Inými slovami, 
nadobúdate ľ nevykazuje samostatný majetok alebo samostatný 
záväzok, ak sú podmienky operatívneho lízingu bu ď prijateľné 
alebo neprijate ľné v porovnaní s trhovými podmienkami, ako sa poža ­
duje v odseku B29 pre lízingy, v rámci ktorých je nadobúdaný subjekt 
prenajímate ľom. 
Majetok, ktorý nadobúdate ľ plánuje nepoužíva ť alebo ho plánuje 
používať spôsobom, ktorý je odlišný od spôsobu, akým by ho 
používali iní ú častníci trhu  
B43 Nadobúdate ľ môže zo sú ťažných alebo iných dôvodov plánova ť 
nepoužíva ť nadobudnutý majetok, napríklad nehmotný majetok 
z výskumu a vývoja, alebo môže plánova ť používať tento majetok 
spôsobom, ktorý je odlišný od spôsobu, akým by ho používali iní 
účastníci trhu. Nadobúdate ľ však oce ňuje majetok v reálnej hodnote 
určenej v súlade s jeho používaním ostatnými ú častníkmi trhu.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 630
 
Nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte  
B44 V tomto IFRS sa nadobúdate ľovi umož ňuje oceňovať nekontrolný 
podiel v nadobúdanom subjekte v jeho reálnej hodnote k dátumu 
nadobudnutia. Niekedy bude nadobúdate ľ schopný ur čiť reálnu 
hodnotu nekontrolného podielu k dátumu nadobudnutia na základe cien podielov na vlastnom imaní, ktoré nevlastní nadobúdate ľ, na 
aktívnych trhoch. V iných situáciách však nebude k dispozícii cena 
podielov na vlastnom imaní na aktívnych trhoch. V takýchto situá ­
ciách by nadobúdate ľ určil reálnu hodnotu nekontrolného podielu 
s použitím iných techník oce ňovania.
 
B45 Reálne hodnoty podielov nadobúdate ľa v nadobúdanom subjekte 
a nekontrolného podielu v prepo čte na jednu akciu by sa mohli odli ­ 
šovať. Hlavným rozdielom je pravdepodobne zahrnutie prémie za 
ovládanie v reálnej hodnote podielu nadobúdate ľa v nadobúdanom 
subjekte, alebo naopak, zahrnutie diskontu za nedostato čné ovládanie 
(nazývaného aj menšinový diskont) v reálnej hodnote nekontrolného podielu na jednu akciu.
 
OCEŇOVANIE GOODWILLU ALEBO ZISKU Z VÝHODNEJ 
KÚPY  
Určovanie reálnej hodnoty podielu nadobúdate ľa v nadobúdanom 
subjekte k dátumu nadobudnutia s použitím techník oce ňovania 
(uplatňovanie odseku 33)  
B46 V podnikovej kombinácii uskuto čnenej bez prevodu plnenia musí 
nadobúdate ľ na účely ocenenia goodwillu alebo zisku z výhodnej 
kúpy nahradi ť reálnu hodnotu svojich podielov v nadobúdanom 
subjekte k dátumu nadobudnutia za reálnu hodnotu prevedeného 
plnenia k dátumu nadobudnutia (pozri odseky 32 až 34). Nadobúdate ľ 
by mal ur čiť reálnu hodnotu svojho podielu v nadobúdanom subjekte 
k dátumu nadobudnutia s použitím jednej alebo viacerých techník oceňovania, ktoré sú vhodné vzh ľadom na okolnosti a pre ktoré sú 
dostupné dostato čné údaje. Nadobúdate ľ by mal v prípade použitia 
viac ako jednej techniky oce ňovania vyhodnoti ť výsledky techník 
pomocou posúdenia relevantnosti a spo ľahlivosti použitých vstupov 
a rozsahu dostupných údajov.
 
Osobitné úvahy pri uplat ňovaní metódy akvizície na kombinácie 
podielových združení (uplat ňovanie odseku 33)  
B47 Ak sa kombinujú dve podielové združenia, reálnu hodnotu podielov 
na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu alebo členských podielov 
v nadobúdanom subjekte (alebo reálna hodnota nadobúdaného subjektu) je možné ur čiť spoľahlivejšie ako reálnu hodnotu členských 
podielov prevedených nadobúdate ľom. V takej situácii sa v odseku 33 
požaduje, aby nadobúdate ľ stanovil hodnotu goodwillu s použitím 
reálnej hodnoty podielov na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu k dátumu nadobudnutia namiesto reálnej hodnoty podielov prevede ­
ných v rámci plnenia k dátumu nadobudnutia. Okrem toho nadobú ­
dateľ v rámci podnikovej kombinácie podielových združení vykáže vo 
svojom výkaze o finan čnej situácii čistý majetok nadobúdaného 
subjektu ako priame zvýšenie základného imania alebo vlastného imania, nie ako zvýšenie nerozdeleného zisku, ktoré je konzistentné 
so spôsobom, akým uplat ňujú metódu akvizície ostatné typy ú čtov­
ných jednotiek.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 631
 
B48 Napriek tomu, že podielové združenia sú po mnohých stránkach 
podobné s ostatnými podnikmi, majú odlišné vlastnosti, ktoré vznikajú 
hlavne z toho dôvodu, že ich členmi sú tak zákazníci, ako aj vlastníci. 
Členovia podielových združení spravidla o čakávajú získanie úžitkov 
zo svojho členstva, často v podobe znížených poplatkov ú čtovaných 
za tovary alebo služby, alebo v podobe subven čných dividend. 
Pomerná časť subvenčných dividend pridelená každému členovi je 
často založená na množstve obchodov, ktoré s podielovým združením 
uskutočnil člen počas roka.  
B49 Ocenenie podielového združenia reálnou hodnotou by malo zah ŕňať 
predpoklady, ktoré by si vytvorili ú častníci trhu o budúcich členských 
úžitkoch, ako aj všetky ostatné relevantné predpoklady, ktoré by si vytvorili ú častníci trhu o podielovom združení. Napríklad na ur čenie 
reálnej hodnoty podielového združenia sa môže použi ť model odha ­
dovaných budúcich pe ňažných tokov. Pe ňažné toky používané ako 
vstupy modelu by mali by ť založené na o čakávaných pe ňažných 
tokoch podielového združenia, ktoré budú pravdepodobne odzrka ­
dľovať zľavy predstavujúce členské úžitky, ako sú znížené poplatky 
účtované za tovary alebo služby.
 
URČOVANIE OBSAHU TRANSAKCIE PODNIKOVEJ KOMBI ­
NÁCIE (UPLAT ŇOVANIE ODSEKOV 51 A 52)  
B50 Pri ur čovaní, či je transakcia sú časťou výmeny za nadobúdaný 
subjekt, alebo či ide o transakciu, ktorá nie je sú časťou podnikovej 
kombinácie, by mal nadobúdate ľ zvažovať tieto faktory, ktoré nie sú 
vzájomne sa vylu čujúce, ani jednotlivo rozhodujúce:  
a) Dôvody na transakciu  – pochopením dôvodov, pre čo strany 
kombinácie (nadobúdate ľ a nadobúdaný subjekt a ich vlastníci, 
riaditelia a manažéri a ich zástupcovia) uzavreli ur čitú transakciu 
alebo dohodu, sa môže ozrejmi ť to, či je transakcia sú časťou 
prevedeného plnenia a nadobudnutého majetku a prevzatých záväzkov. Ak je napríklad transakcia dohodnutá primárne 
v prospech nadobúdate ľa alebo kombinovanej ú čtovnej jednotky 
a nie primárne v prospech nadobúdaného subjektu alebo jeho bývalých vlastníkov pred kombináciou, je menej pravdepodobné, že táto pomerná časť uhradenej ceny transakcie (a akýko ľvek 
súvisiaci alebo záväzky) je sú časťou výmeny za nadobúdaný 
subjekt. V súlade s tým by nadobúdate ľ zaúčtoval túto pomernú 
časť oddelene od podnikovej kombinácie.
 
b) Kto dal podnet na transakciu  – aj pochopením toho, kto dal 
podnet na transakciu, sa môže ozrejmi ť, či je súčasťou výmeny 
za nadobúdaný subjekt. Napríklad transakcia alebo iná udalos ť, na 
ktorú dal podnet nadobúdate ľ, môže by ť uzatvorená s cie ľom 
poskytova ť budúce ekonomické úžitky nadobúdate ľovi alebo 
kombinovanej ú čtovnej jednotke s malým alebo žiadnym úžitkom, 
ktorý získal nadobúdaný subjekt alebo jeho bývalí vlastníci pred kombináciou. Na druhej strane, ak dali podnet na transakciu alebo dohodu nadobúdaný subjekt alebo jeho bývalí vlastníci, je menej 
pravdepodobné, že transakcia je v prospech nadobúdate ľa alebo 
kombinovanej ú čtovnej jednotky a je pravdepodobnejšie, že trans ­
akcia je sú časťou transakcie podnikovej kombinácie.
 
c) Načasovanie transakcie  – aj na časovanie transakcie môže 
ozrejmiť, či je súčasťou výmeny za nadobúdaný subjekt. Napríklad 
transakcia medzi nadobúdate ľom a nadobúdaným subjektom, ktorá  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 632
 
sa uskuto ční pred rokovaniami o podmienkach podnikovej kombi ­
nácie, mohla by ť uzavretá s tým úmyslom, aby podniková kombi ­
nácia poskytovala budúce ekonomické úžitky nadobúdate ľovi 
alebo kombinujúcej sa ú čtovnej jednotke. V takom prípade 
nadobúdaný subjekt alebo jeho bývalí vlastníci pred kombináciou 
pravdepodobne získajú malý alebo žiadny úžitok, s výnimkou 
úžitkov, ktoré získajú ako sú časť kombinovanej ú čtovnej jednotky.  
Účinné vysporiadanie predchádzajúceho vz ťahu medzi nadobúda ­
teľom a nadobúdaným subjektom v podnikovej kombinácii 
[uplatňovanie odseku 52 písm. a)]  
B51 Nadobúdate ľ a nadobúdaný subjekt môžu ma ť vzťah, ktorý existoval 
predtým, ako zamýš ľali realizova ť podnikovú kombináciu, v tomto 
texte nazývaný ako „predchádzajúci vz ťah“. Predchádzajúci vz ťah 
medzi nadobúdate ľom a nadobúdaným subjektom môže by ť zmluvný 
(napríklad predajca a zákazník alebo poskytovate ľ licencie a užívate ľ 
licencie) alebo nezmluvný (napríklad žalujúca a žalovaná strana).  
B52 Ak podniková kombinácia ú činne vysporiada predchádzajúci vz ťah, 
nadobúdate ľ vykáže zisk alebo stratu ocenené týmto spôsobom:  
a) v prípade predchádzajúceho nezmluvného vz ťahu (ako je súdny 
spor), v reálnej hodnote,  
b) v prípade predchádzajúceho zmluvného vz ťahu je to nižšia suma 
z týchto bodov i) a ii):  
i) suma, predstavujúca priaznivý rozdiel zmluvných podmienok 
z pohľadu nadobúdate ľa, v porovnaní s podmienkami aktuál ­
nych trhových transakcií pre rovnaké alebo podobné položky. 
(Nepriaznivá zmluva je zmluva, ktorá je nepriaznivá vzh ľadom 
na aktuálne trhové podmienky. Nie je ňou nevyhnutne nevý ­
hodná zmluva, v ktorej nevyhnutné náklady na splnenie povin ­
ností pod ľa zmluvy prevyšujú ekonomické úžitky, ktoré sa 
majú pod ľa očakávania prija ť v súlade so zmluvou),  
ii) suma akejko ľvek stanovenej zmluvnej podmienky vysporia ­
dania, dostupnej protistrane, pre ktorú je zmluva nepriaznivá.  
Ak je suma bodu ii) nižšia suma bodu i), rozdiel sa zahrnie ako 
súčasť zaúčtovania podnikovej kombinácie.  
Vykázaná suma zisku alebo straty môže čiastočne závisie ť od toho, či 
nadobúdate ľ predtým vykázal súvisiaci majetok alebo záväzok 
a vykázaný zisk alebo vykázaná strata by sa tak mohli líši ť od 
sumy vypo čítanej na základe uplat ňovania prv uvedených požiada ­
viek.  
B53 Predchádzajúcim vz ťahom môže by ť zmluva, ktorú nadobúdate ľ 
vykazuje ako znovunadobudnuté právo. Ak zmluva zah ŕňa 
podmienky, ktoré sú priaznivé alebo nepriaznivé v porovnaní 
s oceňovaním aktuálnych trhových transakcií s rovnakými alebo 
podobnými položkami, nadobúdate ľ vykáže zisk alebo stratu 
z účinného vysporiadania zmluvy, ur čený alebo ur čenú v súlade 
s odsekom B52, oddelene od podnikovej kombinácie.  
Dohody o podmienených platbách zamestnancom alebo predáva ­
júcim akcionárom (uplat ňovanie odseku 52 písm. b)  
B54 To, či sú dohody o podmienených platbách zamestnancom alebo pred ­
ávajúcim akcionárom podmieneným plnením alebo sú osobitnými transakciami, závisí od povahy týchto dohôd. Pochopenie dôvodov, prečo dohoda o nadobudnutí zah ŕňa ustanovenie o podmienených 
platbách, kto dal podnet na uzavretie dohody a kedy strany uzavreli 
zmluvu, môže pomôc ť pri posudzovaní povahy dohody.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 633
 
B55 Ak nie je jednozna čné, či dohoda o podmienených platbách zamest ­
nancom alebo predávajúcim akcionárom je sú časťou výmeny za 
nadobúdaný subjekt, alebo či ide o transakciu, ktorá nie je sú časťou 
podnikovej kombinácie, nadobúdate ľ by mal zvažova ť tieto indiká ­
tory:  
a) Pokračujúci zamestnanecký pomer  – podmienky pokra čujúceho 
zamestnaneckého pomeru predávajúcich akcionárov, ktorí sa stávajú k ľúčovými zamestnancami, by mohli predstavova ť indi­
kátor podstaty dohody o podmienenom plnení. Relevantné 
podmienky pokra čujúceho zamestnaneckého pomeru môžu by ť 
zahrnuté v zamestnaneckej zmluve, zmluve o nadobudnutí alebo v niektorých ďalších dokumentoch. Dohoda o podmienenom 
plnení, v rámci ktorej platby automaticky prepadnú v prípade 
ukončenia zamestnaneckého pomeru, predstavuje odme ňovanie za 
služby po kombinácii. Dohody, v rámci ktorých nie sú podmienené platby ovplyvnené ukon čením zamestnaneckého pomeru, môžu 
naznačovať, že podmienené platby sú skôr dodato čným plnením, 
než odme ňovaním.
 
b) Trvanie pokra čujúceho zamestnaneckého pomeru  – ak sa požado ­
vaná doba zamestnaneckého pomeru zhoduje s dobou podmiene ­
ných platieb alebo je dlhšia, táto skuto čnosť môže nazna čovať, že 
podmienené platby sú v podstate odme ňovaním.  
c) Úroveň odmeňovania  – situácie, pri ktorých je odme ňovanie 
zamestnanca, iné ako podmienené platby, na primeranej úrovni v porovnaní s ostatnými k ľúčovými zamestnancami kombinovanej 
účtovnej jednotky, môžu nazna čovať, že podmienené platby sú 
skôr dodato čným plnením, než odme ňovaním.
 
d) Prírastkové platby zamestnancom  – ak predávajúci akcionári, ktorí 
sa nestanú zamestnancami, získajú nižšie podmienené platby 
v prepočte na jednu akciu ako získajú predávajúci akcionári, 
ktorí sa stanú zamestnancami kombinovanej ú čtovnej jednotky, 
táto skuto čnosť môže nazna čovať, že prírastková suma podmiene ­
ných platieb predávajúcim akcionárom, ktorí sa stanú zamestnan ­
cami, je odme ňovaním.  
e) Počet vlastnených akcií  – relatívny po čet akcií vlastnených pred ­
ávajúcimi akcionármi, ktorí zostávajú k ľúčovými zamestnancami, 
by mohol by ť indikátorom podstaty dohody o podmienených plat ­
bách. Napríklad skuto čnosť, keď predávajúci akcionári, ktorí vlast ­
nili reálne všetky akcie nadobúdaného subjektu, pokra čujú ako 
kľúčoví zamestnanci, môže nazna čovať, že dohoda je v podstate 
dohodou o podieloch v zisku zameranou na poskytovanie odmien 
za služby po kombinácii. Alternatívne skuto čnosť, keď by pred­
ávajúci akcionári, ktorí pokra čujú ako k ľúčoví zamestnanci, vlast ­
nili iba malý po čet akcií nadobúdaného subjektu a všetci pred ­
ávajúci akcionári by získali rovnakú sumu podmieneného plnenia 
v prepočte na jednu akciu, môže nazna čovať, že podmienené 
platby predstavujú dodato čné plnenie. Do úvahy by sa mali zobra ť 
aj vlastnícke podiely vlastnené stranami spriaznenými s akcionármi, ktorí pokra čujú ako k ľúčoví zamestnanci, ako sú 
rodinní príslušníci.
 
f) Prepojenie s oce ňovaním  – ak je prvé plnenie, ktorého prevod sa 
uskutočnil k dátumu nadobudnutia, založené na spodnej hranici 
rozpätia ocenenia nadobúdaného subjektu a vzorec na výpo čet 
podmienených platieb súvisí s týmto oce ňovacím prístupom, táto 
skutočnosť môže nazna čovať, že podmienené platby predstavujú 
dodatočné plnenie. Alternatívne skuto čnosť, keď vzorec na 
výpočet podmienených platieb je konzistentný 
s predchádzajúcimi dohodami o podieloch v zisku, môže nazna ­ 
čovať, že podstatou dohody je poskytova ť odmeňovanie.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 634
 
g) Vzorec na výpo čet plnenia  – vzorec použitý na výpo čet podmie ­
nenej platby môže by ť pomôckou pri posudzovaní podstaty 
dohody. Napríklad skuto čnosť, keď sa podmienená platba stano ­
vuje na základe viacerých ziskov, môže nazna čovať, že povinnos ť 
je podmieneným plnením v rámci podnikovej kombinácie a že 
úlohou vzorca je ur čiť alebo overi ť reálnu hodnotu nadobúdaného 
subjektu. Na rozdiel od toho podmienená platba, ktorá je stano ­
veným percentuálny podielom zo ziskov, by mohla nazna čovať, že 
povinnosť voči zamestnancom predstavuje dohodu o podieloch 
v zisku s cie ľom odme ňovať zamestnancov za poskytnuté služby.  
h) Iné dohody a záležitosti  – podmienky iných dohôd s predávajúcimi 
akcionármi (ako sú dohody o nesú ťažení, vykonávate ľské zmluvy, 
poradenské zmluvy a zmluvy o prenájme nehnute ľností) a prístup 
k podmieneným platbám z h ľadiska daní z príjmov môžu nazna ­ 
čovať, že podmienené platby sú priradite ľné k niečomu inému ako 
k plneniu za nadobúdaný subjekt. Napríklad v súvislosti s nadobudnutím by nadobúdate ľ mohol uzavrie ť dohodu 
o lízingu nehnute ľnosti s významným predávajúcim akcionárom. 
Ak sú lízingové splátky uvedené v lízingovej zmluve stanovené výrazne pod trhovou úrov ňou, niektoré alebo všetky podmienené 
platby prenajímate ľovi (predávajúcemu akcionárovi) požadované 
osobitnou dohodou za podmienené platby by mohli by ť 
v podstate platbami za používanie prenajímanej nehnute ľnosti, 
ktoré by mal nadobúdate ľ vo svojej ú čtovnej závierke po kombi ­
nácii vykazova ť samostatne. Ak sa na rozdiel od toho v lízingovej 
zmluve konkretizujú lízingové splátky za prenajímanú nehnute ľ­
nosť, ktoré sú konzistentné s trhovými podmienkami, dohoda 
o podmienených platbách predávajúcemu akcionárovi môže pred ­
stavovať podmienené plnenie v rámci podnikovej kombinácie.
 
Prísľuby nadobúdate ľa na platby formou akcií vymenené za 
prísľuby držané zamestnancami nadobúdaného subjektu [uplat ­ 
ňovanie odseku 52 písm. b)]  
B56 Nadobúdate ľ môže vymeni ť svoje prís ľuby platieb formou akcií 
(nahradzujúce prís ľuby) za prís ľuby vlastnené zamestnancami nadobú ­
daného subjektu. Výmeny opcií na akcie alebo iných prís ľubov 
platieb formou akcií v spojení s podnikovou kombináciou sa ú čtujú 
ako úpravy platieb formou akcií v súlade s IFRS 2  Platby na základe 
podielov . Ak je nadobúdate ľ povinný nahradi ť prísľuby nadobúda ­
ného subjektu, celá hodnota, alebo časť hodnoty trhového ocenenia 
prísľubov nadobúdate ľa na výmenu, sa zahrnie do ocenenia plnenia, 
ktorého prevod sa uskuto čnil v rámci podnikovej kombinácie. 
Nadobúdate ľ je povinný nahradi ť prísľuby nadobúdaného subjektu, 
ak nadobúdaný subjekt alebo jeho zamestnanci majú schopnos ť 
vynútiť si náhradu. Na ú čely uplatnenia tejto požiadavky je nadobú ­
dateľ napríklad povinný nahradi ť prísľuby nadobúdaného subjektu, ak 
sa náhrada požaduje:  
a) podmienkami zmluvy o nadobudnutí,  
b) podmienkami prís ľubov nadobúdaného subjektu alebo  
c) uplatnite ľnými zákonmi alebo právnymi predpismi.  
V niektorých situáciách môže platnos ť prísľubov nadobúdaného 
subjektu uplynú ť v dôsledku podnikovej kombinácie. Ak nadobúdate ľ 
nahradí tieto prís ľuby napriek tomu, že nie je povinný tak urobi ť, celá 
hodnota trhového ocenenia nahradzujúcich prís ľubov sa v ú čtovnej 
závierke po kombinácii vykáže ako náklady na odme ňovanie. 
Znamená to, že žiadna časť hodnoty trhového ocenenia týchto 
prísľubov sa nezahrnie do ocenenia plnenia, ktoré sa uskuto čnilo 
v rámci podnikovej kombinácie.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 635
 
B57 Na ur čenie pomernej časti prísľubu, ktorá je sú časťou prevedeného 
plnenia za nadobúdaný subjekt a pomernej časti, ktorá je odmenou za 
služby po kombinácii, oce ňuje nadobúdate ľ tak poskytnuté nahradzu ­
júce prís ľuby, ako aj prís ľuby nadobúdaného subjektu k dátumu 
nadobudnutia v súlade s IFRS 2. Pomerná časť hodnoty trhového 
ocenenia nahradzujúceho prís ľubu, ktorá je sú časťou prevedeného 
plnenia výmenou za nadobúdaný subjekt, sa rovná pomernej časti 
prísľubu nadobúdaného subjektu, ktorá je priradite ľná službe pred 
kombináciou.  
B58 Pomerná časť nahradzujúceho prís ľubu priradite ľná službe pred 
kombináciou je trhovým ocenením prís ľubu nadobúdaného subjektu, 
vynásobeného pomerom pomernej časti obdobia nároku k vä čšiemu 
z celkových období nároku alebo k pôvodnému obdobiu nároku vz ťa­
hujúceho sa na prís ľub nadobúdaného subjektu. Obdobie nároku je 
obdobie, po čas ktorého sa majú splni ť všetky podmienky nároku. 
Podmienky obdobia nároku sú vymedzené v IFRS 2.  
B59 Pomerná časť nenárokovate ľného nahradzujúceho prís ľubu priradi ­
teľná k službe pred kombináciou a preto vykázaná ako náklady na 
odmeňovanie v ú čtovnej závierke po kombinácii sa rovná celkovej 
hodnote trhového ocenenia nahradzujúceho prís ľubu, po odpo čítaní 
sumy priradenej k službe pred kombináciou. Nadobúdate ľ preto 
priradí každý prebytok trhového ocenenia nahradzujúceho prís ľubu 
nad trhovým ocenením prís ľubu nadobúdaného subjektu k službe po 
kombinácii a tento prebytok vykáže v ú čtovnej závierke po kombi ­
nácii ako náklady na odme ňovanie. Nadobúdate ľ priradí pomernú časť 
nahradzujúceho prís ľubu k službe po kombinácii, ak požaduje službu 
po kombinácii, bez oh ľadu na to, či zamestnanci poskytli pred 
dátumom nadobudnutia celú službu požadovanú na vznik ich nároku na prísľuby nadobúdaného subjektu.
 
B60 Pomerná časť nenárokovate ľného nahradzujúceho prís ľubu priradi ­
teľná k službe pred kombináciou, ako aj pomerná časť priradite ľná 
k službe po kombinácii, odzrkad ľuje najlepší dostupný odhad po čtu 
nahradzujúcich prís ľubov, na ktoré sa o čakáva vznik nároku. Naprí ­
klad v prípade, ke ď trhové ocenenie pomernej časti nahradzujúceho 
prísľubu, ktorú je možné priradi ť k službe pred kombináciou, je 100 
CU a nadobúdate ľ očakáva, že iba na 95 percent prís ľubov vznikne 
nárok, suma obsiahnutá v plnení, ktorého prevod sa uskuto čnil 
v rámci podnikovej kombinácie je 95 CU. Zmeny odhadovaného počtu nahradzujúcich prís ľubov, na ktorý sa o čakáva vznik nároku, 
sú premietnuté do nákladov na odme ňovanie za obdobia, po čas 
ktorých vzniknú zmeny alebo prepadnutia (nie ako úpravy plnenia, 
ktorého prevod sa uskuto čnil v rámci podnikovej kombinácie). 
Podobne sa vplyvy iných udalostí, ako sú úpravy alebo kone čný 
výsledok prís ľubov s podmienkami vz ťahujúcimi sa na výkonnos ť 
so vznikom po dátume nadobudnutia, pri ur čovaní nákladov na odme ­ 
ňovanie za obdobie, v ktorom vznikne udalos ť, zaúčtujú v súlade 
s IFRS 2.
 
B61 Rovnaké požiadavky na ur čovanie pomerných častí nahradzujúceho 
prísľubu, ktorú je možné priradi ť k službe pred kombináciou 
a službe po kombinácii, sa uplat ňujú bez oh ľadu na to, či je nahra ­
dzujúci prís ľub klasifikovaný ako záväzok alebo ako nástroj vlastného 
imania v súlade s ustanoveniami IFRS 2. Všetky zmeny trhového ocenenia prís ľubov klasifikovaných ako záväzky po dátume nadobud ­
nutia a príslušné vplyvy dane z príjmov sa vykazujú v ú čtovnej 
závierke nadobúdate ľa po nadobudnutí v období (obdobiach), 
v ktorom (ktorých) zmeny vzniknú.
 ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 636
 
B62 Vplyvy dane z príjmov vz ťahujúce sa na nahradzujúce prís ľuby 
platieb formou akcií sa vykazujú v súlade s ustanoveniami IAS 12  
Dane z príjmov . 
INÉ IFRS, V KTORÝCH SA POSKYTUJE NÁVOD NA 
NÁSLEDNÉ OCE ŇOVANIE A Ú ČTOVANIE (UPLAT ŇOVANIE 
ODSEKU 54)  
B63 Medzi príklady iných IFRS, v ktorých sa poskytuje návod na následné 
oceňovanie a ú čtovanie nadobudnutého majetku a prevzatých alebo 
vzniknutých záväzkov v rámci podnikovej kombinácie, patria tieto:  
a) IAS 38 predpisuje ú čtovanie identifikovate ľného nehmotného 
majetku nadobudnutého v podnikovej kombinácii. Nadobúdate ľ 
oceňuje goodwill v sume vykázanej k dátumu nadobudnutia, 
zníženej o všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty. 
V IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  sa predpisuje ú čtovanie strát 
zo zníženia hodnoty.  
b) V IFRS 4  Poistné zmluvy  sa poskytuje návod na následné ú čto­
vanie poistnej zmluvy nadobudnutej v podnikovej kombinácii.  
c) V IAS 12 sa predpisuje následné ú čtovanie odložených da ňových 
pohľadávok (vrátane nevykázaných odložených da ňových poh ľa­
dávok) a záväzkov nadobudnutých v podnikovej kombinácii.  
d) V IFRS 2 sa poskytuje návod na následné oce ňovanie a ú čtovanie 
pomernej časti nahradzujúcich prís ľubov platieb formou akcií 
vydaných nadobúdate ľom, ktorú je možné priradi ť k budúcim 
službám zamestnancov.  
e) V IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre 
medzinárodné ú čtovné štandardy v roku 2008) sa poskytuje 
návod na ú čtovanie zmien vlastníckych podielov materskej spolo č­
nosti v dcérskej spolo čnosti po dosiahnutí ovládania.  
ZVEREJNENIA (UPLAT ŇOVANIE ODSEKOV 59 A 61)  
B64 Na splnenie cie ľa uvedeného v odseku 59 nadobúdate ľ zverejní tieto 
informácie o každej podnikovej kombinácii, ku ktorej došlo 
v priebehu obdobia vykazovania:  
a) názov a opis nadobúdaného subjektu,  
b) dátum nadobudnutia,  
c) percentuálna časť nadobudnutých podielov s hlasovacím právom,  
d) primárne dôvody na podnikovú kombináciu a opis spôsobu, akým 
nadobúdate ľ ovládol nadobúdaný subjekt.  
e) kvalitatívny opis faktorov, na základe ktorých sa vykázal good ­
will, ako sú o čakávané synergie z kombinácie činností nadobúda ­
ného subjektu a nadobúdate ľa, nehmotný majetok, ktorý nesp ĺňa 
kritériá na samostatné vykázanie, alebo iné faktory,  
f) reálnu hodnotu celkového prevedeného plnenia k dátumu 
nadobudnutia a reálnu hodnotu každej hlavnej triedy plnenia k dátumu nadobudnutia, ako napríklad:
 
i) peniaze;  
ii) ostatný hmotný a nehmotný majetok vrátane podniku alebo 
dcérskej spolo čnosti nadobúdate ľa; ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 637
 
iii) prevzaté záväzky, napríklad záväzky z podmienenej platby; a  
iv) podiely na vlastnom imaní nadobúdate ľa vrátane po čtu emito­
vaných alebo emitovate ľných nástrojov alebo podielov 
a metóda ur čovania reálnej hodnoty týchto nástrojov alebo 
podielov;  
g) v prípade dohôd o plnení a majetku z odškodnenia:  
i) sumu vykázanú k dátumu nadobudnutia;  
ii) opis dohody a základ na ur čovanie výšky platby; a  
iii) odhad rozsahu výstupov (nediskontovaných), alebo v prípade, 
že sa rozsah nedá odhadnú ť, túto skuto čnosť a dôvody, pre čo 
sa rozsah nedá odhadnú ť. Ak maximálna výška platby nie je 
obmedzená, nadobúdate ľ zverejní túto skuto čnosť. 
h) V prípade nadobudnutých poh ľadávok:  
i) reálnu hodnotu poh ľadávok;  
ii) brutto sumy zmluvných poh ľadávok; a  
iii) najlepší odhad zmluvných pe ňažných tokov, ktorých získanie 
sa neočakáva k dátumu nadobudnutia.  
Zverejnenia sa poskytnú pod ľa každej hlavnej triedy poh ľadávok, 
ako sú úvery, priame finan čné lízingy a všetky ostatné triedy 
pohľadávok;  
i) sumy vykázané k dátumu nadobudnutia pre každú hlavnú triedu 
nadobudnutého majetku a prevzatých záväzkov,  
j) pre každý podmienený záväzok, vykázaný v súlade s odsekom 23, 
informácie požadované odsekom 85 IAS 37  Rezervy, podmienené 
záväzky a podmienené aktíva . V prípade, že nie je vykázaný 
podmienený záväzok z dôvodu, že jeho reálnu hodnotu nie je 
možné spo ľahlivo oceni ť, nadobúdate ľ vykáže:  
i) informácie požadované odsekom 86 IAS 37; a  
ii) dôvody, pre čo sa záväzok nedá spo ľahlivo oceni ť. 
k) celkovú sumu goodwillu, ktorý sa o čakáva, že bude odpo čítateľný 
na daňové účely, 
l) pre transakcie, ktoré sú vykázané samostatne od nadobudnutia 
majetku a prevzatia záväzkov v podnikovej kombinácii, v súlade 
s odsekom 51:  
i) opis každej transakcie;  
ii) spôsob, akým nadobúdate ľ zaúčtoval každú transakciu;  
iii) sumy vykázané pre každú transakciu a riadkovú položku 
v účtovnej závierke, v ktorej je vykázaná každá suma; a  
iv) ak je transakcia ú činným vysporiadaním predchádzajúceho 
vzťahu, metódu použitú na ur čenie sumy vysporiadania;  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 638
 
m) zverejnenie samostatne vykázaných transakcií požadovaných 
v písmene l) zah ŕňa sumu nákladov súvisiacich s nadobudnutím 
a samostatne zah ŕňa sumu týchto nákladov vykázaných ako 
náklad a riadkovú položku alebo položky vo výkaze komplexného výsledku, v ktorom sú tieto sumy vykázané. Zverejní sa aj suma 
všetkých nákladov na emisiu, ktoré sa nevykázali ako náklad, 
a spôsob, akým boli vykázané,
 
n) v prípade výhodnej kúpy (pozri odseky 34 až 36):  
i) sumu každého zisku vykázaného v súlade s odsekom 34 
a riadkovú položku vo výkaze komplexného výsledku, 
v ktorej sa tento zisk vykázal; a  
ii) opis dôvodov, pre čo bol výsledkom transakcie zisk;  
o) pre každú podnikovú transakciu, v rámci ktorej vlastní nadobú ­
dateľ k dátumu nadobudnutia menej ako 100 percent podielov na 
vlastnom imaní v nadobúdanom subjekte:  
i) sumu nekontrolného podielu v nadobúdanom subjekte vykáza ­
ného k dátumu nadobudnutia a základ na ocenenie touto sumou; a
 
ii) pre každý nekontrolný podiel v nadobúdanom subjekte 
ocenený reálnou hodnotou, techniky oce ňovania a k ľúčové 
vstupy modelu, použité pri ur čovaní tejto hodnoty.  
p) pre podnikovú kombináciu uskuto čnenú vo fázach:  
i) reálnu hodnotu podielov na vlastnom imaní nadobúdate ľa 
k dátumu nadobudnutia, držaných bezprostredne pred 
dátumom nadobudnutia; a  
ii) sumu všetkých ziskov a strát vykázaných v dôsledku opätov ­
ného ocenenia podielu na vlastnom imaní nadobúdaného subjektu, vlastneného nadobúdate ľom pred podnikovou kombi ­
náciou, reálnou hodnotou (pozri odsek 42) a riadkovú položku 
vo výkaze komplexného výsledku, v rámci ktorej sú vykázané 
tento zisk alebo strata;
 
q) tieto informácie:  
i) sumy výnosov a zisku alebo straty nadobúdaného subjektu od 
dátumu nadobudnutia zahrnuté v konsolidovanom výkaze 
komplexného výsledku za obdobie vykazovania; a  
ii) výnosy a zisk alebo stratu kombinovanej ú čtovnej jednotky za 
bežné obdobie vykazovania tak, ako keby dátum nadobudnutia všetkých podnikových kombinácií uskuto čnených po čas roka 
predstavoval za čiatok ročného obdobia vykazovania.
 
Ak je zverejnenie akejko ľvek informácie požadovanej týmto 
odsekom nevykonate ľné, nadobúdate ľ zverejní túto skuto čnosť 
a vysvetlí, pre čo je zverejnenie nevykonate ľné. V tomto IFRS 
sa používa pojem „nevykonate ľný“ s rovnakým významom ako 
v IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby . 
B65 Nadobúdate ľ zverejní pre jednotlivo nevýznamné podnikové kombi ­
nácie uskuto čnené počas obdobia vykazovania, ktoré sú spolo čne 
významné, súhrnné informácie požadované odsekom B64 písm. e) 
až q).  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 639
 
B66 Ak je dátum nadobudnutia podnikovej kombinácie po konci obdobia 
vykazovania, ale pred schválením ú čtovnej závierky na zverejnenie, 
nadobúdate ľ zverejní informácie požadované odsekom B64, 
s výnimkou prípadov, ke ď je prvotné ú čtovanie podnikovej kombi ­
nácie v čase schválenia ú čtovnej závierky na zverejnenie neúplné. 
V takej situácii nadobúdate ľ opíše, ktoré zverejnenia by sa nemohli 
uskutočniť a dôvody, pre čo sa nemôžu uskuto čniť. 
B67 Na splnenie cie ľa uvedeného v odseku 61 nadobúdate ľ zverejní tieto 
informácie o každej významnej podnikovej kombinácii alebo v súhrne o jednotlivo nevýznamných podnikových kombináciách, ktoré sú spoločne významné:
 
a) ak je prvotné zaú čtovanie konkrétneho majetku, záväzkov, nekon ­
trolných podielov alebo položiek plnenia v rámci podnikovej kombinácie neúplné (pozri odsek 45) a sumy vykázané 
v účtovnej závierke pre podnikovú kombináciu sú preto ur čené 
iba predbežne:
 
i) dôvody, pre čo je prvotné zaú čtovanie podnikovej kombinácie 
neúplné;  
ii) majetok, záväzky, podiely na vlastnom imaní alebo položky 
plnenia, v prípade ktorých je prvotné zaú čtovanie neúplné; a  
iii) povaha a suma všetkých úprav vz ťahujúcich sa na obdobie 
oceňovania, vykázaných po čas obdobia vykazovania v súlade 
s odsekom 49;  
b) pri každom období vykazovania po dátume nadobudnutia do 
dátumu, ke ď účtovná jednotka majetok z podmieneného plnenia 
prevezme, predá, alebo iným spôsobom stratí na ň právo, alebo 
kým účtovná jednotka vysporiada záväzok z podmieneného 
plnenia alebo kým sa záväzok zruší alebo vysporiada:  
i) všetky zmeny vykazovaných súm vrátane všetkých rozdielov 
vzniknutých pri vysporiadaní;  
ii) všetky zmeny rozsahu výstupov (nediskontovaných) a dôvody 
týchto zmien; a  
iii) techniky oce ňovania a k ľúčové vstupy modelu použité na 
ocenenie podmieneného plnenia;  
c) pri podmienených záväzkoch vykázaných v rámci podnikovej 
kombinácie nadobúdate ľ zverejní pri každej triede rezerv infor ­
mácie požadované odsekmi 84 a 85 IAS 37;  
d) porovnanie ú čtovnej hodnoty goodwillu na za čiatku a na konci 
obdobia vykazovania, samostatne zobrazujúc:  
i) brutto sumu a akumulované straty zo zníženia hodnoty na 
začiatku obdobia vykazovania;  
ii) dodato čný goodwill vykázaný po čas obdobia vykazovania, 
s výnimkou goodwillu obsiahnutého v skupine na vyradenie, ktorá k dátumu nadobudnutia sp ĺňa kritériá na jej klasifikáciu 
ako držanej na predaj v súlade s IFRS 5  Dlhodobý majetok 
držaný na predaj a ukon čené činnosti ;
 
iii) úpravy vyplývajúce z následného vykázania odložených 
daňových poh ľadávok po čas obdobia vykazovania v súlade 
s odsekom 67;  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 640
 
iv) goodwill zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej 
ako držanej na predaj v súlade s IFRS 5 a goodwill, ktorého 
vykazovanie sa po čas obdobia vykazovania ukon čilo bez 
toho, aby bol predtým zahrnutý do skupiny na vyradenie klasifikovanej ako držanej na predaj;
 
v) straty zo zníženia hodnoty vykázané po čas obdobia vykazo ­
vania v súlade so štandardom IAS 36. (IAS 36 požaduje vykazovanie informácií o spätne získate ľnej sume a znížení 
hodnoty goodwillu navyše k tejto požiadavke.);
 
vi) čisté kurzové rozdiely vzniknuté po čas obdobia vykazovania 
v súlade so štandardom IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích 
mien ; 
vii) všetky ostatné zmeny ú čtovnej hodnoty po čas obdobia vyka ­
zovania;  
viii) brutto sumu a akumulované straty zo zníženia hodnoty ku 
koncu obdobia vykazovania;  
e) sumu a vysvetlenie zisku alebo straty vykázanej za bežné obdobie 
vykazovania, ktorá:  
i) sa týka identifikovate ľného nadobudnutého majetku alebo 
prevzatých záväzkov v rámci podnikovej kombinácie, ktorá 
sa uskuto čnila v bežnom alebo v predchádzajúcich obdobiach 
vykazovania; a  
ii) má takú ve ľkosť, povahu alebo vplyv, že zverejnenie je rele ­
vantné na porozumenie ú čtovných výkazov kombinovanej 
účtovnej jednotky.  
PRECHODNÉ USTANOVENIA PRE PODNIKOVÉ KOMBINÁCIE 
ZAHŔŇAJÚCE IBA PODIELOVÉ ZDRUŽENIA ALEBO ZDRU ­ 
ŽENIA VÝLU ČNE PROSTREDNÍCTVOM ZMLUVY (UPLAT ŇO­
VANIE ODSEKU 66)  
B68 V odseku 64 sa ustanovuje, že tento IFRS sa uplatní prospektívne na 
podnikové kombinácie, ktorých dátumom nadobudnutia je za čiatok 
prvého ro čného obdobia vykazovania, pri čom toto obdobie sa za čína 
1. júla 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa skoršie uplat ňovanie. Ú čtovná 
jednotka však uplatní tento IFRS iba na za čiatku ročného obdobia 
vykazovania, ktoré sa za čína 30. júna 2007 alebo neskôr. Ak ú čtovná 
jednotka uplatní tento IFRS pred jeho dátumom ú činnosti, zverejní 
túto skuto čnosť a súčasne uplatní IAS 27 (v znení zmien 
a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy 
v roku 2008).  
B69 Požiadavka, aby sa tento IFRS uplat ňoval prospektívne, má na podni ­
kové kombinácie zah ŕňajúce iba podielové združenia alebo združenia 
výlučne prostredníctvom zmluvy, ak sa dátum nadobudnutia tejto 
podnikovej kombinácie za čína pred uplat ňovaním tohto IFRS, tento 
vplyv:  
a) Klasifikácia  – účtovná jednotka pokra čuje v klasifikácii predchá ­
dzajúcej podnikovej kombinácie v súlade s predchádzajúcou 
účtovnou politikou ú čtovnej jednotky pre takéto kombinácie.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 641
 
b) Predtým vykázaný goodwill  – na začiatku prvého ro čného účtov­
ného obdobia, v ktorom sa uplatní tento IFRS, ú čtovnou hodnotou 
goodwillu vzniknutého z predchádzajúcej podnikovej kombinácie je jeho ú čtovná hodnota k tomuto dátumu v súlade 
s predchádzajúcou ú čtovnou politikou ú čtovnej jednotky. Pri ur čo­
vaní tejto sumy ú čtovná jednotka eliminuje ú čtovnú hodnotu 
prípadnej akumulovanej amortizácie tohto goodwillu a príslušné zníženie goodwillu. Žiadne iné úpravy ú čtovnej hodnoty goodwillu 
sa nevykonávajú.
 
c) Goodwill, predtým vykázaný formou odpo čítania od vlastného 
imania  – predchádzajúca ú čtovná politika ú čtovnej jednotky 
môže ma ť za následok vykázanie goodwillu vzniknutého 
z predchádzajúcej podnikovej kombinácie formou odpo čítania od 
vlastného imania. V takej situácii táto jednotka nevykáže tento 
goodwill ako majetok na za čiatku prvého ro čného účtovného 
obdobia, v ktorom sa uplatní tento IFRS. Navyše ú čtovná jednotka 
nevykáže v zisku alebo strate žiadnu časť tohto goodwillu, ak 
vyradí celý podnik, ktorého sa goodwill týka, alebo jeho časť, 
alebo ak dôjde k zníženiu hodnoty pe ňazotvornej jednotky, ktorej 
sa goodwill týka.  
d) Následné ú čtovanie goodwillu  – od za čiatku prvého ro čného 
obdobia, v ktorom sa tento uplatní IFRS, ú čtovná jednotka ukon čí 
amortizáciu goodwillu vzniknutého z predchádzajúcej podnikovej 
kombinácie a testuje goodwill na zníženie hodnoty v súlade s IAS 36.
 
e) Predtým vykázaný negatívny goodwill  – účtovná jednotka, ktorá 
účtovala predchádzajúcu podnikovú kombináciu uplatnením 
metódy kúpy, mohla vykáza ť výnosy budúcich období vz ťahujúce 
sa na prebytok jeho podielu na čistej reálnej hodnote identifikova ­
teľného majetku a záväzkov nadobúdaného subjektu nad náklad 
obstarávacou cenou podnikovej kombinácie (niekedy ozna čovaný 
ako negatívny goodwill). V takomto prípade ú čtovná jednotka 
ukončí vykazovanie ú čtovnej hodnoty týchto výnosov budúcich 
období na za čiatku prvého ro čného obdobia, v ktorom sa po prvý ­
krát uplatní tento IFRS, s príslušnou úpravou po čiatočného stavu 
nerozdeleného zisku k tomuto dátumu.  ▼M12  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 642
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 4  
Poistné zmluvy  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je stanovi ť finančné vykazovanie  poistných 
zmlúv  účtovnou jednotkou, ktorá takéto zmluvy vydáva (v tomto štan ­
darde sa takáto ú čtovná jednotka ozna čuje ako  poisťovateľ) dovtedy, 
kým Rada nedokon čí druhú etapu projektu zameraného na poistné 
zmluvy. V tomto štandarde sa vyžaduje najmä:  
a) obmedzené vylepšenia ú čtovania poistných zmlúv pois ťovateľmi; 
b) zverejnenie, v ktorom sa identifikujú a vysvet ľujú sumy v ú čtovnej 
závierke pois ťovateľa vyplývajúce z poistných zmlúv, a ktoré 
pomôže užívate ľom účtovnej závierky pochopi ť výšku, na časo­
vanie a neistotu budúcich pe ňažných tokov vyplývajúcich 
z poistných zmlúv.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na:  
a) poistné zmluvy (vrátane  zmlúv o zaistení ), ktoré vydáva a na 
zmluvy o zaistení, ktoré má v držbe;  
b) finančné nástroje, ktoré emituje s  prvkom volite ľnosti plnenia  
(pozri odsek 35). V IFRS 7  Finančné nástroje: zverejnenia  sa 
vyžaduje poskytovanie informácií o finan čných nástrojoch vrátane 
finančných nástrojov, ktoré takéto prvky obsahujú.  
3. Tento štandard sa nezaoberá inými aspektmi ú čtovania pois ťovateľov, 
akými sú napríklad ú čtovanie o finan čných aktívach v držbe pois ťo­
vateľov a finan čných záväzkov emitovaných pois ťovateľmi (pozri IAS 
32 Finančné nástroje: prezentácia,  IAS 39  Finančné nástroje: vyka ­
zovanie a oce ňovanie  a IFRS 7), s výnimkou prechodných ustanovení 
uvedených v odseku 45.  
4. Ú čtovná jednotka neuplat ňuje tento štandard na:  
a) produktové záruky priamo vydávané výrobcom, predajcom alebo 
maloobchodníkom (pozri IAS 18  Výnosy  a IAS 37  Rezervy, 
podmienené záväzky a podmienené aktíva ); 
b) aktíva a záväzky zamestnávate ľa v rámci programu zamestnanec ­
kých požitkov (pozri IAS 19  Zamestnanecké požitky  a IFRS 2  
Platby na základe podielov ) a na záväzky v rámci penzijných 
programov vykazované v penzijných programoch so stanovenými požitkami (pozri IAS 26  Účtovanie a vykazovanie penzijných 
programov );
 
c) zmluvné práva alebo zmluvné povinnosti, ktoré sú podmienené 
budúcim používaním, alebo právom na používanie nefinan čnej 
položky (napríklad ide o niektoré licen čné poplatky, tantiémy, 
podmienené lízingové platby a podobné položky), ako aj na rezi ­
duálnu hodnotu záruky nájomcu obsiahnutú vo finan čnom lízingu 
(pozri IAS 17  Lízingy , IAS 18  Výnosy  a IAS 38  Nehmotný 
majetok ); ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 643
 
d) zmluvy o finan čných zárukách, pokia ľ ich emitent v minulosti 
otvorene nevyhlásil, že takéto zmluvy o finan čnej záruke považuje 
za poistné zmluvy, a preto použil aj ú čtovníctvo aplikovate ľné na 
poistné zmluvy, v takomto prípade si emitent môže vybra ť, či bude 
pri takýchto zmluvách o finan čných zárukách uplat ňovať IAS 39, 
IAS 32 a IFRS 7 alebo tento štandard. Emitent si môže pri každej 
jednotlivej zmluve zvoli ť štandard, ktorý uplatní, avšak túto vo ľbu 
pre každú zmluvu nie je možné neskôr meni ť; 
e) podmienené plnenia, splatné alebo inkasovate ľné, v rámci podni ­
kovej kombinácie (pozri IFRS 3  Podnikové kombinácie ); 
f) priame poistné zmluvy , ktoré má ú čtovná jednotka v držbe 
(t. j. priame poistné zmluvy, v rámci ktorých ú čtovná jednotka 
vystupuje ako  poistník ). Cedent  však uplat ňuje tento štandard na 
zmluvy o zaistení, ktoré má v držbe.  
5. V tomto štandarde sa v záujme zjednodušenia opisuje každá ú čtovná 
jednotka, ktorá vydáva poistné zmluvy, ako pois ťovateľ, a to bez 
ohľadu na to, či sa emitent považuje za pois ťovateľa z hľadiska práv ­
neho alebo z h ľadiska doh ľadu. 
6. Zmluva o zaistení je typom poistnej zmluvy. Preto sa všetky odkazy 
na poistné zmluvy uvedené v tomto štandarde vz ťahujú aj na zmluvy 
o zaistení.  
Vložené deriváty  
7. V IAS 39 sa ú čtovnej jednotky vyžaduje, aby odde ľovala niektoré 
vložené deriváty od ich hostite ľskej zmluvy, oce ňovala ich  reálnou 
hodnotou  a zahŕňala zmeny ich reálnej hodnoty do hospodárskeho 
výsledku. IAS 39 sa vz ťahuje na deriváty vložené do poistnej zmluvy 
s výnimkou situácie, ak samotný vložený derivát predstavuje poistnú zmluvu.
 
8. Výnimku z požiadavky IAS 39 predstavuje situácia, ke ď poisťovateľ 
nemusí oddeli ť a oceniť reálnou hodnotou opciu poistníka na odkú ­
penie poistnej zmluvy za pevnú sumu (alebo za sumu, ktorá vychádza z pevnej sumy a úrokovej sadzby), a to aj vtedy, ak sa realiza čná cena 
odlišuje od ú čtovnej hodnoty hostite ľského  záväzku z poistenia . Požia­
davka IAS 39 sa však uplat ňuje na predajnú opciu alebo pe ňažnú 
odkupnú opciu vloženú v poistnej zmluve, ak sa odkupná hodnota mení v závislosti od zmeny finan čnej premennej (akou je napríklad 
cena alebo index komodity alebo akcie) alebo nefinan čnej premennej, 
ktorá nie je špecifická pre zmluvnú stranu. Okrem toho sa táto požia ­
davka takisto uplat ňuje v prípade, ak sa schopnos ť držiteľa realizova ť 
predajnú alebo pe ňažnú odkupnú opciu aktivuje zmenou takejto 
premennej veli činy (napríklad v prípade, ak ide o predajnú opciu, 
ktorú možno realizova ť vtedy, ak index akciového trhu dosiahne 
určitú stanovenú úrove ň).
 
9. Odsek 8 sa rovnako vz ťahuje na opcie na odkúpenie finan čného 
nástroja, ktoré obsahujú prvok volite ľnosti plnenia.  
Oddelenie vkladových zložiek  
10. Niektoré poistné zmluvy obsahujú poistnú zložku a  vkladovú zložku . 
V niektorých prípadoch sa od pois ťovateľa vyžaduje alebo sa mu 
umožňuje oddelenie  takýchto zložiek:  
a) oddelenie sa vyžaduje v prípade, ak sú splnené obidve tieto 
podmienky:  
i) poisťovateľ môže oceni ť vkladovú zložku (vrátane akých ­
koľvek vložených odkupných opcií) samostatne (t. j. bez 
ohľadu na poistnú zložku);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 644
 
ii) účtovná politika pois ťovateľa inak nevyžaduje vykazova ť 
všetky povinnosti a práva vyplývajúce z vkladovej zložky;  
b) oddelenie sa povo ľuje, ale nevyžaduje v prípade, ak pois ťovateľ 
môže oceni ť vkladovú zložku samostatne tak ako 
v písmene a) bode i), avšak v jeho ú čtovnej politike sa vyžaduje 
vykazovanie všetkých záväzkov a práv vyplývajúcich z vkladovej zložky bez oh ľadu na to, na akom základe sú tieto práva 
a povinnosti ocenené;
 
c) rozdelenie sa zakazuje v prípade, ak pois ťovateľ nemôže oceni ť 
vkladovú zložku samostatne v súlade s písmenom a) bodom i).  
11. Ďalej sa uvádza príklad situácie, ke ď sa v účtovnej politike pois ťo­
vateľa nevyžaduje vykazovanie všetkých záväzkov vyplývajúcich 
z vkladovej zložky. Cedent prijme od  zaisťovateľa náhradu za 
škody, avšak zmluva zaväzuje cedenta splati ť náhradu v priebehu 
ďalších rokov. Tento záväzok vyplýva z vkladovej zložky. Ak by 
účtovná politika cedenta inak umož ňovala vykazova ť náhradu ako 
výnos bez vykázania výsledného záväzku, vyžaduje sa oddelenie.  
12. Na ú čely oddelenia zmluvy pois ťovateľ: 
a) uplatňuje tento štandard na poistnú zložku;  
b) uplatňuje IAS 39 na vkladovú zložku.  
VYKAZOVANIE A OCE ŇOVANIE  
Dočasné výnimky z niektorých ďalších štandardov IFRS  
13. V odsekoch 10 až 12 IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných 
odhadoch a chyby  sa stanovujú kritériá, ktoré ú čtovná jednotka 
použije pri vývoji ú čtovnej politiky v prípade, ak sa na danú položku 
nevzťahuje žiadny štandard. Pod ľa tohto štandardu však pois ťovateľ 
nemusí uplat ňovať tieto kritériá na svoju ú čtovnú politiku pri:  
a) poistných zmluvách, ktoré vydáva (vrátane súvisiacich obstaráva ­
cích nákladov a príslušného nehmotného majetku, akými sú tie 
uvedené v odsekoch 31 a 32), a  
b) zmluvy o zaistení, ktoré má v držbe.  
14. Bez oh ľadu na uvedené, tento štandard neoslobodzuje pois ťovateľa od 
niektorých dôsledkov kritérií uvedených v odsekoch 10 až 12 IAS 8. Poisťovateľ najmä:
 
a) nevykazuje ako záväzky žiadne rezervy na možné budúce poistné 
plnenia, ak sa takéto plnenia viažu na poistné zmluvy, ktoré k dátumu vykazovania neexistujú (napríklad rezervy na živelné 
pohromy a rezervy na vyrovnanie mimoriadnych rizík);
 
b) vykoná  test primeranosti záväzku , uvedený v odsekoch 15 až 19;  
c) zruší záväzok z poistenia (alebo časť záväzku z poistenia) zo 
svojej súvahy výlu čne v prípade, ak záväzok zanikne – t. j. ak 
sa povinnos ť špecifikovaná v zmluve splní alebo zruší, alebo 
vyprší;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 645
 
d) nevykonáva kompenzáciu:  
i) aktív zo zaistenia  oproti súvisiacim záväzkom z poistenia alebo  
ii) výnosov alebo nákladov zo zmlúv o zaistení oproti nákladom 
alebo výnosom zo súvisiacich poistných zmlúv;  
e) zváži, či nedošlo ku zníženiu hodnoty aktív zo zaistenia (pozri 
odsek 20).  
Test primeranosti záväzku  
15. Pois ťovateľ ku každému dátumu vykazovania zhodnocuje, či sú jeho 
vykazované záväzky z poistných zmlúv primerané, a to pomocou 
súčasných odhadov budúcich pe ňažných tokov v rámci jeho poistných 
zmlúv. Ak sa takýmto hodnotením ukáže, že ú čtovná hodnota 
záväzkov z poistenia (znížená o súvisiace odložené obstarávacie 
náklady a súvisiaci nehmotný majetok, ako je napríklad ten, ktorý 
sa uvádza v odsekoch 31 a 32) je vo svetle odhadovaných budúcich peňažných tokov neprimeraná, celý deficit sa vykáže v hospodárskom 
výsledku.
 
16. Ak pois ťovateľ uplatní test primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa mini­
málne požiadavky, týmto štandardom sa nekladú žiadne ďalšie požia ­
davky. Uvedenými minimálnymi požiadavkami sú:  
a) test zoh ľadňuje súčasné odhady všetkých zmluvných pe ňažných 
tokov, ako aj súvisiacich pe ňažných tokov, akými sú napríklad 
náklady na likvidáciu poistných udalostí, ako aj pe ňažné toky, 
vyplývajúce z vložených opcií a záruk;  
b) ak sa testom preukáže neprimeranos ť záväzku, celý deficit sa 
vykáže v hospodárskom výsledku.  
17. Ak sa v ú čtovnej politike pois ťovateľa nevyžaduje vykonanie testu 
primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa minimálne požiadavky uvedené 
v odseku 16, pois ťovateľ: 
a) stanoví ú čtovnú hodnotu príslušných záväzkov z poistenia (  1 ) 
zníženú o ú čtovnú hodnotu:  
i) akýchko ľvek súvisiacich odložených obstarávacích nákladov a  
ii) akéhoko ľvek súvisiaceho nehmotného majetku, ako napríklad 
toho, ktorý bol nadobudnutý v rámci podnikovej kombinácie 
alebo prevodu portfólia (pozri odseky 31 a 32). Súvisiace 
aktíva zo zaistenia sa však do úvahy neberú, pretože o nich poisťovateľ účtuje osobitne (pozri odsek 20);
 
b) stanoví, či suma uvedená v rámci písmena a) je nižšia ako ú čtovná 
hodnota, ktorá by sa vyžadovala v prípade, ak by relevantné záväzky z poistných zmlúv patrili do rozsahu pôsobnosti 
IAS 37. Ak je táto suma nižšia, pois ťovateľ vykáže celý rozdiel 
v hospodárskom výsledku a zníži ú čtovnú hodnotu súvisiacich 
odložených obstarávacích nákladov alebo súvisiaceho nehmotného majetku, alebo zvýši ú čtovnú hodnotu príslušných poistných 
záväzkov.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 646  
( 1 ) Príslušné záväzky z poistenia sú tie záväzky z poistenia (a súvisiace odložené obstará ­
vacie náklady a súvisiaci nehmotný majetok), pre ktoré sa v ú čtovnej politike pois ťova­
teľa nepožaduje test primeranosti záväzku, ktorý sp ĺňa minimálne požiadavky odseku 16.
 18. Ak test primeranosti záväzku pois ťovateľa spĺňa minimálne požia ­
davky odseku 16, uplat ňuje sa na úrovni agregácie stanovenej 
v takomto teste. Ak test primeranosti záväzku nesp ĺňa takéto mini ­
málne požiadavky, porovnanie uvedené v odseku 17 sa vykonáva na úrovni portfólia zmlúv, na ktoré sa vz ťahujú približne podobné riziká, 
a ktoré sa spravujú spolu ako jedno portfólio.
 
19. V sume uvedenej v odseku 17 písm. b) (t. j. výsledok uplatnenia IAS 
37) sa zoh ľadňujú budúce marže z investícií (pozri odseky 27 až 29) 
výlučne v tom prípade, ak sa tieto marže zoh ľadňujú aj v sume 
uvedenej v odseku 17 písm. a).  
Zníženie hodnoty aktív zo zaistenia  
20. Ak dôjde k zníženiu hodnoty aktív zo zaistenia cedenta, cedent 
príslušne zníži ich ú čtovnú hodnotu a v hospodárskom výsledku 
vykáže stratu zo zníženia hodnoty. K zníženiu hodnoty aktív zo zaistenia dochádza výlu čne vtedy, ak:
 
a) existuje objektívny dôkaz, ako dôsledok udalosti, ku ktorej došlo 
po prvotnom vykázaní aktív zo zaistenia, že cedent nemusí prija ť 
všetky jemu splatné sumy vyplývajúce z podmienok zmluvy, a  
b) takáto udalos ť má spoľahlivo ocenite ľný vplyv na sumy, ktoré 
cedent prijme od zais ťovateľa. 
Zmeny v ú čtovnej politike  
21. Odseky 22 až 30 sa uplat ňujú na zmeny vykonané pois ťovateľom, 
ktorý už uplat ňuje IFRS, ako aj na zmeny vykonané pois ťovateľom, 
ktorý začína používa ť IFRS prvýkrát.  
22. Pois ťovateľ môže zmeni ť svoju účtovnú politiku pre poistné zmluvy 
výlučne vtedy, ak je výsledkom zmien ú čtovná závierka, ktorá je 
relevantnejšia z h ľadiska rozhodovacích potrieb používate ľov a nie 
menej spo ľahlivá, alebo spo ľahlivejšia a nie menej relevantná 
z hľadiska týchto potrieb. Pois ťovateľ zvažuje relevantnos ť 
a spoľahlivosť v súlade s kritériami uvedenými v IAS 8.  
23. S cie ľom dokáza ť opodstatnenos ť zmien ú čtovnej politiky pri poist ­
ných zmluvách pois ťovateľ preukazuje, že zmenou sa jeho ú čtovná 
závierka dostáva bližšie k splneniu kritérií IAS 8, avšak nemusí sa ňou dosiahnu ť úplný súlad s týmito kritériami. Ďalej sa uvádzajú tieto 
špecifické problémy:
 
a) aktuálne úrokové sadzby (odsek 24);  
b) pokračovanie existujúcich postupov (odsek 25;  
c) obozretnos ť (odsek 26);  
d) budúce marže z investícií (odseky 27 až 29) a  
e) tieňové účtovníctvo (odsek 30).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 647
 
Aktuálne trhové úrokové sadzby  
24. Pois ťovateľovi sa povo ľuje, ale nevyžaduje sa, meni ť účtovné metódy 
tak, aby precenil ozna čené záväzky z poistných zmlúv (  1 ) tak, aby 
odzrkadľovali aktuálne trhové úrokové sadzby, pri čom zmeny 
v týchto záväzkoch pois ťovateľ vykazuje v hospodárskom výsledku. 
Poisťovateľ môže sú časne zavies ť účtovnú politiku, ktorou sa vyža ­
dujú ďalšie súčasné odhady a predpoklady na ozna čené záväzky. 
Voľba v tomto odseku umož ňuje poisťovateľovi zmeni ť svoju 
účtovnú politiku pre ozna čené záväzky bez toho, aby uplat ňoval 
túto politiku konzistentne na všetky podobné záväzky, ako by sa to 
inak požadovalo v IAS 8. Ak pois ťovateľ vyberie túto vo ľbu pre 
označené záväzky, pokra čuje v používaní aktuálnych trhových úroko ­
vých sadzieb (a ak je to aplikovate ľné, aj iných sú časných odhadov 
a predpokladov) konzistentne po čas všetkých období na všetky tieto 
záväzky, až pokia ľ nezaniknú.  
Pokračovanie existujúcich postupov  
25. Pois ťovateľ môže pokra čovať v používaní ďalej uvedených postupov, 
avšak zavedením ktoréhoko ľvek z nich nedôjde k splneniu podmienok 
uvedených v odseku 22:  
a) oceňovanie záväzkov z poistenia na nediskontovanej báze;  
b) oceňovanie zmluvných práv na budúce poplatky zo správy inve ­
stovania sumami, ktoré presahujú ich reálnu hodnotu vyplývajúcu 
z porovnania so sú časnými poplatkami ú čtovanými inými ú čast­
níkmi trhu za podobné služby. Je pravdepodobné, že pri vzniku takýchto zmluvných práv sa reálna hodnota rovná zaplateným 
pôvodným nákladom s výnimkou situácie, ak budúce poplatky 
zo správy investovania nepatria do pásma porovnate ľnosti podob ­
ných nástrojov na trhu;
 
c) používanie nejednotnej ú čtovnej politiky na poistné zmluvy 
(a súvisiace odložené obstarávacie náklady a nehmotný majetok, 
ak existuje) dcérskych spolo čností, s výnimkou ustanovení uvede ­
ných v odseku 24. Ak takáto ú čtovná politika nie je jednotná, 
poisťovateľ ju môže zmeni ť vtedy, ak sa takouto zmenou nespô ­
sobí, že ú čtovná politika bude rôznorodejšia a sú časne splní 
ostatné požiadavky tohto štandardu.  
Obozretnos ť 
26. Pois ťovateľ nemusí meni ť svoju ú čtovnú politiku uplat ňovanú na 
poistné zmluvy, aby eliminoval prílišnú obozretnos ť. V prípade, že 
poisťovateľ už oceňuje svoje poistné zmluvy s dostato čnou obozret ­
nosťou, vyššiu obozretnos ť nezavádza.  
Budúce marže z investícií  
27. Pois ťovateľ nemusí meni ť svoju ú čtovnú politiku uplat ňovanú na 
poistné zmluvy, aby eliminoval budúce marže z investícií. Existuje však vyvrátite ľný predpoklad, že ú čtovné závierky pois ťovateľa budú 
menej relevantné a spo ľahlivé, ak pois ťovateľ zavedie ú čtovnú 
metódu, v ktorej sa pri oce ňovaní poistných zmlúv zoh ľadňujú budúce 
marže z investícií, ak takéto marže neovplyv ňujú zmluvné platby. 
Dvoma príkladmi ú čtovnej politiky, v ktorej sa odzrkad ľujú uvedené 
marže, sú:
 
a) používanie diskontnej sadzby, v ktorej sa zoh ľadňuje odhadovaná 
návratnos ť aktív pois ťovateľa, alebo  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 648  
( 1 ) V rámci tohto odseku poistné záväzky zah ŕňajú súvisiace odložené obstarávacie náklady 
a súvisiaci nehmotný majetok, akým je majetok uvedený v odsekoch 31 a 32.
 b) plánovanie návratnosti takýchto aktív na základe odhadovanej 
miery návratnosti, diskontovanie takejto plánovanej návratnosti 
odlišnou sadzbou a zahrnutie výsledku do ocenenia záväzku.  
28. Pois ťovateľ môže vyvráti ť predpoklad uvedený v odseku 27 výlu čne 
vtedy, ak ďalšími zložkami zmeny ú čtovnej politiky zvýši relevant ­
nosť a spoľahlivosť jeho účtovnej závierky tak, že dostato čne prevážia 
zníženie relevantnosti a spo ľahlivosti spôsobené zahrnutím marží 
budúcich investícií. Predpokladajme, že existujúca ú čtovná politika 
poisťovateľa pre poistné zmluvy zah ŕňa príliš obozretné predpoklady, 
ustanovené na za čiatku, a diskontnú sadzbu, predpísanú regula čným 
orgánom bez priameho odkazu na trhové podmienky, a sú časne igno ­
rujme niektoré vložené opcie a záruky. Pois ťovateľ môže zvýši ť rele­
vantnosť a nezníži ť spoľahlivosť svojej účtovnej závierky tým, že sa 
začne orientova ť na investorský systém ú čtovania, ktorý sa často 
používa a zah ŕňa: 
a) aktuálne odhady a predpoklady;  
b) opodstatnenú (avšak nie nadmerne obozretnú) úpravu na zoh ľad­ 
ňovanie rizika a neistoty;  
c) oceňovanie, ktorým sa zoh ľadňuje vnútorná hodnota a časová 
hodnota vložených opcií a záruk, a  
d) aktuálnu trhovú diskontnú sadzbu, a to aj v tom prípade, ak 
diskontná sadzba odzrkad ľuje odhadovaný výnos aktív pois ťova­
teľa. 
29. V rámci niektorých prístupov k oce ňovaniu sa diskontná sadzba 
používa na stanovenie sú časnej hodnoty budúcej ziskovej marže. 
Takáto zisková marža sa následne pomocou vzorca priradí k rozličným obdobiam. V rámci týchto prístupov má diskontná sadzba 
len nepriamy vplyv na ocenenie záväzku. Okrem toho použitie menej 
vhodnej diskontnej sadzby má na oce ňovanie záväzku pri jeho vzniku 
len obmedzený alebo žiadny vplyv. V rámci iných prístupov má však diskontná sadzba na ocenenie záväzku priamy vplyv. V takomto prípade, pretože zavedenie diskontnej sadzby, ktorá vychádza 
z aktív, má významnejší vplyv, je ve ľmi nepravdepodobné, že pois ťo­
vateľ vyvráti predpoklad uvedený v odseku 27.
 
Tieňové účtovníctvo  
30. V rámci niektorých ú čtovných modelov majú realizované zisky alebo 
straty z aktív pois ťovateľa priamy vplyv na oce ňovanie časti alebo 
všetkých a) jeho záväzkov z poistných zmlúv, b) súvisiacich odlože ­
ných obstarávacích nákladov a c) súvisiaceho nehmotného majetku, 
ako napríklad ten uvedený v odsekoch 31 a 32. Pois ťovateľ môže, ale 
sa to od neho nevyžaduje, zmeni ť svoju účtovnú politiku tak, aby 
vykázaný, ale nerealizovaný zisk alebo strata z aktív ovplyv ňovala 
takéto ocenenia tým istým spôsobom, ako realizovaný zisk alebo 
strata.  ►M5 Súvisiaca úprava poistného záväzku (alebo odložených 
obstarávacích nákladov, alebo nehmotného majetku) sa musí vykáza ť 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku vtedy a len vtedy, ak sa 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku vykazujú nerealizované 
zisky alebo straty. ◄ Tento postup sa niekedy ozna čuje pojmom 
„tieňové účtovníctvo“.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 649
 
Poistné zmluvy nadobudnuté v rámci podnikovej kombinácie 
alebo prevodu portfólia  
31. S cie ľom dosiahnu ť súlad s IFRS 3 pois ťovateľ k dátumu nadobud ­
nutia oce ňuje v reálnej hodnote prevzaté záväzky z poistných zmlúv 
a aktíva z poistenia  nadobudnuté v rámci podnikovej kombinácie. 
Účtovná jednotka však môže, ale sa to od nej nevyžaduje, použi ť 
rozšírenú prezentáciu, pomocou ktorej sa reálna hodnota nadobudnu ­
tých poistných zmlúv rozde ľuje na dve zložky:  
a) záväzok ocenený v súlade s ú čtovnou politikou pois ťovateľa pre 
poistné zmluvy, ktoré vystavuje, a  
b) nehmotný majetok, predstavujúci rozdiel medzi i) reálnou 
hodnotou nadobudnutých zmluvných poistných práv a prevzatých 
povinností z poistenia a ii) sumou uvedenou v písmene a). 
Následné oce ňovanie tohto majetku musí by ť konzistentné 
s oceňovaním súvisiaceho poistného záväzku.  
32. Pois ťovateľ nadobúdajúci portfólio poistných zmlúv môže použi ť 
rozšírenú prezentáciu uvedenú v odseku 31.  
33. Nehmotný majetok, ktorý je opísaný v odsekoch 31 a 32, je vy ňatý 
z rozsahu pôsobnosti IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  a IAS 38. 
IAS 36 a IAS 38 sa však uplat ňujú na zoznamy zákazníkov 
a vzťahy so zákazníkmi, odzrkad ľujúce očakávanie budúcich zmlúv, 
ktoré nie sú sú časťou zmluvných poistných práv a zmluvných povin ­
ností z poistenia, ktoré existovali k dátumu podnikovej kombinácie alebo prevodu portfólia.
 
Prvky volite ľnosti plnenia  
Prvky volite ľnosti plnenia obsiahnuté v poistných zmluvách  
34. Niektoré poistné zmluvy obsahujú prvok volite ľnosti plnenia, ako aj  
zaručenú zložku . Emitent takejto zmluvy:  
a) môže, ale nemusí vykáza ť zaručenú zložku oddelene od prvku 
voliteľnosti plnenia. Ak ich emitent nevykáže osobitne, celú 
zmluvu klasifikuje ako záväzok. Ak ich emitent osobitne vykáže, 
zaručenú zložku klasifikuje ako záväzok;  
b) ak vykazuje prvok volite ľnosti plnenia oddelene od zaru čenej 
zložky, volite ľnosť plnenia klasifikuje ako záväzok alebo ako 
osobitnú zložku vlastného imania. V tomto štandarde sa neuvádza, 
ako má emitent stanovi ť, či je takýto prvok záväzkom alebo 
vlastným imaním. Emitent môže takýto prvok rozdeli ť na záväz ­
kovú zložku a zložku vlastného imania a pre takéto rozdelenie použije konzistentnú ú čtovnú politiku. Emitent takýto prvok nekla ­
sifikuje ako prechodnú kategóriu, ktorá nepredstavuje ani záväzok, 
ani vlastné imanie;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 650
 
c) môže vykáza ť všetky prijaté prémie ako výnos bez oddelenia časti, 
ktorá sa týka zložky vlastného imania. Výsledné zmeny zaru če­
ného prvku a časti prvku volite ľnosti plnenia, klasifikované ako 
záväzok, sa vykazujú cez hospodársky výsledok. Ak sa celý prvok voliteľnosti plnenia alebo jeho časť klasifikuje vo vlastnom imaní, 
časť zisku alebo straty možno priradi ť k tomuto prvku (tým istým 
spôsobom, akým možno časť priradiť k ►
M11  nekontrolným ◄ 
podielom). Emitent vykazuje časť zisku alebo straty priradite ľnej 
k akejkoľvek zložke vlastného imania týkajúcej sa prvku volite ľ­
nosti plnenia ako alokáciu zisku alebo straty, nie ako náklad alebo 
výnos (pozri IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky ); 
d) ak zmluva obsahuje vložený derivát patriaci do rozsahu pôsobnosti 
IAS 39, emitent na takýto vložený derivát uplat ňuje IAS 39;  
e) vo vzťahu ku všetkým aspektom, ktoré nie sú opísané v odsekoch 
14 až 20 a 34 písm. a) až d), emitent pokra čuje v používaní 
existujúcej ú čtovnej politiky pre takéto zmluvy s výnimkou situ ­
ácie, ak takúto ú čtovnú politiku zmení spôsobom, ktorý je v súlade 
s odsekmi 21 až 30.  
Prvky volite ľnosti plnenia obsiahnuté vo finan čných nástrojoch  
35. Požiadavky uvedené v odseku 34 sa takisto uplat ňujú na finan čný 
nástroj, ktorý obsahuje prvok volite ľnosti plnenia. Navyše:  
a) ak emitent klasifikuje celý prvok volite ľnosti plnenia ako záväzok, 
uplatní test primeranosti záväzku, uvedený v odsekoch 15 až 19, 
na celú zmluvu (t. j. na zaru čenú zložku, ako aj na prvok volite ľ­
nosti plnenia). Emitent nemusí stanovova ť sumu, ktorá by vznikla 
v dôsledku uplat ňovania IAS 39 na zaru čenú zložku;  
b) ak emitent klasifikuje časť alebo celý takýto prvok ako samostatnú 
zložku vlastného imania, záväzok vykázaný za celú zmluvu nesmie 
byť nižší ako suma, ktorá by bola výsledkom uplat ňovania IAS 39 
na zaručenú zložku. Takáto suma zah ŕňa vnútornú hodnotu opcie 
na odkup zmluvy, avšak nemusí zah ŕňať jej časovú hodnotu, ak sa 
v odseku 9 umož ňuje vyňať takúto opciu z ocenenia v reálnej 
hodnote. Emitent nemusí zverej ňovať sumu, ktorá by bola 
výsledkom uplat ňovania IAS 39 na zaru čenú zložku a ani nemusí 
prezentova ť takúto sumu osobitne. Okrem toho emitent nemusí 
stanovova ť takúto sumu v prípade, ak je suma vykázaného 
záväzku jednozna čne vyššia;  
c) aj keď takéto zmluvy predstavujú finan čné nástroje, emitent môže 
pokračovať vo vykazovaní prémií za takéto zmluvy ako výnosov 
a výsledné zvýšenie ú čtovnej hodnoty záväzku vykáza ť ako 
náklad;  
d) napriek tomu, že sú tieto zmluvy finan čnými nástrojmi, emitent na 
zmluvy s prvkom volite ľnosti plnenia pri uplatnení odseku 20 
písm. b) IFRS 7 zverej ňuje celkové úrokové náklady vykázané 
v hospodárskom výsledku, ale nemusí takéto úrokové náklady 
vypočítavať pomocou metódy efektívnej úrokovej miery.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 651
 
ZVEREJŇOVANIE  
Vysvetlenie vykazovaných súm  
36. Pois ťovateľ zverej ňuje informácie, ktorými sa identifikujú 
a vysvet ľujú sumy v jeho ú čtovnej závierke, vyplývajúce 
z poistných zmlúv.  
37. Na ú čely dosiahnutia súladu s ustanoveniami odseku 36 pois ťovateľ 
zverejňuje: 
a) svoju ú čtovnú politiku pre poistné zmluvy a súvisiace aktíva, 
záväzky, výnosy a náklady;  
b) vykazované aktíva, záväzky, výnosy a náklady (a ak prezentuje 
výkaz  ►M5 o peňažných tokoch ◄ prostredníctvom priamej 
metódy, zverejní aj pe ňažné toky) vyplývajúce z poistných 
zmlúv. Okrem toho, ak je pois ťovateľ cedentom, zverej ňuje: 
i) zisky a straty vykázané v hospodárskom výsledku pri nákupe 
zaistenia a  
ii) ak cedent odloží a amortizuje zisky a straty vyplývajúce 
z nákupu zaistenia, zverejní amortizáciu za toto obdobie 
a sumy, ktoré ostali neamortizované na za čiatku a konci daného 
obdobia;  
c) procesy používané na stanovovanie predpokladov, ktoré majú 
najväčší vplyv na oce ňovanie vykazovaných súm uvedených 
v písmene b). Ak je to uskuto čniteľné, poisťovateľ tiež zverejní 
kvantifikáciu takýchto predpokladov;  
d) efekt zmien v predpokladoch použitých na ocenenie aktív 
z poistenia a záväzkov z poistných zmlúv, pri čom osobitne uvádza 
vplyv každej zmeny, ktorá má na ú čtovnú závierku významný 
vplyv;  
e) zosúhlasenia zmien v záväzkoch z poistných zmlúv, aktívach zo 
zaistenia a, ak existujú, súvisiacich odložených obstarávacích nákladoch.
 
Charakter a rozsah rizík vznikajúcich z poistných zmlúv  
38. Pois ťovateľ zverejňuje informácie, ktoré umožnia používate ľom jeho 
účtovnej závierky vyhodnoti ť charakter a rozsah rizík vznikajúcich 
z poistných zmlúv.  
39. Na dosiahnutie súladu s ustanoveniami odseku 38 pois ťovateľ zverej­ 
ňuje: 
a) svoje ciele, politiku a procesy riadenia rizík vznikajúcich 
z poistných zmlúv a metódy používané na riadenie týchto rizík;  
b) [vypúš ťa sa.];  
c) informácie o  poistnom riziku  (pred aj po znížení rizika prostred ­
níctvom zaistenia) vrátane informácií o:  
i) citlivosti na poistné riziko (pozri odsek 39A);  
ii) koncentráciách poistného rizika vrátane opisu toho, ako 
manažment ur čuje koncentrácie a opis spolo čných charakteri ­
stík, ktorými sa každá koncentrácia vyzna čuje (napríklad typ 
poistenej udalosti, zemepisná oblas ť alebo mena);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 652
 
iii) skuto čných poistných nárokoch v porovnaní 
s predchádzajúcimi odhadmi (t. j. vývoj nárokov). Zverejnenie 
o vývoji nárokov sa vz ťahuje aj na obdobie, v ktorom došlo 
k vzniku prvého významného nároku a vo vz ťahu ku ktorému 
stále existuje neistota o sume a na časovaní nárokov na platby, 
avšak nie je potrebné obsiahnu ť obdobie dlhšie ako desa ť 
rokov. Pois ťovateľ nemusí zverej ňovať tieto informácie pri 
nárokoch, v rámci ktorých sa neistota o sume a na časovaní 
nárokov spravidla vyrieši do jedného roka;  
▼M19  
d) informácie o úverovom riziku, riziku likvidity a trhovom riziku, 
ktoré by si vyžadovali odseky 31 až 42 štandardu IFRS 7, ak by poistné zmluvy boli v rozsahu pôsobnosti štandardu IFRS 7. 
Avšak:
 
i) poisťovateľ nemusí poskytova ť analýzy splatností požadované 
v odseku 39 písm. a) a b) štandardu IFRS 7, ak namiesto toho zverejní informácie o odhadovanom časovom priebehu čistých 
výdavkov pe ňažných prostriedkov vyplývajúcich z vykázaných 
záväzkov z poistných zmlúv. Môže to ma ť formu analýzy súm 
vykázaných vo výkaze o finan čnej situácii pod ľa odhadu časo­
vého priebehu;
 
▼B 
ii) ak pois ťovateľ používa alternatívnu metóda riadenia citlivosti 
na trhové podmienky, ako napríklad analýzu vloženej hodnoty, môže použi ť analýzu citlivosti na splnenie požiadavky pod ľa 
odseku 40 písm. a) IFRS 7. Takýto pois ťovateľ uvádza tiež 
zverejnenia požadované v odseku 41 IFRS 7;
 
e) informácie o vystavení trhovému riziku vyplývajúcom z vložených 
derivátov, ktoré sú sú časťou hostite ľskej poistnej zmluvy, ak sa od 
poisťovateľa nevyžaduje, aby oce ňoval vložené deriváty v reálnej 
hodnote a pois ťovateľ tieto vložené deriváty takto neoce ňuje. 
39A. Na ú čely dosiahnutia súladu s ustanoveniami odseku 39 písm. c) bodu 
i) poisťovateľ zverejňuje buď a), alebo b) takto:  
►M5 a) analýzu citlivosti, v ktorej sa ukáže, ako by zisk alebo strata 
a vlastné imanie boli ovplyvnené, ak by sa primerane 
možné zmeny v príslušnej premennej rizika vyskytli ku 
koncu obdobia vykazovania; metódy a predpoklady použité pri príprave analýzy citlivosti; a akéko ľvek zmeny oproti 
predchádzajúcemu obdobiu v použitých metódach 
a predpokladoch. ◄ V prípade, že pois ťovateľ používa 
alternatívnu metódu riadenia citlivosti na trhové podmienky, ako napríklad analýzu vloženej hodnoty, však môže splni ť 
tieto požiadavky zverejnením alternatívnej analýzy citlivosti 
a uvedením zverejnení požadovaných pod ľa odseku 41 
IFRS 7;
 
b) kvalitatívne informácie o citlivosti a informácie o tých podmien ­
kach poistných zmlúv, ktoré majú významný vplyv na sumu, 
časové rozvrhnutie a neistotu budúcich pe ňažných tokov pois ťova­
teľa. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 653
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
40. Prechodné ustanovenia v odsekoch 41 až 45 sa vz ťahujú na ú čtovnú 
jednotku, ktorá pri prvom uplatnení tohto štandardu už uplat ňuje 
štandardy IFRS, aj na ú čtovnú jednotku, ktorá uplat ňuje IFRS prvý ­
krát (prvouplat ňovateľ). 
41. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na ro čné obdobia za čína­
júce sa 1. januára 2005 alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. 
Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard za skoršie obdobie, 
zverejní túto skuto čnosť. 
41A.  Zmluvami o finan čnej záruke  (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 4), 
vydané v auguste 2005, sa zmenili a doplnili odsek 4 písm. d), odsek B18 písm. g) a odsek B19 písm. f). Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto 
zmeny a doplnenia na ro čné obdobia za čínajúce sa 1. januára 2006 
alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. Ak účtovná jednotka 
uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto 
skutočnosť a použije zárove ň aj súvisiace zmeny a doplnenia IAS 39 
a IAS 32 (
 1 ). 
▼M5 
41B. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 30. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní 
uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼B 
Zverejňovanie  
42. Ú čtovná jednotka nemusí uplat ňovať požiadavky na zverej ňovanie 
obsiahnuté v tomto štandarde na porovnávacie informácie, ktoré sa týkajú ro čných období za čínajúcich sa pred 1. januárom 2005 
s výnimkou zverejnení požadovaných odsekom 37 
písm. a) a b) o ú čtovnej politike, vykazovaných aktívach, záväzkoch, 
výnosoch a nákladoch (a pe ňažných tokoch v prípade použitia priamej 
metódy).
 
43. Ak je nevykonate ľné uplatňovať konkrétnu požiadavku obsiahnutú 
v odsekoch 10 až 35 na porovnávacie informácie, ktoré sa týkajú 
ročných období za čínajúcich sa pred 1. januárom 2005, ú čtovná 
jednotka zverejní túto skuto čnosť. Uplatňovanie testu primeranosti 
záväzku (odseky 15 až 19) na takéto porovnávacie informácie môže byť niekedy nevykonate ľné, avšak je ve ľmi nepravdepodobné, že 
ostatné požiadavky obsiahnuté v odsekoch 10 až 35 takisto nebude 
možné uplatni ť na takéto porovnávacie informácie. IAS 8 objas ňuje 
pojem „nevykonate ľné“.
 
44. Pri uplat ňovaní odseku 39 písm. c) bodu iii) ú čtovná jednotka nemusí 
zverejniť informácie o vývoji nárokov, ku ktorým došlo pred viac ako 
piatimi rokmi pred koncom prvého finan čného roka, v ktorom ú čtovná 
jednotka uplat ňuje tento štandard. Okrem toho, ak je v rámci prvého 
uplatnenia tohto štandardu nevykonate ľné, aby ú čtovná jednotka 
pripravila informácie o vývoji nárokov, ku vzniku ktorých došlo 
pred prvým obdobím, za ktoré ú čtovná jednotka zverej ňuje úplné 
porovnávacie informácie v súlade s týmto štandardom, ú čtovná 
jednotka zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 654  
( 1 ) Keď účtovná jednotka uplatní IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahrádzajú odkazom na 
IFRS 7.
 Zmena ur čenia finan čných aktív  
45. Ak pois ťovateľ zmení svoju ú čtovnú politiku pre záväzky z poistných 
zmlúv, povo ľuje sa mu, ale nevyžaduje sa, reklasifikova ť niektoré 
alebo všetky finan čné aktíva na „oce ňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok“. Takáto reklasifikácia sa povo ľuje, ak pois ťo­
vateľ zmení ú čtovnú politiku vtedy, ke ď prvýkrát uplat ňuje tento 
štandard a v prípade, ak vykoná následnú zmenu politiky povolenú 
v odseku 22. Reklasifikácia je zmenou ú čtovnej politiky a uplat ňuje sa 
IAS 8.  
Dodatok A  
Definícia pojmov  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
Cedent  Poistník  v rámci  zmluvy o zaistení . 
Vkladová zložka  Zložka zmluvy, ktorá sa neú čtuje ako derivát 
podľa IAS 39 a patrila by do rozsahu pôsobnosti 
IAS 39 v prípade, ak by bola oddeleným 
nástrojom.  
Zmluva o priamom 
plnenia  Poistná zmluva , ktorá nie je  zmluvou o zaistení . 
Prvok volite ľnosti 
plnenia  Zmluvné právo prija ť popri  zaručených požitkoch  
aj ďalšie požitky: 
a) ktoré budú pravdepodobne tvori ť podstatnú 
časť celkového zmluvného plnenia; 
b) ktorých suma alebo na časovanie zmluvne záleží 
na emitentovi a 
c) ktoré zmluvne vychádzajú z: 
i) výkonnosti špecifikovaného súboru zmlúv 
alebo špecifikovaného typu zmluvy; 
ii) realizovaných a/alebo nerealizovaných 
investičných výnosov zo špecifikovaného 
súboru aktív v držbe emitenta alebo 
iii) zisku alebo straty spolo čnosti, fondu alebo 
inej účtovnej jednotky, ktorá vystavuje 
zmluvu.  
Reálna hodnota  Suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans ­
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia ­
cimi stranami.  
Zmluva o finan čnej 
záruke  Zmluva, na základe ktorej je emitent povinný reali ­
zovať stanovené platby s cie ľom kompenzova ť 
držiteľa záruky za stratu, ktorú utrpí v dôsledku 
toho, že konkrétny dlžník neuhradí splatnú sumu 
v súlade s pôvodnými alebo upravenými podmien ­
kami dlhového nástroja  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 655
 
Finančné riziko  Riziko možnej budúcej zmeny jednej alebo viace ­
rých špecifikovaných úrokových sadzieb, cien fi ­
nančných nástrojov, cien komodít, kurzov cudzích 
mien, indexov cien alebo sadzieb, úverových 
ratingov alebo úverových indexov alebo iných 
premenných, a to za predpokladu v prípade nefi ­
nančnej premennej, že daná premenná nieje 
veličinou špecifickou pre zmluvnú stranu.  
Zaručené požitky  Platby alebo iné plnenia, na ktoré má konkrétny  
poistník  alebo investor nepodmienené právo, na 
ktoré sa nevz ťahuje zmluvné rozhodnutie emitenta.  
Zaručená zložka  Záväzok zaplati ť zaručené požitky  zahrnuté do 
zmluvy, ktorá obsahuje  prvok volite ľnosti 
plnenia . 
Aktívum z poistnej 
zmluvy  Čisté zmluvné právo  poisťovateľa podľa poistnej 
zmluvy . 
Poistná zmluva  Zmluva, v rámci ktorej jedna strana ( poisťovateľ) 
akceptuje významné  poistné riziko  od druhej 
strany ( poistník ) formou dohody o odškodnení 
poistníka v prípade, že špecifikovaná budúca neistá udalosť (poistená udalos ť) nepriaznivo ovplyvní 
poisteného. (Usmernenie k tejto definícii je 
uvedené v dodatku B.)
 
Záväzok z poistnej 
zmluvy  Čistá zmluvná povinnos ť poisťovateľa podľa 
poistnej zmluvy . 
Poistné riziko  Riziko, ktoré je iné ako  finančné riziko , preve­
dené z držite ľa zmluvy na emitenta.  
Poistená udalos ť Neistá budúca udalos ť, ktorá je krytá  poistnou 
zmluvou  a ktorá vytvára  poistné riziko . 
Poisťovateľ Strana, ktorá má pod ľa poistnej zmluvy  povinnos ť 
kompenzova ť poistníka  v prípade, ak dôjde 
k poistenej udalosti . 
Test primeranosti 
záväzku  Hodnotenie, či účtovnú hodnotu  záväzku 
z poistnej zmluvy  netreba zvýši ť (alebo či netreba 
znížiť účtovnú hodnotu súvisiacich odložených 
nákladov na obstaranie poistných zmlúv alebo súvisiaceho nehmotného majetku), vychádzajúce 
z preskúmania budúcich pe ňažných tokov.
 
Poistník  Strana, ktorá má právo na kompenzáciu pod ľa 
poistnej zmluvy  v prípade, ak dôjde k  poistenej 
udalosti . 
Aktíva zo zaistenia  Čisté zmluvné právo  cedenta  podľa zmluvy 
o zaistení . 
Zmluva o zaistení  Poistná zmluva  vystavená jedným pois ťovateľom 
(zaisťovateľ), ktorej ú čelom je kompenzova ť 
iného pois ťovateľa (cedent ) za straty z jednej 
alebo viacerých zmlúv, vystavených cedentom.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 656
 
Zaisťovateľ Strana, ktorá má pod ľa zmluvy o zaistení  povin­
nosť kompenzova ť cedenta  v prípade, ak dôjde 
k poistenej udalosti . 
Oddelenie  Ú čtovanie zložiek zmluvy tak, ako keby išlo 
o samostatné zmluvy.  
Dodatok B  
Definícia poistnej zmluvy  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
B1. Tento dodatok obsahuje usmernenie k definícii poistnej zmluvy 
v dodatku A. Zaoberá sa týmito záležitos ťami: 
a) pojmom „neistá budúca udalos ť“ (odseky B2 až B4);  
b) nepeňažnými plneniami (odseky B5 až B7);  
c) poistným rizikom a inými rizikami (odseky B8 až B17);  
d) príkladmi poistných zmlúv (odseky B18 až B21);  
e) významným poistným rizikom (odseky B22 až B28) a  
f) zmenami úrovne poistného rizika (odseky B29 a B30).  
Neistá budúca udalos ť 
B2. Neistota (alebo riziko) je podstatou poistnej zmluvy. V súlade 
s uvedeným je pri vstupe poistnej zmluvy do platnosti neistou najmenej jedna z týchto položiek:
 
a) či k poistenej udalosti  dôjde;  
b) kedy k nej dôjde alebo  
c) akú sumu bude pois ťovateľ musieť zaplatiť, keď k takejto udalosti 
dôjde.  
B3. V rámci niektorých poistných zmlúv predstavuje poistená udalos ť 
zistenie straty po čas trvania zmluvy, a to aj v prípade, ak strata 
vznikla na základe udalosti, ku ktorej došlo pred za čiatkom platnosti 
zmluvy. V rámci iných poistných zmlúv je poistenou udalos ťou 
udalosť, ku ktorej dôjde po čas doby platnosti zmluvy, a to aj napriek 
tomu, že výsledná strata sa zistí až po skon čení doby platnosti 
zmluvy.  
B4. Niektoré poistné zmluvy sa vz ťahujú na udalosti, ku ktorým už došlo, 
avšak ktorých finan čný vplyv je stále neistý. Príkladom je zmluva 
o zaistení, ktorou sa priamemu pois ťovateľovi poskytuje krytie proti 
nepriaznivému vývoju poistných plnení už nahlásených poistníkmi. Pri takýchto zmluvách predstavuje poistená udalos ť zistenie kone č­
ných nákladov na tieto poistné plnenia.
 
Nepeňažné plnenia  
B5. V niektorých poistných zmluvách sa vyžadujú alebo povo ľujú nepe­ 
ňažné plnenia. Ako príklad môže slúži ť situácia, ke ď poisťovateľ 
vymení ukradnutý tovar priamo bez toho, aby vykonal úhradu v prospech poistníka. Iným príkladom je situácia, ke ď poisťovateľ 
použije vlastné nemocnice a zdravotnícky personál na poskytovanie 
zdravotníckych služieb zahrnutých do zmluvy.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 657
 
B6. Niektoré servisné služby s fixným poplatkom, v rámci ktorých úrove ň 
služieb závisí od neistej udalosti, sp ĺňajú defini čné kritérium poistnej 
zmluvy pod ľa tohto štandardu, avšak v niektorých krajinách sa nepo ­
važujú za poistné zmluvy. Ako príklad môže slúži ť zmluva o údržbe, 
v rámci ktorej poskytovate ľ služieb súhlasí s opravou konkrétneho 
zariadenia potom, ako na ňom dôjde k poruche. Fixný servisný 
poplatok vychádza z o čakávaného po čtu porúch, avšak je neisté, či 
na konkrétnom zariadení dôjde k poruche. Porucha na zariadení nepriaznivo ovplyv ňuje jeho majite ľa a zmluvou sa tento majite ľ 
kompenzuje (nepe ňažne a nie formou pe ňazí). Ďalším príkladom je 
zmluva na poskytovanie servisných služieb v prípade poruchy vozidla, v rámci ktorej sa poskytovate ľ zaväzuje za fixný ro čný poplatok 
poskytnúť poruchovú a od ťahovú službu, alebo odtiahnu ť vozidlo 
do najbližšej opravovne. Zmluva o odtiahnutí vozidla by mohla sp ĺňať 
definíciu poistnej zmluvy, a to aj napriek tomu, že poskytovate ľ sa 
nezaväzuje vykona ť opravy alebo vymeni ť poškodené diely.
 
B7. Uplat ňovanie tohto štandardu na zmluvy uvedené v odseku B6 prav ­
depodobne nebude náro čnejšie ako uplat ňovanie tých IFRS, ktoré by 
bolo potrebné použi ť v prípade, keby takéto zmluvy nepatrili do 
rozsahu pôsobnosti tohto štandardu:  
a) je nepravdepodobné, že dôjde k výskytu významných záväzkov za 
poruchy a zlyhania, ku ktorým už došlo;  
b) ak by sa uplatnil štandard IAS 18  Výnosy , poskytovate ľ služby by 
vykázal výnos formou odkazu na fázu dokon čenia (a vzh ľadom na 
ďalšie stanovené kritériá). Takýto prístup je v rámci tohto štan ­
dardu takisto akceptovate ľný, pričom týmto štandardom sa posky ­
tovateľovi služieb umož ňuje i) pokra čovať v používaní existujúcej 
účtovnej politiky na takéto zmluvy s výnimkou situácie, ak takéto 
zmluvy obsahujú postupy zakázané odsekom 14 a ii) zlepši ť svoju 
účtovnú politiku, ak sa takéto zlepšenie povo ľuje v odsekoch 22 
až 30;  
c) poskytovate ľ služieb zvažuje, či náklady na splnenie zmluvnej 
povinnosti poskytnú ť služby nepresahujú výnosy prijaté vopred. 
Na takéto zváženie použije test primeranosti záväzku uvedený v odsekoch 15 až 19 tohto štandardu. Ak by sa tento štandard 
na takéto zmluvy neuplat ňoval, poskytovate ľ služby by použil 
IAS 37 na stanovenie, či ide o zmluvy nevýhodné;
 
d) pokiaľ ide o tieto zmluvy, požiadavky na zverej ňovanie obsiahnuté 
v tomto štandarde s najvä čšou pravdepodobnos ťou významne 
neprevyšujú požiadavky na zverej ňovanie uvedené v iných IFRS.  
Rozlišovanie medzi poistným rizikom a inými rizikami  
B8. Definícia poistnej zmluvy odkazuje na poistné riziko, ktoré tento 
štandard definuje ako riziko iné ako  finančné riziko  prevedené 
z držiteľa zmluvy na emitenta. Zmluva, ktorou sa emitent vystavuje 
finančnému riziku bez významného poistného rizika, nie je poistnou 
zmluvou.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 658
 
B9. Definícia finan čného rizika v dodatku A zah ŕňa zoznam finan čných 
a nefinan čných premenných. Tento zoznam zah ŕňa nefinan čné 
premenné veli činy, ktoré nie sú pre zmluvnú stranu špecifické, ako 
napríklad o index strát vzniknutých v dôsledku zemetrasenia v konkrétnom regióne, alebo index teplôt v konkrétnom meste. Neza ­
hŕňa nefinan čné premenné veli činy, ktoré sú špecifické pre zmluvnú 
stranu, ako napríklad výskyt alebo nevyskytnutie sa požiaru, ktorým sa poškodí alebo zni čí majetok takejto zmluvnej strany. Okrem toho 
riziko zmien reálnej hodnoty nefinan čného majetku nie je finan čným 
rizikom v prípade, ak sa v reálnej hodnote odzrkad ľujú nielen zmeny 
trhových cien pre takýto majetok (finan čná premenná veli čina), ale aj 
stav špecifického nefinan čného majetku držaného zmluvnou stranou 
(nefinančná premenná veli čina). Ak sa napríklad zárukou za rezidu ­
álnu hodnotu konkrétneho vozidla ru čiteľ vystaví riziku zmeny fyzic ­
kého stavu vozidla, ide o poistné riziko a nie o finan čné riziko.
 
B10. Niektoré zmluvy vystavujú emitenta popri významnom poistnom 
riziku aj riziku finan čnému. Napríklad mnohé poistné zmluvy zaru ­ 
čujú poistníkom minimálnu mieru návratnosti ( čím sa vytvára 
finančné riziko) a s ľubujú dávky pri úmrtí, ktoré mnohokrát prevyšujú 
zostatok na ú čte poistníka ( čím sa vytvára poistné riziko vo forme 
rizika úmrtia). Takéto zmluvy sú poistnými zmluvami.  
B11. Pod ľa niektorých zmlúv poistená udalos ť umožňuje výplatu sumy 
viazanej na cenový index. Takéto zmluvy sú poistnými zmluvami za predpokladu, že platba, ktorá je podmienená poistenou udalos ťou, 
môže byť významná. Napríklad dôchodkom podmieneným prežitím, 
ktorý je viazaný na index životných nákladov, sa prevádza poistné riziko, pretože k platbe dôjde v dôsledku neistej udalosti – prežitia príjemcu dôchodku. Viazanos ť na cenový index predstavuje vložený 
derivát, avšak takisto sa ním prevádza poistné riziko. Ak je výsledný 
prevod poistného rizika významný, vložený derivát sp ĺňa definíciu 
poistnej zmluvy, pri čom v takomto prípade sa nemusí odde ľovať 
a oceňovať v reálnej hodnote (pozri odsek 7 tohto štandardu).
 
B12. Definícia poistného rizika odkazuje na riziko, ktoré pois ťovateľ 
akceptuje od poistníka. Inými slovami, poistné riziko je vopred existu ­
júce riziko prevedené z poistníka na pois ťovateľa. Preto nové riziko, 
ku vzniku ktorého došlo v dôsledku zmluvy, nie je poistným rizikom.  
B13. Definícia poistnej zmluvy súvisí s nepriaznivým vplyvom na poist ­
níka. Touto definíciou sa neobmedzuje platba pois ťovateľa na sumu 
rovnajúcu sa finan čnému vplyvu nepriaznivej udalosti. Definíciou sa 
napríklad nevylu čuje krytie „nové za staré“, ktorého vyplácané sumy 
umožňujú poistníkovi vymeni ť poškodený starý majetok za nový. 
Podobne sa touto definíciou neobmedzuje platba v rámci zmluvy o životnom poistení na finan čnú stratu, ktorú utrpeli rodinní prísluš ­
níci zosnulého, a ani sa ňou nezamedzuje realizácia platby predtým 
stanovených súm na ú čely kvantifikácie strát spôsobených úmrtím 
alebo nehodou.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 659
 
B14. Niektoré zmluvy vyžadujú platbu v prípade, ak dôjde k špecifikovanej 
neistej udalosti, avšak nepriaznivý vplyv na poistníka neustanovujú 
ako podmienku platby. Takáto zmluva nie je poistnou zmluvou, aj keď držiteľ používa zmluvu na zmenšenie vystaveniu sa súvisiacemu 
riziku. Ak napríklad držite ľ používa derivát na zabezpe čenie podkla ­
dovej nefinan čnej premennej veli činy, ktorá koreluje s pe ňažnými 
tokmi z majetku ú čtovnej jednotky, derivát nie je poistnou zmluvou, 
pretože platbu nepodmie ňuje skuto čnosť, či je držite ľ nepriaznivo 
ovplyvnený znížením pe ňažných tokov z majetku. Naopak, definícia 
poistnej zmluvy odkazuje na neistú udalos ť, podľa ktorej je nepriaz ­
nivý vplyv na poistníka zmluvnou podmienkou platby. Takáto zmluvná podmienka nevyžaduje od pois ťovateľa vyšetriť, či udalosť 
skutočne spôsobila nepriaznivý vplyv, avšak umož ňuje poisťovateľovi 
odmietnu ť platbu v prípade, ak nie je presved čený, že udalos ť mala 
nepriaznivý vplyv.
 
B15. Riziko zlyhania alebo pretrvávania (t. j. riziko, že protistrana zruší 
zmluvu skôr alebo neskôr, než emitent o čakával pri oce ňovaní 
zmluvy) nie je poistným rizikom, pretože platba v prospech proti ­
strany nie je podmienená neistou budúcou udalos ťou, ktorá nepriaz ­
nivo ovplyv ňuje protistranu. Podobne aj nákladové riziko (t. j. riziko 
neočakávaného rastu administratívnych nákladov na obsluhu zmluvy, 
nie nákladov súvisiacich s poistenými udalos ťami) nie je poistným 
rizikom, pretože neo čakávaný rast nákladov nemá na protistranu 
nepriaznivý vplyv.  
B16. Preto zmluva, ktorou sa emitent vystavuje riziku zlyhania, pretrvá ­
vania alebo nákladov, nie je poistnou zmluvou, pokia ľ sa ňou poist­
nému riziku nevystavuje aj emitent. Ak však emitent takejto zmluvy znižuje toto riziko tým, že využije druhú zmluvu na prevod takéhoto rizika na ďalšiu stranu, takáto druhá zmluva vystavuje uvedenú ďalšiu 
stranu poistnému riziku.
 
B17. Pois ťovateľ môže akceptova ť významné poistné riziko od poistníka 
len v prípade, ak pois ťovateľ je účtovnou jednotkou, ktorá je oddelená 
od poistníka. V prípade spolo čného pois ťovateľa tento akceptuje 
riziko od každého poistníka a toto riziko nesie s poistníkmi. Hoci 
poistníci nesú takéto spojené riziko kolektívne v rámci svojich právo ­
mocí ako vlastníkov, spolo čný poisťovateľ akceptoval riziko, ktoré je 
podstatou poistnej zmluvy.  
Príklady poistných zmlúv  
B18. Ďalej sú uvedené príklady zmlúv, ktoré sú poistnými zmluvami, a to 
v prípade, ak je prevod rizika významný:  
a) poistenie proti krádeži alebo poškodeniu majetku;  
b) poistenie zodpovednosti za výrobky, odbornej zodpovednosti, 
občianskej zodpovednosti alebo právnych nákladov;  
c) životné poistenie a predplatené pohrebné výdavky (aj ke ď smrť je 
istou udalos ťou, je neisté, kedy k nej dôjde, alebo, v rámci niekto ­
rých typov životného poistenia, či k nej dôjde v rámci obdobia 
krytého poistením);  
d) dôchodky podmienené prežitím a penzie (t. j. zmluvy, na základe 
ktorých sa poskytuje kompenzácia za neistú budúcu udalos ť – 
prežitie príjemcu renty alebo dôchodcu – s cie ľom pomoci príjem ­
covi renty alebo dôchodcovi udrža ť si danú životnú úrove ň, ktorá 
by inak v prípade jeho alebo jej prežitia mohla by ť nepriaznivo 
ovplyvnená);  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 660
 
e) invalidita a zdravotná starostlivos ť; 
f) garančné listiny, vernostné cenné papiere, záruky plnenia 
a ponúkané cenné papiere (t. j. zmluvy, ktoré umož ňujú plnenie 
v prípade, ak druhá strana zlyhá v plnení povinnosti; ide napríklad o povinnos ť postaviť budovu);
 
g) úverové poistenie, ktoré umož ňuje realizáciu špecifických platieb 
s cieľom kompenzácie držite ľa za stratu, ktorú utrpí v dôsledku 
zlyhania dlžníka plati ť pri splatnosti, v súlade s pôvodnými alebo 
upravenými podmienkami dlhového nástroja. Tieto zmluvy môžu mať rôznu právnu podobu, napríklad podobu záruky, niektorých 
typov akreditívu, úverového derivátu platobnej neschopnosti alebo 
poistnej zmluvy. Aj ke ď tieto zmluvy plnia definíciu poistnej 
zmluvy, plnia tiež definíciu finan čnej záruky v IAS 39 a sú 
v rozsahu pôsobnosti IAS 32 (
 1 ) a IAS 39, nie tohto štandardu 
[pozri odsek 4 písm. d)]. Napriek tomu ak emitent finan čnej 
záruky v minulosti otvorene vyhlasoval, že takéto zmluvy pova ­ 
žuje za poistné zmluvy, a preto použil aj ú čtovníctvo aplikova ­
teľné na poistné zmluvy, môže si vybra ť, či bude pri takýchto 
zmluvách o finan čných zárukách uplat ňovať IAS 39 a IAS 32 (  1 ) 
alebo tento štandard;  
h) záruky za výrobky. Záruky za výrobky vystavené inou stranou na 
tovar predávaný výrobcom, predajcom alebo malopredajcom patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. Záruky na výrobky vystavené priamo výrobcom, predajcom alebo malopredajcom 
však nepatria do jeho rozsahu pôsobnosti, pretože sa na ne vz ťa­
hujú ustanovenia IAS 18 a IAS 37;
 
i) poistenie vlastníckeho práva (t. j. poistenie proti zisteniu nedos ­
tatkov vo vlastníckom práve na pozemok, ktoré neboli zjavné v dobe spisovania poistnej zmluvy). V takomto prípade je 
poistenou udalos ťou zistenie nedostatkov vo vlastníckom práve, 
nie nedostatky ako také;
 
j) cestovné poistenie (t. j. pe ňažná alebo nepe ňažná kompenzácia 
poistníkovi za ujmy po čas cestovania). Odseky B6 a B7 sa zaobe ­
rajú niektorými takýmito zmluvami;  
k) dlhopisy vydané na krytie živelných pohrôm, ktoré umož ňujú 
obmedzené výplaty istiny, úroku alebo oboch v prípade, ak špeci ­
fická udalos ť nepriaznivo ovplyvní emitenta takéhoto dlhopisu 
(s výnimkou prípadu, ak špecifikované udalosti nevytvoria významné poistné riziko, napríklad ak udalos ťou je zmena 
úrokovej sadzby alebo kurzu cudzej meny);
 
l) poistné swapy a iné zmluvy, ktoré vyžadujú platby založené na 
zmenách klimatických, geologických alebo iných fyzických premenných veli čín, ktoré sú špecifické pre zmluvnú stranu;
 
m) zmluvy o zaistení.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 661  
( 1 ) Keď účtovná jednotka uplatní IFRS 7, odkazy na IAS 32 sa nahradia odkazom na 
IFRS 7.
 B19. Ďalej sa uvádzajú príklady položiek, ktoré nie sú poistnými zmlu ­
vami:  
a) investi čné zmluvy, ktoré majú právnu formu poistných zmlúv, 
avšak ktoré nevystavujú pois ťovateľa významnému poistnému 
riziku, napríklad zmluvy o životnom poistení, v rámci ktorých poisťovateľ nenesie významné riziko úmrtia (takéto zmluvy sú 
nepoistnými finan čnými nástrojmi alebo servisnými zmluvami, 
pozri odseky B20 a B21);
 
b) zmluvy, ktoré majú právnu formu poistenia, avšak presúvajú 
všetko významné poistné riziko na poistníka prostredníctvom 
nezrušiteľného a vykonate ľného mechanizmu, ktorým sa upravujú 
budúce platby poistníka v dôsledku priamych následkov poiste ­
ných strát; ide napríklad o niektoré finan čné zmluvy o zaistení 
alebo niektoré skupinové zmluvy (takéto zmluvy sú obvykle nepo ­
istnými finan čnými nástrojmi alebo servisnými zmluvami, pozri 
odseky B20 a B21);  
c) samopoistenie, inými slovami ponechanie si rizika, ktoré mohlo 
byť kryté poistením (neexistuje žiadna poistná zmluva, pretože 
neexistuje žiadna zmluva s inou stranou);  
d) zmluvy (napríklad špekulatívne zmluvy), ktoré vyžadujú platbu 
v prípade, ak dôjde k špecifikovanej neistej budúcej udalosti, avšak ako zmluvnú podmienku platby nevyžadujú, aby mala takáto udalosť nepriaznivý vplyv na poistníka. Táto skuto čnosť však 
nevylučuje špecifikáciu stanoveného vyplatenia na ú čely kvantifi ­
kácie straty spôsobenej špecifickou udalos ťou, akou je napríklad 
úmrtie alebo nehoda (pozri tiež odsek B13);
 
e) deriváty, ktoré jednu stranu vystavujú finan čnému riziku, avšak nie 
poistnému riziku, pretože od takejto strany vyžadujú vykona ť 
platbu výlu čne na základe zmien jednej alebo viacerých špecifiko ­
vaných úrokových sadzieb, cien finan čných nástrojov, cien 
komodít, kurzov cudzích mien, úverových ratingov alebo úvero ­
vých indexov alebo iných premenných veli čín, za predpokladu, 
v prípade nefinan čnej premennej veli činy, že takáto veli čina nie 
je špecifická pre zmluvnú stranu (pozri IAS 39);  
f) záruka vz ťahujúca sa na úver (alebo akreditív, úverový derivát 
platobnej neschopnosti alebo zmluva o poistení úveru), ktorá vyža ­
duje platbu aj napriek tomu, že držite ľ neutrpel stratu v dôsledku 
platobného zlyhania dlžníka v stanovenom termíne (pozri IAS 39);  
g) zmluvy, ktoré vyžadujú platby na základe klimatických, geologic ­
kých alebo iných fyzických premenných veli čín, ktoré nie sú 
špecifické pre zmluvnú stranu (spolo čne sa nazývajú derivátmi 
na počasie);  
h) dlhopisy vydané na krytie živelných pohrôm, ktoré umož ňujú 
obmedzené platby istiny, úrokov alebo oboch, založené na klima ­
tickej, geologickej alebo inej fyzickej premenných veli čine, ktorá 
nie je špecifická pre zmluvnú stranu.  
B20. Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 vytvárajú finan čné aktíva 
alebo finan čné záväzky, patria do rozsahu pôsobnosti IAS 39. Okrem 
iného to znamená, že zmluvné strany používajú takzvané „vkladové 
účtovanie“, ktoré zah ŕňa tieto aspekty:  
a) jedna strana vykazuje prijatú úhradu ako finan čný záväzok, a nie 
ako výnos;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 662
 
b) druhá strana vykazuje zaplatenú úhradu ako finan čné aktívum, 
a nie ako náklad.  
B21. Ak sa zmluvami opísanými v odseku B19 nevytvárajú finan čné aktíva 
alebo finan čné záväzky, vz ťahujú sa na ne ustanovenia IAS 18. 
V rámci IAS 18 sa výnos súvisiaci s transakciou obsahujúcou posky ­
tovanie služieb vykazuje odkazom na stupe ň dokončenia transakcie 
v prípade, ak výstup transakcie možno spo ľahlivo odhadnú ť. 
Významné poistné riziko  
B22. Zmluva je poistnou zmluvou len vtedy, ak sa ňou prevádza významné 
poistné riziko. Poistnému riziku sa venujú odseky B8 až B21. Ďalej 
uvedené odseky sa zaoberajú hodnotením, či je poistné riziko 
významné.  
B23. Poistné riziko je významné výlu čne vtedy, ak by poistená udalos ť 
mohla v rámci akéhoko ľvek scenára spôsobi ť situáciu, ke ď by poisťo­
vateľ musel plati ť významné dodato čné požitky, nezah ŕňajúc scenáre, 
ktoré nemajú komer čnú podstatu (t. j. nemajúce žiadne rozpoznate ľné 
vplyvy na ekonomiku transakcie). Ak by v rámci scenárov došlo 
k platbám významných dodato čných požitkov, podmienka uvedená 
v predchádzajúcej vete sa môže splni ť aj v prípade, ak je výskyt 
poistenej udalosti mimoriadne nepravdepodobný, alebo aj ak o čaká­
vaná (t. j. vážená pravdepodobnos ťou) súčasná hodnota podmiene ­
ných peňažných tokov predstavuje malú časť z očakávanej sú časnej 
hodnoty všetkých zvyšných zmluvných pe ňažných tokov.  
B24. Dodato čné požitky, ktoré sú uvedené v odseku B23, súvisia so 
sumami, ktoré presahujú tie sumy, ktoré by boli splatné v prípade, ak by nedošlo k výskytu poistenej udalosti (okrem scenárov, ktoré 
nemajú komer čnú podstatu). Tieto dodato čné sumy zah ŕňajú náklady 
na riešenie nárokov a na ohodnotenie nárokov, avšak nezah ŕňajú:
 
a) stratu schopnosti spoplat ňovať poistníka za budúce služby. Naprí ­
klad v prípade zmluvy o životnom poistení prepojenej s investíciou 
znamená smr ť poistníka nemožnos ť pre pois ťovateľa poskytova ť 
služby správy investície a pobera ť poplatok za takéto služby. 
V ekonomickej strate pois ťovateľa sa však neodráža poistné riziko 
tak isto, ako manažér spolo čného fondu nepreberá poistné riziko 
vo vzťahu k prípadnému úmrtiu klienta. Preto sa pri hodnotení 
veľkosti poistného rizika prevádzaného zmluvou neprihliada 
na potenciálnu stratu budúcich poplatkov zo správy investícií;  
b) v prípade úmrtia, vzdanie sa poplatkov, ku ktorým by došlo pri 
zrušení alebo odkúpení. Pretože k vzniku takýchto poplatkov došlo 
v súvislosti so zmluvou, vzdanie sa nárokov na takéto poplatky 
nepredstavuje kompenzáciu poistníka za vopred existujúce riziko. Pri hodnotení ve ľkosti poisteného rizika prevádzaného zmluvou sa 
teda na takéto poplatky neprihliada;
 
c) platbu podmienenú udalos ťou, ktorá držite ľovi zmluvy nespôsobí 
významnú škodu. Predstavme si napríklad zmluvu, ktorá od 
emitenta vyžaduje zaplati ť jeden milión menových jednotiek 
v prípade, ak dôjde k fyzickému poškodeniu majetku, pri čom 
celá situácia spôsobí držite ľovi zanedbate ľnú stratu jednej menovej 
jednotky. V rámci tejto zmluvy držite ľ prevádza na pois ťovateľa 
nevýznamné riziko straty jednej menovej jednotky. Zmluvou sa súčasne vytvára nepoistné riziko, že emitent bude musie ť zaplatiť 
999 999 CU v prípade, ak dôjde k špecifikovanej udalosti. Pretože 
emitent neprijíma významné poistné riziko od držite ľa, nejde 
o poistnú zmluvu;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 663
 
d) možné spätne získate ľné sumy zo zaistenia. Pois ťovateľ účtuje 
takéto sumy osobitne.  
B25. Pois ťovateľ zhodnocuje význam poistného rizika v jednotlivých zmlu ­
vách a nie prostredníctvom odkazu na významnos ť pre účtovnú 
závierku. (  1 ) Poistné riziko teda môže by ť významné aj vtedy, ak 
existuje minimálna pravdepodobnos ť významných strát celej skupiny 
zmlúv. Pomocou takéhoto hodnotenia jednotlivých zmlúv je jedno ­
duchšie klasifikova ť zmluvu ako poistnú zmluvu. V prípade, že je 
známe, že relatívne homogénna skupina malých zmlúv obsahuje zmluvy, ktorými sa všetkými prevádza poistné riziko, pois ťovateľ 
nemusí preskúmava ť každú zmluvu tejto skupiny s cie ľom identifi ­
kácie nieko ľko málo nederivátových zmlúv, ktorými sa prevádza 
nevýznamné poistné riziko.
 
B26. Z odsekov B23 až B25 vyplýva, že ak sa v rámci zmluvy platia dávky 
pri úmrtí, ktoré prevyšujú sumu splatnú pri prežití, zmluva je poistnou 
zmluvou s výnimkou situácie, ak by dodato čné dávky pri úmrtí boli 
nevýznamné (posúdené odkazom na samotnú zmluvu, a nie na celú skupinu zmlúv). Pod ľa ustanovení odseku B24 písm. b) sa do také ­
hoto zhodnotenia nezah ŕňa zrieknutie sa poplatkov za zrušenie 
v prípade smrti alebo poplatkov za odkúpenie, ak sa uvedeným zriek ­
nutím sa nekompenzuje poistník za vopred existujúce riziko. Podobne aj zmluva o rente, v rámci ktorej sa vyplácajú pravidelné splátky do 
konca života poistníka, je poistnou zmluvou s výnimkou situácie, ak 
agregované sumy podmienené prežitím sú nevýznamné.
 
B27. Odsek B23 sa zaoberá dodato čnými požitkami. Takéto dodato čné 
požitky môžu zah ŕňať požiadavku vyplati ť požitky skôr v prípade, 
ak dôjde k skoršiemu výskytu poistenej udalosti, a platba sa v tom 
prípade neupraví o časovú hodnotu pe ňazí. Príkladom je celoživotné 
poistenie na fixnú sumu (inými slovami poistenie, ktoré umož ňuje 
výplatu fixnej dávky pri úmrtí bez oh ľadu na dátum úmrtia poistníka 
a kde neexistuje dátum vypršania platnosti krytia). Je isté, že poistník 
raz zomrie, nie je však isté, kedy k tomu dôjde. Pois ťovateľ utrpí 
stratu z takýchto individuálnych zmlúv, ke ď poistníci pred časne 
zomrú, aj ke ď vzhľadom na celú skupinu zmlúv k žiadnej vážnej 
strate nedochádza.  
B28. Ak sa poistná zmluva rozdelí na vkladovú zložku a poistnú zložku, 
význam prevodu poistného rizika sa hodnotí formou odkazu na poistnú zložku. Význam poistného rizika, prevádzaného prostredníc ­
tvom vloženého derivátu, sa hodnotí formou odkazu na vložený 
derivát.
 
Zmeny úrovne poistného rizika  
B29. Niektorými zmluvami sa pri za čatí ich platnosti neprenáša na emitenta 
žiadne poistné riziko, hoci neskôr k prevodu poistného rizika dochádza. Predstavme si napríklad zmluvu, ktorá umož ňuje špecifickú 
návratnos ť investícií a zah ŕňa pre poistníka opciu na použitie výnosov 
z investície v de ň splatnosti na nákup renty podmienenej prežitím pri 
súčasných anuitných sadzbách ú čtovaných pois ťovateľom iným 
novým poberate ľom renty, ke ď dôjde k realizácii opcie poistníka.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 664  
( 1 ) Na tieto ú čely tvoria zmluvy, ktoré sa uzatvorili naraz s jednou protistranou (alebo 
zmluvy, ktoré sú inak nezávislé), jedinú zmluvu.
 Takouto zmluvou sa neprevádza žiadne poistné riziko na emitenta 
dovtedy, kým nedôjde k realizácii opcie, pretože pois ťovateľ má 
možnosť oceniť rentu na základe, ktorý odzrkad ľuje riziko prevedené 
na poisťovateľa v tomto čase. Ak sa však v zmluve ustanovujú 
anuitné sadzby (alebo základ na stanovenie anuitných sadzieb), 
znamená to, že zmluvou sa prevádza poistné riziko na emitenta na 
jej začiatku.  
B30. Zmluva, ktorá sp ĺňa podmienky poistnej zmluvy, ostane poistnou 
zmluvou dovtedy, kým sa všetky v nej obsiahnuté práva povinností neskončia alebo nevypršia.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 665
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 5  
Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čenie činností  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je ur čiť účtovanie majetku držaného na predaj 
a prezentáciu a zverej ňovanie  ukončenia činností . V tomto štandarde 
sa vyžaduje najmä:  
a) aby sa majetok, ktorý sp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako držaný na 
predaj, oce ňoval účtovnou hodnotou alebo, ak je nižšia,  reálnou 
hodnotou zníženou o náklady na predaj  a aby sa takýto majetok 
neodpisoval, a  
b) aby sa majetok, ktorý sp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako držaný na 
predaj, prezentoval osobitne priamo v súvahe a aby sa výsledky 
ukončených činností prezentovali osobitne v rámci výkazu ziskov 
a strát.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Klasifika čné a prezenta čné požiadavky tohto štandardu sa uplat ňujú 
na všetok vykazovaný  dlhodobý majetok  účtovnej jednotky (  1 ) 
a všetky jej  skupiny na vyradenie . Požiadavky na oce ňovanie tohto 
štandardu sa uplat ňujú na všetok vykazovaný dlhodobý majetok 
a skupiny na vyradenie (vymedzené v odseku 4) s výnimkou majetku uvedeného v odseku 5, ktorý sa na ďalej oceňuje v súlade s tam 
uvedenými štandardmi.
 
3. Majetok klasifikovaný v súlade s IAS 1  Prezentácia ú čtovnej 
závierky►M5 __________  ◄ ako dlhodobý sa nereklasifikuje na  
obežný majetok  dovtedy, kým nesp ĺňa kritériá na jeho klasifikáciu ako 
držaný na predaj v súlade s týmto štandardom. Majetok tejto triedy, ktorý by ú čtovná jednotka bežne považovala za dlhodobý, ale je 
nadobudnutý s výhradným zámerom jeho ďalšieho predaja, sa nepo ­
važuje za obežný, kým nesp ĺňa kritériá na klasifikáciu ako držaný na 
predaj v súlade s týmto štandardom.
 
4. Ú čtovná jednotka niekedy v rámci jedinej transakcie vyra ďuje 
skupinu majetku spolu, pripadne i s priamo súvisiacimi záväzkami. 
Takouto skupinou na vyradenie môže by ť skupina  peňazotvorných 
jednotiek , jedna pe ňazotvorná jednotka alebo časť peňazotvornej  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 666  
( 1 ) V prípade majetku klasifikovaného v súlade s požiadavkami na prezentáciu likvidity sa 
za dlhodobý majetok považuje ten, pri ktorom sa o čakáva, že zodpovedajúce sumy sa 
spätne získajú v období presahujúcom dvanás ť mesiacov po  ►M5 období vykazo ­
vania ◄. Na klasifikáciu tohto majetku sa vz ťahuje odsek 3.
 jednotky. (  1 ) Skupina môže pozostáva ť z akéhoko ľvek majetku 
a akýchko ľvek záväzkov ú čtovnej jednotky vrátane obežného 
majetku, krátkodobých záväzkov a majetku vylú čeného odsekom 5 
z požiadaviek na oce ňovanie pod ľa tohto štandardu. Ak je dlhodobý 
majetok, ktorý je v rozsahu pôsobnosti požiadaviek na oce ňovanie 
podľa tohto štandardu sú časťou skupiny na vyradenie, požiadavky 
na ocenenie tohto štandardu sa vz ťahujú na skupinu ako celok, 
takže táto skupina sa oce ňuje účtovnou hodnotou alebo, ak je 
nižšia, reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj. Požiadavky 
na ocenenie individuálnych položiek majetku a záväzkov tvoriacich 
súčasť skupiny na vyradenie sú uvedené v odsekoch 18, 19 a 23.  
5. Ustanovenia o oce ňovaní uvedené v tomto štandarde (  2 ) sa nevzťahujú 
na ďalej uvedený majetok, patriaci pod uvedené štandardy, či už 
individuálne alebo v rámci skupiny na vyradenie:  
a) odložené da ňové pohľadávky (IAS 12  Dane z príjmov ); 
b) majetok vznikajúci zo zamestnaneckých požitkov (IAS 19  Zamest­
nanecké požitky ); 
c) finančný majetok spadajúci do rozsahu pôsobnosti IAS 39  
Finančné nástroje : vykazovanie a oce ňovanie ; 
d) dlhodobý majetok, ktorý sa ú čtuje v súlade s modelom reálnej 
hodnoty, uvedenom v IAS 40  Investičný nehnute ľný majetok ; 
▼M8 
e) dlhodobý majetok, ktorý sa oce ňuje v reálnej hodnote zníženej 
o náklady na predaj v súlade s IAS 41  Poľnohospodárstvo ; 
▼B 
f) zmluvné práva z poistných zmlúv, ktoré sú definované v IFRS 4  
Poistné zmluvy . 
▼M17  
5A. Požiadavky na klasifikáciu, prezentáciu a oce ňovanie v tomto štan ­
darde, ktoré sú aplikovate ľné na dlhodobý majetok (alebo skupinu na 
vyradenie), ktorý je klasifikovaný ako držaný na predaj sa uplat ňujú 
taktiež na dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie), ktorý je klasifikovaný ako držaný na rozdelenie vlastníkom konajúcim v rámci 
svojich právomocí ako vlastníci (držaný na rozdelenie vlastníkom).
 
▼M22  
5B. Týmto štandardom sa stanovujú zverejnenia požadované v súvislosti 
s dlhodobým majetkom (skupinami na vyradenie) klasifikovaným ako 
držaný na predaj alebo v súvislosti s ukon čením činností. Zverejnenia 
v ostatných IFRS sa na takýto majetok (alebo skupiny na vyradenie) neuplatňujú, s výnimkou prípadov, ke ď sa v týchto IFRS požadujú:
 
a) konkrétne zverejnenia v súvislosti s dlhodobým majetkom (skupi ­
nami na vyradenie) klasifikovaným ako držaný na predaj alebo v súvislosti s ukon čením činností; alebo
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 667  
( 1 ) Ak sa však o čakáva, že pe ňažné toky z individuálneho majetku alebo skupiny majetku 
budú plynú ť predovšetkým z predaja a nie ich ďalšieho používania, budú menej závislé 
od peňažných tokov plynúcich z iných aktív a skupina na vyradenie, ktorá bola sú časťou 
peňazotvornej jednotky, sa stáva samostatnou pe ňazotvornou jednotkou. 
( 2 ) S výnimkou odsekov 18 a 19, v ktorých sa vyžaduje, aby sa predmetný majetok 
oceňoval v súlade s inými aplikovate ľnými IFRS.
 b) zverejnenia o oce ňovaní majetku a záväzkov v rámci skupiny na 
vyradenie, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti požiadavky IFRS 
5 o oceňovaní a takéto zverejnenia nie sú predtým poskytnuté 
v ostatných poznámkach k ú čtovnej závierke.  
Na dosiahnutie súladu so všeobecnými požiadavkami IAS 1, 
konkrétne s odsekmi 15 a 125 tohto štandardu, môžu by ť potrebné 
dodatočné zverejnenia o dlhodobom majetku (alebo o skupinách na 
vyradenie), klasifikovanom ako držaný na predaj alebo ukon čenie 
činností.  
▼M17  
KLASIFIKÁCIA DLHODOBÉHO MAJETKU (ALEBO SKUPÍN NA VYRA ­
DENIE) DO KATEGÓRIE DRŽANÝ NA PREDAJ ALEBO DRŽANÝ NA ROZDELENIE VLASTNÍKOM
 
▼B 
6. Ú čtovná jednotka klasifikuje dlhodobý majetok (alebo skupinu na 
vyradenie) do kategórie držaný na predaj vtedy, ak sa jeho ú čtovná 
hodnota spätne získa primárne prostredníctvom predaja nie jeho 
pokračujúcim používaním.  
7. Ak sa má naplni ť podstata uvedeného ustanovenia, majetok (alebo 
skupina na vyradenie) sa už musí nachádza ť v stave umož ňujúcom 
okamžitý predaj za podmienok, ktoré sú bežné a obvyklé pre predaj 
takéhoto majetku (alebo skupín na vyradenie) a tento predaj musí by ť 
vysoko pravdepodobný . 
▼M17  
8. Aby bol predaj vysoko pravdepodobný, musí sa na príslušnej úrovni 
manažmentu rozhodnú ť o pláne predaja majetku (alebo skupiny na 
vyradenie) a musí sa za čať aktívny program na nájdenie kupujúceho 
a dokončenie realizácie plánu. Navyše, majetok (alebo skupina na 
vyradenie) sa musí aktívne ponúka ť na predaj za cenu, ktorá je prime ­
raná a opodstatnená vo vz ťahu k jeho sú časnej reálnej hodnote. 
Okrem toho by sa malo o čakávať, že do jedného roka od dátumu 
klasifikácie splní predaj, okrem výnimiek uvedených v odseku 9, podmienky na jeho uznanie ako ukon čeného predaja, a činnosti 
potrebné na zav ŕšenie plánu by mali nazna čovať, že je nepravdepo ­
dobné, že dôjde k zásadným zmenám plánu, alebo že sa plán úplne zruší. Ako sú časť posudzovania toho, či je predaj vysoko pravdepo ­
dobný by sa do úvahy mala bra ť pravdepodobnos ť schválenia akcio ­
nármi (ak je toto požadované jurisdikciou).
 
▼M8 
8A. Ú čtovná jednotka, ktorá je rozhodnutá uskuto čniť plán predaja, ktorý 
má za následok stratu ovládania dcérskej spolo čnosti, klasifikuje 
všetok majetok a záväzky tejto dcérskej spolo čnosti ako majetok 
a záväzky držané na predaj, ke ď sú splnené kritériá ustanovené 
v odsekoch 6 až 8, bez oh ľadu na to, či si účtovná jednotka ponechá 
po predaji nekontrolný podiel vo svojej bývalej dcérskej spolo čnosti.  
▼B 
9. Ur čitými udalos ťami alebo okolnos ťami sa môže pred ĺžiť obdobie 
ukončenia predaja na dobu dlhšiu ako jeden rok. Pred ĺžením obdobia 
potrebného na ukon čenie predaja sa nevylu čuje možnos ť klasifikácie 
majetku (alebo skupiny na vyradenie) do kategórie držaný na predaj, 
ak k takémuto zdržaniu dôjde v dôsledku udalostí alebo okolností, na ktoré účtovná jednotka nemá vplyv a existuje dostato čný dôkaz o tom, 
že účtovná jednotka je aj na ďalej rozhodnutá tento majetok (alebo 
skupinu na vyradenie) preda ť. Ide o prípad, ak sú splnené kritériá 
uvedené v dodatku B.
 ▼M22  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 668
 
10. Za predajné transakcie sa považujú aj výmeny dlhodobého majetku za 
iný dlhodobý majetok, ak má takáto výmena v súlade s IAS 16  
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia  komerčnú podstatu.  
11. Ak ú čtovná jednotka nadobudne dlhodobý majetok (alebo skupinu na 
vyradenie) výlu čne so zámerom jeho následného vyradenia, takýto 
dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie) sa klasifikuje ako 
držaný na predaj k dátumu nadobudnutia len vtedy, ak došlo 
k splneniu jednoro čnej podmienky uvedenej v odseku 8 (okrem výni ­
miek uvedených v odseku 9) a sú časne je vysoko pravdepodobné, že 
k splneniu ostatných kritérií uvedených v odsekoch 7 a 8, ktoré 
k danému dátumu neboli splnené, dôjde v priebehu krátkeho času 
po nadobudnutí (obvykle do troch mesiacov).  
12. Ak k splneniu kritérií uvedených v odsekoch 7 a 8 dôjde po  
►M5 období vykazovania ◄, účtovná jednotka neklasifikuje vo 
vydanej ú čtovnej závierke dlhodobý majetok (alebo skupinu na 
vyradenie) ako držaný na predaj. Ak však k splneniu týchto kritérií dôjde po  ►
M5 období vykazovania ◄, ale ešte pred schválením 
účtovnej závierky na vydanie, ú čtovná jednotka zverejní informácie 
uvedené v odseku 41 písm. a), b) a d), a to v rámci poznámok.  
▼M17  
12A. Dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) je klasifikovaný ako 
držaný na rozdelenie vlastníkom, ak sa ú čtovná jednotka zaviaže 
rozdeliť majetok (alebo skupinu na vyradenie) vlastníkom. Aby to 
tak bolo, majetok musí by ť k dispozícii na okamžité rozdelenie 
v jeho sú časnom stave a rozdelenie musí by ť vysoko pravdepodobné. 
Aby bolo rozdelenie vysoko pravdepodobné, museli sa za čať činnosti 
na dokon čenie rozdelenia a malo by sa o čakávať, že sa dokon čia do 
jedného roka od dátumu klasifikácie. Činnosti potrebné na ukon čenie 
rozdelenia by mali nazna čovať, že je nepravdepodobné, že dôjde 
k zásadným zmenám rozdelenia, alebo že sa rozdelenie zruší. Ako 
súčasť posudzovania toho, či je rozdelenie vysoko pravdepodobné, by 
sa mala bra ť do úvahy pravdepodobnos ť schválenia akcionármi (ak sa 
to požaduje v danej jurisdikcii).  
▼B 
Dlhodobý majetok ur čený na likvidáciu vyradením  
13. Dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) ur čený na likvidáciu 
vyradením nesmie ú čtovná jednotka klasifikova ť do kategórie držaný 
na predaj. Je tomu tak preto, že jeho ú čtovná hodnota sa spätne získa 
najmä pokra čujúcim používaním. Ak však likvidovaná skupina na 
vyradenie sp ĺňa podmienky ustanovené v odseku 32 písm. a) až c), 
účtovná jednotka vykáže v súlade s odsekmi 33 a 34 výsledky 
a peňažné toky zo skupiny na vyradenie v rámci ukon čených činností, 
a to k dátumu, ku ktorému ukon čí ich používanie. Dlhodobý majetok 
(alebo skupiny na vyradenie) ur čený na likvidáciu vyradením zah ŕňa 
dlhodobý majetok (alebo skupiny na vyradenie), ktorý sa bude 
používať do konca jeho ekonomickej životnosti a dlhodobý majetok 
(alebo skupiny na vyradenie), ktorý sa nepredá, ale bude sa likvidova ť 
vyradením.  
14. O dlhodobom majetku, ktorý bol do časne vyňatý z používania, nesmie 
účtovná jednotka ú čtovať tak, ako keby došlo k jeho likvidácii vyra ­
dením.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 669
 
OCEŇOVANIE DLHODOBÉHO MAJETKU (ALEBO SKUPINY NA VYRA ­
DENIE) KLASIFIKOVANÉHO DO KATEGÓRIE DRŽANÝ NA PREDAJ  
Oceňovanie dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie)  
15. Ú čtovná jednotka oce ňuje dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyra ­
denie) klasifikovaný ako držaný na predaj jeho ú čtovnou hodnotou 
alebo, ak je nižšia, jeho reálnou hodnotou zníženou o náklady na predaj.
 
▼M17  
15A. Ú čtovná jednotka ocení dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyra ­
denie) klasifikovaný do kategórie držaný na rozdelenie vlastníkom v sume, ktorá je nižšou z jeho ú čtovnej hodnoty a reálnej hodnoty 
zníženej o náklady na rozdelenie (
 1 ). 
▼B 
16. Ak novonadobudnutý majetok (alebo skupina na vyradenie) sp ĺňa 
kritériá na jeho klasifikáciu do kategórie držaný na predaj (pozri odsek 11), uplat ňovanie odseku 15 vyústi pri prvotnom vykázaní do 
ocenenia majetku (alebo skupiny na vyradenie) v sume jeho ú čtovnej 
hodnoty stanovenej tak, ako keby sa do tejto kategórie neklasifikoval 
(napríklad obstarávacou cenou), alebo, ak je nižšia, jeho reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj. Ak teda dôjde k nadobudnutiu majetku (alebo skupiny na vyradenie) v rámci podni ­
kovej kombinácie, oce ňuje sa tento majetok v jeho reálnej hodnote 
zníženej o náklady na predaj.
 
17. Ak sa o čakáva, že k predaju dôjde za viac ako jeden rok, ú čtovná 
jednotka vy čísli náklady na predaj v ich sú časnej hodnote. Akéko ľvek 
zvýšenie sú časnej hodnoty nákladov na predaj, ku ktorému došlo 
v dôsledku plynutia času, sa v rámci hospodárskeho výsledku vyka ­
zuje ako finan čný náklad.  
18. Bezprostredne pred prvotnou klasifikáciou majetku (alebo skupiny na 
vyradenie) do kategórie držaný na predaj sa ú čtovné hodnoty majetku 
(alebo všetkého majetku a záväzkov v skupine) stanovujú v súlade 
s aplikovate ľnými IFRS.  
19. Pri následnom precenení skupiny na vyradenie sa ú čtovné hodnoty 
toho majetku a záväzkov, ktoré síce tvoria sú časť tejto skupiny klasi ­
fikovanej do kategórie držaný na predaj, ale nevz ťahujú sa na ne 
požiadavky oce ňovania tohto štandardu, precenia v súlade 
s príslušnými IFRS, a to ešte pred tým, ako sa precení reálna hodnota 
znížená o náklady na predaj za skupinu na vyradenie ako celok.  
Vykazovanie vzniku a zrušenia strát zo zníženia hodnoty  
20. Ú čtovná jednotka vykazuje stratu zo zníženia hodnoty z každého 
prvotného alebo následného zníženia hodnoty majetku (alebo skupiny 
na vyradenie) na jeho reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj, a to v rozsahu, v akom nedošlo k jej vykázaniu v súlade s odsekom 19.
 
21. Ú čtovná jednotka vykazuje zisk z každého následného zvýšenia 
reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj, avšak nie vo vyššej 
sume, ako je kumulatívna strata zo zníženia hodnoty, vykázaná bu ď 
v súlade s týmto štandardom, alebo predtým v súlade s IAS 36  
Zníženie hodnoty majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 670  
( 1 ) Náklady na rozdelenie sú dodato čné náklady, ktoré priamo súvisia s rozdelením 
s výnimkou nákladov na financovanie a nákladov na da ň z príjmu.
 22. Ú čtovná jednotka vykazuje zisk z každého následného zvýšenia 
reálnej hodnoty zníženej o náklady na predaj, stanovenej za skupinu 
na vyradenie:  
a) vo výške, ktorá nebola vykázaná v súlade s odsekom 19, ale  
b) nie vo vyššej sume, ako je kumulatívna strata zo zníženia hodnoty, 
vykázaná bu ď v súlade s týmto štandardom, alebo predtým 
v súlade s IAS 36 za dlhodobý majetok, na ktorý sa vz ťahujú 
požiadavky oce ňovania uvedené v tomto štandarde.  
23. Stratou zo zníženia hodnoty (alebo akýko ľvek následný zisk) vyká ­
zanou za skupinu na vyradenie sa znižuje (alebo zvyšuje) ú čtovná 
hodnota toho dlhodobého majetku v skupine, na ktorý sa vz ťahujú 
požiadavky oce ňovania tohto štandardu, a to v poradí ur čenom 
v odsekoch 104 písm. a) a b) a 122 štandardu IAS 36 (v znení revízie z roku 2004).
 
24. Zisk alebo strata, ktoré predtým neboli vykázané k dátumu predaja 
dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie), sa vykazujú 
k dátumu ukon čenia vykazovania. Požiadavky týkajúce sa ukon čenia 
vykazovania sú uvedené v:  
a) odsekoch 67 až 72 štandardu IAS 16 (v znení revízie z roku 2003) 
pre nehnute ľnosti, stroje a zariadenia a  
b) odsekoch 112 až 117 štandardu IAS 38  Nehmotný majetok  
(v znení revízie z roku 2004) pre nehmotný majetok.  
25. Ú čtovná jednotka neodpisuje (alebo neamortizuje) dlhodobý majetok, 
kým je klasifikovaný do kategórie držaný na predaj, alebo kým tvorí súčasť skupiny na vyradenie klasifikovanej do kategórie držaný na 
predaj. Aj na ďalej sa však vykazujú úroky a iné náklady priradite ľné 
k záväzkom skupiny na vyradenie klasifikovanej do kategórie držaná na predaj.
 
Zmeny plánu predaja  
26. Ak ú čtovná jednotka klasifikovala majetok (alebo skupinu na vyra ­
denie) do kategórie držaný na predaj, avšak už nie sú splnené kritériá uvedené v odsekoch 7 až 9, ú čtovná jednotka takýto majetok (alebo 
skupinu na vyradenie) prestane klasifikova ť majetok ako držaný na 
predaj.
 
27. Ú čtovná jednotka oce ňuje dlhodobý majetok vyradený z kategórie 
držaný na predaj (alebo ten, ktorý prestal by ť súčasťou skupiny na 
vyradenie klasifikovanej do kategórie držaný na predaj) nižšou z týchto hodnôt:
 
a) jeho ú čtovnou hodnotou, ktorú mal takýto majetok (alebo skupina 
na vyradenie) pred klasifikovaním do kategórie držaný na predaj, 
upravenou o všetky odpisy, amortizáciu alebo precenenie, k vykázaniu ktorých by došlo v prípade, ak by tento majetok (alebo skupina na vyradenie) nebol do kategórie držaný na predaj 
vôbec klasifikovaný, a
 
b) jeho  spätne získate ľnou sumou  k dátumu následného rozhodnutia 
majetok nepreda ť ( 1 ). ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 671  
( 1 ) Ak je dlhodobý majetok sú časťou peňazotvornej jednotky, jeho spätne získate ľná suma 
zodpovedá ú čtovnej hodnote, ktorá by sa vykázala po rozvrhnutí jednotlivých strát zo 
zníženia hodnoty tejto pe ňazotvornej jednotky v súlade s IAS 36.
 28. Ú čtovná jednotka zahrnie všetky požadované úpravy ú čtovnej 
hodnoty dlhodobého majetku, ktorý vyradila z kategórie držaný na 
predaj, do hospodárskeho výsledku (  1 ) z pokra čujúcich činností toho 
obdobia, v ktorom už nesp ĺňa kritériá uvedené v odsekoch 7 až 9. 
Účtovná jednotka prezentuje takúto úpravu  ►M5 v tej istej časti 
výkazu komplexného výsledku ◄, v ktorej obvykle prezentuje zisk 
alebo stratu, ak existujú, vykázanú v súlade s odsekom 37.  
29. Ak ú čtovná jednotka odoberie zo skupiny na vyradenie držanej na 
predaj individuálnu položku majetku alebo záväzkov, zostávajúci 
majetok a záväzky skupiny na vyradenie ur čenej na predaj sa ďalej 
oceňujú ako skupina iba v prípade, ak sú splnené kritériá v odsekoch 
7 až 9. V opa čnom prípade sa zostávajúci dlhodobý majetok skupiny, 
ktorý individuálne sp ĺňa kritériá na klasifikovanie do kategórie držaný 
na predaj, oce ňuje individuálne v jeho ú čtovnej hodnote alebo, ak je 
nižšia, reálnej hodnote zníženej o náklady na predaj, platnej k danému dátumu. Všetok dlhodobý majetok, ktorý nesp ĺňa uvedené kritériá, sa 
v súlade s odsekom 26 prestane klasifikova ť ako držaný na predaj.
 
PREZENTÁCIA A ZVEREJNENIE  
30. Ú čtovná jednotka prezentuje a zverej ňuje informácie, ktoré umož ňujú 
používate ľom účtovnej závierky posúdi ť finančné vplyvy ukon čených 
činností a vyradení dlhodobého majetku (alebo skupín na vyradenie).  
Prezentácia ukon čených činností  
31. Zložka ú čtovnej jednotky  zahŕňa činnosti a pe ňažné toky, ktoré je 
možné jednozna čne odčleniť od ostatných častí účtovnej jednotky, 
a to tak na prevádzkové ú čely, ako aj na ú čely finančného vykazo ­
vania. Inými slovami, zložka ú čtovnej jednotky bude predstavova ť 
peňazotvornú jednotku alebo skupinu pe ňazotvorných jednotiek, 
kým sa na ďalej držia na používanie.  
32. Ukon čená činnosť je zložka ú čtovnej jednotky, ktorá sa bu ď vyradila, 
alebo je klasifikovaná do kategórie držaná na predaj, a:  
a) predstavuje samostatnú významnú oblas ť podnikania alebo vy čle­
nenú geografickú oblas ť, v ktorej činnosti prebiehajú;  
b) tvorí sú časť jediného koordinovaného plánu na vyradenie samo ­
statnej významnej oblasti podnikania alebo vy členenej geografickej 
oblasti, v ktorej prebiehajú činnosti, alebo  
c) ide o dcérsku spolo čnosť nadobudnutú výhradne so zámerom jej 
ďalšieho predaja.  
33. Ú čtovná jednotka zverejní:  
a) vo výkaze ziskov a strát jednu sumu, ktorá sa skladá zo súhrnu:  
i) hospodárskeho výsledku z ukon čených činností po zdanení a  
ii) zisku alebo straty po zdanení, vykázaných bu ď z precenenia na 
reálnu hodnotu zníženú o náklady na predaj, alebo z vyradenia 
majetku alebo skupiny (skupín) na vyradenie tvoriacich ukon ­ 
čenú činnosť; ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 672  
( 1 ) Pokiaľ nie je majetok nehnute ľnosťou, strojom, zariadením alebo nehmotným majetkom, 
ktorý sa pred zaradením do kategórie držaný na predaj precenil v súlade s  IAS 16  alebo  
IAS 38 , v tomto prípade sa úprava považuje za zvýšenie alebo zníženie v dôsledku 
precenenia.
 b) analýzu jednej sumy uvedenej v písmene a) na:  
i) výnosy, náklady a hospodárskeho výsledok pred zdanením 
z ukončených činností;  
ii) súvisiace náklady z titulu dane z príjmov, ako sa to vyžaduje 
v odseku 81 písm. h) IAS 12;  
iii) zisk alebo stratu z precenenia na reálnu hodnotou zníženú 
o náklady na predaj alebo z vyradenia majetku alebo skupiny 
(skupín) na vyradenie tvoriacich ukon čenú činnosť a 
iv) súvisiace náklady z titulu dane z príjmov, ako sa to vyžaduje 
v odseku 81 písm. h) IAS 12;  
Analýzu možno uvies ť v poznámkach alebo  ►M5 vo ◄ výkaze 
ziskov a strát. Ak sa uvedie v rámci výkazu ziskov a strát, uvádza sa v časti vyhradenej pre ukon čenie činnosti, t. j. oddelene od 
pokračujúcich činností. Analýza sa nevyžaduje pri skupinách na 
vyradenie, ktorými sú novonadobudnuté dcérske spolo čnosti spĺňa­
júce pri ich nadobudnutí kritériá na klasifikáciu do kategórie držané na predaj (pozri odsek 11);
 
c) čisté peňažné toky priradite ľné k prevádzkovej, investi čnej 
a finančnej činnosti ukon čených činností. Tieto zverejnenia sa 
môžu uvádza ť buď v poznámkach alebo priamo v ú čtovnej 
závierke. Takéto zverejnenia sa nevyžadujú pri skupinách na vyra ­
denie, ktorým sú novonadobudnuté dcérske spolo čnosti spĺňajúce 
pri ich nadobudnutí kritériá na klasifikáciu do kategórie držané na predaj (pozri odsek 11);
 
▼M11  
d) sumu výnosov z pokra čujúcich činností a z ukon čených činností 
priraditeľnú vlastníkom materskej spolo čnosti. Tieto zverejnenia sa 
môžu uvádza ť buď v poznámkach, alebo vo výkaze komplexného 
výsledku.  
▼M5 
33A. Ak ú čtovná jednotka prezentuje zložky zisku alebo straty 
v samostatnom výkaze ziskov a strát pod ľa opisu uvedeného 
v odseku 81 IAS 1 (v znení revízie z roku 2007), v tomto samo ­
statnom výkaze sa prezentuje aj časť identifikovaná ako súvisiaca 
s ukončenými činnosťami. 
▼B 
34. Ú čtovná jednotka opätovne uvedie zverejnenie pod ľa odseku 33 aj za 
predchádzajúce obdobia prezentované v ú čtovnej závierke tak, aby sa 
zverejnenie týkalo všetkých činností, ktoré boli ukon čené ►M5 na 
konci obdobia vykazovania ◄ posledného prezentovaného obdobia.  
35. Úpravy v bežnom období vo vz ťahu k sumám, ktoré sa priamo týkajú 
vyradenia ukon čenej činnosti a v predošlých obdobiach boli prezen ­
tované v rámci ukon čených činností, sa klasifikujú osobitne, a to 
v rámci ukon čených činností. Charakter a suma takýchto úprav sa 
zverejnia. Príklady okolností, za ktorých môže dôjs ť k výskytu 
takýchto úprav, zah ŕňajú: 
a) vyriešenie neistôt týkajúcich sa podmienok vyradenia, ako naprí ­
klad vyriešenie úprav nákupnej ceny a odškodnenia s kupujúcim;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 673
 
b) vyriešenie neistôt, ktoré vyplývajú a priamo súvisia s činnosťami 
zložky pred jej vyradením, ako napríklad environmentálne záväzky 
a záväzky týkajúce sa záruky za výrobok poskytnuté predávajúcim;  
c) vysporiadanie záväzkov vyplývajúcich z programu zamestnanec ­
kých požitkov za predpokladu, že vysporiadanie sa priamo týka 
vyradenia.  
36. Ak ú čtovná jednotka prestane klasifikova ť zložku ú čtovnej jednotky 
ako držanú na predaj, výsledky činností zložky, ktoré boli predtým 
prezentované v rámci ukon čených činností v súlade s odsekmi 33 až 
35, sa preklasifikujú a zahrnú sa do výnosov z pokra čujúcich činností 
za všetky prezentované obdobia. Sumy za predchádzajúce obdobia sa 
uvedú ako sumy, ktorých prezentovanie sa spätne upravilo.  
▼M8 
36A. Ú čtovná jednotka, ktorá je rozhodnutá uskuto čniť plán predaja, ktorý 
zahŕňa stratu ovládania dcérskej spolo čnosti, zverejní informácie vyža ­
dované v odsekoch 33 až 36, ak dcérska spolo čnosť je skupina na 
vyradenie, ktorá vyhovuje definícii ukon čenej činnosti pod ľa 
odseku 32.  
▼B 
Zisky alebo straty z pokra čujúcich činností  
37. Akýko ľvek zisk alebo strata z precenenia dlhodobého majetku (alebo 
skupiny na vyradenie) klasifikovaného do kategórie držaný na predaj, ktorý nesp ĺňa definíciu ukon čenej činnosti, sa zahrnie do hospodár ­
skeho výsledku z pokra čujúcich činností.
 
Prezentácia dlhodobého majetku alebo skupiny na vyradenie 
klasifikovanej do kategórie držaná na predaj  
38. Ú čtovná jednotka v súvahe prezentuje dlhodobý majetok klasifiko ­
vaný do kategórie držaný na predaj a tiež majetok v rámci skupiny na vyradenie, klasifikovanej do kategórie držaná na predaj, oddelene 
od ostatného majetku. Záväzky skupiny na vyradenie, klasifikovanej 
do kategórie držané na predaj, sa v súvahe prezentujú oddelene od ostatných záväzkov. Takýto majetok a záväzky nie je možné vzájomne kompenzova ť a prezentova ť jednou sumou. Hlavné triedy 
majetku a záväzkov klasifikovaných do kategórie držané na predaj sa 
zverejňujú samostatne bu ď v rámci samotnej súvahy, alebo 
v poznámkach, okrem výnimky pod ľa odseku 39. Ú čtovná jednotka 
samostatne prezentuje všetky kumulované výnosy alebo náklady, 
ktoré sú  ►
M5 vykázané v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku ◄ a vzťahujú sa na dlhodobý majetok (alebo skupinu na 
vyradenie) klasifikovaný do kategórie držaný na predaj.  
39. Ak je skupinou na vyradenie novozískaná dcérska spolo čnosť, ktorá 
v čase nadobudnutia sp ĺňa kritériá na klasifikovanie do kategórie 
držaná na predaj (pozri odsek 11), nevyžaduje sa zverejnenie hlav ­
ných tried majetku a záväzkov.  
40. Ú čtovná jednotka nereklasifikuje ani neupravuje sumy prezentované 
za dlhodobý majetok alebo majetok a záväzky vyra ďovaných skupín 
klasifikovaných ako držané na predaj v súvahách za predchádzajúce 
obdobia tak, aby odzrkad ľovali klasifikáciu použitú v súvahe za 
posledné prezentované obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 674
 
Dodatočné zverejnenia  
41. Ú čtovná jednotka zverejní v poznámkach ďalej uvedené informácie za 
obdobie, v ktorom bol dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) 
klasifikovaný do kategórie držaný na predaj alebo predaný:  
a) opis dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie),  
b) opis skuto čností a okolností predaja, alebo vedúcich 
k očakávanému vyradeniu a o čakávaný spôsob a na časovanie vyra ­
denia,  
c) zisk alebo stratu vykázanú v súlade s odsekmi 20 až 22 a ak 
nedošlo k samostatnému prezentovaniu vo výkaze ziskov a strát, aj tú časť výkazu ziskov a strát, ktorá takýto zisk alebo stratu 
obsahuje,
 
d) segment, v rámci ktorého sa dlhodobý majetok (alebo skupina na 
vyradenie) prezentuje v súlade s IFRS 8  Prevádzkové segmenty,  ak 
takáto prezentácia existuje.  
42. V prípade uplatnenia odseku 26 alebo 29 ú čtovná jednotka zverejní 
v období, v ktorom došlo k prijatiu rozhodnutia o zmene plánu predaja dlhodobého majetku (alebo skupiny na vyradenie), opis skutočností a okolností vedúcich k tomuto rozhodnutiu a vplyv uvede ­
ného rozhodnutia na výsledky činností za dané obdobie a za všetky 
prezentované predchádzajúce obdobia.
 
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
43. Tento štandard sa uplat ňuje prospektívne na dlhodobý majetok (alebo 
skupinu na vyradenie), ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie do kategórie 
držaný na predaj a na činnosti, ktoré po dátume ú činnosti tohto štan ­
dardu spĺňajú kritériá na ich ozna čenie za ukon čené. Účtovná jednotka 
môže kedyko ľvek pred dátumom ú činnosti tohto štandardu uplatni ť 
požiadavky tohto štandardu na všetok dlhodobý majetok (alebo skupiny na vyradenie), ktorý sp ĺňa kritériá klasifikácie do kategórie 
držaný na predaj, a na činnosti sp ĺňajúce kritériá na ich ozna čenie za 
ukončené, za predpokladu, že informácie o ocenení a iné informácie 
potrebné na uplatnenie tohto štandardu sa získali už v čase pôvodného 
splnenia uvedených kritérií.
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
44. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard pre ro čné obdobia za čínajúce 
sa 1. januárom 2005 alebo neskôr. Skoršia aplikácia sa odporú ča. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobie za čínajúce sa 
pred 1. januárom 2005, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M5 
44A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 3 a 38 a doplnil odsek 33A. Ú čtovná jednotka uplatní tieto zmeny 
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 675
 
44B. IAS 27 (v znení zmien a doplnení, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) pridal odsek 34 písm. d). 
Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ú čtovné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 27 (zmenený a doplnený v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena a doplnenie sa uplatnia na toto skoršie obdobie. Zmena a doplnenie sa uplatnia retrospektívne.
 
▼M8 
44C. Odseky 8A a 36A boli pridané  Vylepšeniami IFRS  vydanými v máji 
2008. Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1 júla 2009 alebo neskôr. Skoršie uplat ňo­
vanie je povolené. Ú čtovná jednotka však neuplat ňuje tieto zmeny 
a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú pred 1. júlom 
2009, ak neuplat ňuje aj IAS 27 (zmenený a doplnený v máji 2008). 
Ak účtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia pred 1. júlom 
2009, zverejní túto skuto čnosť. Účtovná jednotka uplat ňuje zmeny 
a doplnenia prospektívne od dátumu, ku ktorému prvýkrát uplatnila IFRS 5, bez toho, aby boli dotknuté prechodné ustanovenia v odseku 45 IAS 27 (zmenenom a doplnenom v máji 2008).
 
▼M17  
44D. IFRIC 17  Rozdelenia nepe ňažných aktív vlastníkom  pridal v novembri 
2008 odseky 5A, 12A a 15A a zmenil a doplnil odsek 8. Tieto zmeny a doplnenia sa uplatnia prospektívne na dlhodobý majetok (alebo 
skupiny na vyradenie), ktorý je klasifikovaný ako držaný na rozde ­
lenie vlastníkom, na ú čtovné obdobia za čínajúce 1. júla 2009 alebo 
neskôr. Spätné uplat ňovanie nie je povolené. Skoršie uplat ňovanie je 
povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia na 
obdobie za čínajúce sa pred 1. júlom 2009, ú čtovná jednotka zverejní 
túto skuto čnosť a taktiež uplatní IFRS 3  Podnikové kombinácie  (v 
znení revízie z roku 2008), IAS 27 (v znení zmien a doplnení z mája 2008) a IFRIC 17.
 
▼M22  
44E. Odsek 5B bol pridaný  Vylepšeniami IFRS  vydanými v apríli 2009. 
Účtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie prospektívne na 
ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. Skoršie 
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje zmenu 
a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 35  
45. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 35  Ukončované činnosti . 
Dodatok A  
Definície pojmov  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
Peňazotvorná jednotka  Najmenšia identifikovate ľná skupina majetku gene ­
rujúca príjem pe ňažných prostriedkov, ktoré do 
veľkej miery nezávisia od príjmov pe ňažných 
prostriedkov z ostatného majetku alebo skupín majetku.
 
Zložka účtovnej jednotky  Činnosti a pe ňažné toky, ktoré možno jednozna čne 
odlíšiť od zvyšku ú čtovnej jednotky na prevádz ­
kové účely a na ú čely finančného vykazovania.  ▼M11  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 676
 
Náklady na predaj  Dodato čné náklady priamo priradite ľné 
k vyradeniu majetku (alebo  skupiny na vyra ­
denie ), okrem finan čných nákladov a nákladov 
na daň z príjmov.  
Obežný majetok  ►M5 Účtovná jednotka klasifikuje majetok ako 
krátkodobý, ke ď: 
a) očakáva realizáciu majetku, alebo ho zamýš ľa 
predať alebo spotrebova ť, v rámci svojho 
bežného prevádzkového cyklu, 
b) majetok drží primárne na ú čely obchodovania, 
c) očakáva realizáciu majetku do dvanástich 
mesiacov po období vykazovania alebo 
d) majetok predstavuje peniaze alebo pe ňažný 
ekvivalent (ako sa definuje v IAS 7), 
s výnimkou prípadu, ke ď je zamedzené výmene 
majetku alebo jeho použitiu na splatenie záväzku po čas najmenej dvanástich mesiacov 
po období vykazovania. ◄
 
Ukončená činnosť Zložka ú čtovnej jednotky , ktorá sa bu ď vyradila, 
alebo je klasifikovaná do kategórie držaná na 
predaj a: 
a) predstavuje samostatnú významnú oblas ť 
podnikania alebo vy členenú geografickú oblas ť, 
v ktorej činnosti prebiehajú; 
b) tvorí sú časť jediného koordinovaného plánu na 
vyradenie samostatnej významnej oblasti podni ­
kania alebo vy členenej geografickej oblasti, 
v ktorej prebiehajú činnosti, alebo 
c) ide o dcérsku spolo čnosť nadobudnutú 
výhradne so zámerom jej ďalšieho predaja.  
Skupina na vyradenie  Skupina majetku, ktorá sa má vyradi ť predajom 
alebo iným spôsobom, spolu ako skupina v rámci jednej transakcie, ako aj záväzky priamo súvisiace s týmto majetkom, ktoré sa tiež prevedú touto 
transakciou. Skupina zah ŕňa goodwill nadobudnutý 
v podnikovej kombinácií v prípade, ak je skupina  
peňazotvornou jednotkou , ku ktorej bol aloko ­
vaný goodwill v súlade s požiadavkami odsekov 
80 až 87 IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  
(v znení revízie z roku 2004), alebo ak ide o činnosť v rámci takejto pe ňazotvornej jednotky.
 
Reálna hodnota  Suma, za ktorú by mohol by ť majetok vymenený, 
alebo záväzok vysporiadaný, v nezávislej trans ­
akcii medzi informovanými, dobrovo ľne súhlasia ­
cimi stranami.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 677
 
Záväzná nákupná 
povinnosť Dohoda s nespriaznenou stranou, záväzná pre 
obidve strany a zvy čajne právne vymáhate ľná, 
v ktorej a) sa stanovujú všetky významné podmienky vrátane ceny a časového rámca jedno ­
tlivých transakcií a b) sú zahrnuté sankcie za 
nedodržanie tejto dohody, ktorých výška je dosta ­
točne vysoká na to, aby sa naplnenie dohody pova ­ 
žovalo za  vysoko pravdepodobné .
 
Vysoko pravdepodobné  S významne vä čšou pravdepodobnos ťou, aká 
zodpovedá ozna čeniu pravdepodobné . 
Dlhodobý majetok  Majetok, ktorý nesp ĺňa definíciu  obežného 
majetku . 
Pravdepodobné  S vyššou pravdepodobnos ťou ako 
nepravdepodobnos ťou. 
Spätne získate ľná suma  Vyššia spomedzi sumy reálnej hodnoty majetku 
zníženej o náklady na predaj a jeho hodnoty 
z používania.  
Hodnota z používania  Sú časná hodnota odhadovaných budúcich pe ňaž­
ných tokov, ktorých vznik sa o čakáva 
z pokračujúceho používania majetku a z jeho vyra ­
denia na konci doby použite ľnosti.  
Dodatok B  
Aplikačný dodatok  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
PREDĹŽENIE OBDOBIA POTREBNÉHO NA DOKON ČENIE PREDAJA  
B1. Pod ľa ustanovení odseku 9 sa pred ĺžením obdobia potrebného na 
dokončenie predaja nevylu čuje možnos ť klasifikácie majetku (alebo 
skupiny na vyradenie) do kategórie držaný na predaj, ak k takémuto 
zdržaniu dôjde v dôsledku okolností alebo udalostí, na ktoré ú čtovná 
jednotka nemá vplyv a existuje dostato čný dôkaz o tom, že ú čtovná 
jednotka sa aj na ďalej snaží o predaj takéhoto majetku (alebo skupiny 
na vyradenie). Výnimka z jednoro čnej požiadavky uvedenej 
v odseku 8 sa preto uplat ňuje v týchto situáciách, v rámci ktorých 
dôjde k takýmto udalostiam alebo okolnostiam:  
a) k dátumu, ku ktorému sa ú čtovná jednotka zaviaže realizova ť plán 
predaja dlhodobého majetku (alebo skupinu na vyradenie), bude účtovná jednotka primerane o čakávať, že iné strany (nie kupujúci) 
uvalia také podmienky prevodu majetku (alebo skupiny na vyra ­
denie), ktorými sa pred ĺži čas potrebný na dokon čenie predaja, a:
 
i) nevyhnutné opatrenia ako reakcia na tieto podmienky sa 
nemôžu iniciova ť až dovtedy, kým sa nezíska  záväzná nákupná 
povinnosť, a 
ii) dosiahnutie záväznej nákupnej povinnosti nastane s vysokou 
pravdepodobnos ťou v priebehu jedného roku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 678
 
b) účtovná jednotka získa záväznú nákupnú povinnos ť a následne 
kupujúci alebo iné strany neo čakávane uvalia na prevod dlhodo ­
bého majetku (alebo skupiny na vyradenie), predtým klasifikova ­
ného do kategórie držaný na predaj, také podmienky, ktorými sa predĺži obdobie potrebné na dokon čenie predaja, a:
 
i) ako reakcia na vzniknuté podmienky sa v čas prijali nevyhnutné 
opatrenia a  
ii) očakáva sa priaznivé vyriešenie faktorov, ktoré spôsobujú 
oneskorenie.  
c) počas prvotného jednoro čného obdobia dôjde k výskytu takých 
okolností, ktoré sa predtým považovali za nepravdepodobné, 
v dôsledku čoho dlhodobý majetok (alebo skupinu na vyradenie), 
ktorý bol predtým klasifikovaný do kategórie držaný na predaj, sa nepredá do konca tohto obdobia, a:
 
i) počas prvotného jednoro čného obdobia ú čtovná jednotka usku ­
točnila nevyhnutné opatrenia ako reakciu na túto zmenu okol ­
ností;  
ii) dlhodobý majetok (alebo skupina na vyradenie) sa aktívne 
ponúka na predaj za cenu primeranú takto zmeneným okolno ­
stiam a  
iii) sú splnené kritériá uvedené v odsekoch 7 a 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 679
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 6  
Prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto štandardu je presne ur čiť spôsob finan čného vykazo ­
vania na  prieskum a vyhodnocovanie nerastných zdrojov.  
2. Tento IFRS vyžaduje najmä:  
a) čiastočné vylepšenia existujúcich ú čtovných postupov pre  výdavky 
na prieskum a vyhodnocovanie;  
b) aby ú čtovné jednotky, ktoré vykazujú  majetok z prieskumu 
a vyhodnocovania,  posudzovali takýto majetok na zníženie 
hodnoty v súlade s týmto štandardom a ocenili akéko ľvek zníženie 
hodnoty v súlade s IAS 36  Zníženie hodnoty majetku;  
c) zverejni ť určujúce a vysvet ľujúce hodnoty v ú čtovnej závierke 
vyplývajúce z prieskumu a vyhodnocovania nerastných zdrojov 
a pomôcť používate ľom týchto ú čtovných závierok porozumie ť 
hodnotám, na časovaniu a pravdepodobnosti budúcich pe ňažných 
tokov z akéhoko ľvek vykázaného majetku z prieskumu 
a vyhodnocovania.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na vzniknuté výdavky na 
prieskum a vyhodnocovanie.  
4. Štandard neur čuje ďalšie postupy ú čtovania v ú čtovných jednotkách 
podnikajúcich v prieskume a vyhodnocovaní nerastných zdrojov.  
5. Ú čtovná jednotka neuplatní tento štandard na výdavky vzniknuté:  
a) pred prieskumom a vyhodnocovaním nerastných zdrojov, ako sú 
výdavky vzniknuté ú čtovnej jednotke pred nadobudnutím zákon ­
ného práva na preskúmanie konkrétnej oblasti;  
b) po tom, ako sa technická vykonate ľnosť a komer čná životaschop ­
nosť ťažby nerastných surovín stala preukázate ľnou. 
VYKAZOVANIE MAJETKU Z PRIESKUMU A VYHODNOCOVANIA  
Dočasná výnimka z IAS 8 odseky 11 a 12  
6. Pri zostavovaní ú čtovnej politiky ú čtovná jednotka uplatní pri vyka ­
zovaní majetku z prieskumu a vyhodnocovania odsek 10 IAS 8  
Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 680
 
7. V odsekoch 11 a 12 IAS 8 sa bližšie ur čujú zdroje referen čných 
požiadaviek a návodov, ktoré musí bra ť manažment do úvahy pri 
zostavovaní ú čtovnej politiky pre danú položku v prípade, že sa na 
danú položku priamo nevz ťahuje žiadny IFRS. Tento štandard pod ľa 
odsekov 9 a 10 oslobodzuje ú čtovnú jednotku od uplatnenia odsekov 
11 a 12 IAS 8 v ňou stanovenej ú čtovnej politike na vykazovanie 
a oceňovanie majetku z prieskumu a vyhodnocovania.  
OCENENIE MAJETKU Z PRIESKUMU A VYHODNOCOVANIA  
Ocenenie pri vykázaní  
8. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa ocení obstarávacou cenou.  
Zložky obstarávacej ceny majetku z prieskumu a vyhodnocovania  
9. Ú čtovná jednotka ur čí účtovnú politiku vymedzujúcu, ktoré výdavky 
sú vykázané ako majetok z prieskumu a vyhodnocovania a túto poli ­
tiku uplat ňuje nepretržite. Pri tomto ur čovaní účtovná jednotka 
zohľadňuje, do akej miery posudzovaný výdavok súvisí s nálezom 
konkrétnych nerastných zdrojov. Ďalej uvedené príklady výdavkov 
sa môžu zoh ľadniť v rámci prvotného ocenenia majetku 
z prieskumu a vyhodnocovania (zoznam nie je vy čerpávajúci):  
a) nadobudnutie práv na prieskum;  
b) topografické, geologické, geochemické a geofyzikálne štúdie;  
c) prieskumné vrtné práce;  
d) výkopové práce;  
e) odoberanie vzoriek a  
f) činnosti súvisiace s vyhodnotením technickej vykonate ľnosti 
a komerčnej životaschopnosti ťažby nerastného zdroja.  
10. Výdavky súvisiace s prípravou nerastných zdrojov sa nevykazujú ako 
majetok z prieskumu a vyhodnocovania. Koncep čný rámec a IAS 38  
Nehmotný majetok  poskytujú návod vykazovania majetku vznikajú ­
ceho z prípravy.  
11. V súlade s IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
vykazuje ú čtovná jednotka všetky povinnosti na odstránenie 
následkov činnosti a obnovu prostredia vzniknuté po čas určitého 
obdobia ako dôsledok vykonania prieskumu a vyhodnocovania nerast ­
ných zdrojov.  
Oceňovanie po vykázaní  
12. Po vykázaní majetku z prieskumu a vyhodnocovania ú čtovná jednotka 
uplatní bu ď model ocenenia obstarávacou cenou alebo model prece ­
nenia. Ak sa uplatní model precenenia (bu ď model pod ľa IAS 16  
Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia , alebo model pod ľa IAS 38) musí 
zodpoveda ť klasifikácii majetku (pozri odsek 15).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 681
 
Zmeny v ú čtovnej politike  
13. Ú čtovná jednotka môže zmeni ť svoju účtovnú politiku pre výdavky 
na prieskum a vyhodnocovanie, ak výsledkom zmeny bude ú čtovná 
závierka, ktorá je relevantnejšia z h ľadiska rozhodovacích potrieb 
používate ľov a nie je menej hodnoverná, alebo je ú čtovná závierka 
spoľahlivejšia, avšak nie menej relevantná z h ľadiska takýchto 
potrieb. Ú čtovná jednotka zváži relevantnos ť a spo ľahlivosť 
v súlade s kritériami uvedenými v IAS 8.  
14. Z h ľadiska opodstatnenosti zmien ú čtovnej politiky týkajúcich sa 
výdavkov na prieskum a vyhodnocovanie ú čtovná jednotka preukáže, 
že zmena privádza ú čtovnú závierku bližšie k splneniu kritérií IAS 8, 
ale zmena nemusí dosiahnu ť úplný súlad s týmito kritériami.  
PREZENTÁCIA  
Klasifikácia majetku z prieskumu a vyhodnocovania  
15. Ú čtovná jednotka klasifikuje majetok z prieskumu a vyhodnocovania 
ako hmotný alebo nehmotný pod ľa charakteru nadobudnutého 
majetku a danú klasifikáciu uplat ňuje nepretržite.  
16. Niektorý majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa považuje za 
nehmotný (napríklad práva na vrtné práce), kým iný sa považuje za 
hmotný (napríklad ostatné dopravné prostriedky a vrtné súpravy). Hodnota opotrebenia hmotného majetku pri vývoji nehmotného majetku je sú časťou obstarávacej ceny nehmotného majetku. Použitím 
hmotného majetku na vývoj nehmotného majetku nedochádza však 
k zmene hmotného majetku na nehmotný majetok.
 
Reklasifikovanie majetku z prieskumu a vyhodnocovania  
17. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania sa takto klasifikuje len 
dovtedy, kým sa stane preukázate ľnou technická vykonate ľnosť 
a komer čná životaschopnos ť ťažby nerastnej suroviny. Majetok 
z prieskumu a vyhodnocovania sa posudzuje na zníženie hodnoty a akákoľvek strata zo zníženia hodnoty sa vykazuje pred reklasifiká ­
ciou.
 
ZNÍŽENIE HODNOTY  
Vykazovanie a oce ňovanie  
18. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania posudzuje na zníženie 
hodnoty, ak skuto čnosti a okolnosti nazna čujú, že ú čtovná hodnota 
majetku z prieskumu a vyhodnocovania môže presiahnu ť jeho spätne 
získateľnú sumu. Ke ď skutočnosti a okolnosti nazna čujú, že účtovná 
hodnota presahuje spätne získate ľnú sumu, ú čtovná jednotka ocení, 
prezentuje a zverejní všetky straty plynúce zo zníženia hodnoty 
v súlade s IAS 36, s výnimkou toho, čo je ustanovené v odseku 21.  
19. Pri identifikácii majetku z prieskumu a vyhodnocovania, ktorý môže 
mať zníženú hodnotu, sa na ú čely majetku z prieskumu 
a vyhodnocovania dáva prednos ť odseku tohto IFRS pred odsekmi 
8 až 17 IAS 36. V odseku 20 sa používa výraz „majetok“, ale vz ťa­
huje sa rovnako na jednotlivý majetok z prieskumu 
a vyhodnocovania, ako aj na ú čtovnú jednotku, ktorá vytvára pe ňažné 
prostriedky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 682
 
20. Ú čtovná jednotka by mala otestova ť majetok z prieskumu 
a vyhodnocovania na zníženie hodnoty, ak jeden alebo viacero nasle ­
dujúcich skutkových stavov alebo okolností to nazna čujú (zoznam nie 
je podrobný):  
a) obdobie, po čas ktorého má ú čtovná jednotka právo na prieskum 
v určitej oblasti uplynulo po čas vykazovaného obdobia, alebo 
uplynie v blízkej budúcnosti a neo čakáva sa jeho obnovenie;  
b) podstatné výdavky na budúci prieskum a vyhodnocovanie nerast ­
ných zdrojov v ur čitej oblasti nie sú sú časťou rozpočtu a ani nie sú 
plánované;  
c) prieskum a vyhodnocovanie zdrojov nerastných zdrojov na ur čitom 
území neviedlo k objaveniu komer čne životaschopných množstiev 
nerastných zdrojov a ú čtovná jednotka sa rozhodla ukon čiť takéto 
aktivity na konkrétnom území;  
d) existujú dostato čné údaje sved čiace o tom, že je nepravdepodobné, 
aby účtovná hodnota majetku z prieskumu a vyhodnocovania bola 
celá návratná na základe úspešného rozvoja alebo z predaja, aj ke ď 
je pravdepodobné, že príprava na konkrétnom území bude pokra ­ 
čovať. 
V takomto prípade alebo v podobných prípadoch ú čtovná jednotka 
uskutoční test zníženia hodnoty v súlade s IAS 36. Akáko ľvek strata 
zo zníženia hodnoty sa vykáže ako výdavok v súlade s IAS 36.  
Vymedzenie úrovne, pod ľa ktorej sa majetok z prieskumu 
a vyhodnocovania posudzuje na zníženie hodnoty  
21. Ú čtovná jednotka si ur čí účtovnú politiku tak, aby mohla majetok 
z prieskumu a vyhodnocovania rozdeli ť medzi pe ňazotvorné jednotky 
alebo skupiny pe ňazotvorných jednotiek na ú čely posúdenia takého 
majetku na zníženie hodnoty. Majetok z prieskumu a vyhodnocovania rozdelený medzi pe ňazotvorné jednotky alebo skupiny pe ňazotvor­
ných jednotiek nesmie by ť väčší ako prevádzkový segment stanovený 
podľa IFRS 8  Prevádzkové segmenty.
 
22. Ú čtovná jednotka si môže na ú čely testovania majetku z prieskumu 
a vyhodnocovania na zníženie hodnoty vytvori ť jednu alebo viac 
peňazotvorných jednotiek.  
ZVEREJŇOVANIE  
23. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré identifikujú a vysvet ľujú 
hodnoty vykázané v ú čtovnej závierke vyplývajúce z prieskumu 
a vyhodnocovania nerastných zdrojov.  
24. S cie ľom dodrža ť ustanovenie odseku 23 ú čtovná jednotka zverejní:  
a) svoju ú čtovnú politiku pre výdavky na prieskum a vyhodnocovanie 
vrátane ú čtovnej politiky na vykazovanie majetku z prieskumu 
a vyhodnocovania;  
b) hodnoty majetku, záväzkov, príjmov a výdavkov a pe ňažného toku 
z prevádzkovej a investi čnej činnosti vznikajúce z prieskumu 
a vyhodnocovania nerastných zdrojov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 683
 
25. Ú čtovná jednotka považuje majetok z prieskumu a vyhodnocovania za 
samostatnú triedu majetku a požadované zverejnenie urobí bu ď 
v súlade s IAS 16 alebo IAS 38 pod ľa toho, ako je majetok klasifi ­
kovaný.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
26. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje tento štandard na obdobia, ktoré 
sa začínajú pred 1. januárom 2006, musí túto skuto čnosť zverejniť. 
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
27. Ak je požiadavka obsiahnutá v odseku 18 nevykonate ľná pre porov ­
návacie informácie, ktoré sa týkajú ro čných období so za čiatkom pred 
1. januárom 2006, ú čtovná jednotka túto skuto čnosť zverejní. Štan ­
dard IAS 8 objas ňuje pojem „nevykonate ľný“. 
Dodatok  
Definícia pojmov  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
Majetok z prieskumu 
a vyhodnocovania  Výdavky na prieskum a vyhodnocovanie, ktoré 
sú vykázané ako majetok v súlade s ú čtovnou poli ­
tikou účtovnej jednotky.  
Výdavky na prieskum 
a vyhodnocovanie  Výdavky vynaložené ú čtovnou jednotkou 
v súvislosti  prieskumom a vyhodnocovaním 
nerastných zdrojov  pred tým, ako sa stane 
preukázate ľnou technická vykonate ľnosť 
a komer čná životaschopnos ť ťažby nerastných 
surovín.  
Prieskum 
a vyhodnocovanie nerast ­
ných zdrojov  Vyhľadávanie nerastných zdrojov zah ŕňajúcich 
nerasty, ropu, zemný plyn a podobné neobnovi ­
teľné zdroje potom, ako ú čtovná jednotka získa 
zákonné práva vykonáva ť prieskum na konkrétnom 
území, a ako aj ur čenie technickej vykonate ľnosti 
a komerčnej životaschopnosti ťažby nerastných 
surovín.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 684
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 7  
Finančné nástroje: zverej ňovanie  
CIEĽ 
1. Cie ľom tohto IFRS je vyžadova ť od účtovných jednotiek, aby vo 
svojich ú čtovných závierkach poskytovali zverejnenia, ktoré umožnia 
používate ľom vyhodnoti ť: 
a) význam finan čných nástrojov pre finan čnú pozíciu a výkonnos ť 
účtovnej jednotky a  
b) charakter a rozsah rizík vyplývajúcich z finan čných nástrojov, 
ktorým je ú čtovná jednotka vystavená po čas obdobia a k dátumu 
vykazovania, a spôsob, akým ú čtovná jednotka tieto riziká riadi.  
2. Zásadami uvedenými v tomto IFRS sa dop ĺňajú zásady na vykazo ­
vanie, oce ňovanie a prezentáciu finan čných aktív a finan čných 
záväzkov v IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia  a IAS 39  
Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie . 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3. Uvedený štandard uplat ňujú všetky ú čtovné jednotky na všetky typy 
finančných nástrojov s výnimkou:  
▼M8 
a) tých podielov v dcérskych spolo čnostiach, pridružených podnikoch 
alebo v spolo čných podnikoch, ktoré sa ú čtujú podľa IAS 27  
Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka , IAS 28  Podiely 
v pridružených podnikoch  alebo IAS 31  Podiely na spolo čnom 
podnikaní . IAS 27, IAS 28 alebo IAS 31 však v niektorých prípa ­
doch povo ľujú účtovnej jednotke zaú čtovať podiel v dcérskej 
spoločnosti, pridruženom podniku alebo v spolo čnom podniku 
s použitím IAS 39; v týchto prípadoch ú čtovné jednotky uplat ňujú 
požiadavky tohto IFRS. Ú čtovné jednotky takisto uplat ňujú tento 
IFRS na všetky deriváty spojené s podielmi v dcérskych spolo čno­
stiach, pridružených podnikoch alebo v spolo čných podnikoch, 
pokiaľ derivát nevyhovuje definícii nástroja vlastného imania 
podľa IAS 32;  
▼B 
b) práv a povinností zamestnávate ľov vyplývajúcich z programov 
zamestnaneckých požitkov, pri ktorých sa uplat ňuje IAS 19  
Zamestnanecké požitky ; 
▼M12  __________  
▼B 
d) poistných zmlúv vymedzených v IFRS 4  Poistné zmluvy.  Tento 
IFRS sa však vz ťahuje na deriváty, ktoré sú vložené do poistných 
zmlúv, ak IAS 39 požaduje, aby ich ú čtovná jednotka ú čtovala 
oddelene. Okrem toho eminent, ktorý poskytuje finan čnú záruku, 
uplatní tento IFRS na  zmluvy o finan čných zárukách , v prípade, že 
eminent, ktorý poskytuje finan čnú záruku, uplat ňuje IAS 39 pri 
vykazovaní a oce ňovaní uvedených zmlúv, ale uplatní IFRS 4, 
ak sa tento eminent rozhodne v súlade s odsekom 4 
písm. d) IFRS 4 uplat ňovať IFRS 4 pri ich vykazovaní 
a oceňovaní;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 685
 
e) finančných nástrojov, zmlúv a povinností v rámci platobných 
transakcií formou akcií, na ktoré sa vz ťahuje štandard IFRS 2  
Platby na základe podielov , okrem toho sa tento štandard vz ťahuje 
na zmluvy v rozsahu pôsobnosti odsekov 5 až 7 štandardu IAS 39;  
▼M6 
f) nástrojov, ktoré je potrebné klasifikova ť ako nástroje vlastného 
imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C 
a 16D IAS 32.  
▼B 
4. Tento štandard sa vz ťahuje na vykazované a nevykazované finan čné 
nástroje. Vykazované finan čné nástroje zah ŕňajú finan čné aktíva 
a finančné záväzky, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 
39. Nevykazované finan čné nástroje zah ŕňajú niektoré finan čné 
nástroje, ktoré hoci nepatria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 
39, sú v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu (ako napríklad úverové prísľuby).
 
5. Tento štandard sa vz ťahuje na zmluvy na nákup alebo predaj nefi ­
nančnej položky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti štandardu IAS 39 
(pozri odseky 5 až 7 štandardu IAS 39).  
TRIEDY FINAN ČNÝCH NÁSTROJOV A ZVEREJ ŇOVANIE  
6. Ak sa v tomto štandarde vyžadujú zverejnenia pod ľa triedy finan č­
ného nástroja, ú čtovná jednotka zoskupí finan čné nástroje do tried, 
ktoré sú primerané charakteru zverejnených informácií a ktoré zoh ľad­ 
ňujú vlastnosti týchto finan čných nástrojov. Ú čtovná jednotka 
poskytne dostato čné informácie na to, aby umožnila zosúhlasenie na 
riadkové položky prezentované v súvahe.  
VÝZNAMNOS Ť FINANČNÝCH NÁSTROJOV PRE FINAN ČNÚ POZÍCIU 
A VÝKONNOS Ť 
7. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umožnia používate ľom 
jej účtovnej závierky vyhodnoti ť významnos ť finančných nástrojov 
pre finančnú pozíciu a výkonnos ť účtovnej jednotky.  
▼M5 
Výkaz o finan čnej situácii  
▼B 
Kategórie finan čných aktív a finan čných záväzkov  
8. Ú čtovná hodnota každej z ďalej uvedených kategórií, ako sú defino ­
vané v IAS 39, sa zverejní bu ď priamo v súvahe, alebo 
v poznámkach:  
a) finančné aktíva oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok, pri čom osobitne sa uvádzajú i) finan čné aktíva takto 
určené pri prvotnom vykázaní a ii) finan čné aktíva klasifikované 
ako držané na obchodovanie v súlade s IAS 39;  
b) investície držané do splatnosti;  
c) úvery a poh ľadávok;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 686
 
d) finančné aktíva k dispozícii na predaj;  
e) finančné záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok, pri čom osobitne sa uvádzajú i) finan čné záväzky takto 
určené pri prvotnom vykázaní a ii) finan čné záväzky klasifikované 
ako držané na obchodovanie v súlade s IAS 39, a  
f) finančné záväzky oce ňované v amortizovanej hodnote.  
Finančné aktíva alebo finan čné záväzky oce ňované v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok  
9. Ak ú čtovná jednotka ur čila úver alebo poh ľadávku (alebo skupinu 
úverov alebo poh ľadávok) ako oce ňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok, zverejní:  
a) maximálnu expozíciu vo či úverovému riziku  [pozri odsek 36 
písm. a)] úveru alebo poh ľadávky (alebo skupiny úverov alebo 
pohľadávok) k dátumu vykazovania;  
b) sumu, ktorou akéko ľvek súvisiace úverové deriváty alebo podobné 
nástroje znižujú túto maximálnu expozíciu vo či úverovému riziku;  
c) výšku zmeny, po čas účtovného obdobia a kumulovane, reálnej 
hodnoty úveru alebo poh ľadávky (alebo skupiny úverov alebo 
pohľadávok), ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika 
finančného aktíva, ktorá sa ur čí buď: 
i) ako výška zmeny reálnej hodnoty, ktorá nie je priradite ľná 
zmenám trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujúcich  trhové 
riziko , alebo  
ii) použitím alternatívneho spôsobu, o ktorom si ú čtovná jednotka 
myslí, že vernejšie prezentuje sumu zmeny jeho reálnej hodnoty, ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika aktíva.
 
Zmeny trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú trhové riziko, 
zahŕňajú zmeny zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby, ceny 
komodity, kurzu cudzích mien alebo cenového alebo úrokového indexu;
 
d) výšku zmeny reálnej hodnoty akýchko ľvek súvisiacich úverových 
derivátov alebo podobných nástrojov, ktorá nastala po čas účtov­
ného obdobia a kumulovane potom, čo bol úver alebo poh ľadávka 
určená. 
10. Ak ú čtovná jednotka ur čila finančný záväzok ako oce ňovaný v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok v súlade s odsekom 9 štandardu 
IAS 39, zverejní:  
a) výšku zmeny, po čas účtovného obdobia a kumulovane, reálnej 
hodnoty finan čného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám úvero ­
vého rizika uvedeného záväzku, ktorá sa ur čí buď: 
i) ako výška zmeny jeho reálnej hodnoty, ktorú nemožno priradi ť 
zmenám trhových podmienok zaprí čiňujúcim trhové riziko 
(pozri dodatok B odsek B4), alebo  
ii) použitím alternatívneho spôsobu, o ktorom si ú čtovná jednotka 
myslí, že vernejšie prezentuje sumu zmeny jeho reálnej 
hodnoty, ktorá je priradite ľná zmenám úverového rizika 
záväzku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 687
 
Zmeny trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú trhové riziko, 
zahŕňajú zmeny zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby, ceny 
iného finan čného nástroja ú čtovnej jednotky, ceny komodity, 
kurzu cudzích mien alebo cenového alebo úrokového indexu. V prípade zmlúv, ktoré v sebe obsahujú prvok viazanosti na 
hodnotu podielovej jednotky („unit-linking feature“), zmeny trho ­
vých podmienok zah ŕňajú zmeny vo výkonnosti súvisiaceho inter ­
ného alebo externého investi čného fondu,
 
b) rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného záväzku a sumou, 
ktorú by ú čtovná jednotka musela zmluvne zaplati ť pri splatnosti 
držiteľovi záväzku.  
11. Ú čtovná jednotka zverejní:  
a) metódy použité na splnenie požiadaviek uvedených v odseku 9 
písm. c) a odseku 10 písm. a);  
b) ak si ú čtovná jednotka myslí, že informácie, ktoré zverejnila, aby 
splnila požiadavky v odseku 9 písm. c) alebo odseku 10 písm. a), verne nezobrazujú zmenu reálnej hodnoty finan čného aktíva alebo 
finančného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám v jeho 
úverovom riziku, dôvody, na základe ktorých dospela k tomuto 
záveru a faktory, ktoré ú čtovná jednotka považuje za relevantné.
 
Reklasifikácia  
12. Ak ú čtovná jednotka reklasifikovala finan čné aktívum (v súlade s IAS 
39 ods. 51 až 54) ako aktívum ocenené:  
a) v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej hodnote, nie v reálnej 
hodnote, alebo  
b) v reálnej hodnote, nie v obstarávacej hodnote alebo amortizovanej 
hodnote,  
zverejní sumu reklasifikovanú do a z každej kategórie a dôvod takejto 
reklasifikácie.  
12A. Ak ú čtovná jednotka reklasifikovala finan čné aktívum z reálnej 
hodnoty cez hospodársky výsledok v súlade s IAS 39 odsekmi 50B 
alebo 50D alebo z kategórie k dispozícii na predaj v súlade s IAS 30 
ods. 50E, zverejní:  
a) sumu reklasifikovanú do a z každej kategórie;  
b) pre každé obdobie vykazovania do ukon čenia vykazovania 
účtovnú hodnotu a reálne hodnoty všetkých finan čných aktív, 
ktoré boli reklasifikované v sú časnom období vykazovania 
a predchádzajúcich obdobiach vykazovania;  
c) ak bolo finan čné aktívum reklasifikované v súlade s odsekom 50B, 
že išlo o výnimo čnú situáciu, a skuto čnosti a okolnosti nazna ču­
júce, že išlo i výnimo čnú situáciu;  
d) pri období vykazovania, po čas ktorého finan čné aktívum bolo 
reklasifikované, zisk alebo strata v reálnej hodnote finan čného 
aktíva vykázané v hospodárskom výsledku alebo inom 
komplexnom výsledku v uvedenom období vykazovania 
a v predchádzajúcom období vykazovania;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 688
 
e) pri každom období vykazovania, ktoré nasleduje po reklasifikácii 
(vrátane obdobia vykazovania, v ktorom bolo finan čné aktívum 
reklasifikované) až do ukon čenia vykazovania finan čného aktíva, 
zisk alebo stratu v reálnej hodnote, ktoré by boli vykázané v hospodárskom výsledku alebo inom komplexnom výsledku, ak 
by finančné aktívum nebolo reklasifikované, a zisk, stratu, výnos 
a náklady vykázané v hospodárskom výsledku, a
 
f) efektívnu úrokovú mieru a odhadované sumy pe ňažných tokov, 
ktorých spätné získanie ú čtovná jednotka o čakáva, ku d ňu reklasi­
fikácie finan čného aktíva.  
Ukončenie vykazovania  
13. Ú čtovná jednotka mohla previes ť finančné aktíva takým spôsobom, že 
časť alebo všetky finan čné aktíva nesp ĺňajú podmienky na ukon čenie 
vykazovania (pozri odseky 15 až 37 štandardu IAS 39). Ú čtovná 
jednotka zverejní pre každú triedu takýchto finan čných aktív:  
a) charakter týchto aktív;  
b) charakter rizík a odmien z vlastníctva, ktorým ostáva ú čtovná 
jednotka na ďalej vystavená;  
c) ak účtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní všetkých týchto 
aktív, zverejní ú čtovnú hodnotu týchto aktív a súvisiacich 
záväzkov a  
d) ak účtovná jednotka pokra čuje vo vykazovaní týchto aktív 
v rozsahu svojej pokra čujúcej zainteresovanosti, zverejní celkovú 
účtovnú hodnotu pôvodných aktív, sumu aktív, ktoré ú čtovná 
jednotka na ďalej vykazuje a ú čtovnú hodnotu súvisiacich 
záväzkov.  
Zabezpečenie 
14. Ú čtovná jednotka zverejní:  
a) účtovnú hodnotu finan čných aktív založených ako záruka za 
záväzky alebo podmienené záväzky, vrátane súm, ktoré sa rekla ­
sifikovali v súlade s odsekom 37 písm. a) štandardu IAS 39, a  
b) požiadavky a podmienky týkajúce sa ich zálohu.  
15. Ke ď má účtovná jednotka v držbe kolaterál (v podobe finan čných 
alebo nefinan čných aktív) a má povolené kolaterál preda ť alebo ho 
opätovne použi ť na zabezpe čenie v prípade, že nedôjde k neplneniu 
zo strany vlastníka kolaterálu, ú čtovná jednotka zverejní:  
a) reálnu hodnotu držaného kolaterálu;  
b) reálnu hodnotu akéhoko ľvek takéhoto kolaterálu predaného alebo 
opätovne použitého na zabezpe čenie a skuto čnosť, či účtovná 
jednotka má povinnos ť to vrátiť späť, a 
c) požiadavky a podmienky súvisiace s použitím kolaterálu ú čtovnou 
jednotkou.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 689
 
Účet opravných položiek na úverové straty  
16. Ak je hodnota finan čných aktív znížená o úverové straty a ú čtovná 
jednotka ú čtuje zníženie hodnoty na osobitnom ú čte (napríklad ú čet 
opravných položiek používaný na ú čtovanie individuálnych znížení 
hodnoty alebo podobný ú čet používaný na ú čtovanie skupinového 
zníženia hodnoty aktív) namiesto priameho zníženia ú čtovnej hodnoty 
aktíva, účtovná jednotka zverejní zosúhlasenie zmien na tomto ú čte 
počas účtovného obdobia pre každú triedu finan čných aktív.  
Zložené finan čné nástroje s viacerými vloženými derivátmi  
17. Ak ú čtovná jednotka vydala nástroj, ktorý obsahuje aj záväzkový 
komponent aj komponent vlastného imania (pozri odsek 28 štandardu IAS 32) a nástroj má viacero vložených derivátov, hodnoty ktorých sú vzájomne závislé (ako napríklad konvertibilný dlhový nástroj 
s kúpnou opciou emitenta), ú čtovná jednotka zverejní existenciu 
týchto prvkov.
 
Zlyhania a porušenia podmienok  
18. V prípade  úverových záväzkov  vykázaných k dátumu vykazovania 
účtovná jednotka zverejní:  
a) podrobnosti o akýchko ľvek zlyhaniach („defaults“) po čas účtov­
ného obdobia, pokia ľ ide istinu, úrok, umorovací fond alebo 
podmienky splatenia týchto úverových záväzkov;  
b) účtovnú hodnotu úverových záväzkov v omeškaní k dátumu vyka ­
zovania a  
c) skutočnosť, či sa zlyhanie (default) odstránilo alebo či sa 
podmienky úverových záväzkov opätovne dohodli, pred schvá ­
lením účtovnej závierky na zverejnenie.  
19. Ak po čas účtovného obdobia došlo k porušeniu podmienok úverovej 
zmluvy, iných ako podmienky uvedené v odseku 18, ú čtovná jednotka 
zverejní rovnaké informácie, ako informácie požadované v odseku 18, 
ak toto porušenie podmienok umožnilo verite ľovi žiada ť zrýchlené 
splatenie (pokia ľ sa porušenie podmienok neodstránilo alebo sa 
podmienky úveru opätovne nedohodli v de ň alebo pred dátumom 
vykazovania).  
▼M5 
Výkaz komplexného výsledku a vlastné imanie  
▼B 
Položky výnosov, nákladov, ziskov alebo strát  
20. Ú čtovná jednotka zverejní ďalej uvedené položky výnosov, nákladov, 
ziskov alebo strát bu ď priamo vo výkazoch, alebo v poznámkach:  
a) čisté zisky alebo čisté straty z:  
i) finančných aktív alebo finan čných záväzkov oce ňovaných 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, pri čom osobitne 
sa uvádzajú tie z finan čných aktív alebo finan čných záväzkov 
určených takto pri prvotnom vykázaní, a tie z finan čných aktív 
alebo finan čných záväzkov, ktoré sú klasifikované ako držané 
na obchodovanie v súlade so štandardom IAS 39;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 690
 
ii) finančných aktív k dispozícii na predaj, pri čom osobitne sa 
uvádza suma zisku alebo straty vykázaná v ostatných sú ča­
stiach komplexného výsledku po čas daného obdobia a suma 
reklasifikovaná z vlastného imania do zisku alebo straty;  
▼B 
iii) investícií držaných do splatnosti;  
iv) úverov a poh ľadávok a  
v) finančných záväzkov oce ňovaných v amortizovanej hodnote;  
b) celkové úrokové výnosy a celkové úrokové náklady (vypo čítané 
použitím metódy efektívnej úrokovej miery) z finan čných aktív 
alebo finan čných záväzkov, ktoré sa neoce ňujú v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok;  
c) výnosy a náklady z poplatkov (iné, ako sumy zahrnuté pri stano ­
vení efektívnej úrokovej miery) vznikajúce z:  
i) finančných aktív alebo finan čných záväzkov, ktoré sa neoce ­ 
ňujú v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok, a  
ii) aktivít trustu a iných správcovských aktivít, ktorých výsledkom 
je držanie alebo investovanie aktív v mene jednotlivcov, 
trustov, penzijných programov a iných inštitúcií;  
d) úrokové výnosy z finan čných aktív so zníženou hodnotou kumu ­
lované v súlade s odsekom AG93 štandardu IAS 39 a  
e) sumu straty zo zníženia hodnoty pre každú triedu finan čného 
aktíva.  
Ostatné zverejnenia  
Účtovná politika  
▼M5 
21. V súlade s odsekom 117 uvedeným v IAS 1  Prezentácia ú čtovnej 
závierky  (v znení revízie z roku 2007) ú čtovná jednotka zverej ňuje 
v prehľade významných ú čtovných politík oce ňovací základ (alebo 
oceňovacie základy) použitý (použité) pri príprave ú čtovnej závierky 
a ostatné použité ú čtovné politiky, ktoré sú dôležité na pochopenie 
účtovnej závierky.  
▼B 
Účtovanie zabezpe čenia 
22. Ú čtovná jednotka zverejní osobitne pre každý druh zabezpe čenia 
uvedený v štandarde IAS 39 (t. j. zabezpe čenia reálnej hodnoty, 
zabezpečenia peňažných tokov a zabezpe čenia čistých investícií do 
zahraničných prevádzok) takto:  
a) opis každého druhu zabezpe čenia;  
b) označenie finan čných nástrojov ur čených ako zabezpe čovacie 
nástroje a ich reálne hodnoty k dátumu vykazovania a  
c) charakter rizík, ktoré sú predmetom zabezpe čenia. ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 691
 
23. V prípade zabezpe čenia peňažných tokov ú čtovná jednotka zverejní:  
a) obdobia, ke ď sa očakávajú pe ňažné toky a ke ď sa očakáva, že tieto 
ovplyvnia hospodársky výsledok;  
b) opis akejko ľvek očakávanej transakcie, pre ktorú sa predtým 
použilo ú čtovanie zabezpe čenia, ale jej výskyt sa už ďalej neoča­
káva;  
▼M5 
c) sumu, ktorá bola vykázaná po čas daného obdobia v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku,  
d) sumu, ktorá bola reklasifikovaná z vlastného imania na zisk alebo 
stratu za dané obdobie, pri čom sa uvádza suma zahrnutá v každej 
riadkovej položke výkazu komplexného výsledku, a  
▼B 
e) sumu, ktorá bola vy ňatá z vlastného imania po čas účtovného 
obdobia a zahrnutá v po čiatočnej obstarávacej hodnote alebo inej 
účtovnej hodnote nefinan čného aktíva alebo nefinan čného záväzku, 
ktorého nadobudnutie alebo vznik bolo zabezpe čenou veľmi prav­
depodobnou o čakávanou transakciou.  
24. Ú čtovná jednotka zverejní osobitne:  
a) pri zabezpe čení reálnej hodnoty, zisky alebo straty:  
i) zo zabezpe čovacieho nástroja a  
ii) zo zabezpe čenej položky priradite ľné k zabezpe čovanému 
riziku;  
b) neefektívnos ť vykázanú v hospodárskom výsledku, ku ktorej 
dochádza pri zabezpe čeniach pe ňažných tokov, a  
c) neefektívnos ť vykázanú v hospodárskom výsledku, ku ktorej 
dochádza pri zabezpe čeniach čistých investícií do zahrani čných 
prevádzok.  
Reálna hodnota  
25. S výnimkou toho, čo je uvedené v odseku 29, pre každú triedu finan ­ 
čných aktív a finan čných záväzkov (pozri odsek 6) ú čtovná jednotka 
zverejní reálnu hodnotu tejto triedy aktív a záväzkov spôsobom, 
ktorým sa umož ňuje jeho porovnanie s jej ú čtovnou hodnotou.  
26. Pri zverej ňovaní reálnych hodnôt ú čtovná jednotka zoskupí finan čné 
aktíva a finan čné záväzky pod ľa tried, ale kompenzuje ich iba 
v prípade, ak ich ú čtovné hodnoty sú kompenzované v súvahe.  
▼M19  
27. Ú čtovná jednotka pre každú triedu finan čných nástrojov zverej ňuje 
metódy a, v prípade použitia techniky oce ňovania, predpoklady uplat ­
nené pri stanovovaní reálnych hodnôt každej triedy finan čných aktív 
alebo finan čných záväzkov. Napríklad, ak je to aplikovate ľné, účtovná 
jednotka zverej ňuje údaje o predpokladoch súvisiacich s mierami 
predčasných splácaní, sadzbami odhadovaných úverových strát 
a úrokovými mierami alebo diskontnými sadzbami. V prípade zmeny techniky oce ňovania účtovná jednotka zverej ňuje túto zmenu 
a dôvody na jej uskuto čnenie.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 692
 
27A. Na uskuto čnenie zverejnení požadovaných odsekom 27B ú čtovná 
jednotka klasifikuje ocenenia reálnych hodnôt použitím hierarchie reálnych hodnôt, ktorá odráža významnos ť vstupov použitých pri 
oceňovaní. Hierarchia reálnych hodnôt má tieto úrovne:
 
a) kótované ceny (neupravené) na aktívnych trhoch pre identické 
aktíva alebo záväzky (úrove ň 1); 
b) iné vstupy ako kótované ceny zahrnuté v rámci úrovne 1, ktoré sú 
zistiteľné pre aktívum alebo záväzok bu ď priamo (t. j. ako ceny) 
alebo nepriamo (t. j. odvodené z cien) (úrove ň 2); a  
c) vstupy pre aktívum alebo záväzok, ktoré nie sú založené na zisti ­
teľných trhových údajoch (nezistite ľné vstupy) (úrove ň 3). 
Úroveň v hierarchii reálnych hodnôt, v rámci ktorej sa kategorizuje 
ocenenie reálnej hodnoty ako celok, sa stanovuje na základe vstupu najnižšej úrovne, ktorý je významný pre ocenenie reálnej hodnoty ako 
celku. Na tento ú čel sa posudzuje významnos ť vstupu oproti oceneniu 
reálnej hodnoty ako celku. Ak sa v ocenení reálnej hodnoty používajú zistiteľné vstupy, ktoré si vyžadujú významnú úpravu založenú na 
nezistiteľných vstupoch, toto ocenenie je ocenením úrovne 3. Posu ­
dzovanie významnosti ur čitého vstupu pre ocenenie reálnej hodnoty 
ako celku si vyžaduje úsudok, v ktorom sa posúdia faktory špecifické pre aktívum alebo záväzok.
 
27B. Pre ocenenia reálnych hodnôt vykázané vo výkaze o finan čnej situácii 
účtovná jednotka pre každú triedu finan čných nástrojov zverej ňuje: 
a) úroveň hierarchie reálnych hodnôt, do ktorej sú kategorizované 
ocenenia reálnych hodnôt ako celok, odde ľujúc ocenenia reálnych 
hodnôt v súlade s úrov ňami vymedzenými v odseku 27A.  
b) všetky významné prevody medzi úrov ňou 1 a úrov ňou 2 hierarchie 
reálnych hodnôt a dôvody na tieto prevody. Prevody do každej 
úrovne sa zverej ňujú a popisujú oddelene od prevodov z každej 
úrovne. Na tento ú čel sa významnos ť posudzuje vo vz ťahu 
k hospodárskemu výsledku a k celkovým aktívam alebo celkovým 
záväzkom.  
c) pre ocenenia reálnych hodnôt na úrovni 3 hierarchie reálnych 
hodnôt zosúhlasenie od po čiatočných zostatkov po kone čné 
zostatky, oddelene popisujúc zmeny po čas obdobia, priradite ľné: 
i) celkovým ziskom alebo stratám za obdobie, vykázaným 
v hospodárskom výsledku a opis toho, kde sú prezentované 
vo výkaze komplexného výsledku alebo v samostatnom výkaze 
ziskov a strát (ak sa prezentuje);  
ii) celkovým ziskom alebo stratám vykázaným v ostatných sú ča­
stiach komplexného výsledku;  
iii) nákupom, predajom, emisiám a splateniam (každý typ pohybu 
zverejnený oddelene); a  
iv) prevodom do úrovne 3 alebo z úrovne 3 (napríklad prevodom 
priraditeľným zmenám v zistite ľnosti trhových údajov) 
a dôvody na tieto prevody. Pre významné prevody sa prevody 
do úrovne 3 zverej ňujú a popisujú oddelene od prevodov 
z úrovne 3.  ▼M19  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 693
 
d) sumu celkových ziskov alebo strát za obdobie vo vyššie uvedenom 
písmene c) bode i), zahrnutú v hospodárskom výsledku, ktorá je 
priraditeľná ziskom alebo stratám vz ťahujúcim sa na tie aktíva 
a záväzky, ktoré sú vo vlastníctve ku koncu obdobia vykazovania a opis toho, kde sú tieto zisky alebo straty prezentované vo výkaze 
komplexného výsledku alebo v samostatnom výkaze ziskov a strát 
(ak sa prezentuje).
 
e) pre ocenenia reálnych hodnôt na úrovni 3, ak by sa zmenou 
jedného alebo viacerých vstupov na primerane možné alternatívne predpoklady významne zmenila reálna hodnota, ú čtovná jednotka 
zverejňuje vplyv týchto zmien. Ú čtovná jednotka zverej ňuje 
spôsob, akým sa vypo čítal vplyv zmeny na primerane možný alter ­
natívny predpoklad. Na tento ú čel sa významnos ť posudzuje 
vzhľadom na hospodársky výsledok a celkové aktíva alebo celkové 
záväzky, alebo ak sú zmeny reálnej hodnoty vykázané v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku, vzh ľadom na celkovú výšku 
vlastného imania;
 
Účtovná jednotka prezentuje kvantitatívne zverejnenia požadované 
v tomto odseku v tabu ľkovej forme, pokia ľ na to nie je vhodnejšia 
iná forma.  
▼B 
28. Ak trh pre finan čný nástroj nie je trhom aktívnym, ú čtovná jednotka 
stanoví jeho reálnu hodnotu použitím techniky oce ňovania (pozri 
odseky AG74 až AG79 štandardu IAS 39). Najlepším dôkazom reálnej hodnoty pri prvotnom vykázaní je transak čná cena 
(t. j. reálna hodnota poskytnutého alebo prijatého plnenia), pokia ľ 
nie sú splnené podmienky uvedené v odseku AG76 štandardu IAS 39. Medzi reálnou hodnotou pri prvotnom vykázaní a hodnotou, ktorá by bola stanovená k tomuto dátumu použitím techniky oce ňovania, by 
mohol by ť rozdiel. Ak takýto rozdiel existuje, ú čtovná jednotka, 
podľa triedy finan čného nástroja, zverejní:
 
a) svoju ú čtovnú politiku na vykazovanie tohto rozdielu 
v hospodárskom výsledku s cie ľom vyjadri ť zmenu faktorov 
(vrátane času), ktoré by pri stanovení ceny brali do úvahy ú častníci 
trhu (pozri odsek AG76A štandardu IAS 39), a  
b) celkový rozdiel, ktorý sa má ešte vykáza ť v hospodárskom 
výsledku na za čiatku a na konci ú čtovného obdobia 
a zosúhlasenie zmien v zostatku tohto rozdielu.  
29. Zverejnenia reálnej hodnoty sa nevyžadujú:  
a) ak je ú čtovná hodnota približne zodpovedajúca reálnej hodnote, 
napríklad pri finan čných nástrojoch ako sú krátkodobé obchodné 
pohľadávky a záväzky;  
b) pri investícii do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú kótovanú 
trhovú cenu na aktívnom trhu, alebo derivátoch naviazaných na 
takéto nástroje vlastného imania, ktorá je oce ňovaná v obstarávacej 
hodnote v súlade so štandardom IAS 39, pretože jej reálna hodnota 
sa nemôže spo ľahlivo určiť, alebo  
c) pri zmluve, ktorá obsahuje prvok volite ľnosti plnenia (ako opísané 
v IFRS 4), ak sa reálna hodnota tohto prvku nemôže spo ľahlivo 
určiť. ▼M19  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 694
 
30. V prípadoch uvedených v odseku 29 písm. b) a c) ú čtovná jednotka 
zverejní informácie s cie ľom pomôc ť používate ľom účtovnej závierky 
vytvoriť si svoj vlastný úsudok o rozsahu možných rozdielov medzi 
účtovnou hodnotou týchto finan čných aktív alebo finan čných 
záväzkov a ich reálnou hodnotou vrátane:  
a) skutočnosti, že táto informácia o reálnej hodnote nebola zverejnená 
pre tieto nástroje, pretože ich reálna hodnota sa nemôže spo ľahlivo 
určiť; 
b) opisu finan čných nástrojov, ich ú čtovnú hodnotu a vysvetlenia 
prečo sa nemôže reálna hodnota spo ľahlivo určiť; 
c) informácií o trhu pre uvedené nástroje;  
d) informácií o tom, či a akým spôsobom ú čtovná jednotka plánuje 
vyradiť finančné nástroje, a  
e) ak je ukon čené vykazovanie finan čných nástrojov, ktorých reálnu 
hodnotu nebolo možné predtým spo ľahlivo určiť, túto skuto čnosť, 
ich účtovnú hodnotu v čase ukončenia vykazovania a sumu vyká ­
zaného zisku alebo straty.  
CHARAKTER A ROZSAH RIZÍK VYPLÝVAJÚCICH Z FINAN ČNÝCH 
NÁSTROJOV  
31. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umožnia používate ľom 
jej účtovnej závierky vyhodnoti ť charakter a rozsah rizík vyplývajú ­
cich z finan čných nástrojov, ktorým je ú čtovná jednotka vystavená 
k dátumu vykazovania.  
32. Zverejnenia požadované odsekmi 33 až 42 sú zamerané na riziká, 
ktoré vyplývajú z finan čných nástrojov a na spôsob, akým sú riadené. 
Tieto riziká spravidla zah ŕňajú, ale nie sú obmedzené len na ne, 
úverové riziko,  riziko likvidity  a trhové riziko.  
Kvalitatívne zverejnenia  
33. Pre každý druh rizika vyplývajúceho z finan čných nástrojov ú čtovná 
jednotka zverejní:  
a) expozície vo či riziku a ako vznikajú;  
b) svoje ciele, postupy a procesy riadenia rizika a metódy používané 
na meranie rizika a  
c) všetky zmeny v písmene a) alebo b) v porovnaní 
s predchádzajúcim obdobím.  
Kvantitatívne zverejnenia  
34. Pri každom druhu rizika vyplývajúceho z finan čných nástrojov 
účtovná jednotka zverejní:  
a) súhrnné kvantitatívne údaje o svojej expozícii vo či tomuto riziku 
k dátumu vykazovania. Uvedené zverejnenie je založené na infor ­
máciách poskytovaných interne k ľúčovým členom manažmentu 
účtovnej jednotky (ako je definované v IAS 24  Zverejnenia 
o spriaznených osobách ), napríklad predstavenstvu ú čtovnej 
jednotky alebo výkonnému riadite ľovi; ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 695
 
b) zverejnenia požadované odsekmi 36 až 42 v rozsahu, na ktorý sa 
nevzťahuje ustanovenie písmena a), pokia ľ nie je riziko nevýz ­
namné (pokia ľ ide o vysvetlenie významnosti, pozri odseky 29 
až 31 štandardu IAS 1);  
c) koncentráciu rizika, ak to nie je zrejmé z písmen a) a b).  
35. Ak kvantitatívne údaje zverej ňované k dátumu vykazovania nedosta ­
točne zobrazujú expozíciu ú čtovnej jednotky vo či riziku po čas 
obdobia, ú čtovná jednotka poskytne ďalšie informácie, ktoré sú repre ­
zentatívne.  
Úverové riziko  
36. Ú čtovná jednotka zverejní pod ľa triedy finan čného nástroja:  
a) sumu, ktorá najvernejšie vyjadruje jeho maximálnu expozíciu vo či 
úverovému riziku k dátumu vykazovania, neberúc do úvahy 
akýkoľvek držaný kolaterál alebo iné formy zabezpe čenia úvero ­
vého rizika (napríklad dohody o vzájomnom zapo čítavaní, ktoré 
nespĺňajú kritériá na kompenzáciu v súlade so štandardom IAS 
32); 
b) pokiaľ ide o zverejnenú hodnotu uvedenú v písmene a), opis kola ­
terálu držaného ako záloha a iné formy zabezpe čenia úverového 
rizika;  
c) informácie o úverovej kvalite finan čných aktív, ktoré nie sú ani  po 
splatnosti  a nemajú ani zníženú hodnotu, a  
d) účtovnú hodnotu finan čných aktív, ktorých podmienky sa opätovne 
dohodli, ktoré by inak boli po splatnosti alebo by mali zníženú hodnotu.
 
F i n a n č n é a k t í v a , k t o r é s ú b u ď p o s p l a t n o s t i , 
a l e b o m a j ú z n í ž e n ú h o d n o t u  
37. Ú čtovná jednotka zverejní pod ľa triedy finan čného aktíva:  
a) analýzu veku finan čných aktív, ktoré sú po splatnosti k dátumu 
vykazovania, ale nemajú zníženú hodnotu;  
b) analýzu finan čných aktív, pri ktorých je znehodnotenie posúdené 
k dátumu vykazovania individuálne, vrátane faktorov, ktoré 
účtovná jednotka posudzovala pri ur čovaní toho, či je ich hodnota 
znížená, a  
c) pre sumy zverejnené v písmenách a) a b), opis kolaterálu držaného 
účtovnou jednotkou ako záloha a iných foriem zabezpe čenia 
úverového rizika a, pokia ľ to je možné, odhad ich reálnej hodnoty.  
Z a b e z p e č e n i e a i n é e x i s t u j ú c e f o r m y z a b e z p e ­ 
č e n i a ú v e r o v é h o r i z i k a  
38. Ak ú čtovná jednotka získa finan čné alebo nefinan čné aktíva po čas 
účtovného obdobia tým, že prevezme vlastníctvo k zabezpe čeniu, 
ktoré drží ako zálohu alebo tým, že má právo na iné formy zabezpe ­ 
čenia úverového rizika (napríklad záruky), a tieto aktíva sp ĺňajú 
kritériá vykazovania uvedené v iných štandardoch, ú čtovná jednotka 
zverejní:  
a) charakter a ú čtovnú hodnotu získaných aktív a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 696
 
b) ak aktíva nie sú ľahko konvertibilné na pe ňažnú hotovos ť, svoje 
postupy na vyradenie takýchto aktív alebo na ich využitie v rámci 
svojej prevádzky.  
Riziko likvidity  
▼M19  
39. Jednotka zverej ňuje: 
a) analýzu splatností nederivátových finan čných záväzkov (vrátane 
emitovaných zmlúv o finan čných zárukách), ktorá ukazuje zostá ­
vajúce zmluvné splatnosti.  
b) analýzu splatností derivátových finan čných záväzkov. Analýza 
splatností zah ŕňa zostávajúce zmluvné splatnosti tých derivátových 
finančných záväzkov, ktorých zmluvné splatnosti sú podstatné pre 
pochopenie časového priebehu pe ňažných tokov (pozri odsek 
B11B).  
c) opis toho, akým spôsobom riadi riziko likvidity, ktoré je obsiah ­
nuté v písmenách a) a b).  
▼B 
Trhové riziko  
A n a l ý z a c i t l i v o s t i  
40. Pokia ľ účtovná jednotka nesp ĺňa podmienky odseku 41, musí 
zverejní:  
a) analýzu citlivosti pre každý druh trhového rizika, ktorému je 
účtovná jednotka vystavená k dátumu vykazovania, s uvedením 
toho, ako by hospodársky výsledok a vlastné imanie ovplyvnili zmeny v príslušnej premennej rizika, ktoré by mohli k tomuto dátumu nasta ť;
 
b) metódy a predpoklady použité pri príprave analýzy citlivosti a  
c) zmeny v použitých metódach a predpokladoch oproti predchádza ­
júcemu obdobiu a dôvody týchto zmien.  
41. Ak ú čtovná jednotka pripravuje analýzu citlivosti, napríklad metódou 
hodnoty v riziku („value-at-risk“), ktorá odzrkad ľuje vzájomnú závi ­
slosť medzi premennými rizika (napríklad úrokové miery a výmenné 
kurzy) a používa ju na riadenie finan čných rizík, môže použi ť túto 
analýzu citlivosti namiesto analýzy bližšie uvedenej v odseku 40. Účtovná jednotka takisto zverejní:
 
a) vysvetlenie metódy použitej pri príprave tejto analýzy citlivosti 
a vysvetlenie hlavných parametrov a predpokladov, z ktorých 
boli odvodené poskytnuté údaje, a  
b) vysvetlenie cie ľa použitej metódy a obmedzení, ktoré môžu ma ť za 
následok to, že informácie úplne nevyjadrujú reálnu hodnotu príslušných aktív a záväzkov.
 
O s t a t n é z v e r e j n e n i a t ý k a j ú c e s a t r h o v é h o r i z i k a  
42. Ak analýzy citlivosti zverejnené v súlade s odsekom 40 alebo 41 nie 
sú reprezentatívne v súvislosti s rizikom obsiahnutým vo finan čnom 
nástroji (napríklad preto, že expozícia na konci roka nezodpovedá expozícii v priebehu roka), ú čtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť 
a dôvod, na základe ktorého sa domnieva, že analýzy citlivosti nie sú 
reprezentatívne.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 697
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
43. Ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na ro čné obdobia, ktoré sa za čí­
najú 1. januára 2007 alebo neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňovanie. 
Ak účtovná jednotka uplatní tento IFRS na skoršie obdobie, zverejní 
túto skuto čnosť. 
44. Ak ú čtovná jednotka uplatní tento IFRS na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú pred 1. januárom 2006, nemusí prezentova ť porovnávacie 
informácie pri zverejneniach požadovaných odsekmi 31 až 42 
a týkajúcich sa charakteru a rozsahu rizík vyplývajúcich 
z finančných nástrojov.  
▼M5 
44A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odseky 20, 21, 23 písm. c) a d), 27 písm. c) a B5 prílohy B. Ú čtovná jednotka uplatní 
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 
2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný 
v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M12  
44B. IFRS 3 (v znení revízie, ktorú urobila Rada pre medzinárodné ú čtovné 
štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 3 Ú čtovná jednotka 
uplatní túto zmenu a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (revi ­
dovaný v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena a doplnenie 
sa takisto uplat ňuje na toto skoršie obdobie.  
▼M6 
44C. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmenu a doplnenie uvedené v odseku 3 
na ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak 
účtovná jednotka uplat ňuje Finančné nástroje obsahujúce právo 
predať a povinnosti vznikajúce pri likvidácii  (zmeny a doplnenia 
IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári 2008 na skoršie obdobie, 
zmena a doplnenie v odseku 3 sa uplat ňuje na toto skoršie obdobie.  
▼M8 
44D. Odsek 3 písm. a) bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vyda­
nými v máji 2008. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu 
a doplnenie na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje túto zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto 
skutočnosť a uplatní na toto skoršie obdobie zmeny a doplnenia 
odseku 1 IAS 28, odseku 1 IAS 31 a odseku 4 IAS 32, vydané 
v máji 2008. Ú čtovná jednotka má povolené uplat ňovať túto zmenu 
a doplnenie prospektívne.  
▼M14  
44E. Reklasifikáciou finan čných aktív  (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 
7), vydanou v októbri 2008, sa zmenil a doplnil odsek 12 a vložil odsek 12A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia 
k 1. júlu 2008 alebo neskôr.
 
44F. Reklasifikáciou finan čných aktív – dátum ú činnosti a prechodné usta ­
novenia  (zmeny a doplnenia IAS 39 a IFRS 7), vydanou v novembri 
2008, sa mení a dop ĺňa odsek 44E. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto 
zmenu a doplnenie k 1. júlu 2008 alebo neskôr.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 698
 
44G.  Vo  Vylepšených zverejneniach o finan čných nástrojoch  (Zmeny  
a doplnenia IFRS 7) vydaných v marci 2009 sa zmenili a doplnili  
odseky 27, 39 a B11 a pridali sa odseky 27A, 27B, B10A a B11A až  
B11F. Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné 
obdobia za čínajúce 1. januára 2009 alebo neskôr. V prvom roku  
uplatňovania nemusí ú čtovná jednotka poskytnú ť porovnávacie infor ­ 
mácie k zverejneniam požadovaným zmenami a doplneniami. Skoršie  
uplatňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplatní zmeny  
a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M25  
DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
44G.  V dokumente  Zlepšenie zverejnení o finan čných nástrojoch  (zmeny  
a doplnenia IFRS 7) vydaného v marci 2009 sa zmenili a doplnili  
odseky 27, 39 a B11 a pridali sa odseky 27A, 27B a B11A až B11F.  
Účtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia  
začínajúce sa 1. januára 2009 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka nemusí  
zverejniť informácie požadované uvedenými zmenami a doplneniami  
pre: 
a) ročné obdobie alebo obdobie v priebehu ú čtovného roka, vrátane  
výkazu o finan čnej situácii, prezentovanom v rámci ro čného  
porovnávacieho obdobia, ktoré sa kon čí pred 31. decembrom  
2009, alebo  
b) výkaz o finan čnej situácii k za čiatku najskoršieho porovnávacieho  
obdobia k niektorému d ňu pred 31. decembrom 2009.  
Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny  
a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. (*) 
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI ŠTANDARDU IAS 30  
45. Týmto IFRS sa nahrádza štandard IAS 30  Zverejnenia v ú čtovných 
závierkach bánk a podobných finan čných inštitúcií . 
___________  
(*) Odsek 44G bol zmenený a doplnený v dôsledku dokumentu  Obmedzená výnimka zo 
zverejňovania poskytovania porovnávacích informácií pod ľa IFRS 7 týkajúca sa prvou ­
platňovateľov (zmena a doplnenie IFRS 1) vydaného v januári 2010. Rada zmenila 
a doplnila odsek 44G s cie ľom objasni ť závery a plánované prechodné ustanovenia 
v prípade štandardu  Zlepšenie zverejnení o finan čných nástrojoch  (zmeny a doplnenia 
IFRS 7).  
Dodatok A  
Vymedzenie pojmov  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto IFRS.  
Úverové riziko  Riziko, že jedna strana finan čného nástroja spôsobí 
finančnú stratu inej strane nesplnením svojho 
záväzku.  
Menové riziko  Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné 
toky finan čného nástroja budú kolísa ť z dôvodu 
zmien kurzov cudzích mien.  
Úrokové riziko  Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné 
toky finan čného nástroja budú kolísa ť z dôvodu 
zmien trhových úrokových sadzieb.  ▼M19  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 699
 
riziko likvidity  Riziko, že ú čtovná jednotka bude ma ť ťažkosti pri 
plnení povinností súvisiacich s finan čnými záväz ­
kami, ktoré sa vyrovnávajú dodaním pe ňazí alebo 
iného finan čného aktíva.  
▼B 
Úverové záväzky  Úverové záväzky sú finan čné záväzky odlišné od 
krátkodobých obchodných záväzkov z obchodného 
styku splatných za bežných úverových podmienok.  
Trhové riziko  Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné 
toky finan čného nástroja budú kolísa ť z dôvodu 
zmien v trhových cenách. Trhové riziko sa skladá 
z troch druhov rizika:  menové riziko , úrokové 
riziko  a iné cenové riziko.  
Iné cenové riziko  Riziko, že reálna hodnota alebo budúce pe ňažné 
toky finan čného nástroja budú kolísa ť z dôvodu 
zmien trhových cien (iných ako tie, ktoré vyplý ­
vajú z  úrokového rizika  alebo  menového rizika ) 
bez ohľadu na to, či sú tieto zmeny spôsobené 
faktormi špecifickými pre individuálny finan čný 
nástroj alebo pre jeho emitenta, alebo faktormi 
ovplyvňujúcimi všetky podobné finan čné nástroje 
obchodované na trhu.  
Po splatnosti  Finan čné aktívum je po splatnosti vtedy, ke ď proti­
strana neuskuto čnila platbu v zmluvne dohod ­
nutom čase. 
Ďalej uvedené pojmy sú vymedzené v odseku 11 štandardu IAS 32 alebo 
odseku 9 štandardu IAS 39 a sú použité v IFRS v zmysle uvedenom v štandardoch IAS 32 a IAS 39:
 
— amortizovaná hodnota finan čného aktíva alebo finan čného záväzku,  
— finančné aktíva k dispozícii na predaj,  
— ukončenie vykazovania,  
— derivát,  
— metóda efektívnej úrokovej miery,  
— nástroj vlastného imania,  
— reálna hodnota,  
— finančné aktívum,  
— finančný nástroj,  
— finančný záväzok,  
— finančné aktívum alebo finan čný záväzok oce ňovaný v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok,  
— zmluva o finan čnej záruke,  
— finančné aktívum alebo finan čný záväzok držaný na obchodovanie,  
— očakávaná transakcia,  
— zabezpe čovací nástroj,  
— investície držané do splatnosti,  
— úvery a poh ľadávky,  
— bežný nákup alebo predaj.  ▼M19  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 700
 
Dodatok B  
Návod na uplat ňovanie  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto IFRS.  
TRIEDY FINAN ČNÝCH NÁSTROJOV A ZVEREJ ŇOVANIE (ODSEK 6)  
B1. V odseku 6 sa od ú čtovnej jednotky požaduje, aby zoskupila finan čné 
nástroje do tried, ktoré sú primerané charakteru zverejnených infor ­
mácií a ktoré zoh ľadňujú vlastnosti týchto finan čných nástrojov. 
Triedy opísané v odseku 6 sú ur čené účtovnou jednotkou a preto sú 
odlišné od kategórií finan čných nástrojov vymedzených v štandarde 
IAS 39 (v ktorom sa ur čuje ako sa finan čné nástroje oce ňujú a kde sa 
zmeny reálnej hodnoty vykazujú).  
B2. Pri vymedzovaní tried finan čného nástroja ú čtovná jednotka prinaj ­
menšom:  
a) rozlíši nástroje oce ňované v amortizovanej hodnote od nástrojov 
oceňovaných v reálnej hodnote;  
b) tie finan čné nástroje, ktoré sú mimo rozsahu pôsobnosti tohto 
IFRS, posudzuje ako osobitnú triedu alebo triedy.  
B3. Ú čtovná jednotka so zrete ľom na svoju situáciu rozhodne o miere 
podrobnosti poskytnutých informácií, aby vyhovela požiadavkám tohto IFRS, o tom, aký dôraz bude klás ť na rôzne aspekty daných 
požiadaviek, a o spôsobe zhromaž ďovania informácií, aby poskytla 
celkový obraz bez toho, aby spájala informácie s rozdielnymi vlastno ­
sťami. Je nevyhnutné vhodne stanovi ť rovnováhu medzi pre ťažením 
účtovnej závierky nadmernými podrobnos ťami, ktoré nemusia 
pomáhať používate ľom účtovnej závierky, a znejasnením dôležitých 
informácií v dôsledku prílišného zoskupovania. Napríklad ú čtovná 
jednotka nesmie zakrýva ť dôležité informácie tým, že ich zahrnie 
do veľkého množstva bezvýznamných podrobností. Podobne ú čtovná 
jednotka nesmie zverej ňovať informácie, ktoré sú zoskupené do takej 
miery, že to zastiera dôležité rozdiely medzi individuálnymi transak ­
ciami alebo súvisiacimi rizikami.
 
VÝZNAMNOS Ť FINANČNÝCH NÁSTROJOV PRE FINAN ČNÚ POZÍCIU 
A VÝKONNOS Ť 
Finančné záväzky oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok (odseky 10 a 11)  
B4. Ak ú čtovná jednotka ur čí finančný záväzok ako oce ňovaný v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok, odsek 10 písm. a) vyžaduje od účtovnej jednotky, aby vykázala výšku zmeny reálnej hodnoty finan č­
ného záväzku, ktorá je priradite ľná zmenám v úverovom riziku 
záväzku. Odsek 10 písm. a) bod i) umož ňuje účtovnej jednotke 
určiť túto sumu ako výšku zmeny reálnej hodnoty záväzku, ktorá 
nie je priradite ľná zmenám trhových podmienok, ktoré zaprí čiňujú 
trhové riziko. Ak jedinými relevantnými zmenami trhových 
podmienok v prípade záväzku sú zmeny zistenej (referen čnej) 
úrokovej sadzby, túto sumu je možné odhadnú ť takto:
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 701
 
a) Účtovná jednotka najskôr vypo číta vnútornú mieru návratnosti 
záväzku na za čiatku obdobia pomocou zistenej trhovej ceny 
záväzku a zmluvných pe ňažných tokov záväzku na za čiatku 
daného obdobia. Z tejto miery návratnosti ú čtovná jednotka odpo ­ 
číta zistenú (referen čnú) úrokovú sadzbu na za čiatku daného 
obdobia, čím dostane komponent vnútornej miery návratnosti 
ktorý je špecifický pre nástroj;  
b) Účtovná jednotka ďalej vypo číta súčasnú hodnotu pe ňažných 
tokov spojených so záväzkom použitím zmluvných pe ňažných 
tokov záväzku na konci daného obdobia a diskontnej sadzby 
rovnajúcej sa sume i) zistenej (referen čnej) úrokovej sadzby na 
konci daného obdobia a ii) komponentu vnútornej miery návrat ­
nosti špecifickému pre nástroj stanovenému pod ľa písmena a);  
c) Rozdiel medzi zistenou trhovou cenou záväzku na konci obdobia 
a sumou stanovenou pod ľa písmena b) predstavuje zmenu reálnej 
hodnoty, ktorá nie je priradite ľná zmenám zistenej (referen čnej) 
úrokovej sadzby. Toto je suma, ktorá sa zverejní.  
V tomto príklade sa predpokladá, že zmeny reálnej hodnoty, ktoré sú 
výsledkom iných faktorov, ako sú zmeny úverového rizika daného 
nástroja alebo zmeny úrokových sadzieb, nie sú podstatné. Ak by 
nástroj v uvedenom príklade obsahoval vložený derivát, zmena reálnej hodnoty vloženého derivátu sa vylu čuje pri stanovení sumy, ktorá sa 
vykáže v súlade s odsekom 10 písm. a).
 
Ostatné zverejnenie – ú čtovná politika (odsek 21)  
B5. V odseku 21 sa vyžaduje zverejni ť spôsob (alebo spôsoby) oce ňo­
vania použité pri zostavovaní ú čtovnej závierky a ostatné použité 
účtovné politiky, ktoré sú dôležité na porozumenie ú čtovnej závierky. 
V prípade finan čných nástrojov takéto zverejnenie môže zah ŕňať: 
a) pre finan čné aktíva alebo finan čné záväzky ur čené ako oce ňované 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok:  
i) charakter finan čných aktív alebo finan čných záväzkov, ktoré 
účtovná jednotka ur čila ako oce ňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok;  
ii) kritériá na takéto ur čenie týchto finan čných aktív alebo finan ­ 
čných záväzkov pri prvotnom vykázaní a  
iii) ako ú čtovná jednotka splnila podmienky pod ľa odseku 9, 11A 
alebo 12 štandardu IAS 39 na takéto ur čenie. Pre nástroje, 
ktoré sú ur čené v súlade s písmenom b) bodom i) definície 
finančného aktíva alebo finan čného záväzku oce ňovaného 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok uvedenej v štandarde IAS 39, takéto zverejnenie obsahuje slovný opis 
okolností vyvolávajúcich nekonzistentnos ť oceňovania alebo 
vykazovania, ktorá by inak nastala. Pre nástroje, ktoré sú
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 702
 
určené v súlade s písmenom b) bodom ii) definície finan čného 
aktíva alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok uvedenej v štandarde IAS 39, takéto zverejnenie obsahuje slovný opis toho, ako je určenie „oce ňovaný v reálnej hodnote cez hospodársky 
výsledok“ v súlade s dokumentovaným riadením rizika alebo 
investičnou stratégiou ú čtovnej jednotky;
 
b) kritériá na zaradenie finan čných aktív ako aktív k dispozícii na 
predaj;  
c) skutočnosť, či sú bežné nákupy a predaje finan čných aktív ú čto­
vané dátumom uskuto čnenia obchodu alebo dátumom vysporia ­
dania (pozri odsek 38 štandardu IAS 39);  
d) keď sa na zníženie ú čtovnej hodnoty finan čných aktív, ktorých 
hodnota bola znížená úverovými stratami, používa ú čet opravných 
položiek:  
i) kritériá na stanovenie toho, kedy sa ú čtovná hodnota finan ­ 
čných aktív so zníženou hodnotou zníži priamo (alebo priamo 
zvýši v prípade zrušenia zníženia hodnoty) a kedy sa použije 
účet opravných položiek, a  
ii) kritériá na odpis súm ú čtovaných na ú čte opravných položiek 
oproti účtovnej hodnote finan čných aktív so zníženou hodnotou 
(pozri odsek 16);  
e) spôsob ur čenia čistých ziskov alebo čistých strát pre každú kate ­
góriu finan čného nástroja [pozri odsek 20 písm. a)], napríklad, či 
čisté zisky alebo čisté straty z položiek oce ňovaných v reálnej 
hodnote cez hospodársky výsledok zah ŕňajú úrokové výnosy 
alebo výnosy z dividend;  
f) kritériá, ktoré ú čtovná jednotka používa na ur čenie toho, že 
existuje objektívny dôkaz o tom, že došlo ku strate zo zníženia hodnoty [pozri odsek 20 písm. e)];
 
g) ak podmienky finan čných aktív, ktoré by inak boli po splatnosti 
alebo by mali zníženú hodnotu, boli opätovne dohodnuté, ú čtovná 
jednotka zverejní ú čtovnú politiku týkajúcu sa finan čných aktív, 
ktoré sú predmetom opätovne dohodnutých podmienok [pozri 
odsek 36 písm. d)].  
▼M5 
V odseku 122 uvedenom v IAS 1 sa (v znení revízie z roku 2007) sa 
takisto požaduje, aby ú čtovné jednotky v preh ľade významných 
účtovných politík alebo v iných poznámkach zverejnili popri tých 
úsudkoch, ktoré zah ŕňajú odhady, aj ďalšie úsudky, ktoré manažment 
vytvoril pri uplat ňovaní účtovných politík a ktoré majú najvýznam ­
nejší vplyv na sumy vykázané v ú čtovnej závierke.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 703
 
POVAHA A ROZSAH RIZÍK VYPLÝVAJÚCICH Z FINAN ČNÝCH 
NÁSTROJOV (ODSEKY 31 AŽ 42)  
B6. Zverejnenia požadované v odsekoch 31 až 42 sa uvádzajú bu ď 
v účtovnej závierke, alebo sa uvedú prostredníctvom krížového 
odkazu z ú čtovnej závierky na nejaký iný výkaz, ako napríklad 
komentár manažmentu alebo správa o riziku, ktorý je používate ľom 
účtovnej závierky dostupný za rovnakých podmienok a v rovnakom 
čase ako ú čtovná závierka. Bez informácie zahrnutej v krížovom 
odkaze je ú čtovná závierka neúplná.  
Kvantitatívne zverejnenia (odsek 34)  
B7. V odseku 34 písm. a) sa požadujú zverejnenia súhrnných kvantitatív ­
nych údajov o expozícii ú čtovnej jednotky vo či rizikám, založené na 
informáciách poskytovaných interne k ľúčovým členom manažmentu 
účtovnej jednotky. Ak ú čtovná jednotka používa na riadenie expozície 
voči riziku nieko ľko metód, zverejní informácie použitím metódy 
alebo metód, ktoré poskytujú najdôležitejšie a najspo ľahlivejšie infor ­
mácie. V IAS 8  Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch 
a chyby  sa rozoberá dôležitos ť a spoľahlivosť. 
B8. V odseku 34 písm. c) sa vyžadujú zverejnenia o koncentrácii rizika. 
Koncentrácie rizika vyplývajú z finan čných nástrojov, ktoré majú 
podobné vlastnosti a sú ovplyvnené podobným spôsobom zmenami ekonomických alebo iných podmienok. Na zistenie koncentrácií rizika 
je potrebný úsudok, pri čom sa berie do úvahy situácia ú čtovnej 
jednotky. Zverejnenie koncentrácií rizika obsahuje:
 
a) označenie spôsobu, akým manažment ur čuje koncentrácie;  
b) označenie spolo čnej charakteristiky, na základe ktorej je identifi ­
kovaná každá koncentrácia (napríklad protistrana, geografická oblasť, mena alebo trh), a
 
c) suma expozície vo či riziku spojená so všetkými finan čnými 
nástrojmi, ktoré majú túto charakteristiku spolo čnú. 
Maximálna expozícia vo či úverovému riziku [odsek 36 písm. a)]  
B9. V odseku 36 písm. a) sa vyžaduje zverejni ť sumu, ktorá najvernejšie 
vyjadruje maximálnu expozíciu vo či úverovému riziku ú čtovnej 
jednotky. Pre finan čné aktívum je to spravidla hrubá ú čtovná hodnota 
po odpočítaní:  
a) akejko ľvek sumy kompenzovanej v súlade so štandardom IAS 32 
a 
b) akýchko ľvek strát zo zníženia hodnoty vykázaných v súlade so 
štandardom IAS 39.  
B10. Medzi činnosti, ktoré zaprí čiňujú úverové riziko a súvisiacu maxi ­
málnu expozíciu vo či úverovému riziku, patria okrem iného:  
a) poskytovanie úverov a poh ľadávok zákazníkom a umiest ňovanie 
vkladov v iných ú čtovných jednotkách. V týchto prípadoch je 
maximálna expozícia vo či úverovému riziku ú čtovnou hodnotou 
súvisiacich finan čných aktív;  
b) uzatváranie derivátových zmlúv, napríklad zmluvy v cudzej mene, 
úrokové swapy a úverové deriváty. Ak je výsledné aktívum oce ňo­
vané v reálnej hodnote, maximálna expozícia vo či úverovému 
riziku k dátumu vykazovania sa bude rovna ť účtovnej hodnote;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 704
 
c) poskytovanie finan čných záruk. V tomto prípade maximálna expo ­
zícia voči úverovému riziku je maximálna suma, ktorú by ú čtovná 
jednotka musela zaplati ť, ak by sa záruka uplatnila, čo môže by ť 
suma podstatne vyššia, než suma vykázaná ako záväzok;  
d) poskytnutie úverového prís ľubu, ktorý je neodvolate ľný počas plat­
nosti daného prís ľubu alebo je odvolate ľný iba ako reakcia na 
významnú nepriaznivú zmenu. Ak subjekt poskytujúci úverový prísľub nemôže vysporiada ť úverový prís ľub v čistom 
v peňažnej hotovosti alebo iným finan čným nástrojom, maximálna 
expozícia vo či úverovému riziku predstavuje celú sumu prís ľubu. 
Je to tak preto, že nie je isté, či suma akejko ľvek nevy čerpanej 
časti sa môže čerpať v budúcnosti. Táto môže by ť podstatne vyššia 
ako suma vykázaná ako záväzok.
 
▼M19  
Kvantitatívne zverejnenia rizika likvidity (odseky 34 písm. a) a 39 
písm. a) a b))  
B10A. V súlade s odsekom 34 písm. a) zverej ňuje účtovná jednotka súhrnné 
kvantitatívne údaje o riziku likvidity, ktorému je vystavená, na základe informácií interne poskytovaných k ľúčovým členom manaž ­
mentu. Ú čtovná jednotka vysvetlí spôsob, akým sa zis ťujú tieto údaje. 
Ak by úbytky pe ňažných prostriedkov (alebo iného finan čného aktíva) 
zahrnutých v týchto údajoch mohli bu ď:
 
a) nastať výrazne skôr, ako je nazna čené v údajoch, alebo  
b) predstavova ť výrazne odlišné od sumy od tých, ktoré sú nazna čené 
v údajoch (ako napr. v prípade derivátu, ktorý je zahrnutý 
v údajoch na základe čistého vysporiadania, ale pri ktorom má 
protistrana možnos ť požadova ť hrubé vysporiadanie),  
účtovná jednotka vykáže túto skuto čnosť a poskytne kvantitatívne 
informácie, ktoré umož ňujú používate ľom jeho ú čtovnej závierky 
vyhodnoti ť rozsah tohto rizika, pokia ľ tieto informácie nie sú zahrnuté 
v analýzach zmluvných splatností požadovaných v odseku 39 písm. a) 
alebo b).  
B11. Pri príprave analýz splatností požadovaných v odseku 39 písm. a) a b) 
účtovná jednotka použije svoj úsudok na ur čenie primeraného po čtu 
časových pásiem. Ú čtovná jednotka by mohla za primerané stanovi ť, 
napríklad, tieto časové pásma:  
a) nie staršie ako jeden mesiac;  
b) staršie ako jeden mesiac a nie staršie ako tri mesiace;  
c) staršie ako tri mesiace a nie staršie ako jeden rok; a  
d) staršie viac ako jeden rok ale nie staršie ako pä ť rokov.  
B11A. V rámci plnenia ustanovení odseku 39 písm. a) a b) ú čtovná jednotka 
neoddeľuje vložený derivát od hybridného (kombinovaného) finan č­
ného nástroja. Na takýto nástroj aplikuje ú čtovná jednotka odsek 39 
písm. a).  
B11B. V odseku 39 písm. b) sa požaduje, aby ú čtovná jednotka zverejnila 
kvantitatívnu analýzu splatnosti pre derivátové finan čné záväzky, 
ktorá ukazuje zostávajúce zmluvné splatnosti, ak sú zmluvné splat ­
nosti podstatné pre pochopenie časového priebehu pe ňažných tokov. 
Takýto prípad by nastal, napríklad, pri:  
a) úrokovom swape so zostávajúcou splatnos ťou päť rokov v rámci 
zabezpečenia peňažných tokov z finan čného aktíva alebo záväzku 
s premenlivou sadzbou.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 705
 
b) všetkých úverových záväzkov.  
B11C. V odseku 39 písm. a) a b) sa požaduje, aby ú čtovná jednotka zverej ­
nila analýzy splatností pre finan čné záväzky, ktoré ukazujú zostáva ­
júce zmluvné splatnosti niektorých finan čných záväzkov. V tomto 
zverejnení:  
a) ak si môže protistrana vybra ť dátum úhrady sumy, záväzok sa 
alokuje do najskoršieho obdobia, v ktorom sa môže od ú čtovnej 
jednotky požadova ť úhrada. Napríklad, finan čné záväzky, splatenie 
ktorých sa od ú čtovnej jednotky môže požadova ť na požiadanie 
(napríklad vklady splatné na požiadanie), sú zahrnuté v najskoršom 
časovom pásme.  
b) ak je ú čtovná jednotka zaviazaná uvo ľňovať sumy v splátkach, 
každá splátka sa alokuje do najskoršieho obdobia, v ktorom sa 
môže od ú čtovnej jednotky požadova ť úhrada. Napríklad, nevy čer­
paný úverový prís ľub sa zah ŕňa v časovom pásme, v ktorom sa 
nachádza najskorší dátum, ke ď sa môže prís ľub čerpať. 
c) pre emitované zmluvy o finan čných zárukách je maximálna suma 
záruky alokovaná do najskoršieho obdobia, v ktorom by mohla 
byť uplatnená záruka.  
B11D. Zmluvnými sumami zverejnenými v analýzach splatností, ako sa 
požaduje v odseku 39 písm. a) a b), sú zmluvné nediskontované 
peňažné toky, napríklad:  
a) brutto povinnosti z finan čného lízingu (pred odpo čítaním finan ­ 
čných poplatkov);  
b) ceny stanovené vo forwardových zmluvách na nákup finan čných 
aktív za peniaze;  
c) netto sumy pri úrokových swapoch s plateným – premenlivým 
a prijatým – fixným úrokom, pri ktorých dochádza k výmene 
čistých peňažných tokov;  
d) zmluvné sumy, ku ktorých výmene má dôjs ť v rámci derivátového 
finančného nástroja (napríklad menového swapu), pri ktorom 
dochádza k výmene hrubých pe ňažných tokov; a  
e) brutto úverové prís ľuby. 
Takéto nediskontované pe ňažné toky sa líšia od sumy uvedenej vo 
výkaze o finan čnej situácii, pretože suma v tomto výkaze je založená 
na diskontovaných pe ňažných tokoch. Ak výška záväzku nie je pevne 
stanovená, vykazovaná suma sa stanovuje odkazom na podmienky existujúce ku koncu obdobia vykazovania. Napríklad, ak sa výška 
záväzku mení so zmenami indexu, vykázaná suma môže vychádza ť 
z úrovne indexu ku koncu obdobia.
 
B11E. V odseku 39 písm. c) sa požaduje, aby ú čtovná jednotka opísala, 
akým spôsobom riadi riziko likvidity, ktoré je obsiahnuté v položkách zverejnených v kvantitatívnych zverejneniach požadova ­
ných v odseku 39 písm. a) a b). Ú čtovná jednotka zverej ňuje analýzu 
splatnosti finan čných aktív, ktoré vlastní na ú čely riadenia rizika likvi ­
dity (napríklad finan čných aktív, ktoré sú okamžite predajné alebo od 
ktorých sa o čakáva vytváranie príjmov pe ňažných prostriedkov na 
pokrytie výdavkov pe ňažných prostriedkov z finan čných záväzkov), 
ak sú tieto informácie potrebné na to, aby umožnili používate ľom jej 
účtovnej závierky zhodnoti ť charakter a rozsah rizika likvidity.
 ▼M19  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 706
 
B11F. Ostatné faktory, ktoré by mohla ú čtovná jednotka zváži ť pri zverej ­ 
ňovaní informácií pod ľa odseku 39 písm. c), zah ŕňajú, okrem iného 
to, či účtovná jednotka:  
a) má zmluvne dohodnuté úverové rámce (napríklad možnos ť 
obchodných cenných papierov) alebo iné úverové linky (napríklad pohotovostné úverové rámce), ku ktorým má prístup na pokrytie 
potrieb likvidity;
 
b) vlastní vklady v centrálnych bankách na pokrytie potrieb likvidity;  
c) má ve ľmi rôznorodé zdroje financovania;  
d) má významné koncentrácie rizika likvidity bu ď vo svojich aktívach 
alebo vo svojich zdrojoch financovania;  
e) má procesy internej kontroly a pohotovostné plány na riadenie 
rizika likvidity;  
f) má nástroje, ktoré obsahujú podmienky zrýchleného splácania 
(napríklad z dôvodu poklesu úverového ratingu ú čtovnej jednotky);  
g) má nástroje, ktoré by mohli vyžadova ť zloženie zábezpeky (naprí ­
klad výzvy na doplnenie marže pre deriváty);  
h) má nástroje, ktoré ú čtovnej jednotke umož ňujú vybra ť si, či vyspo­
riada svoje finan čné záväzky dodaním pe ňazí (alebo iného pe ňaž­
ného aktíva) alebo dodaním svojich vlastných akcií; alebo  
i) má nástroje, ktoré podliehajú hlavným rámcovým dohodám 
o vzájomnom zapo čítaní. 
__________  
▼B 
Trhové riziko – analýzy citlivosti (odseky 40 a 41)  
B17. V odseku 40 písm. a) sa vyžaduje analýza citlivosti pre každý druh 
trhového rizika, ktorému je ú čtovná jednotka vystavená. V súlade 
s odsekom B3 ú čtovná jednotka rozhoduje ako zoskupí informácie 
tak, aby poskytli celkový obraz bez zlú čenia informácií 
s rozdielnymi vlastnos ťami týkajúcimi sa expozícií vo či rizikám 
z významne odlišných ekonomických prostredí. Napríklad:  
a) účtovná jednotka, ktorá obchoduje s finan čnými nástrojmi, by 
mohla zverejni ť túto informáciu osobitne pre finan čné nástroje 
držané na obchodovanie a pre finan čné nástroje, ktoré nedrží na 
obchodovanie;  
b) účtovná jednotka by nezoskupovala svoju expozíciu vo či trhovým 
rizikám z oblastí s hyperinfláciou s expozíciou vo či tým istým 
trhovým rizikám z oblastí s ve ľmi nízkou infláciou.  
Ak účtovná jednotka je vystavená iba jednému druhu trhového rizika 
iba v jednom ekonomickom prostredí, neuviedla by roz členené infor ­
mácie.  
B18. V odseku 40 písm. a) sa vyžaduje analýza citlivosti s cie ľom ukáza ť 
účinok podložene možných zmien v príslušnej premennej rizika 
(napríklad bežné trhové úrokové sadzby, menové kurzy, ceny akcií 
alebo ceny komodít) na hospodársky výsledok a vlastné imanie. Na 
tento účel: ▼M19  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 707
 
a) od účtovných jednotiek sa nevyžaduje ur čiť, aký by bol hospo ­
dársky výsledok za obdobie, keby príslušné premenné rizika boli 
odlišné. Ú čtovné jednotky namiesto toho zverej ňujú vplyv na 
hospodársky výsledok a vlastné imanie  ►M5 na konci obdobia 
vykazovania ◄, pričom predpokladajú, že podložene možná 
zmena v príslušnej premennej rizika nastala  ►M5 na konci 
obdobia vykazovania ◄ a táto zmena sa uplatnila na existujúce 
expozície vo či riziku k tomuto d ňu. Napríklad v prípade, ke ď 
účtovná jednotka má záväzok s premenlivou sadzbou ku koncu 
roka, zverejnila by vplyv na hospodársky výsledok (t. j. úrokové 
náklady) za bežný rok vtedy, ak by sa úrokové sadzby menili podľa podložene možných súm;
 
b) od účtovných jednotiek sa nevyžaduje, aby zverejnili vplyv na 
hospodársky výsledok a vlastné imanie pre každú zmenu v rozsahu podložene možných zmien príslušnej premennej rizika. 
Zverejnenie vplyvov zmien v hraniciach podložene možných 
zmien by posta čovalo.
 
B19. Pri ur čovaní toho, čo je podložene možná zmena v príslušnej 
premennej rizika, ú čtovná jednotka zváži:  
a) ekonomické prostredia, v ktorých pôsobí. Podložene možná zmena 
by nemala zah ŕňať nepravdepodobné alebo „najhoršie“ scenáre 
alebo „stresové testy“. Navyše, ak je miera zmeny v príslušnej premennej rizika stabilná, ú čtovná jednotka nemusí upravi ť 
zvolenú podložene možnú zmenu v premennej rizika. Predpokla ­
dajme napríklad, že úrokové sadzby sú na úrovni 5 percent 
a účtovná jednotka ur čí, že fluktuácia úrokových sadzieb na úrovni 
± 50 bázických bodov je podložene možná. Ú čtovná jednotka by 
zverejnila vplyv na hospodársky výsledok a vlastné imanie, ak by 
sa úrokové sadzby mali zmeni ť na 4,5 percenta alebo 5,5 percenta. 
V nasledujúcom období sa úrokové sadzby zvýšili na 5,5 percenta. Účtovná jednotka sa na ďalej domnieva, že úrokové sadzby môžu 
kolísať o ± 50 bázických bodov (t. j., že miera zmeny v úrokových 
sadzbách je stabilná). Ú čtovná jednotka by zverejnila vplyv na 
hospodársky výsledok a vlastné imanie, ak by sa úrokové sadzby mali zmeni ť na 5 percent alebo 6 percent. Od ú čtovnej jednotky by 
sa nevyžadovalo, aby revidovala svoj predpoklad, že úrokové 
sadzby by mohli odôvodnene kolísa ť o ± 50 bázických bodov, 
pokiaľ by neexistoval dôkaz, že úrokové sadzby sa stali významne 
nestabilnejšími;
 
b) časový rámec, za ktorý ú čtovná jednotka predpoklad vytvára. 
Analýza citlivosti ukáže vplyvy zmien, ktoré sa považujú za podlo ­ 
žene možné po čas obdobia, kým ú čtovná jednotka znova nepre ­
zentuje tieto zverejnenia, čo je zvy čajne jej nasledujúce ro čné 
obdobie vykazovania.  
B20. V odseku 41 sa ú čtovnej jednotke povo ľuje, aby použila analýzu 
citlivosti, ktorá odzrkad ľuje vzájomnú závislos ť medzi premennými 
rizika, ako napríklad model hodnoty v riziku (value-at-risk), ak účtovná jednotka používa túto analýzu na riadenie svojej expozície 
voči finančným rizikám. Uvedené platí aj vtedy, ak sa touto meto ­
dikou meria iba potenciál na stratu a nemeria sa potenciál na zisk.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 708
 
Takáto účtovná jednotka by mohla podmienky uvedené v odseku 41 
písm. a) sp ĺňať zverejnením druhu použitého modelu hodnoty v riziku 
(value-at-risk) (napríklad či sa model opiera o simulácie metódou 
Monte Carlo), vysvetlenia fungovania modelu a hlavných predpo ­
kladov (napríklad obdobie držby a stupe ň uistenia). Ú čtovné jednotky 
by takisto mohli zverejni ť historické obdobie pozorovania a váhy 
uplatňované na pozorovania v rámci tohto obdobia, vysvetlenie 
toho, ako sa riešia alternatívy vo výpo čtoch, a ktoré volatility 
a korelácie (alebo alternatívne simulácie rozloženia pravdepodobnosti 
metódou Monte Carlo) sú použité.  
B21. Ú čtovná jednotka poskytne analýzy citlivosti pre svoje obchodné 
činnosti ako celok, ale môže poskytnú ť rôzne druhy analýz citlivosti 
pre rôzne triedy finan čných nástrojov.  
Úrokové riziko  
B22.  Úrokové riziko  vzniká pri úro čených finan čných nástrojoch vykáza ­
ných v súvahe (napríklad úvery a poh ľadávky a emitované dlhové 
nástroje) a niektorých finan čných nástrojoch nevykázaných v súvahe 
(napríklad niektoré úverové prís ľuby).  
Menové riziko  
B23.  Menové riziko  (alebo riziko cudzích mien) vzniká pri finan čných 
nástrojoch, ktoré sú denominované v cudzej mene, t. j. v mene inej ako funk čná mena, v ktorej sa finan čné nástroje oce ňujú. Na ú čely 
tohto IFRS menové riziko nevzniká z finan čných nástrojov, ktoré sú 
nepeňažnými položkami, alebo z finan čných nástrojov denominova ­
ných vo funk čnej mene.
 
B24. Analýza citlivosti sa zverejní pri každej mene, vo či ktorej má ú čtovná 
jednotka významnú expozíciu.  
Iné cenové riziko  
B25.  Iné cenové riziko  vzniká pri finan čných nástrojoch z dôvodu zmien, 
napríklad v cenách komodít alebo cenách akcií. Aby bol súlad 
s odsekom 40, ú čtovná jednotka by mohla zverejni ť vplyv zníženia 
špecifického trhového indexu cenných papierov, ceny komodít alebo inej premennej rizika. Ak ú čtovná jednotka napríklad poskytne záruky 
na reziduálnu hodnotu, ktoré sú finan čnými nástrojmi, zverejní 
zvýšenie alebo pokles hodnoty aktív, na ktoré sa táto záruka vz ťahuje.
 
B26. Dva príklady finan čných nástrojov, ktoré vyvolávajú akciové cenové 
riziko sú a) držba podielov na vlastnom imaní inej ú čtovnej jednotky 
a b) investícia do trustu, ktorý má následne v držbe investície do nástrojov vlastného imania. Ostatné príklady zah ŕňajú forwardové 
zmluvy a opcie na nákup alebo predaj stanoveného množstva nástroja 
vlastného imania a swapy indexované na ceny akcií. Reálne hodnoty 
týchto finan čných nástrojov sú ovplyvnené zmenami trhovej ceny 
podkladových nástrojov vlastného imania.
 
B27. V súlade s odsekom 40 písm. a) citlivos ť hospodárskeho výsledku 
(ktorá vzniká napríklad z nástrojov klasifikovaných ako oce ňované 
v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok a zníženia hodnoty finan ­ 
čných aktív k dispozícii na predaj) sa zverej ňuje osobitne od citlivosti 
vlastného imania (ktoré vzniká napríklad z nástrojov klasifikovaných 
ako k dispozícii na predaj).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 709
 
B28. Finan čné nástroje, ktoré ú čtovná jednotka klasifikuje ako nástroje 
vlastného imania, sa opätovne neoce ňujú. Ani hospodársky výsledok, 
ani vlastné imanie nebudú ovplyvnené akciovým cenovým rizikom týchto nástrojov. Preto sa nevyžaduje analýza citlivosti.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 710
 
MEDZINÁRODNÝ ŠTANDARD FINAN ČNÉHO VÝKAZNÍCTVA 8  
Prevádzkové segmenty  
HLAVNÁ ZÁSADA  
1. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umožnia používate ľom 
jej účtovnej závierky posúdi ť charakter a finan čné vplyvy podnikate ľ­
ských aktivít, ktorými sa daná ú čtovná jednotka zaoberá, 
a hospodárskeho prostredia, v ktorom vykonáva svoju činnosť. 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Tento štandard sa vz ťahuje na:  
a) samostatnú alebo individuálnu ú čtovnú závierku ú čtovnej 
jednotky:  
i) ktorej dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania sa 
obchodujú na verejnom trhu (na tuzemskej alebo zahrani čnej 
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov), alebo
 
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania svojej ú čtovnej 
závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regula čnej orga­
nizácii s cie ľom emisie akéhoko ľvek druhu nástrojov na 
verejnom trhu a  
b) konsolidovanú ú čtovnú závierku skupiny s materskou spolo čno­
sťou: 
i) ktorej dlhové nástroje alebo nástroje vlastného imania sa 
obchodujú na verejnom trhu (na tuzemskej alebo zahrani čnej 
burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych 
trhov), alebo  
ii) ktorá predkladá alebo je v procese predkladania konsolidovanej 
účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regu ­
lačnej organizácii s cie ľom emisie akéhoko ľvek druhu 
nástrojov na verejnom trhu.  
3. Ak sa ú čtovná jednotka, ktorá nie je povinná uplat ňovať tento IFRS 
rozhodne zverejni ť informácie o segmentoch, ktoré nie sú v súlade 
s týmto štandardom, neozna čí takéto údaje ako informácie 
o segmentoch.  
4. Ak finan čné výkazy obsahujú tak konsolidovanú ú čtovnú závierku 
materskej spolo čnosti zostavenú v súlade s týmto štandardom, ako 
aj individuálnu ú čtovnú závierku materskej spolo čnosti, informácie 
o segmentoch sa vyžadujú iba v konsolidovanej ú čtovnej závierke.  
PREVÁDZKOVÉ SEGMENTY  
5. Prevádzkový segment je zložkou ú čtovnej jednotky:  
a) ktorý sa zaoberá podnikate ľskými aktivitami, v súvislosti s ktorými 
môžu vzniknú ť výnosy a náklady (vrátane výnosov a nákladov 
spojených s transakciami s inými komponentmi tej istej ú čtovnej 
jednotky);  
b) ktorého prevádzkové výsledky pravidelne preveruje vedúci 
účtovnej jednotky s rozhodovacou právomocou s cie ľom rozho ­
dovať o prostriedkoch, ktoré sa majú segmentu prideli ť, 
a posudzova ť jeho výkonnos ť a ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 711
 
c) ktorému sú dostupné samostatné finan čné informácie.  
Prevádzkový segment sa môže zaobera ť podnikate ľskými aktivitami, 
v ktorých ešte len získa výnosy, napríklad činnosti spojené so zakla ­
daním prevádzky môžu by ť prevádzkovými segmentmi pred dosiah ­
nutím výnosov.  
6. Nie každá časť účtovnej jednotky je nevyhnutne prevádzkový segment 
alebo časť prevádzkového segmentu. Napríklad ústredie spolo čnosti 
alebo niektoré výkonné oddelenia nemusia prináša ť výnosy alebo 
môžu prináša ť výnosy, ktoré sú len príležitostné popri činnostiach 
účtovnej jednotky, a nie sú prevádzkovými segmentmi. Na ú čely 
tohto štandardu sa za prevádzkové segmenty nepovažujú podnikové 
programy požitkov po skon čení zamestnania.  
7. Termín „vedúci s rozhodovacou právomocou“ ozna čuje funkciu, nie 
nevyhnutne manažéra s konkrétnym ozna čením. Touto funkciou je 
prideľovanie prostriedkov prevádzkovým segmentom ú čtovnej 
jednotky a posudzovanie ich výkonnosti. Vedúcim ú čtovnej jednotky 
s rozhodovacou právomocou je často jej výkonný riadite ľ alebo 
hlavný vedúci pracovník, ale môže to by ť napríklad aj skupina výkon ­
ných riadite ľov alebo iných osôb.  
8. V mnohých ú čtovných jednotkách sú prevádzkové segmenty jasne 
vymedzené tromi charakteristikami prevádzkových segmentov, ktoré 
sú opísané v odseku 5. Ú čtovná jednotka však môže vypracúva ť 
výkazy, v ktorých sa jej podnikate ľské aktivity prezentujú rozli čnými 
spôsobmi. Ak vedúci s rozhodovacou právomocou používa viac ako jednu zostavu informácií o segmentoch, môžu jednu zostavu zložiek 
pri určovaní prevádzkových segmentov ú čtovnej jednotky vyme ­
dzovať aj iné faktory, vrátane povahy podnikate ľských aktivít každej 
zložky, existencie manažérov zodpovedných za tieto zložky a informácií, ktoré sa predkladajú predstavenstvu.
 
9. Prevádzkový segment má zvy čajne manažéra, ktorý je za ň priamo 
zodpovedný a ktorý udržiava pravidelný kontakt s vedúcim s rozhodovacou právomocou, s ktorým prerokúva prevádzkové 
činnosti, finan čné výsledky, budúci vývoj alebo plány týkajúce sa 
daného segmentu. Termín „manažér segmentu“ ozna čuje funkciu, 
nie nevyhnutne manažéra s daným ozna čením. Pri niektorých prevádz ­
kových segmentoch môže by ť vedúci s rozhodovacou právomocou 
takisto manažérom segmentu. Jeden manažér môže by ť manažérom 
segmentu pre viac ako jeden prevádzkový segment. Ak vlastnosti opísané v odseku 5 platia pre viac ako jednu zostavu zložiek organi ­
zácie, existuje však len jedna zostava zložiek, za ktorú sú zodpovední 
manažéri segmentu, táto zostava zložiek predstavuje prevádzkové 
segmenty.
 
10. Vlastnosti opísané v odseku 5 môžu plati ť pre dve alebo viac 
navzájom sa prekrývajúce zostavy zložiek, za ktoré sú manažéri 
zodpovední. Na túto štruktúru sa niekedy odkazuje ako na maticovú formu organizácie. Napríklad v niektorých ú čtovných jednotkách sú 
niektorí manažéri zodpovední za rôzne skupiny výrobkov a služieb na 
celom svete, zatia ľ čo iní manažéri sú zodpovední za ur čité zemepisné 
oblasti. Vedúci s rozhodovacou právomocou pravidelne preveruje prevádzkové výsledky oboch zostáv zložiek a či sú finan čné infor­
mácie k dispozícii pre obe zostavy. V takej situácii ú čtovná jednotka 
určí, ktorá zostava zložiek predstavuje prevádzkové segmenty, a to 
s prihliadnutím na hlavnú zásadu.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 712
 
VYKAZOVATE ĽNÉ SEGMENTY  
11. Ú čtovná jednotka vykazuje informácie samostatne o každom prevádz ­
kovom segmente, ktorý:  
a) bol vymedzený v súlade s odsekmi 5 až 10 alebo vyplýva zo 
zoskupenia dvoch alebo viacerých týchto segmentov v súlade 
s odsekom 12 a  
b) presahuje kvantitatívne limity uvedené v odseku 13.  
V odsekoch 14 až 19 sa spres ňujú ďalšie situácie, ke ď sa informácie 
o prevádzkovom segmente vykazujú samostatne.  
Sumariza čné kritériá  
12. Prevádzkové segmenty často preukazujú podobnú dlhodobú finan čnú 
výkonnos ť, ak majú podobné ekonomické vlastnosti. Napríklad pri 
dvoch podobných prevádzkových segmentoch sa o čakávajú podobné 
dlhodobé priemerné hrubé marže, ak ich ekonomické vlastnosti sú 
podobné. Dva alebo viac prevádzkových segmentov možno zoskupi ť 
do jedného prevádzkového segmentu, ak je toto zoskupenie v súlade s hlavnou zásadou tohto IFRS, ak segmenty majú podobné ekono ­
mické vlastnosti a sú si podobné v každom z týchto h ľadísk:
 
a) charakter výrobkov a služieb;  
b) charakter výrobných procesov;  
c) typ alebo skupina odberate ľov výrobkov a služieb;  
d) metódy použité na distribúciu svojich výrobkov alebo poskyto ­
vanie svojich služieb a  
e) ak to prichádza do úvahy, charakter regula čného prostredia, naprí ­
klad bankovníctva, pois ťovníctva alebo verejnoprospešné spolo č­
nosti.  
Kvantitatívne limity  
13. Ú čtovná jednotka vykazuje samostatne informácie o prevádzkovom 
segmente, ktorý sp ĺňa ktoréko ľvek z nasledujúcich kvantitatívnych 
limitov:  
a) jeho vykazované výnosy, vrátane predajov externým zákazníkom 
a predajov a prevodov medzi jednotlivými segmentmi, predstavujú 10 percent zo sú čtu výnosov za všetky prevádzkové segmenty, a to 
interných aj externých;
 
b) absolútna hodnota jeho vykázaného zisku alebo straty je 10 
percent alebo viac z vä čšej sumy z týchto dvoch (v absolútnej 
hodnote): i) sú čet vykázaného zisku všetkých prevádzkových 
segmentov, ktoré nevykázali stratu, a ii) sú čet vykázanej straty 
všetkých prevádzkových segmentov, ktoré vykázali stratu;  
c) jeho majetok je 10 percent alebo viac zo sú čtu majetku všetkých 
prevádzkových segmentov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 713
 
Prevádzkové segmenty, ktoré nesp ĺňajú žiaden z týchto kvantitatív ­
nych limitov, sa môžu považova ť za vykazovate ľné a samostatne 
zverejnite ľné, ak sa manažment domnieva, že informácie o tomto 
segmente by mohli by ť užitočné pre používate ľov účtovnej závierky.  
14. Ú čtovná jednotka môže spája ť informácie o prevádzkových segmen ­
toch, ktoré nesp ĺňajú kvantitatívne limity, s informáciami o ostatných 
prevádzkových segmentoch nesp ĺňajúcich kvantitatívne limity, na 
účely vytvorenia vykazovate ľného segmentu, iba vtedy, ak tieto 
prevádzkové segmenty majú podobné ekonomické vlastnosti 
a spĺňajú väčšinu sumariza čných kritérií uvedených v odseku 12.  
15. Ak celkové externé výnosy vykazované prevádzkovými segmentmi sú 
menej ako 75 percent celkových výnosov ú čtovnej jednotky, vyme ­
dzujú sa ďalšie prevádzkové segmenty ako vykazovate ľné segmenty 
(aj keď nespĺňajú kritériá ustanovené v odseku 13), dokia ľ do povinne 
vykazovate ľných segmentov nie je zahrnutých aspo ň 75 percent 
celkových výnosov ú čtovnej jednotky.  
16. Informácie o ostatných podnikate ľských aktivitách a prevádzkových 
segmentoch, ktoré sa nevykazujú povinne, sa spoja a zverejnia 
v kategórii „ostatné segmenty“ oddelene od ďalších položiek zosúhla ­
senia, ktoré sú povinné pod ľa odseku 28. Charakterizujú sa zdroje 
výnosov zaradených do kategórie „ostatné segmenty“.  
17. Ak manažment usúdi, že prevádzkový segment vymedzený ako vyka ­
zovateľný segment v bezprostredne predchádzajúcom období bude 
významný aj v budúcnosti, informácie o tomto segmente sa budú 
vykazova ť samostatne aj v bežnom období, a to aj vtedy, ke ď už 
nespĺňa kritériá na vykazovanie uvedené v odseku 13.  
18. Ak je prevádzkový segment v súlade s kvantitatívnymi limitmi 
v bežnom období ur čený ako vykazovate ľný segment, údaje za 
tento segment za predchádzajúce obdobie prezentované ú čely porov ­
nania sa prehodnotia tak, aby zobrazili tento novovykazovaný segment samostatne, a to aj vtedy, ak tento segment 
v predchádzajúcom období nesp ĺňal kritériá na vykazovanie uvedené 
v odseku 13, okrem prípadov, ke ď potrebné informácie nie sú 
dostupné a náklady na ich získanie by boli neúmerné.
 
19. Na po čet vykazovate ľných segmentov, o ktorých ú čtovná jednotka 
zverejňuje informácie samostatne, môže existova ť určitý vhodný 
limit, pri presiahnutí ktorého môžu by ť informácie o segmentoch príliš 
podrobné. Aj ke ď nebol ur čený presný limit, v prípade, ke ď počet 
segmentov vykazovaných pod ľa odsekov 13 až 18 stúpne nad desa ť, 
účtovná jednotka by mala zváži ť, či sa dosiahol vhodný limit.  
ZVEREJNENIE  
20. Ú čtovná jednotka zverejní informácie, ktoré umožnia používate ľom 
svojej účtovnej závierky posúdi ť charakter a finan čné vplyvy podni ­
kateľských aktivít, ktorými sa zaoberá, a hospodárskeho prostredia, 
v ktorom vykonáva svoju činnosť. 
21. S cie ľom dosiahnu ť účinok zásady uvedenej v odseku 20 ú čtovná 
jednotka zverej ňuje za každé obdobie, za ktoré predkladá výkaz  
►M5 komplexného výsledku ◄, tieto informácie:  
a) všeobecné informácie uvedené v odseku 22;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 714
 
b) informácie o vykazovanom zisku alebo strate segmentu vrátane 
špecifikovaných výnosov a nákladov zahrnutých do vykazovaného 
zisku alebo straty segmentu, o majetku segmentu, záväzkoch segmentu a o spôsobe oce ňovania, ako sa uvádza v odsekoch 23 
až 27, a
 
c) zosúhlasenia sú čtov výnosov jednotlivých segmentov, ich vykazo ­
vaných ziskov alebo strát, majetku segmentov, záväzkov 
segmentov a ostatných významných položiek segmentov k príslušným hodnotám za ú čtovnú jednotku, ako sa uvádza 
v odseku 28.
 
▼M5 
Zosúhlasenia súm vo výkaze o finan čnej situácii za vykazovate ľné 
segmenty so sumami vo výkaze o finan čnej situácii ú čtovnej jednotky 
sa požadujú ku každému dátumu, za ktorý sa výkaz o finan čnej situ­
ácii prezentuje. Informácie za predchádzajúce obdobia sa prehodnotia 
tak, ako sa uvádza v odsekoch 29 a 30.  
▼B 
Všeobecné informácie  
22. Ú čtovná jednotka zverejní tieto všeobecné informácie:  
a) faktory použité na vymedzenie vykazovate ľných segmentov 
účtovnej jednotky, vrátane základu pre organizáciu (napríklad, či 
manažment organizuje ú čtovnú jednotku na základe rozdielov 
medzi výrobkami a službami, zemepisnými oblas ťami, regula č­
nými prostrediami, alebo je to kombinácia týchto faktorov a či 
prevádzkové segmenty boli zoskupené), a  
b) typy výrobkov a služieb, z ktorých jednotlivé vykazovate ľné 
segmenty odvodzujú svoje výnosy.  
Informácie o zisku alebo strate, majetku a záväzkoch  
▼M22  
23. Ú čtovná jednotka uvádza za každý vykazovate ľný segment ocenenie 
zisku alebo straty. Ú čtovná jednotka uvádza za každý vykazovate ľný 
segment ocenenie celkových aktív a záväzkov, ak sa taký údaj pravi ­
delne poskytuje vedúcemu s rozhodovacou právomocou. Ak špecifi ­
kované hodnoty, ktoré sú zahrnuté do ocenenia zisku alebo straty segmentu, preveruje vedúci s rozhodovacou právomocou, alebo ak 
sa inak pravidelne poskytujú vedúcemu s rozhodovacou právomocou, 
tak aj v tých prípadoch, ke ď nie sú zahrnuté do ocenenia zisku alebo 
straty segmentu, ú čtovná jednotka zverejní za každý vykazovate ľný 
segment aj tieto informácie:
 
a) výnosy od externých zákazníkov;  
▼B 
b) výnosy z transakcií s ostatnými prevádzkovými segmentmi tej istej 
účtovnej jednotky;  
c) úrokové výnosy;  
d) úrokové náklady;  
e) odpisy a amortizácia;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 715
 
f) významné položky výnosov a nákladov zverejnené v súlade 
s odsekom 97 uvedeným v IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  
(v znení revízie z roku 2007);  
▼B 
g) podiel ú čtovnej jednotky na zisku alebo strate pridružených 
podnikov a spolo čných podnikov ú čtovaných metódou vlastného 
imania;  
h) náklady alebo výnosy dane z príjmov a  
i) významné nepe ňažné položky odlišné od odpisov a amortizácie.  
Za každý vykazovate ľný segment vykáže ú čtovná jednotka úrokový 
výnos oddelene od úrokových nákladov okrem prípadov, ke ď väčšina 
výnosov segmentu pochádza z úrokov a vedúci s rozhodovacou 
právomocou sa pri posudzovaní výkonnosti segmentu a pri rozhodnu ­
tiach o pridelení prostriedkov do segmentu primárne spolieha na čistý 
úrokový výnos. Ú čtovná jednotka môže v takých prípadoch vyka ­
zovať úrokové výnosy daného segmentu o čistené od úrokových 
nákladov a zverejní, že tak postupovala.  
24. Ak sú špecifikované hodnoty zahrnuté do ocenenia majetku segmentu 
preverovaného vedúcim s rozhodovacou právomocou, alebo ak sa 
inak pravidelne poskytujú vedúcemu s rozhodovacou právomocou, 
a to aj v tých prípadoch, ke ď nie sú zahrnuté do ocenenia majetku 
segmentu, ú čtovná jednotka zverejní za každý vykazovate ľný segment 
aj tieto informácie:  
a) hodnota podielu v pridružených podnikoch a spolo čných podni ­
koch účtovaných metódou vlastného imania a  
b) hodnoty prírastkov dlhodobého majetku (  1 ), iné ako finan čné 
nástroje, odložených da ňových poh ľadávok, aktív v podobe 
požitkov po skon čení zamestnania (pozri IAS 19  Zamestnanecké 
požitky  odseky 54 až 58) a práva vyplývajúce z poistných zmlúv.  
OCEŇOVANIE  
25. Hodnotou každej vykazovanej položky segmentu je ocenenie pred ­
kladané vedúcemu s rozhodovacou právomocou na ú čely rozhodo ­
vania o priradení prostriedkov do daného segmentu a posúdenia jeho výkonnosti. Úpravy a eliminácie urobené pri príprave ú čtovnej 
závierky ú čtovnej jednotky a priradenia výnosov, nákladov a ziskov 
alebo strát sa zahrnú do zisku alebo straty vykazovate ľného segmentu 
iba vtedy, ak sú sú časťou ocenenia zisku alebo straty segmentu, ktoré 
používa vedúci s rozhodovacou právomocou. Podobne sa za daný 
segment vykazujú iba ten majetok a záväzky, ktoré sú zahrnuté do 
oceneného majetku a záväzkov daného segmentu, ktoré používa vedúci s rozhodovacou právomocou. Ak sú sumy priradené k vykazovanému zisku alebo strate segmentu, jeho majetku alebo 
záväzkom, tieto sumy sa priradia na podloženom základe.
 ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 716  
( 1 ) V prípade majetku klasifikovaného na základe jeho likvidity je dlhodobým majetkom 
taký majetok, ktorý zah ŕňa hodnoty, ktorých spätná získate ľnosť sa predpokladá za viac 
ako dvanás ť mesiacov po  ►M5 období vykazovania ◄.
 26. Ak vedúci s rozhodovacou právomocou používa pri posudzovaní 
výkonnosti segmentu a pri rozhodovaní o pridelení prostriedkov iba 
jedno ocenenie zisku alebo straty prevádzkového segmentu, jeho majetku alebo záväzkov, vykazujú sa zisk alebo strata segmentu, jeho majetok a záväzky v tomto ocenení. Ak vedúci 
s rozhodovacou právomocou používa viac ako jedno ocenenie zisku 
alebo straty prevádzkového segmentu, jeho majetku alebo záväzkov, vykážu sa tie ocenenia, o ktorých je manažment presved čený, že sú 
stanovené v súlade so zásadami oce ňovania, ktoré sú najkonzistent ­
nejšie so zásadami použitými pri oce ňovaní príslušných hodnôt 
v účtovnej závierke ú čtovnej jednotky.
 
27. Za každý vykazovate ľný segment ú čtovná jednotka vysvetlí ocenenie 
zisku alebo straty segmentu, majetku segmentu a záväzkov segmentu. 
Účtovná jednotka zverejní aspo ň tieto informácie:  
a) východiská na ú čtovanie všetkých transakcií medzi vykazovate ľ­
nými segmentmi;  
b) charakter každého rozdielu medzi oceneniami ziskov alebo strát 
vykazovate ľných segmentov a ziskom alebo stratou ú čtovnej 
jednotky pred vykázaním nákladu alebo výnosu dane z príjmov a ukončených činností (ak to nie je zjavné zo zosúhlasení pod ľa 
odseku 28). Tieto rozdiely by mohli zah ŕňať účtovnú politiku 
a zásady prira ďovania centrálne vynaložených nákladov, ktoré sú 
nevyhnutné na pochopenie informácií o vykazovate ľnom 
segmente;
 
c) charakter každého rozdielu medzi oceneniami majetku vykazova ­
teľných segmentov a majetku ú čtovnej jednotky (ak to nie je 
zjavné zo zosúhlasení pod ľa odseku 28). Tieto rozdiely môžu 
zahŕňať účtovnú politiku a zásady prira ďovania spolo čne používa ­
ného majetku, ktoré sú nevyhnutné na pochopenie informácií 
o vykazovate ľnom segmente;  
d) charakter každého rozdielu medzi ocenením záväzkov vykazova ­
teľných segmentov a záväzkov ú čtovnej jednotky (ak to nie je 
zjavné zo zosúhlasení pod ľa odseku 28). Tieto rozdiely môžu 
zahŕňať účtovnú politiku a zásady prira ďovania spolo čne znáša­
ných záväzkov, ktoré sú nevyhnutné na pochopenie informácií o vykazovate ľnom segmente;
 
e) charakter všetkých zmien v tých metódach ocenenia 
z predchádzajúcich období, ktoré sa použili pri ur čení zisku 
alebo straty vykazovate ľného segmentu, a prípadný vplyv týchto 
zmien na ocenenie zisku alebo straty segmentu;  
f) charakter a vplyv akéhoko ľvek asymetrického prira ďovania na 
vykazovate ľné segmenty. Ú čtovná jednotka môže napríklad 
priradiť náklady na odpisovanie na segment bez toho, aby na 
tento segment priradila príslušný odpisovaný majetok.  
Zosúhlasenia  
28. Ú čtovná jednotka poskytne zosúhlasenia všetkých týchto údajov:  
a) súčet výnosov vykazovate ľných segmentov s výnosmi ú čtovnej 
jednotky;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 717
 
b) súčet hodnôt zisku alebo straty všetkých vykazovate ľných 
segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky pred zaú čto­
vaním da ňového nákladu (da ňového výnosu) a pred ukon čenými 
činnosťami. V prípade, že jednotka priradí vykazovate ľným 
segmentom položky, ako napríklad da ňový náklad (da ňový 
výnos), môže zosúhlasi ť súčet hodnôt zisku alebo straty všetkých 
segmentov so ziskom alebo stratou ú čtovnej jednotky po zahrnutí 
týchto položiek;  
c) súčtu majetku vykazovate ľných segmentov s majetkom ú čtovnej 
jednotky;  
d) súčtu záväzkov vykazovate ľných segmentov so záväzkami 
účtovnej jednotky, ak sa záväzky segmentov vykazujú v súlade 
s odsekom 23;  
e) súčtu hodnôt všetkých ďalších významných zverejnených infor ­
mácií za vykazovate ľné segmenty s príslušnými hodnotami za 
účtovnú jednotku.  
Všetky významné zosúhlasované položky sa vymedzia a opíšu samo ­
statne. Napríklad je nevyhnutné samostatne vymedzi ť a opísa ť 
hodnotu každej významnej úpravy, ktorá je nevyhnutná pri zosúhla ­
sení zisku alebo straty vykazovate ľných segmentov so ziskom alebo 
stratou účtovnej jednotky a ktorá vyplýva z rozdielnej ú čtovnej poli ­
tiky. 
Prehodnotenie predtým vykazovaných informácií  
29. Ak ú čtovná jednotka zmení štruktúru svojej vnútornej organizácie tak, 
že dôjde k zmene v zložení vykazovate ľných segmentov, je nevyh ­
nutné prehodnoti ť príslušné informácie za predchádzajúce obdobia, 
vrátane časových intervalov v priebehu ú čtovného roka, okrem 
prípadov, ke ď tieto informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich 
získanie by boli neúmerné. Rozhodnutie o tom, či tieto informácie nie 
sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné, sa uskutoční pri každej zverej ňovanej položke. Po zmene v zložení vyka ­
zovateľných segmentov ú čtovná jednotka zverejní, či prehodnotila 
príslušné položky informácií o segmente za predchádzajúce obdobia.
 
30. Ak ú čtovná jednotka zmenila štruktúru svojej vnútornej organizácie 
tak, že došlo k zmene v zložení vykazovate ľných segmentov, a ak 
informácie o segmente za predchádzajúce obdobia, vrátane časových 
intervalov v priebehu ú čtovného roka, nie sú prehodnotené tak, aby 
zobrazili túto zmenu, ú čtovná jednotka zverejní v roku, ke ď došlo 
k zmene, informácie o segmente za bežné obdobie založené na starom aj novom základe segmentácie, okrem prípadov, ke ď tieto informácie 
nie sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné.
 
ZVEREJŇOVANIE INFORMÁCIÍ O CELEJ Ú ČTOVNEJ JEDNOTKE  
31. Odseky 32 až 34 platia pre všetky ú čtovné jednotky podliehajúce 
tomuto IFRS, vrátane ú čtovných jednotiek, ktoré majú jeden vykazo ­
vateľný segment. Podnikate ľské činnosti niektorých ú čtovných 
jednotiek nie sú organizované na základe rozdielov príslušných výrobkov a služieb alebo rozdielov v zemepisných oblastiach činností. 
Vykazovate ľné segmenty takej ú čtovnej jednotky môžu vykazova ť 
výnosy zo širokého spektra zásadne rozdielnych výrobkov a služieb, 
alebo viac ako jeden vykazovate ľný segment môže dodáva ť v zásade
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 718
 
rovnaké výrobky a služby. Podobne môžu ma ť vykazovate ľné 
segmenty ú čtovnej jednotky majetok v rôznych zemepisných obla ­
stiach a vykazova ť výnosy od zákazníkov v rozli čných zemepisných 
oblastiach, alebo viac ako jeden vykazovate ľný segment môže vyko ­
návať činnosť v tej istej zemepisnej oblasti. Informácie požadované 
podľa odsekov 32 až 34 sa uvádzajú iba vtedy, ke ď nie sú poskytnuté 
ako súčasť informácií o vykazovate ľnom segmente pod ľa požiadaviek 
tohto IFRS.  
Informácie o výrobkoch a službách  
32. Ú čtovná jednotka vykazuje výnosy od externých zákazníkov za každý 
výrobok a službu alebo každú skupinu podobných výrobkov a služieb 
okrem prípadov, ke ď potrebné informácie nie sú k dispozícii 
a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné, pri čom zverejní 
informáciu o tejto skuto čnosti. Sumy vykazovaných výnosov sú zalo ­ 
žené na finan čných informáciách použitých na zostavenie ú čtovnej 
závierky ú čtovnej jednotky.  
Informácie o zemepisných oblastiach  
33. Ú čtovná jednotka vykazuje ďalej uvedené zemepisné informácie 
okrem prípadov, ke ď potrebné informácie nie sú k dispozícii 
a náklady na ich vypracovanie by boli neúmerné:  
a) výnosy od externých zákazníkov i) prislúchajúce krajine, v ktorej 
má jednotka svoje sídlo a ii) prislúchajúce súhrnne všetkým cudzím štátom, z ktorých ú čtovnej jednotke plynú výnosy. Ak 
sú výnosy od externých zákazníkov prislúchajúce jednotlivému 
cudziemu štátu významné, zverej ňuje sa informácia o týchto výno ­
soch samostatne. Ú čtovná jednotka zverejní informácie o základe 
na prideľovanie výnosov od externých zákazníkov jednotlivým 
krajinám;
 
b) dlhodobý majetok (  1 ) iný ako sú finan čné nástroje, odložená 
daňová pohľadávka, poh ľadávky týkajúce sa požitkov po skon čení 
zamestnania a práva vyplývajúce z poistných zmlúv 
i) lokalizované v krajine sídla ú čtovnej jednotky a ii) lokalizované 
súhrne vo všetkých cudzích štátoch, v ktorých táto jednotka vlastní majetok. Ak je majetok v jednotlivom cudzom štáte významný, 
informácie o tomto majetku sa zverej ňujú samostatne.
 
Vykazované hodnoty musia by ť založené na finan čných informáciách 
použitých na zostavenie ú čtovnej závierky ú čtovnej jednotky. Ak 
potrebné informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie 
by boli neúmerné, zverej ňuje sa informácia o tejto skuto čnosti. 
Účtovná jednotka môže popri informáciách požadovaných pod ľa 
tohto odseku uvies ť čiastkové sú čty zemepisných informácií za 
skupiny krajín.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 719  
( 1 ) V prípade majetku klasifikovaného na základe jeho likvidity je dlhodobým majetkom 
taký majetok, ktorý zah ŕňa hodnoty, ktorých spätná získate ľnosť sa predpokladá za viac 
ako dvanás ť mesiacov po  ►M5 období vykazovania ◄.
 Informácie o hlavných zákazníkoch  
▼M26  
34. Ú čtovná jednotka poskytne informácie o rozsahu svojej závislosti od 
svojich hlavných zákazníkov. Ak výnosy z transakcií s jedným externým zákazníkom sú 10 percent a viac z výnosov ú čtovnej 
jednotky, táto jednotka zverejní informácie o tejto skuto čnosti, 
celkovú hodnotu výnosov za každého takéhoto zákazníka 
a označenie príslušného segmentu alebo segmentov vykazujúcich 
tieto výnosy. Ú čtovná jednotka nemusí zverejni ť totožnos ť hlavného 
zákazníka ani hodnotu výnosov, ktoré každý segment za tohto zákaz ­
níka vykazuje. Na ú čely tohto štandardu sa za jedného zákazníka 
považuje skupina ú čtovných jednotiek, o ktorých vykazujúca ú čtovná 
jednotka vie, že sú spoluovládané,.
 Avšak na posúdenie toho, či sa za 
jedného zákazníka považuje aj  správny orgán (národný, štátny,  
provinčný, územný, miestny alebo zahrani čný vrátane vládnych inšti ­ 
túcií a podobných orgánov, či už miestnych, národných alebo medzi ­ 
národných) a subjekty, o ktorých vykazujúca ú čtovná jednotka vie, že 
sú pod kontrolou tohto orgánu,  sa vyžaduje úsudok.  Pri posudzovaní  
tejto veci vykazujúca ú čtovná jednotka zvažuje rozsah hospodárskej  
integrácie medzi týmito dvoma subjektmi.  
▼B 
PRECHODNÉ USTANOVENIA A DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI  
35. Ú čtovná jednotka uplatní tento štandard vo svojich ro čných účtovných 
závierkach za obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. 
Skoršie uplat ňovanie sa odporú ča. Ak účtová jednotka uplatní tento 
štandard vo svojej ú čtovnej závierke za obdobie pred 1. januárom 
2009, zverejní informáciu o tejto skuto čnosti.  
▼M22  
35A. Odsek 23 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v apríli 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie 
na ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2010 alebo neskôr. 
Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje 
zmenu a doplnenie na skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
36. Informácie o segmentoch za predchádzajúce roky, ktoré sú uvedené 
ako porovnávacie informácie pre prvý rok uplatnenia tohto štandardu 
(vrátane uplatnenia zmeny a doplnenia odseku 23 z apríla 2009), sa prehodnotia, aby sp ĺňali požiadavky tohto IFRS, okrem prípadov, ke ď 
potrebné informácie nie sú k dispozícii a náklady na ich vypracovanie 
by boli neúmerné.
 
▼M5 
36A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho zmenil a doplnil odsek 23 písm. f). 
Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M26  
36B. Štandardom IAS 24  Zverejnenia o spriaznených osobách  (v znení 
revízie z roku 2009) sa zmenil a doplnil odsek 34 pre ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 24 (revidovaný v roku 2009) na skoršie obdobie, uplatní 
zmenu a doplnenie odseku 34 na toto skoršie obdobie.  
▼B 
UKONČENIE PLATNOSTI IAS 14  
37. Týmto štandardom sa nahrádza IAS 14  Vykazovanie segmentov.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 720
 
Dodatok  
Definícia pojmu  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tohto štandardu.  
Prevádzkový segment  Prevádzkový segment je zložkou ú čtovnej 
jednotky: 
a) ktorý sa zaoberá podnikate ľskými aktivitami, 
v súvislosti s ktorými môžu vzniknú ť výnosy 
a náklady (vrátane výnosov a nákladov spoje ­
ných s transakciami s inými zložkami tej istej 
účtovnej jednotky); 
b) ktorého prevádzkové výsledky pravidelne 
preveruje vedúci ú čtovnej jednotky 
s rozhodovacou právomocou s cie ľom rozho ­
dovať o prostriedkoch, ktoré sa majú segmentu 
priradiť, a posudzova ť jeho výkonnos ť a 
c) pre ktorý sú dostupné samostatné finan čné 
informácie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 721
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 1  
Zmeny v existujúcich záväzkoch vyplývajúcich z ukon čenia prevádzky, obnovy 
prostredia a podobných záväzkov  
ODKAZY  
▼M5 
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
▼B 
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 23  Náklady na prijaté úvery a pôži čky 
— IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  (v znení revízie z roku 2004)  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
VÝCHODISKÁ  
1. Mnohé ú čtovné jednotky sú povinné demontova ť, odstráni ť a obnovi ť 
niektoré nehnute ľnosti, stroje a zariadenia. V rámci tejto interpretácie 
sa takéto povinnosti ozna čujú pojmom „záväzky vyplývajúci 
z ukončenia prevádzky, obnovy prostredia a podobné záväzky“. 
Podľa IAS 16 zah ŕňajú náklady na obstaranie nehnute ľností, strojov 
a zariadení za čiatočný odhad nákladov na demontáž a odstránenie veci 
a obnovu lokality, v ktorej sa vec nachádza, pri čom takáto povinnos ť 
účtovnej jednotke vzniká bu ď v prípade nadobudnutia takejto veci, 
alebo ako následok používania danej veci po čas konkrétneho obdobia 
na účely iné, než na tvorbu zásob v danom období. IAS 37 obsahuje 
požiadavky, ako oceni ť záväzky vyplývajúce z ukon čenia prevádzky, 
obnovy prostredia a podobné záväzky. Táto interpretácia poskytuje návod na ú čtovanie vplyvu zmien v ocenení existujúcich záväzkov 
vyplývajúcich z ukon čenia prevádzky, obnovy prostredia a podobných 
záväzkov.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2. Táto interpretácia platí pre zmeny v ocenení existujúceho záväzku 
vyplývajúceho z ukon čenia prevádzky, obnovy prostredia alebo 
podobného záväzku, ktorý sa:  
a) vykazuje ako časť obstarávacej ceny položky nehnute ľnosti, stroje 
a zariadenia v súlade s IAS 16 a  
b) vykazuje ako záväzok v súlade s IAS 37.  
Napríklad záväzok vyplývajúci z ukon čenia prevádzky, obnovy 
prostredia alebo podobný záväzok môže existova ť v prípade vyra ďo­
vania stroja z prevádzky, pri odstra ňovaní škôd na životnom prostredí 
v ťažobnom priemysle, alebo pri odstra ňovaní zariadenia.  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
3. Táto interpretácia sa zaoberá spôsobom, akým by sa mal zaú čtovať 
vplyv ďalej uvedených udalostí, ktoré majú za následok zmenu 
ocenenia existujúceho záväzku vyplývajúceho z ukon čenia prevádzky, 
obnovy prostredia alebo podobného záväzku:  
a) zmena v odhadovanom odlive zdrojov steles ňujúcich ekonomické 
úžitky (napríklad pe ňažné toky), ktoré sa požadujú na vysporia ­
danie povinnosti;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 722
 
b) zmena v aktuálnej trhovej diskontnej sadzbe pod ľa definície 
uvedenej v odseku 47 IAS 37 (vrátane zmien časovej hodnoty 
peňazí a špecifických rizík záväzku) a  
c) zvýšenie, do ktorého sa premieta plynutie času (známe aj pod 
pojmom časové rozlišovanie diskontu).  
KONSENZUS  
4. Zmeny v ocenení existujúceho záväzku vyplývajúceho z ukon čenia 
prevádzky, obnovy prostredia a podobného záväzku, ktoré vyplývajú zo zmien o čakávaného na časovania alebo sumy odlivu zdrojov steles ­ 
ňujúcich ekonomické úžitky požadovaných na vysporiadanie povin ­
nosti alebo zo zmeny diskontnej sadzby, sa zaú čtujú v súlade s ďalej 
uvedenými odsekmi 5 až 7.
 
5. Ak sa súvisiaci majetok oce ňuje pomocou modelu ocenenia obstará ­
vacou cenou:  
a) v súvislosti s písmenom b) sa zmeny záväzku pripo čítajú alebo 
odpočítajú od obstarávacej ceny súvisiaceho majetku v bežnom 
období;  
b) suma odpo čítaná od obstarávacej ceny majetku nesmie presiahnu ť 
jeho účtovnú hodnotu. Ak zníženie záväzku presiahne ú čtovnú 
hodnotu majetku, takýto presah sa ihne ď vykáže vo výsledku 
hospodárenia;  
c) ak úprava vyústi do zvýšenia obstarávacej ceny majetku, ú čtovná 
jednotka zváži, či táto situácia poukazuje na možnos ť, že nová 
účtovná hodnota majetku nebude získaná spä ť v plnej výške. Ak 
ide o takýto náznak, ú čtovná jednotka vykoná test na zníženie 
hodnoty majetku odhadom spätne získate ľnej sumy a ú čtuje 
akúkoľvek stratu zo zníženia hodnoty v súlade s IAS 36.  
6. Ak sa súvisiaci majetok oce ňuje pomocou modelu precenenia:  
a) zmeny záväzku pozme ňujú predtým vykázaný prebytok alebo 
schodok z precenenia takéhoto majetku, čiže: 
►M5 i) zníženie záväzku sa [s výhradou písmena b)] vykazuje 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku a zvyšuje 
prebytok z precenenia vo vlastnom imaní, ◄ keď sa 
vykazuje vo výsledku hospodárenia vo výške, v ktorej ruší schodok z precenenia majetku, ktorý sa predtým vykázal vo výsledku hospodárenia;
 
►M5 ii) zvýšenie záväzku sa vykazuje v zisku alebo strate 
s výnimkou prípadu, kedy sa vykazuje v ostatných sú ča­
stiach komplexného výsledku a znižuje prebytok z precenenia do výšky ◄ v rozsahu akéhoko ľvek kredit ­
ného zostatku existujúceho v rámci prebytku 
z precenenia vo vz ťahu k danému majetku;
 
b) v prípade, že zníženie záväzku prevyšuje ú čtovnú hodnotu, ktorá 
by sa vykázala, ak by bol majetok ú čtovaný v súlade s modelom 
ocenenia obstarávacou cenou, takýto presah sa ihne ď vykáže vo 
výsledku hospodárenia;  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 723
 
c) zmena záväzku nazna čuje možnos ť potreby preceni ť majetok 
s cieľom zaisti ť, aby sa ú čtovná hodnota podstatne nelíšila od 
hodnoty, ktorá by sa dosiahla použitím ocenenia reálnou hodnotou  
►M5 na konci obdobia vykazovania ◄. ►M5 Všetky takéto 
precenenia sa zoh ľadňujú pri ur čovaní súm, ktoré sa majú vykáza ť 
v zisku alebo strate a v ostatných sú častiach komplexného 
výsledku pod ľa písmena a). Ak je precenenie nevyhnutné, je 
potrebné preceni ť všetok majetok v danej triede; ◄ 
▼M5 
d) IAS 1 požaduje zverejni ť vo výkaze komplexného výsledku každú 
zložku komplexného výsledku alebo nákladu. V rámci plnenia 
tejto požiadavky sa zmena prebytku z precenenia vyplývajúca zo zmeny záväzku identifikuje osobitne a zverejní ako taká.
 
▼B 
7. Upravená odpisovate ľná suma majetku sa odpisuje po čas doby jeho 
životnosti. Preto, ak súvisiaci majetok dosiahol koniec doby použite ľ­
nosti, všetky následné zmeny záväzku sa vykážu v čase ich vzniku 
vo výsledku hospodárenia. Platí to tak pre model ocenenia obstará ­
vacou cenou, ako aj pre model precenenia.  
▼M1 
8 Periodické rozvinutie diskontu sa vykazuje v zisku alebo strate ako 
finančný náklad vždy po jeho vzniku. Kapitalizácia pod ľa IAS 23 nie 
je povolená.  
▼B 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
9. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. septembrom 2004 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa 
odporúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na 
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. septembrom 2004, zverejní túto 
skutočnosť. 
▼M5 
9A. IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 6. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní 
uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼B 
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
10. Zmeny v ú čtovnej politike sa ú čtujú v súlade s požiadavkami IAS 8  
Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  ( 1 ). ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 724  
( 1 ) Ak účtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu v ú čtovnom období, ktoré sa za čína 
pred 1. januárom 2005, dodržiava požiadavky predchádzajúcej verzie IAS 8, ktorá mala 
názov  Čistý zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v ú čtovných zásadách  
vtedy, ak neuplat ňuje revidovanú verziu tohto štandardu na tieto skoršie obdobia.
 INTERPRETÁCIA IFRIC 2  
Členské podiely v družstvách a podobné nástroje  
ODKAZY  
— IAS 32  Finančné nástroje: zverejnenie a prezentácia  (v znení revízie z roku 
2003) (  1 ) 
— IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  (v znení revízie z roku 
2003)  
VÝCHODISKÁ  
1. Družstvá a ostatné podobné ú čtovné jednotky sú vytvorené skupinami 
osôb s cie ľom uspokoji ť spoločné ekonomické a spolo čenské potreby. 
Vnútroštátne právne predpisy zvy čajne definujú družstvo ako spolo ­ 
čenstvo, ktoré sa usiluje podporova ť ekonomický rozmach svojich 
členov prostredníctvom spolo čnej podnikate ľskej činnosti (zásada 
svojpomoci). Ú časť členov v družstve sa často charakterizuje ako 
členské podiely, časti alebo podobne, a v ďalšom texte sa uvádzajú 
ako „členské podiely“.  
2. V IAS 32 sa ustanovujú zásady klasifikácie finan čných nástrojov ako 
finančných záväzkov alebo vlastného imania. Tieto zásady sa uplat ­ 
ňujú najmä pri klasifikácii nástrojov obsahujúcich právo preda ť, ktoré 
umožňujú držite ľovi preda ť tieto nástroje emitentovi za pe ňažnú hoto ­
vosť alebo za iný finan čný nástroj. Uplat ňovanie týchto zásad na 
členské podiely v družstvách a na podobné nástroje je náro čné. 
Niektorí členovia Rady pre medzinárodné ú čtovné štandardy požiadali 
o pomoc pri objasnení toho, ako je možné zásady v IAS 32 uplat ­ 
ňovať pri členských podieloch a podobných nástrojoch, ktoré majú 
určité črty, a takisto pri objasnení okolností, pri ktorých tie črty 
ovplyvňujú klasifikáciu členského podielu ako záväzok alebo vlastné 
imanie.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3. Táto interpretácia sa týka finan čných nástrojov patriacich do rozsahu 
pôsobnosti IAS 32, vrátane finan čných nástrojov vydaných členom 
družstva, ktoré preukazujú vlastnícky podiel členov v družstve. Táto 
interpretácia sa nevz ťahuje na finan čné nástroje, ktorých vysporia ­
danie sa uskuto ční alebo sa môže uskuto čniť prostredníctvom vlast ­
ných nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky.  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
4. Mnoho finan čných nástrojov vrátane členských podielov má vlastnosti 
vlastného imania, vrátane hlasovacích práv a práv zú častňovať sa na 
rozdelení dividend. Niektoré finan čné nástroje dávajú držite ľovi právo 
na spätné odkúpenie za pe ňažnú hotovos ť alebo za iné finan čné 
aktívum, ale môžu takisto obsahova ť alebo podlieha ť obmedzeniam 
možnosti spätne odkúpi ť finančné nástroje. Ako by sa mali takéto 
podmienky spätného odkúpenia vyhodnoti ť pri určovaní, či by sa 
finančné nástroje mali klasifikova ť ako záväzky alebo vlastné imanie?  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 725  
( 1 ) ►M6 V auguste 2005 bol IAS 32 zmenený a doplnený ako IAS 32  Finančné nástroje: 
prezentácia . Vo februári 2008 IASB zmenila a doplnila IAS 32 požiadavkou, aby sa 
nástroje klasifikovali ako vlastné imanie, ak tieto nástroje majú všetky znaky ustanovené 
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D IAS 32 a sp ĺňajú podmienky uvedené 
tamže. ◄
 KONSENZUS  
5. Zmluvné právo držite ľa finančného nástroja (vrátane členských 
podielov v družstvách) požadova ť spätné odkúpenie, samo osebe 
neznamená, že finan čný nástroj je klasifikovaný ako finan čný 
záväzok. Presnejšie povedané, ú čtovná jednotka musí zváži ť všetky 
okolnosti a podmienky finan čného nástroja na ú čely stanovenia, či ho 
možno klasifikova ť ako finan čný záväzok alebo vlastné imanie. 
V týchto podmienkach sú zah ŕňajú príslušné miestne zákony 
a predpisy, ako aj stanovy ú čtovnej jednotky, ktoré sú ú činné 
k dátumu klasifikácie, ale nezah ŕňajú očakávané budúce zmeny 
a doplnenia týchto zákonov, predpisov alebo stanov.  
▼M6 
6. Členské podiely, ktoré by sa klasifikovali ako vlastné imanie, ak by 
členovia nemali právo požadova ť spätné odkúpenie, sa posudzujú ako 
vlastné imanie, ak je splnená ktoráko ľvek z podmienok uvedených 
v odsekoch 7 a 8 alebo členské podiely majú všetky znaky ustanovené 
v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 16C a 16D IAS 32 a sp ĺňajú 
podmienky uvedené tamže. Vklady splatné na požiadanie vrátane bežných a vkladových ú čtov, ako aj podobné zmluvy, ktoré vznikajú 
v prípadoch, ke ď členovia vystupujú ako zákazníci, sú finan čnými 
záväzkami ú čtovnej jednotky.
 
▼B 
7. Členské podiely sú vlastným imaním, ak ú čtovná jednotka má 
bezpodmiene čné právo odmietnu ť spätné odkúpenie členských 
podielov.  
8. Miestne zákony a predpisy alebo stanovy ú čtovnej jednotky môžu 
ukladať rôzne typy zákazov spätného odkúpenia členských podielov, 
napríklad bezpodmiene čné zákazy alebo zákazy na základe kritérií 
likvidity. Ak je spätné odkúpenie bezpodmiene čne zakázané miest ­
nymi zákonmi a predpismi alebo stanovami ú čtovnej jednotky, 
členské podiely sú vlastným imaním. V prípade, že ustanovenia miest ­
nych zákonov a predpisov alebo stanov ú čtovnej jednotky zakazujú 
spätné odkúpenie len vtedy, ak sú splnené (alebo nesplnené) ur čité 
podmienky – ako napríklad obmedzenia likvidity – nevedú k tomu, že členské podiely sú vlastným imaním.
 
▼M6 
9. Bezpodmiene čný zákaz môže by ť absolútny, to znamená, že 
akékoľvek spätné odkúpenie je zakázané. Bezpodmiene čný zákaz 
môže by ť čiastočný, a potom zakáže spätné odkúpene členských 
podielov, ak by takéto odkúpenie spôsobilo, že po čet členských 
podielov alebo výška vloženého kapitálu z členských podielov klesne 
pod určitú stanovenú úrove ň. Členské podiely, ktoré sú nad rámec 
zákazu spätného odkúpenia, sú záväzkami, ale iba v tom prípade, ak účtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo odmietnu ť spätné 
odkúpenie, ako sa uvádza v odseku 7, alebo ak členské podiely 
majú všetky znaky ustanovené v odsekoch 16A a 16B alebo odsekoch 
16C a 16D IAS 32 a sp ĺňajú podmienky uvedené tamže. V niektorých 
prípadoch sa po čet podielov alebo hodnota vloženého kapitálu, ktoré 
sú podmienkou zákazu spätného odkúpenia, môžu z času na čas 
meniť. Takáto zmena v podmienkach zákazu spätného odkúpenia 
vedie k presunu medzi finan čnými záväzkami a vlastným imaním.
 
▼B 
10. Pri prvotnom vykázaní ocení ú čtovná jednotka finan čný záväzok so 
spätným odkúpením v reálnej hodnote. V prípade členských podielov 
s prvkom spätného odkúpenia ú čtovná jednotka vy čísli reálnu hodnotu 
finančného záväzku so spätným odkúpením v sume nie nižšej, ako je 
maximálna splatná hodnota záväzku pri spätnom odkúpení ur čená 
v stanovách ú čtovnej jednotky alebo v platných zákonoch, diskonto ­
vaná od prvého dátumu, od ktorého by sa mohlo požadova ť zaplatenie 
tejto sumy (pozri príklad 3).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 726
 
11. Ako sa požaduje v odseku 35 IAS 32, podiely vyplácané držite ľom 
nástrojov vlastného imania sa vykazujú priamo vo vlastnom imaní 
očistené od akéhoko ľvek prospechu z dane z príjmov. Úrok, divi ­
dendy a iné výnosy súvisiace s finan čnými nástrojmi, ktoré sa klasi ­
fikujú ako finan čné záväzky, sú nákladmi bez oh ľadu na to, či sú tieto 
vyplatené sumy právne charakterizované ako dividendy, úroky alebo 
inak.  
12. Dodatok, ktorý je neoddelite ľnou súčasťou konsenzu, obsahuje 
príklady uplat ňovania tohto konsenzu.  
ZVEREJNENIE  
13. Ak zmena v podmienkach zákazu spätného odkúpenia vedie 
k presunu medzi finan čnými záväzkami a vlastným imaním, ú čtovná 
jednotka zverejní osobitne sumu, čas a dôvod presunu.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
14. Dátum ú činnosti a prechodné ustanovenia tejto interpretácie sú 
rovnaké ako pri IAS 32 (v znení revízie z roku 2003). Ú čtovná 
jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré sa za čí­
najú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto 
interpretáciu na ú čtovné obdobie, ktoré sa za čína pred 1. januárom 
2005, zverejní túto skuto čnosť. Táto interpretácia sa uplat ňuje retro­
spektívne.  
▼M6 
14A. Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny a doplnenia v odsekoch 6, 9, A1 
a A12 na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo 
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní  Finančné nástroje obsahujúce 
právo preda ť a povinnosti vznikajúce pri likvidácii  (zmeny 
a doplnenia IAS 32 a IAS 1) vydané vo februári 2008 na skoršie 
obdobie, zmeny a doplnenia v odsekoch 6, 9, A1 a A12 sa uplatnia na 
toto skoršie obdobie.  
▼B 
Dodatok  
Príklady uplat ňovania konsenzu  
Tento dodatok je neoddelite ľnou súčasťou tejto interpretácie.  
▼M6 
A1. V tejto prílohe sa vysvet ľuje sedem príkladov uplat ňovania konsenzu 
z tohto IFRIC-u. Príklady nepredstavujú vy čerpávajúci zoznam; 
možné sú aj iné zoskupenia okolností. Pri každom príklade sa pred ­
pokladá, že neexistujú iné podmienky, ako sú uvedené 
v skutočnostiach uvedených v danom príklade, ktoré by, vyžadovali, 
aby finan čný nástroj bol klasifikovaný ako finan čný záväzok, a že 
finančný nástroj nemá všetky znaky ustanovené v odsekoch 16A 
a 16B alebo odsekoch 16C a 16D IAS 32 alebo nesp ĺňa podmienky 
uvedené tamže.  
▼B 
BEZPODMIENE ČNÉ PRÁVO ODMIETNU Ť SPÄTNÉ ODKÚPENIE (odsek 7)  
Príklad 1  
Zadanie  
A2. V stanovách ú čtovnej jednotky sa ustanovuje, že spätné odkúpenia 
závisia výlu čne od rozhodnutia ú čtovnej jednotky. V stanovách sa 
toto rozhodnutie ďalej nerozvádza alebo neobmedzuje. V minulosti 
účtovná jednotka nikdy neodmietla spätné odkúpenie členských 
podielov, hoci predstavenstvo má právo tak urobi ť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 727
 
Klasifikácia  
A3. Ú čtovná jednotka má bezpodmiene čné právo odmietnu ť spätné odkú ­
penie a členské podiely predstavujú vlastné imanie. IAS 32 ustanovuje 
zásady klasifikácie, ktoré sú založené na podmienkach finan čného 
nástroja a upozor ňuje, že história platieb alebo úmysel vykona ť 
platby, ktoré sú na rozhodnutí ú čtovnej jednotky, nemôže by ť 
príčinou klasifikácie finan čného nástroja ako záväzku. V odseku AG 
26 IAS 32 sa uvádza:  
Ak prioritné akcie nie sú spätne odkúpite ľné, príslušná klasifikácia sa 
určuje ostatnými právami, ktoré sa spájajú s akciami. Klasifikácia 
vychádza z posúdenia podstaty zmluvných dohôd a definícií finan č­
ného záväzku a nástroja vlastného imania. Ke ď sú rozdelenia drži ­
teľom prioritných akcií, či už kumulatívnych alebo nekumulatívnych, 
na voľnom rozhodnutí emitenta, akcie sú nástrojmi vlastného imania. 
Na klasifikáciu prioritnej akcie ako nástroja vlastného imania alebo 
finančného záväzku nemá vplyv napríklad:  
a) história realizácie rozdelení;  
b) zámer realizova ť rozdelenia v budúcnosti;  
c) možný negatívny vplyv na cenu kme ňových akcií emitenta 
v prípade, ak rozdelenia nie sú realizované (v dôsledku obmedzení na výplatu dividend z kme ňových akcií, ak nie sú dividendy vyplá ­
cané z prioritných akcií);
 
d) suma fondov emitenta;  
e) očakávanie zisku alebo straty emitenta za obdobie alebo  
f) schopnos ť alebo neschopnos ť emitenta ovplyv ňovať výšku jeho 
zisku alebo straty za obdobie.  
Príklad 2  
Zadanie  
A4. Stanovy ú čtovnej jednotky ustanovujú, že spätné odkúpenia sa vyko ­
návajú len na základe vlastnej úvahy ú čtovnej jednotky. Stanovy však 
ďalej uvádzajú, že schválenie žiadosti o spätné odkúpenie je automa ­
tické, pokia ľ účtovná jednotka je schopná uskuto čniť platby bez poru ­ 
šenia miestnych predpisov týkajúcich sa likvidity a rezervných 
fondov.  
Klasifikácia  
A5. Ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné právo odmietnu ť spätné 
odkúpenie a členské podiely sú finan čným záväzkom. Obmedzenia 
uvedené v predchádzajúcom texte sú založené na schopnosti ú čtovnej 
jednotky uhrádza ť svoje záväzky. Obmedzujú spätné odkúpenie len 
v prípadoch, ak požiadavky na likviditu alebo rezervné fondy nie sú splnené, a len dovtedy, pokým nie sú splnené. Z tohto dôvodu 
nemôžu pod ľa zásad uvedených v IAS 32 vies ť ku klasifikácii finan č­
ného nástroja ako vlastného imania. V odseku AG 25 IAS 32 sa uvádza:
 
Prioritné akcie sa môžu vydáva ť s rôznymi právami. Pri stanovení, či 
prioritná akcia je finan čným záväzkom alebo nástrojom vlastného 
imania, emitent posudzuje konkrétne práva pripojené k danej akcii 
s cieľom určiť, či akcia vykazuje základné charakteristiky finan čného 
záväzku. Napríklad prioritná akcia, ktorá umož ňuje spätné odkúpenie 
ku konkrétnemu dátumu alebo na základe vo ľby držite ľa, obsahuje 
finančný záväzok, pretože emitent má povinnos ť previesť finančné 
aktíva držite ľovi akcie.  Potenciálna neschopnos ť emitenta splni ť ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 728
 
povinnosť spätného odkúpenia prioritnej akcie, ke ď sa to zmluvne 
vyžaduje, či už v dôsledku nedostatku zdrojov, zákonného obmedzenia 
alebo nedostato čného zisku alebo fondov, neruší záväzok.  [Zdôraz­
nenie pridané]  
ZÁKAZY SPÄTNÉHO ODKÚPENIA (odsek 8 a 9)  
Príklad 3  
Zadanie  
A6. Družstvo vydalo v minulosti podiely svojim členom k rôznym 
dátumom a v rôznych sumách takto:  
a) 1. januára 20X1 100 000 podielov po 10 CU za každý podiel 
(1 000 000 CU);  
b) 1. januára 20X2 100 000 podielov po 20 CU (spolu 2 000 000 CU, 
to znamená, že celková hodnota vydaných podielov je 3 000 000 
CU).  
Podiely sú spätne odkupite ľné na požiadanie vo výške, v akej boli 
vydané.  
A7. V stanovách ú čtovnej jednotky sa uvádza, že kumulovaná výška spät ­
ných odkúpení nesmie presiahnu ť 20 percent z najvyššieho po čtu 
kedykoľvek predtým vydaných členských podielov. K 31. decembru 
20X2 má ú čtovná jednotka 200 000 vydaných podielov, čo predsta ­
vuje zatia ľ najvyšší po čet členských podielov, ktoré boli kedy vydané, 
a žiadne podiely neboli spätne odkúpené v minulosti. K 1. januáru 20X3 účtovná jednotka zmení a doplní svoje stanovy a zvýši povo ­
lenú výšku kumulovaných spätných odkúpení na 25 percent 
z najvyššieho po čtu kedyko ľvek predtým vydaných členských 
podielov.
 
Klasifikácia  
P r e d z m e n o u a d o p l n e n í m s t a n o v  
A8. Členské podiely presahujúce zákaz pre spätné odkúpenie sú finan č­
nými záväzkami. Pri prvotnom vykázaní ocení družstvo tento finan čný 
záväzok reálnou hodnotou. Vzh ľadom na to, že tieto podiely sú spätne 
odkupiteľné na požiadanie, družstvo stanovuje reálnu hodnotu 
takýchto finan čných záväzkov pod ľa odseku 49 IAS 39, v ktorom 
sa uvádza: „Reálna hodnota finan čného záväzku s prvkom splatnosti 
na požiadanie (napríklad vklad splatný na požiadanie) nie je nižšia ako suma záväzku splatná na požiadanie...“ Z uvedeného dôvodu 
družstvo klasifikuje ako finan čné záväzky maximálnu sumu splatnú 
na požiadanie pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení.
 
A9. K 1. januáru 20X1 maximálna suma záväzku splatná pod ľa ustano­
vení o spätnom odkúpení je 20 000 podielov po 10 CU, a preto účtovná jednotka klasifikuje ako finan čný záväzok 200 000 CU 
a 800 000 CU ako vlastné imanie. D ňa 1. januára 20X2 sa však po 
vydaní nových podielov v sume 20 CU za podiel maximálna suma záväzku splatná pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení zvýši na 
40 000 podielov po 20 CU za každý podiel. Vydaním ďalších 
podielov v sume 20 CU za podiel vzniká nový záväzok, ktorý sa 
ocení pri prvotnom vykázaní reálnou hodnotou. Záväzok po vydaní týchto podielov predstavuje 20 percent z celkového po čtu vydaných 
podielov (200 000) ocenených v sume 20 CU za podiel alebo v úhrne 
800 000 CU. V takom prípade sa vyžaduje vykáza ť ďalší záväzok vo 
výške 600 000 CU. V tomto príklade nie je vykázaný žiadny zisk alebo strata. Preto teraz ú čtovná jednotka klasifikuje 800 000 CU 
ako finan čné záväzky a 2 200 000 CU ako vlastné imanie. V tomto 
príklade sa predpokladá, že sumy sa v období medzi 1. januárom 
20X1 a 31. decembrom 20X2 nezmenili.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 729
 
P o z m e n e s t a n o v  
A10. Po zmene v stanovách, družstvo sa môže vyzva ť k spätnému odkú ­
peniu maximálne 25 percent vydaných podielov alebo maximálne 
50 000 podielov po 20 CU za podiel. Preto 1. januára 20X3 družstvo klasifikuje ako finan čný záväzok 1 000 000 CU, čo je maximálna 
suma splatná na požiadanie pod ľa ustanovení o spätnom odkúpení 
tak, ako je to v súlade s odsekom 49 IAS 39. Preto 1. januára 
20X3 prevedie z vlastného imania do finan čných záväzkov sumu 
200 000 CU s tým, že 2 000 000 CU zostáva klasifikovaných ako vlastné imanie. V tomto príklade ú čtovná jednotka nevykáže zo zaú č­
tovania tohto prevodu žiadny zisk alebo stratu.
 
Príklad 4  
Skutočnosti  
A11. Miestne zákony upravujúce pôsobenie družstiev alebo podmienky 
stanov družstva zakazujú družstvu spätne odkúpi ť členské podiely, 
ak by sa spätným odkúpením znížil vložený kapitál z členských 
podielov pod 75 percent z najvyššej sumy vloženého kapitálu 
z členských podielov. Najvyššia suma vloženého kapitálu pre jedno ­
tlivé družstvo je 1 000 000 CU.  ►M5 Na konci obdobia vykazo ­
vania ◄ je zostatok vloženého kapitálu 900 000 CU.  
Klasifikácia  
A12. V tomto prípade by sa 750 000 CU klasifikovalo ako vlastné imanie 
a 150 000 CU ako finan čné záväzky. Okrem už citovaných odsekov 
sa v IAS 32 ods. 18 písm. b) uvádza:  
▼M6 
… finančný nástroj, ktorý dáva držite ľovi právo na jeho vrátenie 
emitentovi výmenou za pe ňažnú hotovos ť alebo za iné finan čné 
aktívum („nástroj obsahujúci právo preda ť“), je finan čným záväzkom, 
okrem nástrojov klasifikovaných ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D. Finan čný 
nástroj je finan čný záväzok aj v prípade, ke ď sa suma pe ňažnej hoto ­
vosti alebo iného finan čného aktíva stanovuje na základe indexu alebo 
inej položky majúcej potenciál rastu alebo poklesu. Existencia opcie pre držite ľa umožňujúca vráti ť nástroj emitentovi spä ť za peňažnú 
hotovosť alebo za iné finan čné aktívum znamená, že nástroj obsahu ­
júci právo preda ť je v súlade s definíciou finan čného záväzku, okrem 
tých nástrojov, ktoré sú klasifikované ako nástroje vlastného imania v súlade s odsekmi 16A a 16B alebo odsekmi 16C a 16D.
 
▼B 
A13. Zákaz spätného odkúpenia opísaný v tomto príklade sa odlišuje od 
obmedzení opísaných v odsekoch 19 a AG25 IAS 32. V nich opísané reštrikcie predstavujú obmedzenia na schopnos ť účtovnej jednotky 
zaplatiť splatnú sumu finan čného záväzku, t. j. zabra ňujú platbe 
záväzku len vtedy, ke ď sú splnené špecifické podmienky. Na rozdiel 
od toho sa v tomto príklade opisuje bezpodmiene čný zákaz spätného 
odkúpenia nad ur čitú sumu bez oh ľadu na schopnos ť účtovnej 
jednotky spätne odkúpi ť členské podiely (napríklad vzh ľadom na 
peňažné prostriedky, zisky alebo distribuovate ľné zdroje). 
V dôsledku toho zákaz spätného odkúpenia zabra ňuje účtovnej 
jednotke, aby jej vznikol finan čný záväzok zo spätného odkúpenia 
vyšší, ako je ur čená suma vloženého kapitálu. Preto nie je časť 
podielov, na ktoré sa vz ťahuje zákaz spätného odkúpenia, finan čným 
záväzkom. Zatia ľ čo každý jednotlivý členský podiel sa môže spätne 
odkúpiť jednotlivo, časť celkových vydaných podielov nie je možné 
spätne odkúpi ť za žiadnych iných okolností, ako je likvidácia ú čtovnej 
jednotky.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 730
 
Príklad 5  
Zadanie  
A14. Skuto čnosti zadané pre tento príklad sú rovnaké ako v príklade 4. 
Okrem toho  ►M5 na konci obdobia vykazovania ◄ požiadavky 
na likviditu uložené miestnou jurisdikciou zabra ňujú účtovnej 
jednotke spätne odkúpi ť akékoľvek členské podiely, pokia ľ peňažná 
hotovosť a krátkodobé investície v držbe ú čtovnej jednotky nie sú 
vyššie ako špecifikovaná suma. Vplyv týchto požiadaviek na likviditu  
►M5 na konci obdobia vykazovania ◄ je taký, že ú čtovná jednotka 
nemôže zaplati ť pri spätnom odkúpení členských podielov viac ako 
50 000 CU.  
Klasifikácia  
A15. Tak ako v príklade 4, ú čtovná jednotka klasifikuje 750 000 CU ako 
vlastné imanie a 150 000 CU ako finan čný záväzok. Je to tak preto, 
že suma klasifikovaná ako záväzok vychádza z bezpodmiene čného 
práva účtovnej jednotky odmietnu ť spätné odkúpenie a nie 
z podmienených reštrikcií, ktoré zabra ňujú spätnému odkúpeniu, iba 
ak likvidita alebo iné podmienky nie sú splnené, a to iba dovtedy, 
kým sú splnené. V tomto prípade sa uplatnia ustanovenia odsekov 19 
a AG 25 IAS 32.  
Príklad 6  
Zadanie  
A16. Stanovy družstva zakazujú spätne odkúpi ť členské podiely, 
s výnimkou rozsahu zodpovedajúcemu príjmom z emisie ďalších člen­
ských podielov novým, alebo už existujúcim členom po čas predchá ­
dzajúcich troch rokov. Príjmy z emisie členských podielov sa musia 
použiť na spätné odkúpenie podielov, na ktoré členovia žiadali spätné 
odkúpenie. Po čas predchádzajúcich troch rokov boli príjmy z emisie 
členských podielov vo výške 12 000 CU a žiadne členské podiely sa 
spätne neodkúpili.  
Klasifikácia  
A17. Ú čtovná jednotka klasifikuje členské podiely v sume 12 000 CU ako 
finančné záväzky. V súlade so závermi z príkladu 4 členské podiely, 
ktoré sú predmetom bezpodmiene čného zákazu spätného odkúpenia, 
nie sú finan čným záväzkom. Tento bezpodmiene čný zákaz sa vz ťa­
huje na sumu, ktorá sa rovná príjmom z emisie podielov spred troch rokov, a preto sa táto suma klasifikuje ako vlastné imanie. Suma rovnajúca sa príjmom z emisie podielov po čas predchádzajúcich 
troch rokov však nie je predmetom bezpodmiene čného zákazu spät ­
ného odkúpenia. Preto príjmy z emisie členských podielov 
z predchádzajúcich troch rokov sú finan čnými záväzkami až dovtedy, 
keď už ďalej nie sú k dispozícii k spätnému odkúpeniu členských 
podielov. V dôsledku toho ú čtovná jednotka vykazuje finan čný 
záväzok vo výške príjmov z emisie podielov po čas predchádzajúcich 
troch rokov znížených o spätné odkúpenia uskuto čnené počas tohto 
obdobia.
 
Príklad 7  
Zadanie  
A18. Ú čtovná jednotka je družstevnou bankou. V miestnych predpisoch, 
v ktorých sa upravuje pôsobenie družstevných bánk, sa uvádza, že najmenej 50 percent zo všetkých „nesplatených záväzkov“ ú čtovnej 
jednotky (pojem je definovaný v predpisoch tak, aby zah ŕňal účty 
členských podielov) musí by ť vo forme členských kapitálových
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 731
 
vkladov. Vplyv tohto predpisu je, že ak sú všetky nesplatené záväzky 
družstva vo forme členských podielov, tak je možné ich všetky spätne 
odkúpiť. K 31. decembru 20X1 má ú čtovná jednotka celkové nespla ­
tené záväzky vo výške 200 000 CU, z toho 125 000 CU predstavujú účty členských podielov. Podmienky ú čtov členských podielov povo ­ 
ľujú držite ľovi ich spätné odkúpenie na požiadanie a v stanovách 
účtovnej jednotky sa neuvádzajú žiadne obmedzenia týkajúce sa spät ­
ného odkúpenia.
 
Klasifikácia  
A19. V tomto príklade sa členské podiely klasifikujú ako finan čné záväzky. 
Zákaz spätného odkúpenia je podobný obmedzeniam, ktoré sú 
uvedené v odsekoch 19 a AG 25 IAS 32. Zákaz predstavuje podmie ­
nené obmedzenie na schopnos ť účtovnej jednotky zaplati ť splatnú 
sumu finan čného záväzku, t. j. zabra ňuje platbe záväzku, len ak sú 
splnené ur čité špecifické podmienky. Presnejšie povedané, ú čtovná 
jednotka by mohla by ť požiadaná o spätné odkúpenie celej sumy 
členských podielov (125 000 CU), ak by splatila všetky svoje ostatné 
záväzky (75 000 CU). Takže zákaz spätného odkúpenia nezabra ňuje 
účtovnej jednotke, aby jej vznikol finan čný záväzok spätne odkúpi ť 
viac, ako je špecifikovaný po čet členských podielov alebo suma 
vloženého kapitálu. Povo ľuje účtovnej jednotke len odloži ť spätné 
odkúpenie až do splnenia podmienky, t. j. splatenia ostatných 
záväzkov. Členské podiely v tomto príklade nie sú predmetom 
bezpodmiene čného zákazu spätného odkúpenia a preto sú klasifiko ­
vané ako finan čné záväzky.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 732
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 4  
Určovanie, či je súčasťou zmluvy lízing  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 17  Lízingy  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 38  Nehmotný majetok  (v znení revízie z roku 2004)  
VÝCHODISKÁ  
1. Ú čtovná jednotka môže uzatvori ť zmluvu obsahujúcu transakciu alebo 
sériu súvisiacich transakcií, ktorá nemá právnu formu lízingu, ale 
prevádza sa ňou právo užíva ť majetok (napríklad jednotlivé nehnute ľ­
nosti, stroje a zariadenia) výmenou za platbu alebo sériu platieb. Príklady zmlúv, ktorou ú čtovná jednotka (dodávate ľ) môže prevádza ť 
právo užíva ť majetok na inú ú čtovnú jednotku (kupujúceho), často 
spolu so súvisiacimi službami, obsahujú:
 
— zmluvy o externom zabezpe čení služieb (napríklad externé zabez ­
pečenie spracovanie údajov jednotky),  
— zmluvy v telekomunika čnom priemysle, v ktorých dodávate ľ 
poskytujúci sie ťové služby uzatvorí zmluvy s cie ľom poskytnú ť 
kupujúcim právo na prenos údajov,  
— zmluvy typu „zober alebo zapla ť“ (take-or-pay) a podobné 
zmluvy, pod ľa ktorých musí kupujúci uhradi ť stanovené platby 
bez ohľadu na to, či prevzal dodávku produktov zmluvy alebo 
služieb (napríklad zmluva typu „zober alebo zapla ť“ s cieľom 
nadobudnú ť v podstate celý výstup dodávate ľovho energetického 
zdroja).  
2. Táto interpretácia poskytuje návod na ur čenie, či zmluvy sú lízingami 
alebo obsahujú lízingy, ktoré by sa mali ú čtovať v súlade s IAS 17. 
Neposkytuje návod na ur čenie toho, ako by sa mal takýto lízing 
klasifikova ť podľa uvedeného štandardu.  
3. V niektorých zmluvách je majetok, ktorý je predmetom lízingu, 
časťou väčšieho celku majetku. Táto interpretácia sa nezaoberá tým, 
ako určiť, kedy je časť väčšieho majetku sama osebe majetkom na 
účely uplatňovania IAS 17. Napriek tomu zmluvy, pod ľa ktorých by 
príslušný majetok predstavoval samostatnú ú čtovnú položku bu ď 
podľa IAS 16, alebo pod ľa IAS 38, patria do rozsahu pôsobnosti 
tejto interpretácie.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
▼M9 
4. Táto interpretácia sa nevz ťahuje na zmluvy, ktoré:  
a) sú lízingom, alebo obsahujú lízing, a sú vy ňaté z uplat ňovania IAS 
17; alebo  
b) sú verejno-súkromnými dojednaniami o koncesiách na poskyto ­ 
vanie služieb, ktoré patria do pôsobnosti IFRIC 12  Dojednania  
o koncesiách na poskytovanie služieb . ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 733
 
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
5. Problémy, ktorými sa zaoberá táto interpretácia, sú:  
a) spôsob ur čenia, či zmluva je lízingom, alebo obsahuje lízing, tak 
ako je definovaný v IAS 17;  
b) kedy by sa malo vykona ť posúdenie, alebo opätovné toho, či je 
zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing, a  
c) ak je zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing, ako by sa mali 
platby za lízing od členiť od platieb za iné zložky uvedené 
v zmluve.  
KONSENZUS  
Určovanie, či je zmluva lízingom, alebo obsahuje lízing  
6. Ur čenie, či je dohoda lízingom, alebo obsahuje lízing je založené na 
podstate zmluvy a vyžaduje si posúdenie, či: 
a) plnenie zmluvy závislí od využitia ur čitého majetku alebo 
majetkov a či 
b) zmluvou sa prevádza právo užíva ť majetok.  
Plnenie dohody závisí od využitia konkrétneho majetku  
7. Aj ke ď konkrétny majetok môže by ť zreteľne identifikovaný, nie je 
predmetom lízingu, pokia ľ plnenie zmluvy nezávisí od využitia špeci ­
fikovaného majetku. Ak je dodávate ľ napríklad zaviazaný doda ť určité 
množstvo tovaru alebo služby a má právo a schopnos ť poskytnú ť 
takýto tovar alebo služby použitím iného majetku, ktoré nie sú v zmluve špecifikované, potom plnenie zmluvy nezávisí od ur čitého 
majetku a zmluva neobsahuje lízing. Záväzok zo záruky, ktorý umož ­ 
ňuje alebo požaduje náhradu za rovnaký alebo podobný majetok 
v prípade, že ur čitý majetok nefunguje správne, nevylu čuje účtovanie 
záväzku ako lízingu. Navyše, zmluvou stanovený nárok (podmienený 
alebo nepodmienený), ktorý z akéhoko ľvek dôvodu umož ňuje alebo 
vyžaduje od dodávate ľa nahradenie majetku pred stanoveným 
dátumom alebo po ňom, nevylu čuje účtovanie majetku ako lízingu 
pred dátumom náhrady.
 
8. Majetok bol implicitne špecifikovaný v prípade, ak napríklad dodá ­
vateľ vlastní alebo má v prenájme iba jeden majetok, ktorým má plni ť 
povinnosť, pričom pre dodávate ľa nie je ekonomicky prípustné ani 
realizovate ľné, aby splnil svoju povinnos ť použitím alternatívneho 
majetku.  
Zmluva prevádza právo používa ť majetok  
9. Zmluva prevádza právo používa ť majetok vtedy, ak zmluva prevádza 
na kupujúceho (nájomcu) právo riadi ť používanie predmetného 
majetku. Právo riadi ť používanie majetku sa prevádza vtedy, ak je 
splnená niektorá z týchto podmienok:  
a) Kupujúci má schopnos ť a právo prevádzkova ť majetok alebo vies ť 
iných, aby prevádzkovali majetok spôsobom ním ur čeným, pri čom 
získava alebo kontroluje viac ako nevýznamnú sumu z výstupu 
alebo iného úžitku z majetku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 734
 
b) Kupujúci má schopnos ť a právo riadi ť fyzický prístup k majetku, 
pričom získava alebo ovláda viac ako nevýznamnú sumu z výstupu 
alebo iného úžitku z majetku.  
c) Skutkový stav a okolnosti nazna čujú, že je iba malá pravdepodob ­
nosť, že by jedna alebo viacero strán iných ako kupujúci prevzala 
viac ako nevýznamnú sumu z výstupu alebo iného úžitku vypro ­
dukovanú alebo vytvorenú z majetku po čas trvania zmluvy a cena, 
ktorú kupujúci zaplatí za tento výstup, nie je zmluvne pevne stano ­
vená za jednotku výstupu, ani sa nerovná aktuálnej trhovej cene za 
jednotku výstupu v čase dodávky výstupu.  
Posúdenie alebo opätovne posúdenie, či je zmluva lízingom, alebo 
či obsahuje lízing  
10. Posúdenie, či je lízing sú časťou zmluvy, prebieha pri uzavretí zmluvy 
ešte pred dátumom nadobudnutia ú činnosti zmluvy a dátumom, ke ď 
zmluvné strany prijali záväzok k základným podmienkam zmluvy, pričom zohľadňuje skutkový stav a okolnosti. Opätovné posúdenie 
zmluvy ako zmluvy, ktorá obsahuje lízing, po uzavretí zmluvy 
prebieha iba vtedy, ak je splnená niektorá z týchto podmienok:
 
a) nastali zmeny v zmluvných podmienkach, s výnimkou zmien, 
ktoré zmluvu iba obnovujú alebo rozširujú;  
b) realizuje sa opcia na obnovu alebo sa zmluvné strany dohodli na 
predĺžení zmluvy, s výnimkou takých podmienok obnovenia alebo 
predĺženia, ktoré už boli zahrnuté v pôvodných podmienkach 
lízingu v súlade s odsekom 4 IAS 17. Obnovenie alebo pred ĺženie 
zmluvy, ktoré nezah ŕňa úpravu niektorej z podmienok uvedených 
v pôvodnej zmluve pred ukon čením platnosti pôvodnej zmluvy, sa 
vyhodnocuje v zmysle odsekov 6 až 9 iba vo vz ťahu k čase obno­
venia alebo pred ĺženia zmluvy;  
c) nastala zmena v stanovení závislosti plnenia zmluvy od ur čeného 
majetku;  
d) nastala podstatná zmena majetku, napríklad podstatná fyzická 
zmena nehnute ľnosti, stroja alebo zariadenia.  
11. Opätovné posúdenie zmluvy vychádza zo skutkového stavu 
a okolností existujúcich k dátumu prehodnotenia vrátane zostávajúcej doby platnosti zmluvy. Zmeny v odhadoch (napríklad odhadované množstvo výstupov, ktoré má dosta ť kupujúci alebo iný potenciálny 
kupca), by nemali by ť podnetom na opätovné posúdenie. Ak je 
zmluva pri opätovnom posúdení klasifikovaná ako zmluva, ktorej súčasťou je lízing (alebo ktorá neobsahuje lízing), uplat ňujú sa 
postupy pri ú čtovaní lízingu (alebo sa prestanú uplat ňovať):
 
a) v prípade odseku 10 písm. a), c) alebo d) odvtedy, ke ď nastala 
zmena okolností, ktoré boli podnetom na opätovné posúdenie;  
b) v prípade odseku 10 písm. b) od za čiatku času obnovenia alebo 
predĺženia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 735
 
Oddeľovanie lízingových splátok od iných platieb  
12. Ak je sú časťou zmluvy lízing, zmluvné strany uplat ňujú na lízingový 
prvok zmluvy požiadavky uvedené v IAS 17, s výnimkou oslobodenia 
od uvedených požiadaviek pod ľa odseku 2 IAS 17. Ak je teda sú ­ 
časťou zmluvy lízing, klasifikuje sa daný lízing ako finan čný lízing 
alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7 až 19 IAS 17. Iné prvky 
zmluvy, na ktoré sa nevz ťahujú ustanovenia IAS 17, sa ú čtujú podľa 
iných štandardov.  
13. Na ú čely uplatňovania požiadaviek uvedených v IAS 17 sa platby 
a iné zmluvne vyžadované vyrovnania rozdelia na za čiatku uzavretia 
zmluvy alebo na základe opätovného posúdenia zmluvy na základe ich relatívnych reálnych hodnôt na platby za lízing a platby za ostatné prvky. Minimálne lízingové splátky definované v odseku 4 IAS 17 
zahŕňajú iba platby za lízing (t. j. právo používa ť majetok) 
a nezahŕňajú platby za ostatné prvky zmluvy (napríklad za služby 
a náklady na vstupy).
 
14. V niektorých prípadoch si oddelenie lízingových splátok od platieb za 
ostatné prvky v zmluve vyžiada od kupujúceho využitie techniky odhadu. Napríklad kupujúci môže odhadnú ť lízingové splátky na 
základe zmluvy o lízingu porovnate ľného majetku, ktorá neobsahuje 
žiadne iné prvky, alebo odhadom platieb za iné prvky v zmluve na 
základe porovnate ľných zmlúv a následne odpo čítaním týchto platieb 
od celkových platieb vyplývajúcich zo zmluvy.
 
15. Ak kupujúci príde k záveru, že platby nie je možné spo ľahlivo 
oddeliť, kupujúci:  
a) v prípade finan čného lízingu vykáže majetok a záväzok v sume 
rovnajúcej sa reálnej hodnote majetku, ktorý bol ur čený podľa 
odsekov 7 a 8 ako predmet lízingu. Záväzok sa následne zníži realizáciou splátok a vykázaním kalkulovaného finan čného 
poplatku zo záväzku na základe zvýšenej úrokovej sadzby pôži čky 
kupujúceho (
 1 ); 
b) v prípade operatívneho lízingu považuje všetky platby vyplývajúce 
zo zmluvy za lízingové platby s cie ľom zachova ť súlad 
s požiadavkami na zverej ňovanie uvedenými v IAS 17, ale  
i) zverejní tieto platby oddelene od minimálnych lízingových 
platieb z iných zmlúv, ktoré nezah ŕňajú platby za iné prvky 
ako lízing, a  
ii) uvedie, že zverejnené platby v zmluve zah ŕňajú aj platby za iné 
prvky zmluvy ako lízing.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
16 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odpo ­
rúča. Ak účtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie, 
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 736  
( 1 ) T. j. zvýšenej úrokovej sadzby pôži čky nájomcu vymedzenej v odseku 4 IAS 17.
 PRECHODNÉ USTANOVENIA  
17. V IAS 8 sa špecifikuje spôsob, akým ú čtovná jednotka uplat ňuje 
zmeny v ú čtovnej politike vyplývajúce z prvotného uplatnenia inter ­
pretácie. Ú čtovná jednotka nemusí nevyhnutne postupova ť v súlade 
s uvedenými požiadavkami, ke ď uplatňuje túto interpretáciu prvýkrát. 
Ak účtovná jednotka využíva túto výnimku, uplat ňuje odseky 6 až 9 
tejto interpretácie na zmluvy existujúce na za čiatku najskoršieho 
obdobia, pre ktoré sa v súlade so štandardmi IFRS prezentujú porov ­
nateľné informácie na základe skutkového stavu a okolností existujú ­
cich na za čiatku daného obdobia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 737
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 5  
Práva na podiely z fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, recykláciu a na 
obnovu životného prostredia  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  
— IAS 28  Podiely v pridružených podnikoch  
— IAS 31  Podiely na spolo čnom podnikaní  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
— IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  (v znení revízie z roku 
2003)  
— SIC-12  Konsolidácia  – subjekty špeciálneho ur čenia (v znení revízie z roku 
2003)  
VÝCHODISKÁ  
1. Ú čelom fondov ur čených na ukon čenie prevádzky, recykláciu a na 
obnovu životného prostredia, ďalej len „fondy na ukon čenie 
prevádzky“ alebo „fondy“, je oddeli ť aktíva ur čené na financovanie 
niektorých alebo všetkých nákladov spojených s ukon čením 
prevádzky (napríklad jadrovej elektrárne) alebo likvidáciou ur čitého 
zariadenia (napríklad áut) alebo s obnovou životného prostredia 
(napríklad odstra ňovanie zne čistenia vody alebo obnovy vy ťažených 
lomov), ktoré sa súhrnne ozna čujú ako „ukon čenie prevádzky“.  
2. Príspevky do týchto fondov môžu by ť dobrovo ľné alebo sa môžu 
vyžadova ť na základe nariadenia alebo zákona. Fondy môžu ma ť 
jednu z týchto štruktúr:  
a) fondy zriadené jedným prispievate ľom na účely financovania vlast ­
ných záväzkov z ukon čenia prevádzky, či už vo vz ťahu k určitému 
miestu, alebo k nieko ľkým geograficky rozptýleným miestam;  
b) fondy zriadené viacerými prispievate ľmi na účely financovania ich 
individuálnych alebo spolo čných záväzkov z ukon čenia prevádzky, 
pričom prispievatelia majú právo na úhradu nákladov na ukon čenie 
prevádzky do výšky ich príspevkov plus všetkých reálnych 
výnosov z daných príspevkov po odrátaní ich podielu na nákla ­
doch súvisiacich so správou fondu. Prispievatelia môžu ma ť povin­
nosť dodatočne prispie ť do fondu, napríklad v prípade bankrotu 
iného prispievate ľa; 
c) fondy zriadené viacerými prispievate ľmi na účely financovania ich 
individuálnych alebo spolo čných záväzkov z ukon čenia prevádzky, 
pričom požadovaná výška príspevkov vychádza zo sú časnej 
činnosti prispievate ľa, a úžitok, ktorý daný prispievate ľ získa, 
vychádza z jeho minulej činnosti. V takom prípade môže dôjs ť 
k nesúladu medzi výškou príspevkov prispievate ľa (vychádzajúcou 
z jeho sú časnej činnosti) a hodnotou, ktorú môže z fondu čerpať 
(založenou na minulej činnosti).  
3. Tieto fondy majú všeobecnosti tieto črty: 
a) Fond spravujú oddelene nezávislí správcovia.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 738
 
b) Účtovné jednotky (prispievatelia) prispievajú do fondu, pri čom 
tieto príspevky sa investujú do rôzneho majetku, ktorý môže 
zahŕňať dlhové aj majetkové investície, a sú prispievate ľovi 
k dispozícii na pomoc pri úhrade nákladov spojených s ukončením prevádzky. Správcovia ur čujú spôsob investovania 
príspevkov, a to v v rámci obmedzení ustanovených stanovami 
fondu a príslušnými právnymi alebo inými predpismi.
 
c) Prispievatelia majú na ďalej povinnos ť uhradiť náklady spojené 
s ukončením prevádzky. Prispievatelia však môžu čerpať z fondu 
prostriedky na úhradu nákladov na ukon čenie prevádzky, ale iba 
do výšky nižšej sumy spomedzi sumy vynaložených nákladov na vyradenie z prevádzky a podielu daného prispievate ľa na majetku 
fondu.
 
d) Prispievatelia môžu ma ť obmedzený alebo žiadny prístup 
k majetku fondu prevyšujúci majetok fondu použitý na úhradu 
oprávnených nákladov z ukon čenia prevádzky.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
4. Táto interpretácia sa používa v ú čtovnej závierke prispievate ľa pri 
účtovaní takých podielov vyplývajúcich z fondov na ukon čenie 
prevádzky, ktoré majú obidve tieto črty: 
a) majetok sa spravuje oddelene (bu ď tým, že je držaný v samostatnej 
právnickej osobe, alebo ako oddelený majetok v rámci inej účtovnej jednotky) a
 
b) prispievate ľ má obmedzené právo na prístup k majetku.  
5. Zvyškový podiel vo fonde nad rámec práva na úhradu, napríklad 
zmluvné právo na rozdelenie majetku medzi prispievate ľov po ukon ­ 
čení všetkých prevádzok, alebo pri zrušení fondu, môže predstavova ť 
nástroj vlastného imania, na ktorý sa vz ťahujú ustanovenia IAS 39, 
a táto interpretácia sa na ň nevzťahuje.  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
6. Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:  
a) Akým spôsobom by mal prispievate ľ účtovať svoj podiel vo 
fonde?  
b) Akým spôsobom by sa mala zaú čtovať povinnos ť prispievate ľa 
dodatočne prispie ť do fondu, napríklad v prípade bankrotu iného 
prispievate ľa? 
KONSENZUS  
Účtovanie podielu vo fonde  
7. Prispievate ľ svoju povinnos ť hradiť náklady na ukon čenie prevádzky 
vykáže ako záväzok a svoj podiel vo fonde vykáže oddelene s výnimkou prípadu, ke ď prispievate ľ nezodpovedá za úhradu 
nákladov na ukon čenie prevádzky, dokonca aj vtedy, ak mu fond 
náklady neuhradí.
 
8. Prispievate ľ určí, či fond ovláda, spoluovláda alebo má v ňom 
podstatný vplyv s odkazom na ustanovenia IAS 27, IAS 28, IAS 31 
a SIC-12. Ak áno, prispievate ľ postupuje pri ú čtovaní svojho podielu 
vo fonde v súlade s uvedenými štandardmi.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 739
 
9. Ak prispievate ľ fondom neovláda, spolo čne neovláda alebo v ňom 
nemá podstatný vplyv, vykazuje právo prija ť úhradu z fondu ako 
úhradu v súlade s ustanoveniami IAS 37. Ocenenie úhrady zodpovedá nižšej hodnote spomedzi:
 
a) sumy vykázaného záväzku z ukon čenia prevádzky a  
b) podielu prispievate ľa na reálnej hodnote čistých aktív fondu ur če­
ných pre potreby prispievate ľov. 
Zmeny v ú čtovnej hodnote práva na prijatie inej úhrady, ako sú 
príspevky do fondu a čerpanie prostriedkov z neho sa vykazujú ako 
zisk alebo strata v tom období, v ktorom tieto zmeny vznikli.  
Účtovanie povinnosti dodato čne prispie ť do fondu  
10. Ak má prispievate ľ povinnos ť dodatočne prispie ť do fondu, napríklad 
v prípade bankrotu iného prispievate ľa, alebo ak sa hodnota investi č­
ného majetku vo fonde zníži do takej miery, že nie je dostato čná na 
vyrovnanie záväzkov fondu z poskytovania úhrad, takáto povinnos ť je 
podmieneným záväzkom, na ktorý sa vz ťahujú ustanovenia IAS 37. 
Prispievate ľ vykáže tento záväzok iba vtedy, ak je pravdepodobné, že 
do fondu aj dodato čne prispeje.  
Zverejňovanie  
11. Prispievate ľ zverejní charakter svojho podielu vo fonde a všetky 
obmedzenia prístupu k majetku fondu.  
12. Ak prispievate ľ má povinnos ť dodatočne prispie ť do fondu 
s pravdepodobným plnením tejto povinnosti, ktorá sa nevykazuje ako záväzok (pozri odsek 10), zverejní informácie pod ľa IAS 37 
ods. 86.
 
13. Ak prispievate ľ účtuje svoj podiel vo fonde pod ľa odseku 9, zverejní 
informácie pod ľa IAS 37 ods. 85 písm. c).  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
14. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2006 alebo neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňo­
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie, 
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2006, zverejní túto skuto čnosť. 
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
15. Zmeny v ú čtovných metódach sa ú čtujú v súlade s požiadavkami 
IAS 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 740
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 6  
Záväzky vyplývajúce z pôsobenia na osobitnom trhu – odpad z elektrických 
a elektronických zariadení  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
VÝCHODISKÁ  
1. V odseku 17 IAS 37 sa spres ňuje, že udalos ť zakladajúca záväzok je 
minulou udalos ťou, ktorá vedie k sú časnému záväzku, na vysporia ­
danie ktorého nemá ú čtovná jednotka realistickú alternatívu.  
2. V odseku 19 IAS 37 sa uvádza, že uzna ť možno rezervy len na 
„povinnosti, ktoré vznikajú z minulých udalostí a ktoré existujú nezá ­
visle od budúcich aktivít ú čtovnej jednotky“.  
3. Zo smernice Európskej únie o odpade z elektrických a elektronických 
zariadení (WE&EE), ktorou sa reguluje zber, spracovávanie, zhodno ­
covanie a k životnému prostrediu šetrné likvidovanie odpadu z WE&EE, vyplývajú otázky o tom, kedy sa má vykáza ť záväzok 
na likvidáciu WE&EE. Smernica rozlišuje medzi „novým“ 
a „historickým“ odpadom a medzi odpadom z domácností a odpadom z iných zdrojov. Nový odpad sa vz ťahuje na výrobky 
predané po 13. auguste 2005. Na ú čely tejto smernice sa všetky 
zariadenia pre domácnos ť predané pred týmto dátumom sa pokladajú 
za tie, z ktorých vznikne historický odpad.
 
4. V smernici sa uvádza, že náklady na riadenie historického odpadu 
domácich zariadení by mali znáša ť výrobcovia takého druhu zaria ­
dení, ktoré sú na trhu v období, ktoré bude spresnené v príslušných uplatniteľných právnych predpisoch jednotlivých členských štátov 
(rozhodné obdobie). V smernici sa uvádza, že každý členský štát 
zavedie mechanizmus na to, aby výrobcovia prispievali k nákladom 
úmerne, „napríklad úmerne k ich príslušnému podielu na trhu pod ľa 
druhu zariadenia.“
 
5. Viaceré výrazy, ako je napríklad „podiel na trhu“ a „rozhodné 
obdobie“, použité v interpretácii sa môžu v uplatnite ľných právnych 
predpisoch jednotlivých členských štátov definova ť rôzne. D ĺžka 
rozhodného obdobia môže by ť napríklad rok alebo len jeden mesiac. 
Podobne aj oce ňovanie podielu na trhu a vzorec na výpo čet záväzku 
sa môže v rôznych vnútroštátnych právnych predpisoch líši ť. Všetky 
tieto príklady však majú vplyv len na ocenenia záväzku, ktoré nepatria 
do pôsobnosti interpretácie.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
6. Táto interpretácia poskytuje usmernenie k vykazovaniu záväzkov 
v účtovnej závierke výrobcov za nakladanie s odpadom pod ľa smer­
nice EÚ o WE&EE v súvislosti s predajom historických zariadení pre 
domácnos ť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 741
 
7. Interpretácia sa nezaoberá ani novým odpadom ani historickým 
odpadom, ktorý nepochádza z domácností. Záväzok za nakladanie 
s takýmto odpadom je adekvátne upravený v IAS 37. Ak sa však podľa vnútroštátnych právnych predpisov s novým odpadom 
z domácností zaobchádza podobne ako s historickým odpadom 
z domácností, uplat ňujú sa zásady interpretácie pod ľa hierarchie 
v odsekoch 10 až 12 IAS 8. Hierarchia IAS 8 sa vz ťahuje aj na iné 
predpisy, ktoré ukladajú povinnosti spôsobom, ktorý je podobný modelu rozdelenia nákladov pod ľa smernice EÚ.
 
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
8. IFRIC bol požiadaný, aby v kontexte likvidácie WE&EE ur čil, z čoho 
vzniká udalos ť, na základe ktorej vzniká povinnos ť v súlade s IAS 37 
ods. 14 písm. a) pre vykázanie rezervy na náklady spojené s nakladaním s odpadom:
 
— z výroby alebo predaja historických zariadení pre domácnos ť? 
— pôsobenia na trhu po čas rozhodného obdobia?  
— zo vzniku nákladov pri činnostiach týkajúcich nakladania 
s odpadom?  
KONSENZUS  
9. Udalos ťou, na základe ktorej vzniká povinnos ť, je podľa IAS 37 
ods. 14 písm. a) pôsobenie na trhu po čas rozhodného obdobia. 
Vzhľadom na to nedochádza k vzniku záväzku za náklady spojené 
s likvidáciou historického odpadu zariadení domácností ani v okamihu 
výroby, ani v okamihu predaja výrobku. Ke ďže záväzok za historické 
zariadenia domácností je spojený s pôsobením na trhu po čas rozhod ­
ného obdobia a nie s výrobou či predajom týchto vecí, ktoré sa majú 
likvidova ť, povinnos ť nevznikne dovtedy a pokia ľ počas rozhodného 
obdobia neexistuje podiel trhu. Doba vzniku udalosti, na základe 
ktorej vzniká povinnos ť, môže by ť takisto nezávislá od konkrétneho 
obdobia, ke ď sa nakladá s odpadom a ke ď vznikli príslušné náklady.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
10. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. decembra 2005 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa 
odporúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na 
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. decembrom 2005, zverejní túto 
skutočnosť. 
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
11. Zmeny v ú čtovnej politike sa ú čtujú v súlade s IAS 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 742
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 7  
Uplatňovanie metódy úpravy predchádzajúcich rokov pod ľa štandardu IAS 29 
– Finančné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách  
ODKAZY  
— IAS 12  Dane z príjmov  
— IAS 29  Finančné vykazovanie v hyperinfla čných ekonomikách  
VÝCHODISKÁ  
1. Táto interpretácia poskytuje návod na uplat ňovanie požiadaviek IAS 
29 v období vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka identifikuje (  1 ) 
existenciu hyperinflácie v ekonomike svojej funk čnej meny, ke ď 
ekonomika v predchádzajúcom období nebola hyperinfla čná, a preto 
účtovná jednotka prehodnotí svoju ú čtovnú závierku v súlade 
s IAS 29.  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
2. Otázky, ktoré sa riešia v tejto interpretácii:  
a) Ako by sa mala požiadavka „... sa zostaví v podmienkach mernej 
jednotky bežnej  ►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄“ 
uvedená v IAS 29 ods. 8 interpretova ť, keď účtovná jednotka 
uplatňuje tento štandard?  
b) Ako by mala ú čtovná jednotka ú čtovať počiatočné stavy položiek 
odloženej dane vo svojej prehodnotenej ú čtovnej závierke?  
KONSENZUS  
3. V období vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka identifikuje 
existenciu hyperinflácie v ekonomike svojej funk čnej meny, ke ď 
v predchádzajúcom období nebola hyperinfla čnou, táto jednotka 
uplatní požiadavky IAS 29 tak, ako keby ekonomika bola vždy hype ­
rinflačná. Preto vo vz ťahu k nepe ňažným položkám oceneným 
v historickej obstarávacej cene sa  ►M5 otvárací výkaz o finan čnej 
situácii ◄ účtovnej jednotky na za čiatku najskoršieho obdobia 
prezentovaného v ú čtovnej závierke upraví tak, aby odzrkad ľovala 
vplyv inflácie od dátumu, ke ď bol majetok nadobudnutý a záväzky 
vznikli alebo boli prevzaté, až po závere čný ►M5 koniec obdobia 
vykazovania ◄. Namiesto toho v prípade nepe ňažných položiek, 
ktoré sú vykázané v otváracej súvahe v sumách aktuálnych k tomuto dátumu, odlišných od tých, ktoré boli k dátumu obstarania alebo vzniku, sa do tejto úpravy premietne vplyv inflácie od dátumov, 
keď tieto účtovné hodnoty boli stanovené, až po  ►
M5 koniec 
obdobia vykazovania ◄. 
4. ►M5 Ku ◄ záverečnému  ►M5 koncu obdobia vykazovania ◄ 
sa položky odloženej dane vykážu a ocenia v súlade s IAS 12. Údaje o odloženej dani v otváracej súvahe za obdobie vykazovania 
sa však stanovia takto:
 
a) účtovná jednotka precení položky odloženej dane v súlade s IAS 
12, po úprave nominálnych ú čtovných hodnôt svojich nepe ňažných 
položiek k dátumu otváracej súvahy za obdobie vykazovania, použitím mernej jednotky k tomu dátumu;
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 743  
( 1 ) Identifikácia hyperinflácie je založená na tom, ako ú čtovná jednotka posúdi kritériá 
v odseku 3 IAS 29.
 b) opätovne ocenené položky odloženej dane v súlade s písmenom 
a) sú prehodnotené zmeny mernej jednotky od dátumu otváracej 
súvahy za obdobie vykazovania po  ►M5 koniec obdobia vyka ­
zovania ◄. 
Účtovná jednotka uplat ňuje metódu pod ľa písmen a) a b) pri úprave 
položiek odloženej dane v otváracej súvahe každého porovnate ľného 
obdobia prezentovaného v prehodnotenej ú čtovnej závierke za 
obdobie vykazovania, v ktorom ú čtovná jednotka uplat ňuje IAS 29.  
5. Potom, čo účtovná jednotka upravila ú čtovnú závierku, sa všetky 
zodpovedajúce údaje v ú čtovnej závierke za nasledujúce obdobie 
vykazovania, vrátane položiek odloženej dane, prehodnotia uplat ­
nením zmeny mernej jednotky za uvedené nasledujúce obdobie vyka ­
zovania len v upravenej ú čtovnej závierke za predchádzajúce obdobie 
vykazovania.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
6. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. marca 2006 alebo neskôr. Odporú ča sa skoršie uplat ňo­
vanie. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie, 
ktoré sa za čína pred 1. marcom 2006, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M23  __________  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 744
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 9  
Prehodnocovanie vložených derivátov  
ODKAZY  
— IAS 39  Finančné nástroje : vykazovanie a oce ňovanie  
— IFRS 1  Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva  
— IFRS 3  Podnikové kombinácie  
VÝCHODISKÁ  
1. V IAS 39 sa v odseku 10 opisuje vložený derivát ako „zložka hybrid ­
ného (kombinovaného) nástroja, ktorý obsahuje aj nederivátovú hosti ­
teľskú zmluvu – pri čom účinkom je, že niektoré pe ňažné toky kombi ­
novaného nástroja sa menia podobným spôsobom ako 
pri samostatnom deriváte.“  
2. IAS 39 v odseku 11 vyžaduje oddeli ť vložený derivát od hostite ľskej 
zmluvy a ú čtovať ho ako derivát len pod podmienkou, ak:  
a) ekonomické vlastnosti a riziká vloženého derivátu nie sú v úzkom 
vzťahu s ekonomickými vlastnos ťami a rizikami hostite ľskej 
zmluvy;  
b) samostatný nástroj s rovnakými podmienkami ako vložený derivát 
by vyhovoval definícii derivátu a  
c) hybridný (kombinovaný) nástroj sa neoce ňuje v reálnej hodnote so 
zmenami v reálnej hodnote vykazovanými v hospodárskom 
výsledku (t. j. derivát, ktorý je vložený do finan čného aktíva 
alebo finan čného záväzku oce ňovaného v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok sa neodde ľuje). 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3. S výhradou ďalej uvedených odsekov 4 a 5 sa táto interpretácia 
vzťahuje na všetky vložené deriváty patriace do rozsahu pôsobnosti 
IAS 39.  
4. Táto interpretácia sa nezaoberá otázkami opätovného ocenenia, ktoré 
vznikajú pri prehodnocovaní vložených derivátov.  
▼M22  
5. Táto interpretácia sa neuplat ňuje na vložené deriváty v zmluvách 
nadobudnutých:  
a) v podnikových kombináciách (ako sa vymedzujú v IFRS 3  Podni­
kové kombinácie  v znení revízie z roku 2008);  
b) v rámci kombinácie ú čtovných jednotiek alebo podnikaní pod 
spoločnou kontrolou, ako sa uvádza v odsekoch B1 až B4 štan ­
dardu IFRS 3 (revidovaného v roku 2008); alebo  
c) v rámci vytvorenia spolo čných podnikov vymedzených v IAS 31  
Podiely na spolo čnom podnikaní  
alebo ich možného prehodnotenia k dátumu nadobudnutia (  1 ). ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 745  
( 1 ) IFRS 3 (v znení revízie z roku 2008) sa zaoberá nadobudnutím zmlúv s vloženými 
derivátmi v rámci podnikových kombinácií.
 RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
6. V IAS 39 sa od ú čtovnej jednotky vyžaduje, aby v čase, keď sa 
prvýkrát stane zmluvnou stranou, posúdila, či sa vložené deriváty 
obsiahnuté v zmluve musia oddeli ť od hostite ľskej zmluvy 
a zúčtovať ako deriváty pod ľa uvedeného štandardu. Táto interpretácia 
sa zaoberá týmito otázkami:  
a) Vyžaduje IAS 39 od ú čtovnej jednotky takéto posúdenie, len ke ď 
sa prvýkrát stane zmluvnou stranou alebo by sa malo posúdenie opätovne prehodnocova ť aj počas trvania zmluvy?
 
b) Mal by prvouplat ňovateľ vykonať takéto posúdenie na základe 
podmienok, ktoré existovali, ke ď sa účtovná jednotka prvýkrát 
stala zmluvnou stranou, alebo na základe tých podmienok, ktoré 
platili, ke ď účtovná jednotka prvýkrát uplatnila IFRS?  
KONSENZUS  
▼M20  
7. Ú čtovná jednotka posúdi, či sa vložený derivát musí oddeli ť od hosti­
teľskej zmluvy a či sa musí ú čtovať ako derivát, ke ď sa účtovná 
jednotka po prvýkrát stane zmluvnou stranou. Následné prehodnoco ­
vanie je zakázané, okrem prípadov, ke ď buď dôjde a) k takej zmene 
v podmienkach zmluvy, ktorá by významne modifikovala pe ňažné 
toky, ktoré by sa inak vyžadovali pod ľa zmluvy, alebo b) ku reklasi ­
fikácii finan čného aktíva z kategórie oce ňované v reálnej hodnote cez 
hospodársky výsledok. V takýchto prípadoch sa posudzovanie vyža ­
duje. Účtovná jednotka ur čí, či je modifikácia pe ňažných tokov 
významná, a to posúdením rozsahu, do akého sa o čakávané budúce 
peňažné toky, ktoré sú spojené s vloženým derivátom, hostite ľskou 
zmluvou alebo oboma, zmenili a či je zmena významná vo vz ťahu 
k predchádzajúcim o čakávaným pe ňažným tokom.  
7A. Posudzovanie toho, či sa vložený derivát musí oddeli ť od hostite ľskej 
zmluvy a ú čtovať ako derivát pri reklasifikácii finan čného aktíva 
z kategórie oce ňované v reálnej hodnote cez hospodársky výsledok 
v súlade s odsekom 7, sa uskuto ční na základe podmienok, ktoré 
existovali k neskoršiemu z dátumov:  
a) keď sa účtovná jednotka po prvýkrát stala zmluvnou stranou 
zmluvy, a  
b) pri zmene v podmienkach zmluvy, ktorá významne modifikovala 
peňažné toky, ktoré by sa inak vyžadovali pod ľa zmluvy.  
Na účel tohto posudzovania sa neuplat ňuje odsek 11 písm. c) IAS 39 
(t. j. s hybridnou (kombinovanou) zmluvou sa zaobchádza tak, ako keby nebola oce ňovaná v reálnej hodnote so zmenami reálnej hodnoty 
vykázanými v hospodárskom výsledku). Ak ú čtovná jednotka nie je 
schopná vykona ť toto posúdenie, hybridná (kombinovaná) zmluva 
zostane klasifikovaná ako oce ňovaná ako celok v reálnej hodnote 
cez hospodársky výsledok.
 
▼B 
8. Prvouplat ňovateľ posúdi, či sa vložený derivát musí oddeli ť od hosti­
teľskej zmluvy a ú čtovať ako derivát na základe podmienok, ktoré 
existovali bu ď v deň, keď sa prvýkrát stal zmluvnou stranou, alebo, 
ak je neskorší, v de ň, keď sa podľa odseku 7 požaduje prehodnotenie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 746
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
9. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. júna 2006 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa odporú ča. 
Ak účtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na obdobie, ktoré sa 
začína pred 1. júnom 2006, zverejní túto skuto čnosť. Táto interpre ­
tácia sa uplat ňuje retrospektívne.  
▼M20  
10. Vložené deriváty  (Zmeny a doplnenia IFRIC 9 a IAS 39) vydané 
v marci 2009 zmenili a doplnili odsek 7 a pridali odsek 7A. Ú čtovná 
jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ú čtovné obdobia kon čiace 
sa 30. júna 2009 alebo neskôr.  
▼M22  
11. Odsek 5 bol zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými 
v apríli 2009. Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto zmenu a doplnenie 
prospektívne na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo 
neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IFRS 3 (v znení revízie z roku 
2008) na skoršie obdobie, uvedené zmeny a doplnenia uplatní na toto 
skoršie obdobie a zverejní túto skuto čnosť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 747
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 10  
Finančné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka a zníženie hodnoty majetku  
ODKAZY  
— IAS 34  Finančné vykazovanie v priebehu ú čtovného roka  
— IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  
— IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  
VÝCHODISKÁ  
1. Od jednotky sa vyžaduje, aby ku  ►M5 koncu každého obdobia 
vykazovania ◄ posúdila zníženie hodnoty goodwilu, ku  
►M5 koncu každého obdobia vykazovania ◄ posúdila zníženie 
hodnoty investícií do nástrojov vlastného imania a investícií vo finan ­ 
čných aktívach oce ňovaných v obstarávacej hodnote, a ak je potrebné, 
aby vykázala straty zo zníženia hodnoty k týmto d ňom v súlade s IAS 
36 a IAS 39. Ku  ►M5 koncu nasledujúceho obdobia vykazo ­
vania ◄, sa však podmienky môžu zmeni ť tak, že straty zo zníženia 
hodnoty by sa mali zníži ť alebo zruši ť, ak by sa vykonalo posúdenie 
zníženia hodnoty len k tomu dátumu. Táto interpretácia poskytuje návod, či by sa takého straty zo zníženia hodnoty mali vôbec zruši ť.
 
2. Interpretácia sa sústre ďuje na vzájomnú interakciu medzi požiadav ­
kami štandardu IAS 34 a vykazovaním strát zo zníženia hodnoty goodwilu pod ľa štandardu IAS 36 a zo zníženia hodnoty ur čitých 
finančných aktív pod ľa štandardu IAS 39 a na vplyv tejto interakcie 
na nasledujúcu ú čtovnú závierku v priebehu roka alebo na ro čnú 
účtovnú závierku.
 
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
3. Odsek 28 IAS 34 vyžaduje, aby jednotka uplat ňovala vo svojej 
účtovnej závierke v priebehu roka rovnakú ú čtovnú politiku, akú 
uplatňuje vo svojej ro čnej účtovnej závierke. Taktiež stanovuje, že 
„frekvencia vykazovania jednotky (ro čne, polro čne alebo štvr ťročne) 
však neovplyvní ocenenie jej ro čných výsledkov. Z toho dôvodu sa, 
na účely vykazovania v priebehu ú čtovného roka, oce ňuje na ročnom 
základe.“  
4. V odseku 124 IAS 36 sa uvádza, že „strata vykázaná zo zníženia 
hodnoty goodwillu sa v nasledujúcom období nezruší.“  
5. V odseku 69 IAS 39 sa uvádza, že „straty zo zníženia hodnoty vyká ­
zané v hospodárskom výsledku pri investícii do nástroja vlastného imania, ktorá sa klasifikuje ako finan čné aktívum k dispozícii na 
predaj, nemožno zruši ť cez hospodársky výsledok.“
 
6. V odseku 66 IAS 39 sa vyžaduje, aby straty zo zníženia hodnoty 
finančných aktív oce ňovaných v obstarávacej hodnote (ako napríklad 
straty zo zníženia hodnoty nekótovaných nástrojov vlastného imania, 
ktoré sa neoce ňujú v reálnej hodnote, pretože ich reálnu hodnotu nie 
je možné spo ľahlivo určiť) nebolo možné zruši ť. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 748
 
7. Táto interpretácia sa zaoberá touto otázkou:  
Mala by ú čtovná jednotka zruši ť straty zo zníženia hodnoty goodwillu 
a investícií do nástrojov vlastného imania a do finan čných aktív 
oceňovaných v obstarávacej hodnote vykázané v časovom intervale 
v priebehu ú čtovného roka, ak by sa strata zo zníženia hodnoty 
nemala vykáza ť alebo by sa mala vykáza ť nižšia strata v prípade 
vykonaného posúdenia zníženia hodnoty len  ►M5 ku koncu nasle ­
dujúceho obdobia vykazovania ◄? 
KONSENZUS  
8. Ú čtovná jednotka nezruší straty zo zníženia hodnoty vykázané 
v predchádzajúcom časovom intervale v priebehu ú čtovného roka, 
ktoré sa týkajú zníženia hodnoty goodwillu alebo investícií do nástroja 
vlastného imania alebo investícií do finan čného aktíva oce ňovaných 
v obstarávacej hodnote.  
9. Ú čtovná jednotka neuplatní analogicky tento konsenzus aj na iné 
oblasti potenciálneho konfliktu medzi IAS 34 a inými štandardmi.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
10. Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. novembra 2006 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa 
odporúča. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na 
obdobie, ktoré sa za čína pred 1. novembrom 2006, zverejní túto 
skutočnosť. Účtovná jednotka uplatní interpretáciu týkajúcu sa good ­
willu od dátumu, ke ď prvýkrát uplatní IAS 36 a ke ď uplatní inter ­
pretáciu týkajúcu sa investícií do nástrojov vlastného imania alebo do finančných aktív ú čtovaných v obstarávacej hodnote od dátumu, ku 
ktorému prvýkrát uplatnila kritériá na oce ňovanie pod ľa IAS 39.
 
▼M23  __________  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 749
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 12  
Dojednania o koncesiách na poskytovanie služieb  
REFERENCIE  
— Rámec pre prípravu a predkladanie ú čtovných závierok  
— IFRS 1  Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva  
— IFRS 7  Finančné nástroje: Poskytovanie informácií  
— IAS 8  Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 11  Zákazková výroba  
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  
— IAS 17  Lízingy  
— IAS 18  Výnosy  
— IAS 20  Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci  
— IAS 23  Náklady na prijaté úvery a pôži čky 
— IAS 32  Finančné nástroje: Prezentácia  
— IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok  
— IAS 38  Nehmotný majetok  
— IAS 39  Finančné nástroje: Vykazovanie a oce ňovanie  
— IFRIC 4  Určovanie, či je súčasťou zmluvy lízing  
— SIC-29  Zverejňovanie – dojednania o koncesiách na poskytovanie služieb  
SÚVISLOSTI  
1 V mnohých krajinách je infraštruktúra v oblasti verejných služieb 
(cesty, mosty, tunely, väznice, nemocnice, letiská, rozvody vody, dodávky energie a telekomunika čné siete) tradi čne budovaná, 
prevádzkovaná a udržiavaná verejným sektorom a financovaná 
z verejných rozpo čtových prostriedkov.
 
2 V niektorých krajinách zaviedli vlády dojednania o zmluvnom posky ­
tovaní služieb s cie ľom priláka ť súkromný sektor, aby sa podie ľal na 
rozvoji, financovaní, prevádzke a udržiavaní takejto infraštruktúry. Môže ísť pritom o existujúcu infraštruktúru alebo infraštruktúru, 
ktorá sa má vybudova ť počas trvania dojednania o poskytovaní 
služieb. Dojednanie patriace do rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie sa väčšinou vzťahuje na subjekt zo súkromného sektora (prevádzko ­
vateľa), ktorý infraštruktúru využívanú na ú čely poskytovania verej ­
ných služieb vybuduje, alebo ju po čas vymedzeného obdobia zmoder ­
nizuje (napríklad prostredníctvom zvýšenia jej kapacity), a ktorý ju prevádzkuje a udržiava. Prevádzkovate ľ je počas obdobia trvania 
dojednania za svoje služby platený. Dojednanie je upravené zmluvou, 
v ktorej sú stanovené výkonové parametre, mechanizmus úpravy cien 
a ustanovenia týkajúce sa riešenia sporov. Takéto dojednanie sa často 
opisuje ako dojednanie o koncesiách na poskytovanie služieb typu „vybudovanie-prevádzka-prevo ď“, „modernizácia-prevádzka-prevod“ 
alebo „verejno-súkromné“ dojednanie o koncesiách na poskytovanie 
služieb.
 ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 750
 
3 Jednou z charakteristík týchto dojednaní o poskytovaní služieb je, že 
záväzok prijatý prevádzkovate ľom má povahu verejnej služby. 
Cieľom verejnej politiky má by ť poskytovanie infraštruktúrnych 
služieb verejnosti bez oh ľadu na totožnos ť strany, ktorá služby 
prevádzkuje. Dojednanie o poskytovaní služieb zmluvne zaväzuje 
prevádzkovate ľa poskytova ť služby verejnosti v mene subjektu verej ­
ného sektora. Ďalšie charakteristiky sú tieto:  
a) Stranou, ktorá zadáva dojednanie o poskytovaní služieb (zadá ­
vateľ), je subjekt z verejného sektora vrátane vládneho orgánu, 
alebo subjekt zo súkromného sektora, ktorému bola zverená 
zodpovednos ť za službu.  
b) Prevádzkovate ľ je zodpovedný aspo ň za časť riadenia infraštruk ­
túry a príslušných služieb a nekoná iba ako agent v mene zadáva ­
teľa. 
c) V zmluve sa stanovujú po čiatočné ceny, ktoré majú by ť účtované 
prevádzkovate ľom, a regulujú sa cenové úpravy po čas trvania 
dojednania o poskytovaní služieb.  
d) Prevádzkovate ľ je na konci obdobia platnosti dojednania povinný 
za presne stanovených podmienok postúpi ť zadávate ľovi za malú 
protihodnotu alebo bez dodato čnej protihodnoty infraštruktúru bez 
ohľadu na to, ktorá strana ju pôvodne financovala.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
4 Táto interpretácia poskytuje usmernenia, akým spôsobom majú 
prevádzkovatelia ú čtovne vykazova ť verejno-súkromné dojednania 
o koncesiách na poskytovanie služieb.  
5 Táto interpretácia sa vz ťahuje na verejno-súkromné dojednania 
o koncesiách na poskytovanie služieb, ak  
a) zadávate ľ kontroluje alebo reguluje, aké služby musí prevádzko ­
vateľ poskytova ť prostredníctvom infraštruktúry, komu ich musí 
poskytova ť a za akú cenu; a  
b) zadávate ľ na konci obdobia platnosti dojednania kontroluje (z 
titulu vlastníctva, nároku na užívanie, alebo inými prostriedkami) všetky podstatné zvyšné podiely na infraštruktúre.
 
6 Infraštruktúra, ktorá je využívaná v rámci verejno-súkromného dojed ­
nania o koncesiách na poskytovanie služieb po čas celej životnosti 
(počas celej životnosti aktív), patrí do pôsobnosti tejto interpretácie, 
ak sú splnené podmienky uvedené v odseku 5 písm. a). V odsekoch 
AG1 až AG8 sú uvedené usmernenia, na základe ktorých sa ur čí, či 
verejno-súkromné dojednania o koncesiách na poskytovanie služieb patria do pôsobnosti tejto interpretácie a v akom rozsahu.
 
7 Táto interpretácia sa vz ťahuje na:  
a) infraštruktúru, ktorú prevádzkovate ľ vybuduje alebo získa od tretej 
strany na ú čely plnenia dojednania o poskytovaní služieb; a  
b) existujúcu infraštruktúru, ktorú zadávate ľ sprístupní prevádzkova ­
teľovi na účely plnenia dojednania o poskytovaní služieb.  ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 751
 
8 V tejto interpretácii sa neupres ňuje, akým spôsobom sa ú čtovne vyka ­
zuje infraštruktúra, ktorá bola prevádzkovate ľom držaná a vykazovaná 
ako nehnute ľnosť, stroje a zariadenia ešte pred uzavretím dojednania 
o poskytovaní služieb. Na takúto infraštruktúru sa vz ťahujú požia ­
davky IFRS o ukon čení vykazovania (stanovené v štandarde IAS 16).  
9 Táto interpretácia sa nezaoberá otázkou ú čtovného vykazovania na 
strane zadávate ľa. 
PREDMET  
10 V tejto interpretácii sa stanovujú všeobecné zásady vykazovania 
a oceňovania záväzkov a súvisiacich práv vyplývajúcich z dojednaní 
o koncesiách na poskytovanie služieb. Požiadavky na uverej ňovanie 
informácií o dojednaniach o koncesiách na poskytovanie služieb sú 
stanovené v SIC-29  Dojednania o koncesiách na poskytovanie 
služieb: Zverej ňovanie . Táto interpretácia sa venuje týmto otázkam:  
a) práva prevádzkovate ľa na infraštruktúru;  
b) vykazovanie a oce ňovanie protihodnoty stanovenej dojednaním;  
c) služby spojené s výstavbou alebo modernizáciou;  
d) prevádzkové služby;  
e) náklady na úvery;  
f) následné ú čtovné vykazovanie finan čných aktív a nehmotných 
aktív; a  
g) prvky poskytnuté prevádzkovate ľovi zadávate ľom. 
KONSENZUS  
Práva prevádzkovate ľa na infraštruktúru  
11 Infraštruktúra, na ktorú sa vz ťahuje táto interpretácia, sa nevykazuje 
ako nehnute ľnosť, stroje a zariadenia prevádzkovate ľa, pretože dojed ­
naním o zmluvnom poskytovaní služieb sa prevádzkovate ľovi nepo­
stupuje právo kontrolova ť užívanie infraštruktúry na ú čely poskyto ­
vania verejných služieb. V súlade s podmienkami stanovenými v zmluve má prevádzkovate ľ prístup k prevádzke infraštruktúry na 
účely poskytovania verejnej služby v mene zadávate ľa.
 
Vykazovanie a oce ňovanie protihodnoty stanovenej dojednaním  
12 V zmysle podmienok stanovených v zmluvných dojednaniach patria ­
cich do pôsobnosti tejto interpretácie koná prevádzkovate ľ ako posky ­
tovateľ služieb. Prevádzkovate ľ vybuduje alebo zmodernizuje infra ­ 
štruktúru (služby spojené s výstavbou alebo modernizáciou) použí ­
vanú na ú čely poskytovania verejných služieb a po čas vymedzeného 
obdobia túto infraštruktúru prevádzkuje a udržiava (prevádzkové 
služby).  ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 752
 
13 Prevádzkovate ľ vykazuje a oce ňuje príjmy za služby, ktoré poskytuje, 
v súlade so štandardmi IAS 11 a IAS 18. Ak prevádzkovate ľ posky­
tuje viac ako jednu službu (t. j. služby spojené s výstavbou alebo modernizáciou a prevádzkové služby) na základe jedinej zmluvy alebo dojednania, protihodnota, ktorú prijal, alebo ktorú má prija ť, 
sa príslušne rozdelí pod ľa reálnych hodnôt poskytnutých služieb, 
pokiaľ možno čiastky zisti ť oddelene. Následný ú čtovný postup závisí 
od povahy protihodnoty. Následné zaú čtovanie protihodnoty prijatej 
v podobe finan čných aktív a nehmotných aktív je podrobne opísané 
v nižšie uvedených odsekoch 23 až 26.
 
Služby spojené s výstavbou alebo modernizáciou  
14 Prevádzkovate ľ účtuje výnosy a náklady, ktoré súvisia so službami 
spojenými s výstavbou alebo modernizáciou, v súlade so štandardom 
IAS 11.  
Protihodnota poskytnutá prevádzkovate ľovi zadávate ľom 
15 Ak prevádzkovate ľ poskytuje služby spojené s výstavbou alebo 
modernizáciou, protihodnota, ktorú prevádzkovate ľ prijal, alebo 
ktorú má prija ť, sa vykazuje v reálnej hodnote. Protihodnotou môže 
byť právo na:  
a) finančné aktíva, alebo  
b) nehmotné aktíva.  
16 Prevádzkovate ľ vykazuje finan čné aktíva, pokia ľ má bezpodmiene čné 
zmluvné právo na poberanie pe ňažných prostriedkov alebo iných fi ­
nančných aktív za služby spojené s výstavbou od zadávate ľa alebo na 
jeho príkaz; zadávate ľ má len malú (resp. nemá žiadnu) možnos ť 
vyhnúť sa plateniu, pretože dojednanie je oby čajne právne vymáha ­
teľné. Prevádzkovate ľ má bezpodmiene čné právo na poberanie pe ňaž­
ných prostriedkov, ak zadávate ľ zmluvne zaru čí prevádzkovate ľovi, že 
mu zaplatí a) stanovené alebo stanovite ľné čiastky alebo b) prípadný 
schodok medzi čiastkami prijatými od užívate ľov verejných služieb 
a stanovenými alebo stanovite ľnými čiastkami, a to aj v prípade, ak je 
platba podmienená tým, že prevádzkovate ľ zabezpečí, aby infraštruk ­
túra spĺňala požiadavky na stanovenú kvalitu alebo ú činnosť. 
17 Prevádzkovate ľ vykazuje nehmotné aktíva, pokia ľ získa právo 
(licenciu) ú čtovať poplatky užívate ľom verejných služieb. Právo 
účtovať poplatky užívate ľom verejných služieb nie je bezpodmie ­
nečným právom na poberanie pe ňažných prostriedkov, pretože sumy 
závisia od rozsahu, v akom užívatelia využívajú služby.  
18 Ak je prevádzkovate ľ platený za služby spojené s výstavbou čiastočne 
prostredníctvom finan čných aktív a čiastočne prostredníctvom 
nehmotných aktív, je nevyhnutné, aby sa ú čtovala oddelene každá 
zložka protihodnoty prevádzkovate ľa. Prijatá protihodnota alebo proti ­
hodnota, ktorá sa má prija ť, sa na za čiatku vykazuje za obe zložky 
v reálnej hodnote prijatej protihodnoty, alebo protihodnoty, ktorá sa 
má prijať. 
19 Povaha protihodnoty, ktorú zadávate ľ poskytne prevádzkovate ľovi, sa 
určí v zmysle zmluvných podmienok a prípadne pod ľa príslušných 
podmienok zmluvného práva, ak existuje.  ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 753
 
Prevádzkové služby  
20 Prevádzkovate ľ účtuje výnosy a náklady spojené s prevádzkovými 
službami v súlade so štandardom IAS 18.  
Zmluvné záväzky obnovi ť infraštruktúru na stanovenú úrove ň prevádz­
kovateľnosti  
21 Prevádzkovate ľ môže ma ť zmluvné záväzky, ktoré musí splni ť ako 
podmienku licencie a pod ľa ktorých a) musí udržiava ť infraštruktúru 
na stanovenej úrovni prevádzkovate ľnosti alebo b) musí obnovi ť 
infraštruktúru, aby dosiahla ur čený stav predtým, ako sa na konci 
dojednania o poskytovaní služieb odovzdá zadávate ľovi. Zmluvné 
povinnosti udržiava ť alebo obnovi ť infraštruktúru s výnimkou prvkov 
modernizácie (pozri odsek 14) sa vykazujú a oce ňujú v súlade so 
štandardom IAS 37, t.j. pod ľa najlepšieho odhadu výdavkov, ktoré 
by boli nevyhnutné na splnenie sú časného záväzku k dátumu súvahy.  
Náklady na úvery vzniknuté na strane prevádzkovate ľa 
22 V súlade so štandardom IAS 23 sa náklady na úvery, ktoré možno 
priradiť k takémuto dojednaniu, vykazujú ako výdavky za obdobie, 
počas ktorého vznikli s výnimkou, že prevádzkovate ľ má zmluvné 
právo pobera ť nehmotné aktíva (právo ú čtovať poplatky užívate ľom 
za verejné služby). V tomto prípade sa náklady na úvery, ktoré možno 
priradiť k dojednaniu, musia kapitalizova ť počas výstavbovej fázy 
dojednania v súlade s povoleným alternatívnym režimom pod ľa 
tohto štandardu.  
Finančné aktíva  
23 Štandardy IAS 32 a 37 a IFRS 7 sa vz ťahujú na finan čné aktíva 
vykazované pod ľa odsekov 16 a18.  
24 Čiastka splatná zadávate ľom alebo na jeho príkaz sa ú čtuje v súlade 
so štandardom IAS 39 ako:  
a) úver alebo poh ľadávka;  
b) finančné aktíva k dispozícii na predaj, alebo  
c) finančné aktíva v reálnej hodnote v podobe zisku alebo straty, 
pokiaľ to tak bolo klasifikované pri po čiatočnom vykazovaní 
a ak sú splnené podmienky na túto klasifikáciu.  
25 Ak sa čiastka splatná zadávate ľom alebo na jeho príkaz vykazuje ako 
úver alebo poh ľadávka, alebo ako finan čné aktíva k dispozícii na 
predaj, v zmysle štandardu IAS 39 sa požaduje, aby sa úrok vypo čí­
taný metódou efektívnej úrokovej sadzby vykázal v zisku alebo strate.  
Nehmotné aktíva  
26 Štandard IAS 38 sa uplat ňuje na nehmotné aktíva vykázané v súlade 
s odsekmi 17 a 18. V odsekoch 45 až 47 štandardu IAS 38 sú uvedené usmernenia, ako sa oce ňujú nehmotné aktíva získané 
výmenou za nepe ňažné aktíva alebo aktíva, alebo kombináciu pe ňaž­
ných a nepe ňažných aktív.
 ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 754
 
Prvky poskytnuté prevádzkovate ľovi zadávate ľom 
27 V súlade s odsekom 11 sa prvky infraštruktúry, ktoré zadávate ľ sprí­
stupnil prevádzkovate ľovi na účely plnenia dojednania o poskytovaní 
služieb, nevykazujú ako nehnute ľnosť, stroje alebo zariadenia 
prevádzkovate ľa. Zadávate ľ môže prevádzkovate ľovi poskytnú ť aj 
iné prvky, ktoré si prevádzkovate ľ môže ponecha ť alebo s nimi 
môže pod ľa želania obchodova ť. Ak takéto aktíva tvoria sú časť proti­
hodnoty, ktorú má splati ť zadávate ľ za služby, nepovažujú sa za 
vládne dotácie v zmysle štandardu IAS 20. Vykazujú sa ako aktíva prevádzkovate ľa, ocenené v reálnej hodnote pri za čiatočnom vykazo ­
vaní. Prevádzkovate ľ vykazuje pasíva v súvislosti s nesplnenými 
záväzkami, ktoré prijal výmenou za aktíva.
 
DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI  
28 Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu v ro čnom účtovnom 
období, ktoré za čína 1. januára 2008 alebo neskôr. Skoršie uplat ňo­
vanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu 
v období, ktoré za čalo pred 1. januárom 2008, musí o tejto skuto č­
nosti informova ť. 
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
29 Bez tohto, aby boli dotknuté ustanovenia v odseku 30, zmeny 
v účtovných zásadách sa vykazujú v súlade so štandardom IAS 8, t. 
j. spätne.  
30 Pokia ľ prevádzkovate ľ nemôže v prípade konkrétneho dojednania 
o poskytovaní služieb uplat ňovať túto interpretáciu spätne na za čiatku 
najstaršieho vykazovaného obdobia, potom:  
a) vykáže finan čné aktíva a nehmotné aktíva, ktoré existovali na 
začiatku najstaršieho vykazovaného obdobia;  
b) použije predchádzajúce ú čtovné hodnoty týchto finan čných aktív 
a nehmotných aktív (ktoré už boli predtým klasifikované) ako ich 
účtovné hodnoty k danému dátumu; a  
c) vykoná test na zníženie hodnoty v prípade finan čných aktív 
a nehmotných aktív vykázaných k danému dátumu. Pokia ľ to 
nie je možné, čiastky sa na zníženie hodnoty testujú na za čiatku 
bežného obdobia.  
Príloha A  
USMERNENIA PRE UPLAT ŇOVANIE  
Táto príloha tvorí neoddelite ľnú súčasť tejto interpretácie.  
Rozsah pôsobnosti (odsek 5)  
AG1 V odseku 5 tejto interpretácie sa upres ňuje, že infraštruktúra patrí do 
pôsobnosti tejto interpretácie, ak sú splnené tieto podmienky:  
a) zadávate ľ kontroluje alebo reguluje, aké služby musí prevádzko ­
vateľ poskytova ť prostredníctvom infraštruktúry, komu ich musí 
poskytova ť a za akú cenu; a  ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 755
 
b) zadávate ľ na konci obdobia platnosti dojednania kontroluje (z 
titulu vlastníctva, nároku na užívanie, alebo inými prostriedkami) 
všetky podstatné zvyšné podiely na infraštruktúre.  
AG2 Kontrola alebo regulácia uvedená v podmienke a) by sa mala usku ­
točniť prostredníctvom zmluvy alebo iným spôsobom (prostredníc ­
tvom regula čného orgánu) a zah ŕňa aj tie prípady, ke ď zadávate ľ 
kupuje všetky výstupy, alebo ak užívatelia kupujú všetky výstupy 
alebo ich časť. Pri uplat ňovaní tejto podmienky sa zadávate ľ 
a všetky súvisiace strany posudzujú spolo čne. Ak je zadávate ľom 
subjekt verejného sektora, verejný sektor ako celok spolu s prípadným regula čným orgánom konajúcim vo verejnom záujme 
sa posudzujú na ú čely tejto interpretácie ako strany spojené so zadá ­
vateľom.
 
AG3 Na ú čely splnenia podmienky a) nie je potrebné, aby mal zadávate ľ 
úplnú kontrolu nad cenou: sta čí, ak je cena regulovaná zadávate ľom, 
zmluvou alebo regula čným orgánom, napr. prostredníctvom limitujú ­
ceho mechanizmu. Podmienka sa však uplat ňuje na podstatné časti 
dojednania. Nepodstatné prvky dojednania ako horná hranica, ktorá sa 
uplatňuje iba v ojedinelých prípadoch, sa neberú do úvahy. Naopak, 
ak sa napr. v zmluve ponecháva na prevádzkovate ľa, aby slobodne 
stanovil ceny, avšak každý nadmerný zisk sa musí vráti ť zadávate ľovi, 
výnos prevádzkovate ľa je ohrani čený a podmienka cenovej kontroly 
je splnená.  
AG4 Na ú čely splnenia podmienky b) by kontrola zadávate ľa nad všetkými 
podstatnými zvyšnými podielmi mala obmedzi ť praktickú schopnos ť 
prevádzkovate ľa predať alebo založi ť infraštruktúru a zabezpe čiť 
zadávateľovi trvalé právo na užívanie po čas celého obdobia trvania 
dojednania. Zvyšný podiel na infraštruktúre je odhadovaná bežná 
hodnota infraštruktúry vo veku a stave, aký sa o čakáva na konci 
platnosti dojednania.  
AG5 Kontrola by sa mala odlišova ť od riadenia. Ak si zadávate ľ ponechá 
stupeň kontroly opísaný v odseku 5 písm. a), ako aj všetky podstatné 
zvyšné podiely na infraštruktúre, prevádzkovate ľ infraštruktúru iba 
riadi v mene zadávate ľa, aj keď v mnohých prípadoch môže ma ť 
značnú voľnosť pri riadení.  
AG6 Podmienky a) a b) spolo čne určujú, kedy je infraštruktúra vrátane 
prípadných nahradení (pozri odsek 21) kontrolovaná zadávate ľom 
počas celej ekonomickej životnosti. Napríklad, ak prevádzkovate ľ 
musí nahradi ť časť nejakého prvku infraštruktúry po čas obdobia 
trvania dojednania (napr. vrchnú vrstvu vozovky alebo strechu 
budovy), tento prvok infraštruktúry sa berie do úvahy ako celok. Podmienka b) je splnená pre celú infraštruktúru vrátane časti, ktorá 
sa nahradila, ak zadávate ľ kontroluje všetky podstatné zvyšné podiely 
na konečnej náhrade tejto časti.
 
AG7 Niekedy je používanie infraštruktúry čiastočne regulované spôsobom 
opísaným v odseku 5 písm. a) a čiastočne nie je regulované. Dojed ­
nania však môžu ma ť rôzne podoby:  ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 756
 
a) Každá infraštruktúra, ktorá je fyzicky oddelite ľná a schopná samo ­
statnej prevádzky a sp ĺňa definíciu pe ňazotvornej jednotky 
v zmysle štandardu IAS 36, sa analyzuje oddelene, pokia ľ je 
úplne využívaná na neregulované ú čely. Napríklad sa to môže 
uplatňovať na súkromné krídlo nemocnice, pri čom zvyšnú časť 
nemocnice využíva zadávate ľ na ošetrovanie pacientov z radov 
verejnosti.  
b) Pokiaľ čisto vedľajšie činnosti (ako nemocni čné predajne) nie sú 
regulované, kontrolné testovanie sa uplat ňuje, akoby tieto služby 
neexistovali, pretože v prípadoch, ak zadávate ľ kontroluje služby 
spôsobom opísaným v odseku 5, existencia ved ľajších činností 
neznižuje kontrolu zadávate ľa nad infraštruktúrou.  
AG8 Prevádzkovate ľ môže ma ť právo používa ť oddeliteľnú infraštruktúru 
opísanú v odseku AG7 písm. a) alebo zariadenia používané na posky ­
tovanie ved ľajších neregulovaných služieb opísané v odseku AG7 
písm. b). V oboch prípadoch môže v podstate existova ť lízing 
medzi zadávate ľom a prevádzkovate ľom. V tomto prípade sa musí 
zvoliť účtovný postup v zmysle štandardu IAS 17.  ▼M9 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 757
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 13  
Vernostné programy pre zákazníkov  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 18  Výnosy  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok  
SÚVISLOSTI  
1 Ú čtovné jednotky využívajú vernostné programy pre zákazníkov, aby 
motivovali svojich zákazníkov kupova ť ich tovar alebo služby. Ak si 
zákazník kúpi tovar alebo služby, ú čtovná jednotka mu poskytne 
prísľub odmeny ( často ozna čovaný ako „body“ alebo „vernostné 
body“). Zákazník môže využi ť tieto body na získanie ur čitej odmeny, 
napr. tovaru alebo služby zdarma alebo so z ľavou.  
2 Tieto programy fungujú rôznymi spôsobmi. Od zákazníkov sa môže 
vyžadova ť, aby nazbierali ur čitý minimálny po čet alebo stanovenú 
hodnotu vernostných bodov predtým, ako budú môc ť tieto body 
vymeniť. Vernostné body sa môžu udeli ť na individuálny nákup 
alebo hromadný nákupi, alebo za nepretržitú vernos ť zákazníka 
počas určitého obdobia. Ú čtovná jednotka môže prevádzkova ť 
vernostný program pre zákazníkov samostatne alebo sa môže podie ľať 
na programe, ktorý prevádzkuje tretia strana. Ponúkanými odmenami môžu by ť tovar alebo služby poskytované samotnou ú čtovnou 
jednotkou a/alebo práva na získanie tovarov alebo služieb od tretej 
strany.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3 Táto interpretácia sa vz ťahuje na prís ľuby odmeny za vernos ť, ktoré:  
a) účtovná jednotka poskytuje svojim zákazníkom ako sú časť pred­
ajnej transakcie, t. j. predaj tovarov, poskytovanie služieb alebo 
využívanie majetku ú čtovnej jednotky zákazníkom; a  
b) po splnení akýchko ľvek kvalifika čných podmienok môžy by ť 
zákazníkmi v budúcnosti vymenené za tovar alebo služby zdarma alebo so z ľavou.
 
Táto interpretácia sa zaoberá ú čtovaním vykonávaným ú čtovnou 
jednotkou, ktorá poskytuje prís ľub odmeny svojim zákazníkom.  
RIEŠENÉ PROBLÉMY  
4 Problémy riešené v tejto interpretácii sú tieto:  
a) či má byť záväzok subjektu poskytova ť tovar alebo služby zdarma, 
alebo so z ľavou („odmeny“) v budúcnosti vykázaný a ur čený: 
(i) priradením nejakej získanej alebo získate ľnej protihodnoty 
z predajnej transakcie k prís ľubom odmeny a odložením vyká ­
zania výnosov (s použitím odseku 13 IAS 18); alebo  
(ii) vytvorením rezervy vo výške odhadnutých budúcich nákladov 
na vykonanie odmien (s použitím odseku 19 IAS 18); a  
b) ak je protihodnota priradená k vernostným bodom:  
(i) aké množstvo by k nim malo by ť priradené;  ▼M3 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 758
 
(ii) kedy sa majú vykáza ť výnosy; a  
(iii) ak odmeny poskytuje tretia strana, ako sa majú výnosy ur čiť. 
KONSENZUS  
5 Ú čtovná jednotka uplatní odsek 13 IAS 18 a ú čtuje prísľuby odmeny 
ako samostatne identifikovate ľný prvok predajnej transakcie (predaj ­
ných transakcií), pri ktorých (ktorej) sú poskytované („po čiatočný 
predaj“). Reálna hodnota získanej alebo získate ľnej protihodnoty 
vzhľadom na po čiatočný predaj sa priradená medzi medzi prís ľuby 
odmeny a ostatné sú časti predaja.  
6 Protihodnota priradená k prís ľubom odmeny sa ur čuje s odkazom na 
ich reálnu hodnotu, napr. hodnota, za ktorú by bolo možné prís ľub 
odmeny preda ť samostatne.  
7 Ak ú čtovná jednotka sama poskytuje odmeny, vykáže protihodnotu 
priradenú k prís ľubom odmeny ako výnos potom, ke ď sa vernostné 
body uhradia a ú čtovná jednotka tak splní svoj záväzok na poskyt ­
nutie odmeny. Množstvo ur čených výnosov sa zakladá na po čte 
vernostných bodov, ktoré boli vymenené za odmeny, vo vz ťahu 
k celkovému po čtu vernostných bodov, o ktorých sa o čakáva, že 
budú vymenené.  
8 Ak odmeny poskytuje tretia strana, ú čtovná jednotka posúdi, či 
získava protihodnotu priradenú v prís ľuboch odmeny na svoj vlastný 
účet (t.j. účtovná jednotka je v danej transakcii príkazcom) alebo pre 
tretiu stranu (t.j. ú čtovná jednotka je sprostredkovate ľom pre tretiu 
stranu).  
a) Ak účtovná jednotka získava protihodnotu v mene tretej strany, je 
povinná:  
(i) určiť svoj výnos ako čistú sumu získanú na vlastný ú čet, napr. 
rozdiel medzi protihodnotou priradenou k prís ľubom odmeny 
a sumou, ktorú treba zaplati ť tretej strane za dodanie odmien; 
a 
(ii) vykáza ť túto čistú sumu ako výnos, ke ď tretej strane vznikne 
povinnosť dodať odmeny a stane sa oprávnenou na zisk proti ­
hodnoty z takéhoto konania. Tieto udalosti sa môžu vyskytnú ť 
okamžite po udelení prís ľubu odmeny. Ak si však zákazník 
môže vybra ť, či bude požadova ť odmenu od ú čtovnej jednotky 
alebo od tretej strany, môžu tieto udalosti nasta ť len vtedy, 
keď bude zákazník požadova ť odmenu od tretej strany.  
b) Ak účtovná jednotka získava protihodnotu na svoj vlastný ú čet, 
určí svoje výnosy ako hrubú protihodnotu priradenú k prís ľubom 
odmeny a vykáže výnos potom, ako splní svoje záväzky týkajúce 
sa odmien.  
9 Ak sa kedyko ľvek očakáva, že nevyhnutné náklady na splnenie 
záväzkov poskytnú ť odmeny prevýšia získanú a získate ľnú protihod ­
notu (t.j. protihodnota priradená k prís ľubom odmeny v čase počia­
točného predaja, ktorá doteraz ešte nebola vykázaná ako výnos, plus 
ďalšie protihodnoty, ktoré je potrebné poskytnú ť, keď si zákazník 
uplatní prís ľub protihodnoty), ú čtovná jednotka má nevýhodné 
zmluvy. Na tieto dodato čné náklady je potrebné vykáza ť záväzok 
podľa IAS 37. Potreba vykáza ť takýto záväzok môže vzniknú ť, ak 
sa zvýšia o čakávané náklady pre dodávanie odmien, napr. ak ú čtovná 
jednotka prepracuje svoje o čakávania o po čte vernostných bodov, 
ktoré budú uplatnené.  ▼M3 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 759
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
10 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia za čína­
júce sa 1. júla 2008 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povolené. 
Ak účtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie za čínajúce 
pred 1. júlom 2008, je povinná túto skuto čnosť zverejniť. 
11 Zmeny v ú čtovných zásadách sa zaú čtujú v súlade s požiadavkami 
IAS 8.  
Príloha  
Usmernenie na uplat ňovanie  
Táto príloha je integrálnou sú časťou interpretácie.  
Oceňovanie reálnej hodnoty prís ľubov odmeny  
AG1 V odseku 6 konsenzu sa vyžaduje, aby bola protihodnota priradená 
k prísľubom odmeny oce ňovaná s odkazom na ich reálnu hodnotu, 
napr. suma, za ktorú je možné vernostné body preda ť samostatne. Ak 
sa reálna hodnota nedá ur čiť priamo, musí by ť odhadnutá.  
AG2 Ú čtovná jednotka môže odhadnú ť reálnu hodnotu prís ľubu odmeny 
s odkazom na reálnu hodnotu odmien, za ktoré by ich bolo možné 
vymeniť. Reálna hodnota týchto odmien by sa znížila, aby sa zoh ľad­
nili tieto skuto čnosti:  
(a) reálna hodnota odmien, ktoré by boli ponúknuté zákazníkom, 
ktorí nezískali vernostné body z po čiatočného predaja; a  
(b) pomerná časť prísľubov odmeny, pri ktorých sa neo čakáva, že 
zákazníci ich uplatnia.  
Ak si zákazníci môžu zvoli ť z rôznych odmien, reálna hodnota 
prísľubov odmien bude odráža ť reálne hodnoty celej škály dostupných 
odmien, vážených propor čne k frekvencii, s ktorou sa o čakáva výber 
každej odmeny.  
AG3 Za ur čitých okolností môžu by ť dostupné iné techniky odhadovania. 
Napríklad, ak bude odmeny poskytova ť tretia strana a ú čtovná 
jednotka jej platí za každý vernostný bod, ktorý poskytne, môže odhadnúť reálnu hodnotu vernostných bodov sumou, ktorú platí tretej 
strane, s pridaním primeranej ziskovej marže. Pri výbere a uplat ňovaní 
techniky odhadu, ktorá sp ĺňa požiadavky odseku 6 konsenzu a je 
najvhodnejšia v daných okolnostiach, je potrebný posudok.
 ▼M3 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 760
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 14  
IAS 19 – Obmedzenie hornej hranice hodnoty majetku z definovaných 
požitkov, požiadavky minimálneho financovania a vz ťahy medzi nimi  
ODKAZY  
— IAS 1  Prezentácia ú čtovných závierok  
— IAS 8  Účtovné zásady, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 19  Zamestnanecké požitky  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok  
SÚVISLOSTI  
1 Odsek 58 IAS 19 obmedzuje ocenenie hornej hranice majetku 
z definovaných požitkov na „sú časnú hodnotu ekonomických 
požitkov, dostupných vo forme vrátenia prostriedkov z programu 
alebo znížení budúcich príspevkov do programu“ plus nevykázané 
zisky a straty. Vznikli otázky o tom, či by sa vrátenie príspevkov 
alebo zníženia budúcich príspevkov mali považova ť za dostupné, 
najmä ke ď existujú minimálne požiadavky na financovanie.  
2 Požiadavka na minimálne financovanie existuje v mnohých krajinách 
na zlepšenie zabezpe čenia nárokov členov programov zamestnanec ­
kých požitkov na požitky po skon čení pracovného pomeru. Takéto 
požiadavky zvy čajne určujú minimálnu sumu alebo úrove ň príspevkov 
do programu za ur čité obdobie. Preto požiadavka na minimálne finan ­
covanie môže obmedzova ť schopnos ť účtovnej jednotky zníži ť 
budúce príspevky.  
3 Ďalej môže obmedzenie oce ňovania majetku z definovaných požitkov 
spôsobiť, že požiadavka minimálneho financovania bude nevýhodná. 
Za bežných okolností by požiadavka na platenie príspevkov do programu nemala ovplyvni ť oceňovanie majetku alebo záväzkov 
z definovaných požitkov. Je to spôsobené tým, že už raz zaplatené 
príspevky sa stanú majetkom programu, takže dodato čný čistý 
záväzok nevznikne. Aj napriek tomu môže požiadavka minimálneho financovania spôsobi ť vznik záväzku, ak jednotka požadované 
príspevky nebudú dostupné potom, ke ď už boli zaplatené.
 
▼M27  
3A Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy (IASB) v novembri 2009 
zmenila a doplnila interpretáciu IFRIC 14 s cie ľom odstráni ť 
nechcený dôsledok vyplývajúci zo spôsobu ú čtovania preddavkov 
na budúce príspevky za ur čitých okolností, ke ď existuje požiadavka 
minimálneho financovania.  
▼M4 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
4 Táto interpretácia sa vz ťahuje na všetky definované požitky po skon ­ 
čení zamestnania a ostatné dlhodobé definované požitky zamest ­
nancov.  
5 Na ú čely tejto interpretácie sú požiadavky minimálneho financovania 
všetky požiadavky na financovanie po skon čení zamestnania alebo 
iných programov dlhodobých definovaných požitkov.  ▼M4 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 761
 
RIEŠENÉ PROBLÉMY  
6 Problémy riešené v tejto interpretácii sú tieto:  
a) kedy by sa mali refundácie alebo zníženia budúcich príspevkov 
považova ť za možné pod ľa odseku 58 IAS 19,  
b) ako môžu požiadavky minimálneho financovania ovplyvni ť 
možnosť znížiť budúce príspevky,  
c) kedy požiadavka minimálneho financovania môže spôsobi ť vznik 
záväzku.  
KONSENZUS  
Možnosť refundácie alebo zníženia budúcich príspevkov  
7 Ú čtovná jednotka ur čí možnos ť refundácie alebo zníženia budúcich 
príspevkov pod ľa podmienok programu a iných zákonných požiada ­
viek v jurisdikcii, ktorej podlieha program.  
8 Ekonomický požitok vo forme refundácie alebo zníženia budúcich 
príspevkov je dostupný, ak ho ú čtovná jednotka môže realizova ť 
v niektorom bode po čas trvania programu, alebo ak sú stanovené 
záväzky programu vyrovnané. Konkrétne, takýto ekonomický požitok 
sa považuje dostupný aj v prípade, že nie je realizovate ľný okamžite 
ku dňu zostavenia súvahy.  
9 Na dostupný ekonomický požitok nemá vplyv to, ako ú čtovná 
jednotka zamýš ľa využiť prebytok. Ú čtovná jednotka ur čí maximálny 
ekonomický požitok, ktorý je dostupný z refundácií, zo znížení budú ­
cich príspevkov alebo z ich oboch. Ú čtovná jednotka nevykazuje 
ekonomické požitky z kombinácie refundácií a zo znížení budúcich 
platieb, založených na predpokladoch, ktoré sa vzájomne vylu čujú. 
10 Pod ľa IAS 1 je ú čtovná jednotka povinná zverejni ť informácie 
o kľúčových zdrojoch odhadov neistých udalostí ku d ňu zostavenia 
súvahy, v ktorých je zna čné riziko, že spôsobia významné úpravy 
účtovnej hodnoty  ►M5 čistého majetku alebo záväzku vykázaného 
vo výkaze o finan čnej situácii ◄. Môže to obsahova ť zverejnenie 
akýchkoľvek obmedzení aktuálnej realizovate ľnosti prebytku alebo 
zverejnenie základných zásad, ktoré sa používajú na ur čenie dostup ­
ného ekonomického požitku.  
Ekonomický požitok, dostupný ako refundácia  
Právo na refundáciu  
11 Refundácia je ú čtovnej jednotke dostupná len vtedy, ak ú čtovná 
jednotka má bezpodmiene čné právo na refundáciu:  
a) počas trvania programu, bez predpokladu, že záväzky programu 
musia by ť vyrovnané, aby bolo možné získa ť refundáciu (napr. 
v niektorých jurisdikciách môžu ú čtovné jednotky ma ť právo na 
refundáciu po čas trvania programu bez oh ľadu na to, či sú záväzky 
z programu vyrovnané); alebo  
b) v prípade postupného vyrovnávania záväzkov programu, tak ako 
plán postupne opúš ťajú všetci jeho členovia; alebo  ▼M4 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 762
 
c) v prípade jednorazového úplného vyrovnania záväzkov programu 
(t. j. skon čenie programu).  
Bezpodmiene čné právo na refundáciu môže existova ť bez ohľadu na 
úroveň financovania programu ku d ňu zostavenia súvahy.  
12 Ak je právo ú čtovnej jednotky na refundáciu podmienené tým, či 
v budúcnosti nastane jedna alebo viac neistých udalostí, ktoré nie 
sú úplne pod jej kontrolou, ú čtovná jednotka nemá bezpodmiene čné 
právo a nevykáže majetok.  
13 Ú čtovná jednotka ku d ňu zostavenia súvahy ocení ekonomický 
požitok dostupný v podobe refundácie ako sumu prebytku (t. j. reálnu hodnotu majetku programu zníženú o sú časnú hodnotu definovaného 
záväzku z požitkov), na ktorý má ú čtovná jednotka právo ako na 
refundáciu, bez akýchko ľvek pridružených nákladov. Napríklad, ak 
by bola refundácia predmetom inej dane ako dane z príjmu, ú čtovná 
jednotka musí vykáza ť sumu refundácie po odpo čítaní dane.
 
14 Pri oce ňovaní sumy dostupnej refundácie po ukon čení programu 
(odsek 11 písm. c)) ú čtovná jednotka zahrnie náklady do programu 
vyrovnania záväzkov programu a uskuto čnenia refundácie. Napríklad 
účtovná jednotka odpo číta odmeny za odborné služby, ak sú platené 
z programu a nie ú čtovnou jednotkou, a náklady na každé poistenie, 
ktoré sa môže vyžadova ť na zabezpe čenie záväzku po skon čení. 
15 Ak je suma refundácie ur čená ako celý prebytok alebo časť prebytku, 
nie ako pevná suma, ú čtovná jednotka nesmie robi ť žiadne zmeny 
časovej hodnoty pe ňazí, aj ke ď je refundácia realizovate ľná až 
v budúcnosti.  
Ekonomický požitok dostupný ako zníženie príspevkov  
▼M27  
16 Ak v prípade príspevkov týkajúcich sa budúcej služby neexistuje 
požiadavka minimálneho financovania, ekonomickým požitkom 
dostupným ako zníženie budúcich príspevkov je:  
(a) [vypúš ťa sa]  
(b) náklady ú čtovnej jednotky na budúcu službu za každé obdobie 
počas očakávanej d ĺžky trvania programu alebo, ak je kratšia, 
očakávanej existencie ú čtovnej jednotky. Do nákladov ú čtovnej 
jednotky na budúcu službu sa nezah ŕňajú sumy, ktoré budú znáša ť 
zamestnanci.  
17 Ú čtovná jednotka ur čí náklady na budúcu službu pomocou predpo ­
kladov, ktoré zodpovedajú tým, ktoré sa použili na ur čenie povinností 
z definovaných požitkov, a situácii, ktorá existuje ku koncu obdobia 
vykazovania, ako sa ur čuje v IAS 19. Preto ú čtovná jednotka nepred ­
pokladá zmeny v požitkoch, ktoré sa majú v budúcnosti zabezpe čiť 
z programu, kým sa tento program nezmení a nedoplní, pri čom pred­
pokladá nezmenený budúci stav zamestnancov okrem prípadu, ke ď sa 
účtovná jednotka preukázate ľne zaviaže ku koncu obdobia vykazo ­
vania znižova ť počty zamestnancov, na ktorých sa tento program 
vzťahuje. Ak sa k tomu zaviaže, tak predpoklad o budúcom stave 
zamestnancov musí zah ŕňať toto zníženie.  ▼M4 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 763
Vplyv požiadavky minimálneho financovania na ekonomický 
požitok dostupný ako zníženie budúcich príspevkov  
18 Ú čtovná jednotka analyzuje všetky požiadavky minimálneho financo ­
vania k danému d ňu v rámci príspevkov, ktoré sú potrebné na 
pokrytie a) existujúceho deficitu za minulé služby na základe mini ­
málneho financovania a b) budúcej služby.  
▼M4 
19 Príspevky na pokrytie existujúceho schodku na základe minimálneho 
financovania s oh ľadom na už prijaté služby neovplyv ňujú príspevky 
na budúce služby. Ich následkom môže vzniknú ť záväzok pod ľa 
odsekov 23 – 26.  
▼M27  
20 Ak pre príspevky týkajúce sa budúcej služby existuje požiadavka 
minimálneho financovania, ekonomickým požitkom dostupným ako zníženie budúcich príspevkov je sú čet:
 
(a) všetkých súm, ktorými sa znižujú budúce príspevky v rámci 
požiadavky minimálneho financovania pre budúcu službu, pretože účtovná jednotka zaplatila preddavok (t. j. uhradila sumu predtým, 
ako sa to od nej požadovalo) a
 
(b) odhadovaných nákladov na budúcu službu v každom období 
v súlade s odsekmi 16 a 17, mínus odhadované príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania, ktoré by sa poža ­
dovali na budúcu službu v týchto obdobiach, ak by nedošlo 
k preddavkom opísaným v písm. a).
 
21 Ú čtovná jednotka odhadne budúce príspevky v rámci požiadavky 
minimálneho financovania na budúcu službu, pri čom zohľadní vplyv 
akéhokoľvek jestvujúceho prebytku ur čeného na základe minimálneho 
financovania, ale nezahrnie preddavok opísaný v odseku 20 písm. a). 
Účtovná jednotka použije predpoklady zodpovedajúce základu mini ­
málneho financovania a, v prípade faktorov nešpecifikovaných 
v tomto základe, predpoklady zodpovedajúce predpokladom, ktoré 
sa použili na ur čenie povinností z definovaných požitkov, a situácii, 
ktorá existuje ku koncu obdobia vykazovania, ako sa ur čuje v IAS 19. 
Odhad zah ŕňa všetky zmeny o čakávané v dôsledku toho, že ú čtovná 
jednotka platí minimálne príspevky, ke ď sú splatné. Odhad však neob ­
sahuje vplyv o čakávaných zmien v podmienkach základu minimál ­
neho financovania, ktoré nie sú v podstate prijaté alebo zmluvne dohodnuté ku koncu obdobia vykazovania.
 
22 Ke ď účtovná jednotka ur čí sumu opísanú v odseku 20 písm. b), ak 
budúce príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania na budúcu službu presiahnu v ktoromko ľvek období náklady na budúcu 
službu pod ľa IAS 19, tento prebytok znižuje sumu ekonomického 
požitku dostupného ako zníženie budúcich príspevkov. Suma opísaná 
v odseku 20 písm. b) však nikdy nemôže by ť nižšia ako nula.
 
▼M4 
Kedy môže požiadavka minimálneho financovania spôsobi ť vznik 
záväzku  
23 Ak má ú čtovná jednotka povinnos ť podľa požiadavky minimálneho 
financovania plati ť príspevky na pokrytie existujúceho schodku na 
základe minimálneho financovania s oh ľadom na už prijaté služby, 
účtovná jednotka ur čí, či splatné príspevky budú dostupné ako refun ­
dácia alebo zníženie budúcich platieb potom, ke ď sa zaplatia do 
programu.  ▼M27  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 764
 
24 V rozsahu, že splatné príspevky nebudú dostupné potom, ke ď sa 
zaplatia do programu, ú čtovná jednotka vykáže záväzok v čase vzniku 
povinnosti. Záväzkom sa zníži majetok z definovaných požitkov alebo zvýši záväzok z definovaných požitkov, takže po uhradení príspevkov sa neočakáva vznik zisku alebo straty, ako výsledok uplatnenia 
odseku 58 IAS 19.
 
25 Ú čtovná jednotka uplatní odsek 58 A IAS 19 pred ur čením záväzku 
podľa odseku 24.  
26 Záväzok s oh ľadom na požiadavku minimálneho financovania a každé 
následné prece ňovanie tohto záväzku sa vykazuje okamžite v súlade 
s prijatou zásadou ú čtovnej jednotky pre vykazovanie vplyvu obme ­
dzenia v odseku 58 v IAS 19 na oce ňovanie majetku z definovaného 
požitku. Konkrétne:  
a) účtovná jednotka, ktorá vplyv obmedzenia uvedeného v odseku 58 
vykazuje v zisku alebo v strate, pod ľa odseku 61 písm. g) IAS 19, 
vykáže zmenu okamžite v zisku alebo v strate.  
b) účtovná jednotka, ktorá vplyv obmedzenia uvedeného v odseku 58 
vykazuje v  ►M5 ostatných sú častiach komplexného 
výsledku ◄, podľa odseku 93C IAS 19, vykáže zmenu okamžite 
vo výkaze vykázaných výnosov a nákladov.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
27 Jednotka uplatní túto interpretáciu na ro čné obdobia za čínajúce sa 
1. januára 2008 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie sa povo ľuje. 
▼M5 
27A IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu 
používanú v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 26. Účtovná jednotka uplatní tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, 
ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.
 
▼M27  
27B Preddavkami v rámci požiadavky minimálneho financovania  sa vložil 
odsek 3A a zmenili a doplnili odseky 16 až 18 a 20 až 22. Ú čtovná 
jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povo ­
lené. Ak ú čtovná jednotka uplat ňuje tieto zmeny a doplnenia na 
skoršie obdobie, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M4 
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
28 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu od za čiatku prvého 
obdobia uvedeného v prvej ú čtovnej závierke, na ktorú sa interpre ­
tácia vzťahuje. Účtovná jednotka vykáže po čiatočnú úpravu spôso ­
benú uplatnením tejto interpretácie v nerozdelených ziskoch na začiatku uvedeného prvého obdobia.
 
▼M27  
29 Ú čtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia v odsekoch 3A, 16 až 18 
a 20 až 22 od za čiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia vykáza ­
ného v prvej ú čtovnej závierke, v ktorej ú čtovná jednotka uplatní túto 
interpretáciu. Ak ú čtovná jednotka predtým uplat ňovala túto interpre ­
táciu prv, než uplatnila zmeny a doplnenia, vykáže úpravu vyplýva ­
júcu z uplatnenia zmien a doplnení v nerozdelených ziskoch na 
začiatku najskoršieho vykázaného porovnávacieho obdobia.  ▼M4 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 765
 
Interpretácia IFRIC 15  
Dohody o výstavbe nehnute ľností  
ODKAZY  
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 11  Zmluvy o zhotovení  
— IAS 18  Výnosy  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
— IFRIC 12  Zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb  
— IFRIC 13  Vernostné programy pre zákazníkov  
VÝCHODISKÁ  
1 V odvetví nehnute ľností môžu ú čtovné jednotky, ktoré priamo alebo 
nepriamo prostredníctvom subdodávate ľov uskuto čňujú výstavbu 
nehnuteľností, uzatvára ť dohody s jedným alebo viacerými kupujú ­
cimi pred dokon čením výstavby. Takéto dohody majú rozli čné formy.  
2 Napríklad ú čtovné jednotky, ktoré uskuto čňujú výstavbu obytnej 
nehnuteľnosti, môžu za čať ponúkať na trhu individuálne obytné 
jednotky (byty alebo domy) „mimo plánu“, t.j. kým výstavba stále 
prebieha, alebo dokonca pred jej za čatím. Každý kupujúci uzatvára 
s účtovnou jednotkou dohodu o nadobudnutí konkrétnej obytnej 
jednotky, ke ď táto obytná jednotka bude pripravená na obývanie. 
Kupujúci zvy čajne zaplatí ú čtovnej jednotke zálohu, ktorá je návratná 
iba vtedy, ke ď táto jednotka nie je schopná doda ť dokončenú obytnú 
jednotku v súlade so zmluvnými podmienkami. Zostatok nákupnej ceny sa ú čtovnej jednotke spravidla uhradí iba na základe dokon čenia 
predmetu zmluvy, ke ď kupujúci nadobudne vlastníctvo danej obytnej 
jednotky.
 
3 Ú čtovné jednotky, ktoré uskuto čňujú výstavbu obchodných alebo 
priemyselných nehnute ľností, môžu uzatvára ť dohody s jediným 
kupujúcim. Od kupujúceho sa môže vyžadova ť povinnos ť uskutoč­ 
ňovať postupné platby po čas obdobia medzi dátumom pôvodnej 
dohody a dátumom dokon čenia predmetu zmluvy. Výstavba sa 
môže uskuto čňovať na pozemku, ktorý pred za čatím výstavby pred ­
ávajúci vlastní alebo má v prenájme.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
4 Táto interpretácia sa uplat ňuje na účtovanie výnosov a súvisiacich 
nákladov ú čtovnými jednotkami, ktoré uskuto čňujú výstavbu nehnu ­
teľností priamo alebo prostredníctvom subdodávate ľov. 
5 Dohody, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie, sú 
dohody o výstavbe nehnute ľností. Popri výstavbe nehnute ľností 
môžu takéto dohody zah ŕňať aj dodanie iných tovarov alebo služieb.  
RIEŠENÉ PROBLÉMY  
6 V tejto interpretácii sa riešia dva problémy:  
a) Patrí dohoda do rozsahu pôsobnosti IAS 11 alebo IAS 18?  
b) Kedy by sa mal výnos z výstavby nehnute ľnosti vykáza ť? ▼M13  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 766
 
KONSENZUS  
7 V ďalej uvedenej diskusii sa predpokladá, že ú čtovná jednotka 
predtým analyzovala dohodu o výstavbe nehnute ľnosti a všetky súvi ­
siace dohody a dospela k záveru, že si neponechá pokra čujúcu mana ­ 
žérsku zainteresovanos ť v takej miere, ktorá sa zvy čajne spája 
s vlastníctvom, ani ú činnú kontrolu nad postavenou nehnute ľnosťou 
v takom rozsahu, ktorý by znemož ňoval vykáza ť časť plnenia alebo 
celé plnenie ako výnos. Ak je znemožnené vykazova ť nejakú časť 
plnenia ako výnos, ďalej uvedená diskusia sa uplat ňuje iba na tú časť 
dohody, pri ktorej bude vykázaný výnos.  
8 V rámci jednej dohody môže ú čtovná jednotka popri výstavbe nehnu ­
teľnosti zmluvne dohodnú ť dodanie dodato čných tovarov alebo 
služieb (napríklad predaj pozemkov alebo poskytnutie služieb spravo ­
vania nehnute ľností). V súlade s odsekom 13 IAS 18 môže by ť 
potrebné rozdeli ť takúto dohodu na samostatne identifikovate ľné 
komponenty, z ktorých jeden bude komponent dohody o výstavbe 
nehnuteľnosti. Reálna hodnota celkového prijatého plnenia alebo 
pohľadávky z dohody sa alokuje ku každému komponentu. Ak sa 
identifikujú samostatné komponenty, ú čtovná jednotka na komponent 
dohody o výstavbe nehnute ľnosti uplatní odseky 10 až 12 tejto inter ­
pretácie s cie ľom určiť, či tento komponent patrí do rozsahu pôsob ­
nosti IAS 11 alebo IAS 18. Kritériá IAS 11 vz ťahujúce sa na segmen ­
táciu sa potom uplat ňujú na akýko ľvek komponent danej dohody, 
o ktorom sa ur čilo, že je zmluvou o zhotovení.  
9 Ďalej uvedená diskusia sa vz ťahuje na dohodu o výstavbe nehnute ľ­
nosti, ale uplat ňuje sa aj na komponent dohodu o výstavbe nehnute ľ­
nosti identifikovaný v rámci zmluvy, ktorá obsahuje iné komponenty.  
Určovanie, či dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 11 alebo 
IAS 18  
10 Ur čovanie, či dohoda o výstavbe nehnute ľnosti patrí do rozsahu 
pôsobnosti IAS 11 alebo IAS 18, závisí od podmienok dohody a od všetkých súvisiacich skuto čností a okolností. Takéto ur čovanie si 
vyžaduje úsudok s oh ľadom na každú dohodu.
 
11 IAS 11 sa uplat ňuje, ak dohoda zodpovedá definícii zmluvy 
o zhotovení ustanovenej v odseku 3 IAS 11: „zmluva osobitne dohod ­
nutá na zhotovenie aktíva alebo kombinácie hmotných aktív …“. Dohoda o výstavbe nehnute ľnosti zodpovedá definícii zmluvy 
o zhotovení, ak kupujúci dokáže vymedzi ť hlavné konštruk čné 
prvky architektonicko-stavebného riešenia nehnute ľnosti predtým, 
ako sa za čne výstavba a/alebo vymedzi ť hlavné konštruk čné zmeny, 
keď už výstavba prebieha (bez oh ľadu na to, či túto možnos ť využije, 
alebo nie). Ak sa uplat ňuje IAS 11, zmluva o zhotovení zah ŕňa aj 
všetky zmluvy o poskytovaní služieb alebo ich komponenty, ktoré sa priamo vz ťahujú na výstavbu nehnute ľnosti v súlade s odsekom 5 
písm. a) IAS 11 a s odsekom 4 IAS 18.
 
12 Naproti tomu dohoda o výstavbe nehnute ľnosti, pod ľa ktorej kupujúci 
majú iba obmedzenú možnos ť ovplyvni ť architektonicko-stavebné 
riešenie danej nehnute ľnosti, ako napríklad vybra ť 
architektonicko-stavebné riešenie z rozsahu možností vymedzených účtovnou jednotkou alebo vymedzi ť iba menšie odchýlky od základ ­
ného architektonicko-stavebného riešenia, je dohodou o predaji tovaru 
patriacou do rozsahu pôsobnosti IAS 18.
 
Účtovanie výnosov z výstavby nehnute ľností  
Daná dohoda je zmluvou o zhotovení  
13 Ak daná dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti IAS 11 a jej výsledok je 
možné spo ľahlivo odhadnú ť, účtovná jednotka vykazuje výnosy pod ľa 
stupňa dokončenia zmluvnej činnosti v súlade s IAS 11.  ▼M13  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 767
 
14 Daná dohoda nemusí zodpoveda ť definícii zmluve o zhotovení 
a môže preto patri ť do rozsahu pôsobnosti IAS 18. V takom prípade 
účtovná jednotka ur čí, či daná dohoda je dohodou o poskytovaní 
služieb alebo o predaji tovaru.  
Daná dohoda je dohodou o poskytovaní služieb  
15 Ak ú čtovná jednotka nie je povinná obstara ť a dodať stavebné mate ­
riály, dohoda by mohla by ť iba dohodou o poskytovaní služieb 
v súlade s IAS 18. V takom prípade, ak sú splnené kritériá 
v odseku 20 IAS 18, IAS 18 požaduje, aby sa výnosy vykazovali 
podľa stupňa dokončenia transakcie s použitím metódy percenta 
dokončenia. Na vykazovanie výnosov a súvisiacich nákladov takejto 
transakcie sa spravidla môžu uplatni ť požiadavky IAS 11 (IAS 18 
odsek 21).  
Daná dohoda je zmluvou o predaji tovaru  
16 Ak je ú čtovná jednotka povinná poskytnú ť služby ako aj stavebné 
materiály na ú čely uskuto čnenia svojej zmluvnej povinnosti doda ť 
kupujúcemu nehnute ľnosť, daná dohoda je dohodou o predaji tovaru 
a uplatňujú sa kritériá na vykazovanie výnosov stanovené v odseku 14 
IAS 18.  
17 Ú čtovná jednotka by mohla previes ť na kupujúceho kontrolu 
a významné riziká a odmeny spojené s vlastníctvom nedokon čeného 
diela v jeho sú časnom stave v priebehu výstavby. Ak sa v takom 
prípade všetky kritériá uvedené v odseku 14 IAS 18 plnia sústavne počas priebehu výstavby, ú čtovná jednotka vykazuje výnosy pod ľa 
stupňa dokončenia s použitím metódy percenta dokon čenia. Na vyka ­
zovanie výnosov a súvisiacich nákladov takejto transakcie sa spravidla 
môžu uplatni ť požiadavky IAS 11.
 
18 Ú čtovná jednotka by mohla previes ť na kupujúceho kontrolu 
a významné riziká a odmeny spojené s vlastníctvom danej nehnute ľ­
nosti ako celku naraz (napríklad po dokon čení, pri dodaní alebo po 
ňom). V takom prípade ú čtovná jednotka vykazuje výnosy iba ak sú 
splnené všetky kritériá uvedené odseku 14 IAS 18.  
19 Ak je ú čtovná jednotka povinná vykona ť ďalšiu prácu na nehnute ľ­
nosti, ktorá už bola dodaná kupujúcemu, vykazuje záväzok a náklad 
v súlade s odsekom 19 IAS 18. Záväzok sa oce ňuje v súlade s IAS 
37. Ak je ú čtovná jednotka povinná doda ť ďalšie tovary alebo služby, 
ktoré sú samostatne identifikovate ľné od nehnute ľnosti, ktorá už bola 
dodaná kupujúcemu, identifikovala by zostávajúce tovary alebo služby 
ako samostatnú zložku predaja v súlade s odsekom 8 tejto interpre ­
tácie.  
Zverejnenia  
20 Ak ú čtovná jednotka vykazuje výnosy s použitím metódy percenta 
dokončenia pri dohodách, ktoré sp ĺňajú všetky kritériá odseku 14 
IAS 18 sústavne po čas priebehu výstavby (pozri odsek 17 tejto inter ­
pretácie), ú čtovná jednotka zverej ňuje: 
a) spôsob, akým ur čuje, ktoré dohody sp ĺňajú všetky kritériá odseku 
14 IAS 18 sústavne po čas priebehu výstavby,  
b) sumu výnosov dosiahnutých z takýchto dohôd po čas obdobia a  
c) metódy použité na zistenie stup ňa dokončenia prebiehajúceho 
plnenia dohôd.  ▼M13  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 768
 
21 Ú čtovná jednotka takisto k dohodám opísaným v odseku 20, ktorých 
plnenie prebieha k dátumu vykazovania, zverej ňuje: 
a) súhrnnú sumu vynaložených nákladov a vykázaných ziskov 
(zníženú o vykázané straty) k dátumu a  
b) sumu prijatých preddavkov.  
ZMENY A DOPLNENIA PRÍLOHY K IAS 18  
22–23 [Zmena a doplnenie sa neuplat ňuje na samotné o číslované štandardy]  
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
24 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na ú čtovné obdobia, ktoré 
sa začínajú 1. januára 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa skoršie uplat ­ 
ňovanie. Ak ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie, 
ktoré sa za čína pred 1. januárom 2009, zverejní túto skuto čnosť. 
25 Zmeny ú čtovnej politiky sa ú čtujú retrospektívne v súlade s IAS 8.  ▼M13  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 769
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 16  
Zabezpečenie čistej investície do zahrani čnej prevádzky  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien  
— IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  
VÝCHODISKÁ  
1 Mnoho vykazujúcich ú čtovných jednotiek má investície do zahrani č­
ných prevádzok (ako sa definuje v štandarde IAS 21 ods. 8). Taký ­
mito zahrani čnými prevádzkami môžu by ť dcérske spolo čnosti, 
pridružené podniky, spolo čné podniky alebo pobo čky. V IAS 21 sa 
od účtovnej jednotky požaduje, aby stanovila funk čnú menu každej zo 
svojich zahrani čných prevádzok ako menu hlavného ekonomického 
prostredia danej prevádzky. Pri prepo čítavaní výsledkov a finan čnej 
situácie zahrani čnej prevádzky do prezenta čnej meny je potrebné, aby 
účtovná jednotka vykázala kurzové rozdiely v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku, pokým ú čtovná jednotka nevyradí zahrani čnú 
prevádzku.  
2 Ú čtovanie zabezpe čenia menového rizika pochádzajúceho z čistej in­
vestície do zahrani čnej prevádzky sa použije len vtedy, ke ď sú čisté 
aktíva danej zahrani čnej prevádzky zahrnuté v ú čtovnej závierke (  1 ). 
Položka, ktorá je zabezpe čená v súvislosti s menovým rizikom pochá ­
dzajúcim z čistej investície do zahrani čnej prevádzky môže by ť 
sumou čistých aktív, ktorá sa rovná ú čtovnej hodnote čistých aktív 
zahraničnej prevádzky alebo je nižšia ako táto hodnota.  
3 V IAS 39 sa požaduje ur čiť vhodnú zabezpe čenú položku a vhodné 
zabezpečovacie nástroje v zabezpe čovacom vz ťahu. Ak je v prípade 
zabezpečenia čistej investície ur čený zabezpe čovací vzťah, zisk alebo 
strata zo zabezpe čovacieho nástroja, ktorý je stanovený ako efektívne 
zabezpečenie čistej investície, sa vykážu v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku a zahrnú sa do kurzových rozdielov vzniknu ­
tých pri prepo čte výsledkov a finan čnej situácie zahrani čnej 
prevádzky.  
4 Ú čtovná jednotka s mnohými zahrani čnými prevádzkami môže by ť 
vystavená mnohým menovým rizikám. Touto interpretáciou sa posky ­
tuje návod pri identifikovaní menových rizík, ktoré sp ĺňajú kritériá 
ako zabezpe čené riziko v zabezpe čení čistej investície do zahrani čnej 
prevádzky.  
5 IAS 39 umož ňuje účtovnej jednotke ur čiť ako zabezpe čovacie nástroje 
proti menovému riziku bu ď derivátový alebo nederivátový finan čný 
nástroj (alebo kombináciu derivátových a nederivátových finan čných 
nástrojov). Touto interpretáciou sa poskytuje návod, kde v rámci skupiny môžu by ť zabezpečovacie nástroje, ktoré sú zabezpe čeniami 
čistej investície do zahrani čnej prevádzky, držané, aby sp ĺňali kritériá 
na účtovanie zabezpe čenia.
 ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 770  
( 1 ) Toto je prípad konsolidovanej ú čtovnej závierky, ú čtovnej závierky, v ktorej sú investície 
účtované pomocou metódy vlastného imania, ú čtovnej závierky, v ktorej sú podielovo 
konsolidované podiely spolo čníkov na spolo čnom podnikaní (predmet zmeny ako navr ­
hovala Rada pre medzinárodné ú čtovné štandardy v septembri 2007 v ED 9  Spoločné 
dohody ) a účtovnej závierky, ktorá zah ŕňa pobočku.
 6 V štandardoch IAS 21 a IAS 39 sa požaduje, aby sa kumulované 
sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku, ktoré 
sa týkajú aj kurzových rozdielov vznikajúcich pri prepo čte výsledkov 
a finančnej situácie zahrani čnej prevádzky aj zisku alebo straty zo 
zabezpečovacieho nástroja, ktorý je stanovený ako efektívne zabezpe ­ 
čenie čistej investície, reklasifikovali z vlastného imania do hospodár ­
skeho výsledku ako reklasifika čná úprava v prípade, ke ď materská 
spoločnosť vyradí zahrani čnú prevádzku. Touto interpretáciou sa 
poskytuje návod, ako by ú čtovná jednotka mala stanovi ť sumy, 
ktoré sa reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku 
pri zabezpe čovacom nástroji pri aj zabezpe čenej položke.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
7 Táto interpretácia sa uplat ňuje na účtovnú jednotku, ktorá zabezpe čuje 
menové riziko vyplývajúce z jej čistých investícií do zahrani čných 
prevádzok, a chce splni ť kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia v súlade 
s IAS 39. Z dôvodu zjednodušenia táto interpretácia ozna čuje takúto 
účtovnú jednotku ako materskú spolo čnosť, a účtovnú závierku, 
v ktorej sú zahrnuté čisté aktíva zahrani čných prevádzok, ako konso ­
lidovanú ú čtovnú závierku. Všetky odkazy na materskú spolo čnosť sa 
uplatňujú rovnako na ú čtovnú jednotku, ktorá má čistú investíciu do 
zahraničnej prevádzky, ktorou je spolo čný podnik, pridružený podnik 
alebo pobo čka. 
8 Táto interpretácia sa uplat ňuje len na zabezpe čenia čistých investícií 
do zahrani čných prevádzok; nemala by sa uplat ňovať analogicky na 
iné druhy ú čtovania zabezpe čenia.  
RIEŠENÝ PROBLÉM  
9 Investície do zahrani čných prevádzok môžu by ť držané priamo mater ­
skou spolo čnosťou alebo nepriamo prostredníctvom jej dcérskej 
spoločnosti alebo dcérskych spolo čností. Problémy, ktorými sa 
zaoberá táto interpretácia, sú tieto:  
a) charakter zabezpe čovaného rizika a suma zabezpe čenej položky, 
pre ktoré môže by ť zabezpečovací vzťah určený: 
(i) či môže materská spolo čnosť určiť ako zabezpe čené riziko len 
kurzové rozdiely vznikajúce z rozdielu medzi funk čnými 
menami materskej spolo čnosti a jej zahrani čnej prevádzky, 
alebo či môže takisto ur čiť ako zabezpe čené riziko kurzové 
rozdiely vznikajúce z rozdielu medzi prezenta čnou menou 
konsolidovanej ú čtovnej závierky materskej spolo čnosti 
a funkčnou menou zahrani čnej prevádzky;  
(ii) ak materská spolo čnosť má v držbe zahrani čnú prevádzku 
nepriamo, či môže zabezpe čené riziko zah ŕňať len kurzové 
rozdiely vznikajúce z rozdielov vo funk čných menách medzi 
zahraničnou prevádzkou a jej priamou materskou spolo čno­
sťou, alebo či môže zabezpe čené riziko takisto zah ŕňať 
akékoľvek kurzové rozdiely medzi funk čnou menou zahra ­
ničnej prevádzky a akejko ľvek materskej spolo čnosti na 
medzistupni alebo materskej spolo čnosti najvyššej úrovne (t. 
j. či skutočnosť, že čistá investícia do zahrani čnej prevádzky je 
držaná prostredníctvom materskej spolo čnosti na medzistupni, 
má vplyv na ekonomické riziko materskej spolo čnosti 
najvyššej úrovne).  ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 771
 
b) kde v skupine môže by ť v držbe zabezpe čovací nástroj:  
(i) či vzťah spĺňajúci podmienky na ú čtovanie zabezpe čenia môže 
byť zriadený, len ak ú čtovná jednotka zabezpe čujúca svoju 
čistú investíciu je stranou zabezpe čovacieho nástroja, alebo 
či akákoľvek účtovná jednotka v skupine, bez oh ľadu na 
svoju funk čnú menu, môže ma ť v držbe zabezpe čovací nástroj;  
(ii) či charakter zabezpe čovacieho nástroja (derivát alebo nede ­
rivát) alebo metóda konsolidácie ovplyv ňuje posudzovanie 
efektívnosti zabezpe čenia.  
c) aké sumy by mali by ť reklasifikované z vlastného imania do hospo ­
dárskeho výsledku ako reklasifika čné úpravy pri vyradení zahra ­
ničnej prevádzky:  
(i) keď sa zahrani čná prevádzka, ktorá bola zabezpe čená, vyradí, 
aké sumy by sa mali reklasifikova ť z rezervy z prepo čtu 
cudzej meny materskej spolo čnosti vzh ľadom na zabezpe čo­
vací nástroj a vzh ľadom na danú zahrani čnú prevádzku 
z vlastného imania do hospodárskeho výsledku v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti;
 
(ii) či metóda konsolidácie má vplyv na stanovenie súm, ktoré sa 
reklasifikujú z vlastného imania do hospodárskeho výsledku.  
KONSENZUS  
Charakter zabezpe čovaného rizika a suma zabezpe čenej položky, 
pre ktoré môže by ť určený zabezpe čovací vzťah 
10 Ú čtovanie zabezpe čenia sa môže uplat ňovať len na kurzové rozdiely 
vznikajúce medzi funk čnou menou zahrani čnej prevádzky a funk čnou 
menou materskej spolo čnosti.  
11 Pri zabezpe čení menových rizík vznikajúcich z čistej investície do 
zahraničnej prevádzky môže by ť zabezpe čenou položkou suma 
čistých aktív, ktorá sa rovná ú čtovnej hodnote čistých aktív zahra ­
ničnej prevádzky v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej 
spoločnosti alebo je nižšia ako táto hodnota. Ú čtovná hodnota čistých 
aktív zahrani čnej prevádzky, ktorá môže by ť určená ako zabezpe čená 
položka v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti, 
závisí od toho, či akákoľvek nižšia úrove ň materskej spolo čnosti 
zahraničnej prevádzky uplatnila ú čtovanie zabezpe čenia na všetky 
čisté aktíva danej zahrani čnej prevádzky alebo ich časť a či toto 
účtovanie je zachované v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej 
spoločnosti.  
12 Zabezpe čené riziko môže by ť určené ako menové riziko vznikajúce 
medzi funk čnou menou zahrani čnej prevádzky a funk čnou menou 
akejkoľvek materskej spolo čnosti (priama materská spolo čnosť, 
materská spolo čnosť na medzistupni alebo materská spolo čnosť 
najvyššej úrovne) danej zahrani čnej prevádzky. Skuto čnosť, že čistá 
investícia je držaná prostredníctvom materskej spolo čnosti na medzi ­
stupni, nemá vplyv na charakter ekonomického rizika vyplývajúceho 
z expozície vo či menovému riziku pre materskú spolo čnosť najvyššej 
úrovne.  ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 772
 
13 Vystavenie menovému riziku vznikajúce z čistej investície do zahra ­
ničnej prevádzky môže sp ĺňať kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke len raz. Preto ak sú tie isté čisté 
aktíva zahrani čnej prevádzky zabezpe čené proti rovnakému riziku viac 
ako jednou materskou spolo čnosťou v rámci skupiny (napríklad 
spoločne priamou materskou spolo čnosťou aj nepriamou materskou 
spoločnosťou), kritériá na ú čtovanie zabezpe čenia bude sp ĺňať len 
jeden zabezpe čovací vzťah v konsolidovanej ú čtovnej závierke mater ­
skej spolo čnosti najvyššej úrovne. Zabezpe čovací vz ťah určený 
jednou materskou spolo čnosťou v jej konsolidovanej ú čtovnej 
závierke nemusí by ť zachovaný ďalšou materskou spolo čnosťou 
vyššej úrovne. Ak však zabezpe čovací vzťah nie je zachovaný mater ­
skou spolo čnosťou vyššej úrovne, ú čtovanie zabezpe čenia použité 
materskou spolo čnosťou nižšej úrovne musí by ť zrušené predtým, 
ako je vykázané ú čtovanie zabezpe čenia materskou spolo čnosťou 
vyššej úrovne.  
Kde môže by ť v držbe zabezpe čovací nástroj  
▼M22  
14 Derivátový alebo nederivátový nástroj (alebo kombinácia deriváto ­
vých a nederivátových nástrojov) môže by ť určená ako zabezpe čovací 
nástroj v zabezpe čení čistej investície do zahrani čnej prevádzky. 
Zabezpečovací nástroj (nástroje) môže drža ť akákoľvek účtovná 
jednotka alebo ú čtovné jednotky v rámci skupiny, pokia ľ sú splnené 
požiadavky na ur čenie, dokumentáciu a efektívnos ť uvedené v odseku 
88 štandardu IAS 39, ktoré sa týkajú zabezpe čenia čistej investície. 
Konkrétne, zabezpe čovacia stratégia skupiny by mala by ť jasne 
zdokumentovaná kvôli možnosti rozdielnych ur čení na rôznych úrov ­
niach skupiny.  
▼M10  
15 Na ú čely posudzovania efektívnosti sa zmena v hodnote zabezpe čo­
vacieho nástroja vz ťahujúca sa na kurzové riziko po číta vo vz ťahu 
k funkčnej mene tej materskej spolo čnosti, voči funkčnej mene ktorej 
sa zabezpe čené riziko oce ňuje, v súlade s dokumentáciou ú čtovania 
zabezpečenia. V závislosti od toho, kde je zabezpe čovací nástroj 
držaný, pri absencii ú čtovania zabezpe čenia by celková zmena 
v hodnote mohla by ť vykázaná v hospodárskom výsledku, 
v ostatných sú častiach komplexného výsledku, alebo v oboch. Na 
posudzovanie efektívnosti však nemá vplyv to, či je zmena 
v hodnote zabezpe čovacieho nástroja vykázaná v hospodárskom 
výsledku alebo v ostatných sú častiach komplexného výsledku. Ako 
súčasť aplikovania ú čtovania zabezpe čenia je celková efektívna časť 
zmeny zahrnutá v ostatných sú častiach komplexného výsledku. Na 
posudzovanie efektívnosti nemá vplyv to, či zabezpe čovací nástroj 
je derivátovým alebo nederivátovým nástrojom, alebo to, či je 
metódou konsolidácie.  
Vyradenie zabezpe čenej zahrani čnej prevádzky  
16 Ke ď sa zahrani čná prevádzka, ktorá bola zabezpe čená, vyradí, suma 
reklasifikovaná do hospodárskeho výsledku ako reklasifika čná úprava 
z rezervy z prepo čtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke 
materskej spolo čnosti vo vz ťahu k zabezpe čovaciemu nástroju je 
suma, ktorú je potrebné identifikova ť podľa štandardu IAS 39 ods. 
102. Táto suma predstavuje kumulovaný zisk alebo stratu zo zabez ­
pečovacieho nástroja, ktorá bola stanovená ako efektívne zabezpe ­ 
čenie.  
17 Suma reklasifikovaná do hospodárskeho výsledku z rezervy 
z prepočtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej 
spoločnosti vzh ľadom na čistú investíciu do danej zahrani čnej 
prevádzky pod ľa IAS 21 ods. 48 predstavuje sumu zahrnutú 
v rezerve materskej spolo čnosti z prepo čtu cudzej meny vzh ľadom  ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 773
 
na danú zahrani čnú prevádzku. V konsolidovanej ú čtovnej závierke 
materskej spolo čnosti najvyššej úrovne súhrnná čistá suma vykázaná 
v rezerve z prepo čtu cudzej meny vzh ľadom na všetky zahrani čné 
prevádzky nie je ovplyvnená metódou konsolidácie. To, či materská 
spoločnosť najvyššej úrovne používa priamu alebo postupnú metódu 
konsolidácie (  1 ) však môže ma ť vplyv na sumu zahrnutú v jej rezerve 
z prepočtu cudzej meny vz ťahujúcu sa na jednotlivú zahrani čnú 
prevádzku. Použitie postupnej metódy konsolidácie môže ma ť za 
následok reklasifikovanie takej sumy do hospodárskeho výsledku, 
ktorá sa líši od sumy, ktorá bola použitá na stanovenie efektívnosti 
zabezpečenia. Tento rozdiel možno eliminova ť tým, že sa stanoví 
suma, ktorá sa vz ťahuje na danú zahrani čnú prevádzku, ktorá by 
bola vznikla, ak by bola použitá priama metóda konsolidácie. Usku ­
točnenie takejto úpravy sa štandardom IAS 21 nepožaduje. Je to však 
výber účtovnej politiky, ktorý by sa mal dodržiava ť konzistentne 
v prípade všetkých čistých investícií.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
▼M22  
18 Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré 
sa začínajú 1. októbra 2008 alebo neskôr. Ú čtovná jednotka uplat ňuje 
odsek 14 zmenený a doplnený  Vylepšeniami IFRS  vydanými v apríli 
2009 na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. 
Skoršie uplat ňovanie oboch znení je povolené. Ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje túto interpretáciu na obdobie, ktoré sa za čína pred 1. októ ­
brom 2008, alebo ak uplat ňuje zmenu a doplnenie odseku 14 pred 
1. júlom 2009, zverejní túto skuto čnosť. 
▼M10  
PRECHODNÉ USTANOVENIA  
19 IAS 8 špecifikuje spôsob, akým ú čtovná jednotka uplat ňuje zmeny 
v účtovnej politike vyplývajúce z prvotného uplatnenia interpretácie. 
Od účtovnej jednotky sa nepožaduje, aby bola v súlade s uvedenými 
požiadavkami, ke ď uplatňuje túto interpretáciu po prvýkrát. Ak 
účtovná jednotka ur čila zabezpe čovací nástroj ako zabezpe čenie čistej 
investície, ale takéto zabezpe čenie nesp ĺňa podmienky na ú čtovanie 
zabezpečenia v tejto interpretácii, ú čtovná jednotka uplatní štandard 
IAS 39, aby prospektívne ukon čila toto ú čtovanie zabezpe čenia.  
Príloha  
Návod na uplat ňovanie  
Táto príloha je neoddelite ľnou súčasťou tejto interpretácie.  
AG1 Táto príloha znázor ňuje uplatňovanie interpretácie použitím štruktúry 
podniku ilustrovanej ďalej. Vo všetkých prípadoch by boli opísané 
zabezpečovacie vz ťahy testované na efektívnos ť v súlade so štan ­
dardom IAS 39, hoci sa toto testovanie nerozoberá v tejto prílohe. Materská spolo čnosť, ktorá je materskou spolo čnosťou najvyššej
 ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 774  
( 1 ) Priama metóda je metóda konsolidácie, ktorou je ú čtovná závierka zahrani čnej prevádzky 
prepočítaná priamo do funk čnej meny materskej spolo čnosti najvyššej úrovne. Postupná 
metóda je metóda konsolidácie, v ktorej je ú čtovná závierka zahrani čnej prevádzky 
najskôr prepo čítaná do funk čnej meny akejko ľvek materskej spolo čnosti (materských 
spoločností) na medzistupni a potom je prepo čítaná do funk čnej meny materskej spolo č­
nosti najvyššej úrovne (alebo do prezenta čnej meny, ak je iná ako funk čná mena).
 úrovne, prezentuje svoju konsolidovanú ú čtovnú závierku vo svojej 
funkčnej mene euro (EUR). Každá z dcérskych spolo čností je plne 
vlastnená. Čistá investícia materskej spolo čnosti do dcérskej spolo č­
nosti B vo výške 500 miliónov £ [funk čná mena libry 
šterlingov (GBP)] zah ŕňa ekvivalent vo výške 159 miliónov £, čo 
predstavuje čistú investíciu dcérskej spolo čnosti B do dcérskej spolo č­
nosti C vo výške 300 miliónov US$ [funk čná mena americké 
doláre (USD)]. Inými slovami, čisté aktíva dcérskej spolo čnosti 
B iné ako je jej investícia do dcérskej spolo čnosti C sú vo výške 
341 miliónov £.  
Charakter zabezpe čovaného rizika, pre ktoré môže by ť určený 
zabezpečovací vzťah (odseky 10 až 13)  
AG2 Materská spolo čnosť môže zabezpe čiť svoju čistú investíciu do každej 
z dcérskych spolo čností A, B a C pre kurzové riziko medzi ich 
príslušnými funk čnými menami (japonský jen (JPY), libry šterlingov 
a americké doláre) a eurom. Materská spolo čnosť môže okrem toho 
zabezpečiť menové riziko USD/GBP medzi funk čnými menami dcér ­
skej spolo čnosti B a dcérskej spolo čnosti C. Vo svojej konsolidovanej 
účtovnej závierke môže dcérska spolo čnosť B zabezpe čiť svoju čistú 
investíciu do dcérskej spolo čnosti C pre kurzové riziko medzi ich 
funkčnými menami – americkými dolármi a librami šterlingov. 
V ďalej uvedených príkladoch predstavuje ur čené riziko spotové 
menové riziko, pretože zabezpe čovacie nástroje nie sú derivátmi. Ak 
by zabezpe čovacie nástroje boli forwardové zmluvy, materská spolo č­
nosť by mohla ur čiť forwardové menové riziko.
  
Suma zabezpe čenej položky, pre ktorú môže by ť určený zabezpe ­ 
čovací vzťah (odseky 10 až 13)  
AG3 Materská spolo čnosť chce zabezpe čiť menové riziko zo svojej čistej 
investície do dcérskej spolo čnosti C. Predpokladajme, že dcérska 
spoločnosť A má externú prijatú pôži čku vo výške 300 miliónov 
US$. Čisté aktíva dcérskej spolo čnosti A na za čiatku obdobia vyka ­
zovania sú vo výške 400 000 miliónov ¥ vrátane príjmov z externej 
pôžičky vo výške 300 miliónov US$.  ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 775
 
AG4 Zabezpe čenou položkou môže by ť suma čistých aktív, ktorá sa rovná 
účtovnej hodnote čistej investície materskej spolo čnosti do dcérskej 
spoločnosti C (300 miliónov US$) v jej konsolidovanej ú čtovnej 
závierke, alebo je nižšia ako táto hodnota. Vo svojej konsolidovanej účtovnej závierke môže materská spolo čnosť určiť externú prijatú 
pôžičku v dcérskej spolo čnosti A vo výške 300 miliónov US$ ako 
zabezpečenie rizika spotového výmenného kurzu EUR/USD, ktoré sa 
týka jej čistej investície do čistých aktív dcérskej spolo čnosti C vo 
výške 300 miliónov US$. V tomto prípade je aj kurzový rozdiel 
EUR/USD z externej pôži čky v dcérskej spolo čnosti A vo výške 
300 miliónov US$ aj kurzový rozdiel EUR/USD z čistej investície 
do dcérskej spolo čnosti C vo výške 300 miliónov US$ zahrnutý 
v rezerve z prepo čtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke 
materskej spolo čnosti po uplatnení ú čtovania zabezpe čenia.
 
AG5 Pri absencii ú čtovania zabezpe čenia by bol celkový kurzový rozdiel 
USD/EUR z externej prijatej pôži čky v dcérskej spolo čnosti A vo 
výške 300 miliónov US$ vykázaný v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke materskej spolo čnosti takto:  
— zmena spotového výmenného kurzu USD/JPY, prepo čítaná na 
euro, v hospodárskom výsledku, a  
— zmena spotového výmenného kurzu JPY/EUR v ostatných sú ča­
stiach komplexného výsledku.  
Materská spolo čnosť môže namiesto ur čenia uvedeného v odseku 
AG4 určiť vo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke externú prijatú 
pôžičku v dcérskej spolo čnosti A vo výške 300 miliónov US$ ako 
zabezpečenie rizika spotového výmenného kurzu GBP/USD medzi 
dcérskou spolo čnosťou C a dcérskou spolo čnosťou B. V tomto 
prípade by bol celkový kurzový rozdiel USD/EUR z externej pôži čky 
v dcérskej spolo čnosti A vo výške 300 miliónov US$ vykázaný 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti nasledovne:  
— zmena spotového výmenného kurzu GBP/USD v rezerve 
z prepočtu cudzej meny týkajúca sa dcérskej spolo čnosti C,  
— zmena spotového výmenného kurzu GBP/JPY, prepo čítaná na 
euro, v hospodárskom výsledku, a  
— zmena spotového výmenného kurzu JPY/EUR v ostatných sú ča­
stiach komplexného výsledku.  
AG6 Materská spolo čnosť nemôže vo svojej konsolidovanej ú čtovnej 
závierke ur čiť externú prijatú pôži čku v dcérskej spolo čnosti A vo 
výške 300 miliónov US$ ako zabezpe čenie jednak rizika spotového 
výmenného kurzu EUR/USD, jednak rizika spotového výmenného 
kurzu GBP/USD. Jeden zabezpe čovací nástroj môže zabezpe čiť 
rovnaké ur čené riziko len raz. Dcérska spolo čnosť B nemôže vo 
svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke použi ť účtovanie zabezpe ­ 
čenia, pretože zabezpe čovací nástroj je v držbe mimo skupinu, ktorá 
zahŕňa dcérsku spolo čnosť B a dcérsku spolo čnosť C. ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 776
 
Kde v skupine môže by ť v držbe zabezpe čovací nástroj? (odseky 
14 a 15)  
AG7 Ako je uvedené v odseku AG5, celková zmena v hodnote týkajúca sa 
menového rizika externej prijatej pôži čky v dcérskej spolo čnosti A vo 
výške 300 miliónov US$ by bola vykázaná v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke materskej spolo čnosti pri absencii ú čtovania zabezpe čenia aj 
v hospodárskom výsledku (spotové riziko USD/JPY) aj v ostatných 
súčastiach komplexného výsledku (spotové riziko EUR/JPY). Na 
účely posudzovania efektívnosti zabezpe čenia určeného v odseku 
AG4 sú zahrnuté obe sumy, pretože zmena v hodnote zabezpe čova­
cieho nástroja aj zabezpe čenej položky sa po číta vo vzťahu k funk čnej 
mene materskej spolo čnosti euro vo či funkčnej mene dcérskej spolo č­
nosti C americký dolár, v súlade s dokumentáciou zabezpe čenia. 
Metóda konsolidácie (t. j. priama metóda alebo postupná metóda) 
nemá vplyv na posudzovanie efektívnosti zabezpe čenia.  
Sumy reklasifikované do hospodárskeho výsledku pri vyradení 
zahraničnej prevádzky (odseky 16 a 17)  
AG8 Ke ď je vyradená dcérska spolo čnosť C, sumy reklasifikované 
z rezervy z prepo čtu cudzej meny (FCTR) do hospodárskeho výsledku 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti sú:  
a) čo sa týka externej prijatej pôži čky dcérskej spolo čnosti A vo 
výške 300 miliónov US$, suma, ktorú požaduje identifikova ť štan­
dard IAS 39, t. j. celková zmena v hodnote vo vz ťahu 
k menovému riziku, ktorá bola vykázaná v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku ako ú činná časť zabezpečenia, a  
b) čo sa týka čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo výške 300 
miliónov US$, suma stanovená metódou konsolidácie ú čtovnej 
jednotky. Ak materská spolo čnosť používa priamu metódu, jej 
rezerva z prepo čtu cudzej meny v súvislosti s dcérskou spolo čno­
sťou C bude stanovená priamo výmenným kurzom EUR/USD. Ak 
materská spolo čnosť používa postupnú metódu, jej rezerva 
z prepočtu cudzej meny v súvislosti s dcérskou spolo čnosťou 
C bude ur čená rezervou z prepo čtu cudzej meny, ktorá je vykázaná 
dcérskou spolo čnosťou B odzrkad ľujúc výmenný kurz GBP/USD, 
a prepočítaná do funk čnej meny materskej spolo čnosti použitím 
výmenného kurzu EUR/GBP. Používanie postupnej metódy konso ­
lidácie materskou spolo čnosťou v predchádzajúcich obdobiach 
nevyžaduje alebo nevylu čuje, aby materská spolo čnosť stanovila 
výšku rezervy z prepo čtu cudzej meny, ktorá sa reklasifikuje, ke ď 
materská spolo čnosť vyradí dcérsku spolo čnosť C, ako sumu, ktorá 
by bola vykázaná, keby materská spolo čnosť vždy používala 
priamu metódu, v závislosti od jej ú čtovnej politiky.  
Zabezpečenie viac ako jednej zahrani čnej prevádzky (odseky 11, 
13 a 15)  
AG9 Ďalej uvedené príklady ilustrujú, že v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke materskej spolo čnosti, riziko, ktoré môže by ť zabezpečené, 
je vždy riziko medzi jej funk čnou menou (euro) a funk čnými menami 
dcérskych spolo čností B a C. Bez oh ľadu na to, ako sú zabezpe čenia 
určené, maximálne sumy, ktoré môžu by ť efektívnymi zabezpe če­
niami a sú zahrnuté v rezerve z prepo čtu cudzej meny 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti, v prípade 
keď sú obe zahrani čné prevádzky zabezpe čené, sú sumy 300 miliónov 
US$ pri EUR/USD riziku a 341 miliónov £ pri EUR/GBP riziku. Iné 
zmeny v hodnote spôsobené zmenami vo výmenných kurzoch sú 
zahrnuté v konsolidovanom hospodárskom výsledku materskej spolo č­
nosti. Samozrejme by bolo možné, aby materská spolo čnosť určila 
300 miliónov US$ len na zmeny v spotovom výmennom kurze USD/ ­
GBP alebo 500 miliónov £ len na zmeny v spotovom výmennom 
kurze GBP/EUR.  ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 777
 
Materská spolo čnosť má v držbe zabezpe čovacie nástroje v USD 
aj v GBP  
AG10 Materská spolo čnosť môže chcie ť zabezpe čiť menové riziko 
v súvislosti so svojou čistou investíciou v dcérskej spolo čnosti 
B rovnako ako riziko v súvislosti s dcérskou spolo čnosťou C. Pred ­
pokladajme, že materská spolo čnosť má v držbe vhodné zabezpe čo­
vacie nástroje denominované v amerických dolároch a v librách šter ­
lingov, ktoré by mohla ur čiť ako zabezpe čenia svojich čistých inves ­
tícií v dcérskej spolo čnosti B a v dcérskej spolo čnosti C. Ur čenia, 
ktoré môže vo svojej konsolidovanej ú čtovnej závierke materská 
spoločnosť urobiť, zahŕňajú tieto, ale nielen tieto:  
a) zabezpe čovací nástroj vo výške 300 miliónov US$ ur čený ako 
zabezpečenie čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo výške 
300 miliónov US$ v prípade rizika, ktoré predstavuje spotový 
výmenný kurz (EUR/USD) medzi materskou spolo čnosťou 
a dcérskou spolo čnosťou C, a zabezpe čovací nástroj až do výšky 
341 miliónov £ ur čený ako zabezpe čenie čistej investície do dcér ­
skej spolo čnosti B vo výške 341 miliónov £ v prípade rizika, ktoré 
predstavuje spotový výmenný kurz (EUR/GBP) medzi materskou 
spoločnosťou a dcérskou spolo čnosťou B,  
b) zabezpe čovací nástroj vo výške 300 miliónov US$ ur čený ako 
zabezpečenie čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo výške 
300 miliónov US$ v prípade rizika, ktoré predstavuje spotový 
výmenný kurz (GBP/USD) medzi dcérskou spolo čnosťou B a 
dcérskou spolo čnosťou C, a zabezpe čovací nástroj až do výšky 
500 miliónov £ ur čený ako zabezpe čenie čistej investície do dcér ­
skej spolo čnosti B vo výške 500 miliónov £ v prípade rizika, ktoré 
predstavuje spotový výmenný kurz (EUR/GBP) medzi materskou spoločnosťou a dcérskou spolo čnosťou B.
 
AG11 Riziko EUR/USD plynúce z čistej investície materskej spolo čnosti do 
dcérskej spolo čnosti C je iné ako riziko EUR/GBP plynúce z čistej 
investície materskej spolo čnosti do dcérskej spolo čnosti B. V prípade 
opísanom v odseku AG10(a) však pri ur čení zabezpe čovacieho 
nástroja denominovaného v USD, ktorý má materská spolo čnosť 
v držbe, má už materská spolo čnosť plne zabezpe čené riziko EUR/ ­
USD zo svojej čistej investície do dcérskej spolo čnosti C. Ak by 
materská spolo čnosť určila aj nástroj denominovaný v GBP, ktorý 
má v držbe, ako zabezpe čenie svojej čistej investície do dcérskej 
spoločnosti B vo výške 500 miliónov £, 159 miliónov £ tejto čistej 
investície, ktoré predstavuje GBP ekvivalent jej čistej investície do 
dcérskej spolo čnosti C v USD, by bolo v konsolidovanej ú čtovnej 
závierke materskej spolo čnosti zabezpe čené dvakrát proti riziku GBP/ ­
EUR.  
AG12 V prípade opísanom v odseku AG10 písm. b), ak materská spolo čnosť 
určí zabezpe čené riziko ako spotový výmenný kurz (GBP/USD) 
medzi dcérskou spolo čnosťou B a dcérskou spolo čnosťou C, 
len GBP/USD časť zmeny v hodnote svojho zabezpe čovacieho 
nástroja vo výške 300 miliónov US$ je zahrnutá v rezerve materskej 
spoločnosti z prepo čtu cudzej meny, ktorá sa týka dcérskej spolo č­
nosti C. Zvyšok zmeny (ekvivalent GBP/EUR zmeny zo 159 miliónov £) je zahrnutý v konsolidovanom hospodárskom výsledku materskej 
spoločnosti, ako sa uvádza v odseku AG5. Ke ďže určenie rizika 
USD/GBP medzi dcérskymi spolo čnosťami B a C nezah ŕňa 
riziko GBP/EUR, materská spolo čnosť môže takisto ur čiť svoju 
čistú investíciu do dcérskej spolo čnosti B až do výšky 500 miliónov 
£ v prípade rizika, ktoré predstavuje spotový výmenný kurz (GBP/ ­
EUR) medzi materskou spolo čnosťou a dcérskou spolo čnosťou B.
 ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 778
 
Dcérska spolo čnosť B má v držbe zabezpe čovací nástroj v USD  
AG13 Predpokladajme, že dcérska spolo čnosť B má v držbe externý dlh vo 
výške 300 miliónov US$, príjmy z ktorého boli prevedené do mater ­
skej spolo čnosti vnútropodnikovým úverom denominovaným v librách 
šterlingov. Ke ďže aktíva aj záväzky vzrástli o 159 miliónov £, čisté 
aktíva dcérskej spolo čnosti B sú nezmenené. Dcérska spolo čnosť B by 
mohla určiť externý dlh ako zabezpe čenie rizika GBP/USD z jej čistej 
investície do dcérskej spolo čnosti C vo svojej konsolidovanej ú čtovnej 
závierke. Materská spolo čnosť by mohla ponecha ť určenie tohto 
zabezpečovacieho nástroja dcérskej spolo čnosti B ako zabezpe čenie 
svojej čistej investície do dcérskej spolo čnosti C vo výške 300 
miliónov US$ v prípade rizika GBP/USD (pozri odsek 13) a materská spolo čnosť by mohla ur čiť zabezpe čovací nástroj 
v GBP, ktorý má v držbe ako zabezpe čenie celej svojej čistej inves ­
tície do dcérskej spolo čnosti B vo výške 500 miliónov £. Prvé zabez ­
pečenie určené dcérskou spolo čnosťou B by sa posudzovalo vo 
vzťahu k funk čnej mene dcérskej spolo čnosti B (libry šterlingov) 
a druhé zabezpe čenie určené materskou spolo č
nosťou by sa posudzo ­
valo vo vz ťahu k funk čnej mene materskej spolo čnosti (euro). 
V tomto prípade bolo v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej 
spoločnosti zabezpe čené len riziko GBP/USD z čistej investície mater ­
skej spolo čnosti do dcérskej spolo čnosti C, a to zabezpe čovacím 
nástrojom v USD, nebolo zabezpe čené celé riziko EUR/USD. Preto 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej spolo čnosti môže by ť 
zabezpečené celé riziko EUR/GBP z čistej investície materskej spolo č­
nosti do dcérskej spolo čnosti B vo výške 500 miliónov £.  
AG14 Ú čtovanie úverového záväzku materskej spolo čnosti voči dcérskej 
spoločnosti B vo výške 159 miliónov £ sa však musí takisto 
zohľadniť. Ak sa úverový záväzok materskej spolo čnosti neposudzuje 
ako súčasť jej čistej investície do dcérskej spolo čnosti B, pretože 
nespĺňa podmienky uvedené v IAS 21 ods. 15, kurzový rozdiel GBP/ ­
EUR vznikajúci pri prepo čte by bol zahrnutý v konsolidovanom 
hospodárskom výsledku materskej spolo čnosti. Ak sa úverový 
záväzok vo či dcérskej spolo čnosti B vo výške 159 miliónov £ posu ­
dzuje ako sú časť čistej investície materskej spolo čnosti, táto čistá 
investícia by bola len vo výške 341 miliónov £ a suma, ktorú by materská spolo čnosť mohla ur čiť ako položku zabezpe čenú proti 
riziku GBP/EUR, by sa znížila z 500 miliónov £ na 341 miliónov £.
 
AG15 Ak by materská spolo čnosť zrušila zabezpe čovací vzťah určený dcér­
skou spolo čnosťou B, materská spolo čnosť by mohla ur čiť externú 
prijatú pôži čku držanú dcérskou spolo čnosťou B vo výške 300 
miliónov US$, ako zabezpe čenie svojej čistej investície do dcérskej 
spoločnosti C vo výške 300 miliónov US$ v prípade rizika EUR/USD 
a mohla by ť určiť zabezpečovací nástroj v GBP, ktorý má v držbe, 
ako zabezpe čenie čistej investície do dcérskej spolo čnosti B len do 
výšky 341 miliónov £. V tomto prípade by bola efektívnos ť oboch 
zabezpečení počítaná vo vz ťahu k funk čnej mene materskej spolo č­
nosti (euro). Preto by boli zmena USD/GBP v hodnote externej 
pôžičky držanej dcérskou spolo čnosťou B aj zmena GBP/EUR 
v hodnote úverového záväzku materskej spolo čnosti voči dcérskej 
spoločnosti B (ekvivalent USD/EUR súhrnne) zahrnuté v rezerve 
z prepočtu cudzej meny v konsolidovanej ú čtovnej závierke materskej 
spoločnosti. Ke ďže materská spolo čnosť už má plne zabezpe čené 
riziko EUR/USD zo svojej čistej investície do dcérskej spolo čnosti 
C, môže zabezpe čiť len do výšky 341 miliónov £ riziko EUR/GBP 
plynúce z jej čistej investície do dcérskej spolo čnosti B.  ▼M10  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 779
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 17  
Rozdelenia nepe ňažných aktív vlastníkom  
ODKAZY  
— IFRS 3  Podnikové kombinácie  (v znení revízie z roku 2008)  
— IFRS 5  Dlhodobý majetok držaný na predaj a ukon čené činnosti  
— IFRS 7  Finančné nástroje: zverej ňovanie  
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
— IAS 10  Udalosti po období vykazovania  
— IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  (v znení zmien 
a doplnení z mája 2008)  
VÝCHODISKÁ  
1 Niekedy ú čtovná jednotka rozde ľuje aktíva iné ako pe ňažné aktíva 
(nepeňažné aktíva) ako dividendy vlastníkom (  1 ) konajúcim v rámci 
svojich právomocí ako vlastníci. V takých prípadoch ú čtovná jednotka 
môže dať svojim vlastníkom takisto možnos ť prijať nepeňažné aktíva 
alebo alternatívu vo forme pe ňažnej hotovosti. IFRIC prijal žiados ť 
o usmernenie ako má ú čtovná jednotka ú čtovať takéto rozdelenia.  
2 Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (IFRS) neposkytujú 
návod, ako má ú čtovná jednotka oceni ť rozdelenia svojim vlastníkom 
(vo všeobecnosti ozna čované ako dividendy). V IAS 1 sa vyžaduje, 
aby účtovná jednotka prezentovala podrobnosti o dividendách vyka ­
zovaných ako rozdelenia vlastníkom vo výkaze o zmenách vo 
vlastnom imaní alebo v poznámkach k ú čtovnej závierke.  
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
3 Táto interpretácia sa uplat ňuje na tieto druhy nerecipro čných rozdelení 
aktív účtovnou jednotkou svojim vlastníkom konajúcim v rámci 
svojich právomocí ako vlastníci:  
a) rozdelenia nepe ňažných aktív (napríklad položky nehnute ľností, 
strojov a zariadení, podniky ako sú definované v štandarde IFRS 
3, vlastnícke podiely v inej ú čtovnej jednotke alebo skupiny na 
vyradenie ako sú definované v štandarde IFRS 5); a  
b) rozdelenia, ktoré dávajú vlastníkom možnos ť prijať nepeňažné 
aktíva alebo alternatívu vo forme pe ňažnej hotovosti.  
4 Táto interpretácia sa vz ťahuje len na rozdelenia, v ktorých sú všetci 
vlastníci rovnakej triedy nástrojov vlastného imania posudzovaní 
rovnako.  
5 Táto interpretácia sa nevz ťahuje na rozdelenie nepe ňažného aktíva, 
ktoré je na najvyššej úrovni kontrolované tou istou stranou alebo 
stranami pred rozdelením a po ňom. Táto výnimka sa vz ťahuje na 
samostatnú, individuálnu a konsolidovanú ú čtovnú závierku ú čtovnej 
jednotky, ktorá vykonáva rozdelenie.  ▼M17  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 780  
( 1 ) V IAS 1 odseku 7 sú vlastníci definovaní ako držitelia nástrojov klasifikovaných ako 
vlastné imanie.
 6 V súlade s odsekom 5 sa táto interpretácia neuplat ňuje v prípade, ke ď 
je nepeňažné aktívum na najvyššej úrovni kontrolované tými istými 
stranami pred rozdelením aj po ňom. V odseku B2 štandardu IFRS 3 
sa uvádza, že: „skupina jednotlivcov sa má považova ť za skupinu 
ovládajúcu ú čtovnú jednotku vtedy, ak v dôsledku zmluvných 
dohôd majú kolektívnu právomoc riadi ť jej finan čné a prevádzkové 
politiky tak, aby získali úžitky z činnosti jednotky.“ Preto, aby rozde ­
lenie nepatrilo do pôsobnosti tejto interpretácie na základe toho, že tie isté strany kontrolujú aktívum pred rozdelením aj po ňom, skupina 
jednotlivých akcionárov prijímajúcich rozdelenie musí ma ť ako 
následok zmluvných dohôd takýto spolo čný vplyv na najvyššej úrovni 
nad účtovnou jednotkou vykonávajúcou rozdelenie.
 
7 V súlade s odsekom 5 sa táto interpretácia neuplat ňuje vtedy, ke ď 
účtovná jednotka rozde ľuje niektoré zo svojich vlastníckych podielov 
v dcérskej spolo čnosti, ale si ponecháva kontrolu nad dcérskou 
spoločnosťou. Účtovná jednotka vykonávajúca rozdelenie, ktorého 
dôsledkom je, že ú čtovná jednotka vykazuje nekontrolný podiel vo 
svojej dcérskej spolo čnosti, účtuje o rozdelení v súlade so štandardom 
IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008).  
8 Táto interpretácia sa zaoberá len ú čtovaním ú čtovnej jednotky, ktorá 
vykonáva rozdelenie nepe ňažného aktíva. Nerieši ú čtovanie 
u akcionárov, ktorí prijímajú takéto rozdelenie.  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
9 Ke ď účtovná jednotka deklaruje rozdelenie a má záväzok rozdeli ť 
dotknuté aktíva svojim vlastníkom, musí vykáza ť záväzok zo splat ­
ných dividend. Následne sa táto interpretácia zaoberá týmito otázkami:  
a) Kedy má ú čtovná jednotka vykáza ť záväzok z dividend?  
b) Ako má ú čtovná jednotka oceni ť záväzok z dividend?  
c) Keď účtovná jednotka vysporiada záväzok z dividend, ako má 
účtovať o rozdiele medzi ú čtovnou hodnotou rozdelených aktív 
a účtovnou hodnotou záväzku z dividend?  
KONSENZUS  
Kedy vykáza ť záväzok z dividend  
10 Záväzok vyplati ť dividendu sa vykáže, ke ď je dividenda riadne schvá ­
lená a rozhodovanie o nej už nie je na uvážení ú čtovnej jednotky, čo 
je dátum:  
a) kedy je deklarovanie dividendy, napríklad manažmentom alebo 
predstavenstvom, schválené príslušným orgánom, napríklad akcio ­
nármi, ak sa takéto schválenie požaduje jurisdikciou, alebo  
b) kedy je dividenda deklarovaná, napríklad manažmentom alebo 
predstavenstvom, ak jurisdikcia nepožaduje ďalšie schválenie.  
Ocenenie záväzku z dividend  
11 Ú čtovná jednotka ocení záväzok rozdeli ť nepeňažné aktíva ako divi ­
dendu svojim vlastníkom v reálnej hodnote aktív, ktoré sa rozdelia.  ▼M17  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 781
 
12 Ak dá ú čtovná jednotka svojim vlastníkom možnos ť prijať nepeňažné 
aktívum alebo alternatívu vo forme pe ňažnej hotovosti, ú čtovná 
jednotka odhadne záväzok z dividend tak, že posúdi reálnu hodnotu každej alternatívy a súvisiacu pravdepodobnos ť výberu každej alter ­
natívy vlastníkmi.
 
13 Na konci každého obdobia vykazovania a k dátumu vysporiadania 
účtovná jednotka posúdi a upraví ú čtovnú hodnotu záväzku 
z dividend, pri čom akéko ľvek zmeny v ú čtovnej hodnote záväzku 
z dividend sa vykážu vo vlastnom imaní ako úpravy sumy z rozdelenia.
 
Účtovanie o rozdiele medzi ú čtovnou hodnotou rozdelených aktív 
a účtovnou hodnotou záväzku z dividend, ke ď účtovná jednotka 
vysporiada záväzok z dividend  
14 Ke ď účtovná jednotka vysporiada záväzok z dividend, vykáže rozdiel, 
ak nejaký je, medzi ú čtovnou hodnotou rozdelených aktív a ú čtovnou 
hodnotou záväzku z dividend v hospodárskom výsledku.  
Prezentácia a zverejnenia  
15 Ú čtovná jednotka prezentuje rozdiel opísaný v odseku 14 ako samo ­
statnú riadkovú položku v hospodárskom výsledku.  
16 Ú čtovná jednotka zverejní tieto informácie, ak je to aplikovate ľné: 
a) účtovnú hodnotu záväzku z dividend na za čiatku a na konci 
obdobia; a  
b) zvýšenie alebo zníženie ú čtovnej hodnoty vykázanej v období 
v súlade s odsekom 13 ako výsledok zmeny reálnej hodnoty aktív, ktoré sa rozdelia.
 
17 Ak po konci obdobia vykazovania, avšak predtým, ako je ú čtovná 
závierka schválená na zverejnenie, ú čtovná jednotka deklaruje divi ­
dendu na rozdelenie nepe ňažného aktíva, zverejní:  
a) charakter aktíva, ktoré sa rozdelí;  
b) účtovnú hodnotu aktíva, ktoré sa rozdelí, na konci obdobia vyka ­
zovania; a  
c) odhadovanú reálnu hodnotu aktíva, ktoré sa rozdelí, na konci 
obdobia vykazovania, ak sa líši od jeho ú čtovnej hodnoty, 
a informácie o metóde použitej na stanovenie reálnej hodnoty, ktorá sa požaduje štandardom IFRS 7 odsekom 27 písm. a) a b).
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
18 Ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu prospektívne na ú čtovné 
obdobia za čínajúce 1. júla 2009 alebo neskôr. Spätné uplat ňovanie nie 
je povolené. Skoršie uplat ňovanie je povolené. Ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje túto interpretáciu na obdobie, ktoré sa za čína pred 1. júlom 
2009, účtovná jednotka zverejní túto skuto čnosť a takisto uplatní 
IFRS 3 (v znení revízie z roku 2008), IAS 27 (v znení zmien 
a doplnení z mája 2008) a IFRS 5 (v znení zmien a doplnení tejto interpretácie).
 ▼M17  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 782
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 18  
Prevody aktív od zákazníkov  
ODKAZY  
— Koncepčný rámec prípravy a prezentácie ú čtovnej závierky  
— IFRS 1  Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finan čného výkazníctva 
(v znení revízie z roku 2008)  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  
— IAS 18  Výnosy  
— IAS 20  Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci  
— IFRIC 12  Zmluvy o licenciách na poskytovanie služieb  
VÝCHODISKÁ  
1 V sie ťových odvetviach môže ú čtovná jednotka prijíma ť od svojich 
zákazníkov položky nehnute ľností, strojov a zariadení, ktoré sa musia 
používať na pripojenie týchto zákazníkov do siete a na poskytovanie 
nepretržitého prístupu k dodávkam komodít zákazníkovi, akými sú elektrická energia, plyn alebo voda. Alternatívne môže ú čtovná 
jednotka od zákazníkov za nadobudnutie alebo zhotovenie takýchto 
položiek nehnute ľností, strojov a zariadení prijíma ť peniaze. Od 
zákazníkov sa obvykle na základe používania požaduje úhrada doda ­
točných súm za nákup tovarov alebo služieb.
 
2 K prevodom aktív od zákazníkov môže dochádza ť aj v iných ako 
sieťových odvetviach. Napríklad, ú čtovná jednotka, ktorá si externou 
formou zabezpe čuje činnosti v oblasti informa čných technológií, môže 
previesť svoje existujúce položky nehnute ľností, strojov a zariadení na 
externého poskytovate ľa. 
3 V niektorých prípadoch tým, kto prevádza aktívum, nemusí by ť 
účtovná jednotka, ktorá bude ma ť nakoniec nepretržitý prístup 
k dodávkam tovarov alebo služieb a ktorá bude príjemcom týchto tovarov alebo služieb. Pre zjednodušenie sa však v tejto interpretácii 
hovorí o ú čtovnej jednotke, ktorá prevádza aktívum, ako 
o zákazníkovi.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
4 Táto interpretácia sa uplat ňuje na účtovanie prevodov položiek nehnu ­
teľností, strojov a zariadení ú čtovnými jednotkami, ktoré prijímajú 
takéto prevody od svojich zákazníkov.  
5 Dohody v rámci rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie sú dohody, 
v ktorých ú čtovná jednotka prijíma od zákazníka položku nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení, ktorú musí ú čtovná jednotka následne 
používať buď na pripojenie zákazníka do siete alebo na poskytovanie 
nepretržitého prístupu k dodávkam tovarov alebo služieb zákazníkovi, 
alebo na oboje.  
6 Táto interpretácia sa uplat ňuje aj na dohody, v ktorých ú čtovná 
jednotka prijíma od zákazníka peniaze, ke ď sa táto suma pe ňazí 
musí použi ť výlučne na zhotovenie alebo nadobudnutie položky 
nehnuteľností, strojov a zariadení a ú čtovná jednotka musí následne 
používať túto položku nehnute ľností, strojov a zariadení bu ď 
na pripojenie zákazníka do siete alebo na poskytovanie nepretržitého 
prístupu k dodávkam tovarov alebo služieb zákazníkovi, alebo na 
oboje.  ▼M18  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 783
 
7 Táto interpretácia sa neuplat ňuje na dohody, v ktorých sú prevodmi 
buď štátne dotácie, ako sa vymedzuje v IAS 20, alebo infraštruktúra 
používaná v rámci zmluvy o licencii na poskytovanie služieb, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti IFRIC 12.
 
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
8 V tejto interpretácii sa pojednáva o týchto problémoch:  
a) Je splnené vymedzenie pojmu majetok?  
b) Ak je splnené vymedzenie pojmu majetok, ako by sa mala prevá ­
dzaná položka nehnute ľností, strojov a zariadení oceni ť pri 
prvotnom vykázaní?  
c) Ak sa položka nehnute ľností, strojov a zariadení pri prvotnom 
vykázaní oce ňuje v reálnej hodnote, ako by sa mal zaú čtovať 
výsledný kredit?  
d) Ako by mala ú čtovná jednotka ú čtovať o prevode pe ňazí od 
svojho zákazníka?  
KONSENZUS  
Je splnené vymedzenie pojmu majetok?  
9 Ke ď účtovná jednotka prijme od zákazníka prevod položky nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení, posúdi, či prevedená položka sp ĺňa vyme­
dzenie pojmu aktívum uvedené v  Koncepčnom rámci . V odseku 49 
písm. a)  Koncepčného rámca  sa uvádza, že „majetok je zdroj, ktorý 
ovláda účtovná jednotka v dôsledku minulých udalostí a od ktorého sa 
očakáva, že z neho budú do jednotky plynú ť budúce ekonomické 
úžitky“. Vo vä čšine prípadov ú čtovná jednotka na prevedenú položku 
nehnuteľností, strojov a zariadení získava vlastnícke právo. Pri ur čo­
vaní, či aktívum existuje, však nie je podstatné vlastnícke právo. 
Vymedzenie pojmu aktívum preto napriek prevodu vlastníctva nie je 
splnené, ak zákazník na ďalej ovláda prevedenú položku.  
10 Ú čtovná jednotka, ktorá ovláda aktívum, môže spravidla s aktívom 
zaobchádza ť tak, ako uzná za vhodné. Ú čtovná jednotka môže, naprí ­
klad, vymeni ť aktívum za iné aktíva, používa ť ho na výrobu tovarov 
alebo služieb, ú čtovať ostatným poplatky za jeho používanie, použi ť 
ho na vysporiadanie záväzkov, vlastni ť ho, alebo ho rozdeli ť vlast­
níkom. Ú čtovná jednotka, ktorá od zákazníkov prijme prevod položky 
nehnuteľností, strojov a zariadení, pri hodnotení toho, či ovláda preve ­
denú položku, zváži všetky relevantné skuto čnosti a okolnosti. Aj ke ď 
účtovná jednotka musí, napríklad, používa ť prevedenú položku nehnu ­
teľností, strojov a zariadení na poskytovanie jednej alebo viacerých 
služieb zákazníkovi, môže ma ť možnos ť rozhodnú ť sa, akým 
spôsobom sa prevedená položka nehnute ľností, strojov a zariadení 
prevádzkuje a udržiava a kedy sa nahradí. V tomto prípade by účtovná jednotka zvy čajne dospela k záveru, že ovláda prevedenú 
položku nehnute ľností, strojov a zariadení.
 
Ako by sa mala prevedená položka nehnute ľností, strojov 
a zariadení oceni ť pri prvotnom vykázaní?  
11 Ak ú čtovná jednotka dospeje k záveru, že je splnené vymedzenie 
pojmu aktívum, vykazuje prevedené aktívum ako položku nehnute ľ­
ností, strojov a zariadení v súlade s odsekom 7 štandardu IAS 16 a pri 
prvotnom vykázaní oce ňuje jeho obstarávaciu cenu v jeho reálnej 
hodnote v súlade s odsekom 24 tohto štandardu.  ▼M18  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 784
 
Ako by sa mal zaú čtovať kredit?  
12 V nasledujúcej diskusii sa predpokladá, že ú čtovná jednotka prijíma ­
júca položku nehnute ľností, strojov a zariadení dospela k záveru, že 
prevedená položka by sa mala vykazova ť a oceňovať v súlade 
s odsekmi 9 až 11.  
13 V odseku 12 štandardu IAS 18 sa uvádza, že „ak sa tovar predáva 
alebo služby poskytujú výmenou za nepodobný tovar alebo služby, 
výmena sa považuje za transakciu, ktorou sa vytvárajú výnosy“. 
Podľa podmienok dohôd v rámci rozsahu pôsobnosti tejto interpre ­
tácie by bol prevod položky nehnute ľností, strojov a zariadení 
výmenou za nepodobný tovar alebo služby. Ú čtovná jednotka 
následne vykazuje výnosy v súlade s IAS 18.  
Identifikovanie samostatne identifikovate ľných služieb  
14 Ú čtovná jednotka môže súhlasi ť s tým, že výmenou za prevedenú 
položku nehnute ľností, strojov a zariadení dodá jednu alebo viaceré 
služby, ako napríklad pripojenie zákazníka do siete, poskytovanie nepretržitého prístupu k dodávkam tovarov alebo služieb zákazníkovi, alebo oboje. V súlade s odsekom 13 IAS 18 identifikuje ú čtovná 
jednotka samostatne identifikovate ľné služby zahrnuté v zmluve.
 
15 Medzi znaky, ktoré nazna čujú, že pripojenie zákazníka do siete je 
samostatne identifikovate ľná služba, patria tieto:  
a) pripojenie k službe je dodané zákazníkovi a pre tohto zákazníka 
predstavuje samostatnú hodnotu;  
b) reálnu hodnotu pripojenia k službe je možné spo ľahlivo oceni ť. 
16 Znakom, ktorý nazna čuje, že poskytovanie nepretržitého prístupu 
k dodávkam tovarov alebo služieb zákazníkovi je samostatne identi ­
fikovateľnou službou, je to, že v budúcnosti prijme zákazník, ktorý 
uskutočňuje prevod, nepretržitý prístup, dodávky tovarov alebo 
služieb, alebo oboje, za cenu nižšiu, ako by sa ú čtovala 
bez prevodu položky nehnute ľností, strojov a zariadení.  
17 Naopak znakom, ktorý nazna čuje, že povinnos ť poskytova ť zákazní­
kovi nepretržitý prístup k dodávkam tovarov alebo služieb vzniká skôr 
na základe podmienok prevádzkovej licencie alebo iného predpisu, 
ako na základe dohody súvisiacej s prevodom položky nehnute ľností, 
strojov a zariadení, je to, že zákazníci, ktorí uskuto čňujú prevod, 
platia za nepretržitý prístup, dodávky tovarov alebo služieb, alebo 
oboje, rovnakú cenu ako tí, ktorí ho neuskuto čňujú. 
Vykazovanie výnosov  
18 Ak sa identifikuje iba jediná služba, ú čtovná jednotka vykazuje výnos 
vtedy, ke ď sa služba poskytne, v súlade s odsekom 20 štandardu 
IAS 18.  
19 Ak sa identifikuje viac ako jedna samostatne identifikovate ľná služba, 
v odseku 13 štandardu IAS 18 sa požaduje, aby sa reálna hodnota celkovej prijatej protihodnoty alebo poh ľadávky z dohody alokovala 
ku každej službe a na každú službu sa potom uplat ňujú kritériá vyka ­
zovania IAS 18.
 
20 Ak sa nepretržitá služba identifikuje ako sú časť dohody, obdobie, 
počas ktorého sa výnos z tejto služby vykazuje, sa spravidla stanoví 
podľa podmienok dohody so zákazníkom. Ak sa v dohode neuvádza 
konkrétne obdobie, výnos sa vykazuje po čas obdobia, ktoré nie je 
dlhšie ako doba použite ľnosti prevádzaného aktíva používaného na 
poskytovanie nepretržitej služby.  ▼M18  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 785
 
Ako by mala ú čtovná jednotka zaú čtovať prevod pe ňazí od 
svojho zákazníka?  
21 Ak ú čtovná jednotka prijme prevod pe ňazí od zákazníka, posúdi, či je 
príslušná dohoda v rozsahu pôsobnosti tejto interpretácie v súlade s odsekom 6. Ak áno, ú čtovná jednotka posúdi, či zhotovená alebo 
nadobudnutá položka nehnute ľností, strojov a zariadení sp ĺňa vyme­
dzenie pojmu aktívum v súlade s odsekmi 9 a 10. Ak je splnené 
vymedzenie pojmu aktívum, ú čtovná jednotka vykazuje položku 
nehnuteľností, strojov a zariadení v jej obstarávacej cene v súlade 
s IAS 16 a výnos vykazuje v súlade s odsekmi 13 až 20 vo výške 
peňazí prijatých od zákazníka.
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIA  
22 Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu prospektívne na prevody 
aktív od zákazníkov prijaté 1. júla 2009 alebo neskôr. Povo ľuje sa 
skoršie uplat ňovanie za predpokladu, že ocenenia a ostatné informácie 
potrebné na uplatnenie interpretácie na minulé prevody sa získali 
v čase, kedy tieto prevody nastali. Ú čtovná jednotka zverej ňuje 
dátum, od ktorého sa uplatnila táto interpretácia.  ▼M18  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 786
 
INTERPRETÁCIA IFRIC 19  
Zánik finan čných záväzkov s nástrojmi vlastného imania  
ODKAZY  
— Rámec pre zostavovanie a predkladanie ú čtovných závierok  
— IFRS 2  Platby na základe podielov  
— IFRS 3  Podnikové kombinácie  
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia  
— IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  
KONTEXT  
1 Dlžník a verite ľ by mohli opätovne prerokova ť podmienky finan čného 
záväzku, pri čom výsledkom bude, že dlžník nechá záväzok plne alebo 
čiastočne zaniknú ť výmenou za vydanie nástrojov vlastného imania 
v prospech verite ľa. Tieto transakcie sa niekedy ozna čujú ako „swapy 
dlhu za vlastné imanie“ (debt for equity swaps). Výbor IFRIC dostal žiadosti o vydanie usmernenia o spôsobe ú čtovania takýchto trans ­
akcií.
 
ROZSAH PÔSOBNOSTI  
2 Táto interpretácia sa zaoberá spôsobom, akým ú čtovná jednotka 
účtuje, keď sú opätovne prerokované podmienky finan čného záväzku, 
ktorých výsledkom je, že ú čtovná jednotka vydá v prospech verite ľa 
svoje nástroje vlastného imania, a tým nechá zaniknú ť celý finan čný 
záväzok alebo jeho časť. Interpretácia sa nezaoberá spôsobom, akým 
účtuje verite ľ. 
3 Ú čtovná jednotka neuplat ňuje túto interpretáciu na transakcie 
v situáciách, ke ď: 
a) veriteľ je zárove ň priamym alebo nepriamym akcionárom a koná 
v súlade so svojimi právomocami jestvujúceho priameho alebo 
nepriameho akcionára;  
b) veriteľa a účtovnú jednotku ovláda tá istá strana alebo strany pred 
transakciou a po nej a ke ď podstata transakcie zah ŕňa rozdelenie 
vlastného imania ú čtovnou jednotkou alebo príspevok k vlastnému 
imaniu účtovnej jednotky;  
c) zánik finan čného záväzku prostredníctvom emisie akcií vlastného 
imania je v súlade s pôvodnými podmienkami finan čného záväzku.  
PREDMET  
4 Táto interpretácia sa zaoberá týmito otázkami:  
a) Sú nástroje vlastného imania ú čtovnej jednotky emitované 
s cieľom necha ť zaniknúť celý finan čný záväzok alebo jeho časť 
„zaplateným plnením“ v súlade s odsekom 41 štandardu IAS 39?  
b) Ako by mala ú čtovná jednotka prvotne oceni ť nástroje vlastného 
imania emitované s cie ľom necha ť zaniknú ť takýto finan čný 
záväzok?  
c) Ako by mala ú čtovná jednotka ú čtovať prípadný rozdiel medzi 
účtovnou hodnotou zaniknutého finan čného záväzku a hodnotou 
prvotného ocenenia emitovaných nástrojov vlastného imania?  ▼M28  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 787
 
KONSENZUS  
5 Emisia nástrojov vlastného imania ú čtovnej jednotky verite ľovi 
s cieľom necha ť zaniknúť celý finan čný záväzok alebo jeho časť je 
zaplateným plnením v súlade s odsekom 41 štandardu IAS 39. Účtovná jednotka vyradí finan čný záväzok (alebo časť finančného 
záväzku) zo svojho výkazu finan čnej pozície výlu čne vtedy, ke ď 
záväzok zanikol v súlade s odsekom 39 štandardu IAS 39.
 
6 Pri prvotnom vykázaní nástrojov vlastného imania emitovaných veri ­
teľovi s cie ľom necha ť zaniknúť celý finan čný záväzok alebo jeho 
časť ich účtovná jednotka oce ňuje reálnou hodnotou emitovaných 
nástrojov vlastného imania s výnimkou prípadu, ke ď táto reálna 
hodnota nemôže by ť spoľahlivo určená. 
7 Ak reálna hodnota emitovaných nástrojov vlastného imania nemôže 
byť spoľahlivo určená, nástroje vlastného imania sa oce ňujú tak, aby 
sa v nich odzrkad ľovala reálna hodnota zaniknutého finan čného 
záväzku. Pri ur čovaní reálnej hodnoty zaniknutého finan čného 
záväzku, ktorý zah ŕňa prvok splatnosti na požiadanie (napr. vklad 
splatný na požiadanie), sa neuplat ňuje odsek 49 štandardu IAS 39.  
8 Ak zaniká iba časť finančného záväzku, ú čtovná jednotka posudzuje, 
či sa niektorá časť zaplateného plnenia týka úpravy podmienok 
záväzku, ktorý ostáva nezaplatený. Ak sa časť zaplateného plnenia 
týka úpravy podmienok ostávajúcej časti záväzku, ú čtovná jednotka 
alokuje zaplatené plnenie medzi časť záväzku, ktorá zaniká a časť 
záväzku, ktorá ostáva nezaplatená. Pri uskuto čňovaní tejto alokácie 
účtovná jednotka zvažuje všetky relevantné skuto čnosti a okolnosti, 
ktoré sa týkajú tejto transakcie.  
9 Rozdiel medzi ú čtovnou hodnotou finan čného záväzku (alebo časti 
finančného záväzku), ktorý zanikol, a zaplateným plnením sa vyka ­
zuje v hospodárskom výsledku v súlade s odsekom 41 štandardu IAS 
39. Emitované nástroje vlastného imania sa prvotne vykazujú a oceňujú k dátumu, ke ď finančný záväzok (alebo časť finančného 
záväzku) zaniká.
 
10 Ke ď zaniká iba časť finančného záväzku, plnenie sa alokuje v súlade 
s odsekom 8. Plnenie alokované na zostávajúci záväzok predstavuje 
súčasť posúdenia toho, či sa podmienky tohto zostávajúceho záväzku 
zásadne zmenili. Ak sa zostávajúci záväzok zásadne zmenil, ú čtovná 
jednotka ú čtuje zmenu ako zánik pôvodného záväzku a vykázanie 
nového záväzku, ako sa vyžaduje v odseku 40 štandardu IAS 39.  
11 Ú čtovná jednotka zverej ňuje zisk alebo stratu vykázanú v súlade 
s odsekmi 9 a 10 ako osobitnú položku riadku v hospodárskom výsledku alebo v poznámkach.
 
DÁTUM NADOBUDNUTIA Ú ČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIE  
12 Ú čtovná jednotka uplat ňuje túto interpretáciu na ro čné obdobia, ktoré 
sa začínajú 1. júla 2010 alebo neskôr. Skoršie uplat ňovanie je povo ­
lené. Ak ú čtovná jednotka uplatní túto interpretáciu na obdobie, ktoré 
sa začalo pred 1. júlom 2010, túto skuto čnosť zverejní.  
13 Ú čtovná jednotka uplat ňuje zmenu ú čtovných zásad v súlade s IAS 8 
od začiatku najskoršieho vykazovaného porovnávacieho obdobia.  ▼M28  2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 788
 
INTERPRETÁCIA SIC-7  
Zavedenie meny euro  
ODKAZY  
▼M5 
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
▼B 
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 10  Udalosti po  ►M5 období vykazovania ◄ (v znení revízie z roku 
2003)  
— IAS 21  Vplyvy zmien kurzov cudzích mien  (v znení revízie z roku 2003)  
▼M11  
— IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  (v znení zmien 
a doplnení z roku 2008)  
▼B 
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Od 1. januára 1999 sa nadobudnutím ú činnosti Hospodárskej 
a menovej únie (EMÚ) euro stane samostatnou menou a menové 
kurzy medzi eurom a zú častnenými národnými menami budú neodvo ­
lateľne fixne stanovené, t. j. riziko následných kurzových rozdielov 
súvisiacich s týmito menami sa od tohto dátumu eliminuje.  
2. Otázkou je uplat ňovanie IAS 21 na prechod z národných mien zú čast­
nených členských štátov Európskej únie na euro („prechod na euro“).  
KONSENZUS  
3. Požiadavky IAS 21 týkajúce sa prepo čtu transakcií v cudzej mene 
a účtovnej závierky zahrani čných prevádzok by sa mali prísne uplat ­ 
ňovať na prechod na euro. Platí to rovnako na stanovenie pevných 
menových kurzov v prípadoch, ke ď krajiny vstúpia do EMÚ 
v neskorších obdobiach.  
4. To znamená najmä, že:  
a) peňažný majetok a záväzky v cudzej mene vyplývajúce 
z transakcií sa na ďalej prepo čítavajú na funk čnú menu závere čným 
kurzom. Všetky výsledné kurzové rozdiely sa vykážu ako výnos alebo náklad okamžite s výnimkou prípadu, ke ď účtovná jednotka 
naďalej uplat ňuje svoju existujúcu ú čtovnú politiku na kurzové 
zisky a straty týkajúce sa zabezpe čenia menového rizika predpo ­
kladanej transakcie;
 
▼M11  
b) kumulované kurzové rozdiely súvisiace s prepo čtom účtovnej 
závierky prevádzok v zahrani čí, vykázané v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku, sa akumulujú vo vlastnom imaní 
a reklasifikujú sa z vlastného imania do hospodárskeho výsledku 
iba pri vyradení alebo čiastočnom vyradení čistej investície do 
zahraničnej prevádzky, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 789
 
c) kurzové rozdiely vyplývajúce z prepo čtu záväzkov uvedených 
v zúčastnených menách sa nezahrnú do ú čtovnej hodnoty súvisia ­
ceho majetku.  
DÁTUM KONSENZU  
Október 1997.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť 1. júna 1998. Zmeny v ú čtovnej politike sa 
zaúčtujú v súlade s požiadavkami IAS 8.  
▼M5 
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu používanú 
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 4. Ú čtovná jednotka uplatní 
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na 
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.  
▼M11  
IAS 27 (v znení zmien a doplnení z roku 2008, ktoré urobila Rada pre medzi ­
národné ú čtovné štandardy v roku 2008) zmenil a doplnil odsek 4 písm. b). 
Účtovná jednotka uplatní túto zmenu a doplnenie na ú čtovné obdobia, ktoré sa 
začínajú 1. júla 2009 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 27 
(zmenený a doplnený v roku 2008) na skoršie obdobie, uvedená zmena 
a doplnenie sa uplatnia na toto skoršie obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 790
 
INTERPRETÁCIA SIC-10  
Štátna pomoc – bez konkrétneho vz ťahu k prevádzkovým činnostiam  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 20  Účtovanie štátnych dotácií a zverej ňovanie štátnej pomoci  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. V niektorých krajinách môže by ť štátna pomoc ú čtovným jednotkám 
zameraná na povzbudenie alebo dlhodobú pomoc podnikate ľských 
činností, bu ď v určitých oblastiach alebo priemyselných odvetviach. 
Podmienky na získanie tejto pomoci nemusia bezprostredne súvisie ť 
s prevádzkovými činnosťami účtovnej jednotky. Príkladom takejto 
pomoci sú prevody prostriedkov štátu ú čtovným jednotkám, ktoré:  
a) vykonávajú činnosť v konkrétnom priemyselnom odvetví;  
b) pokračujú v činnosti v nedávno sprivatizovaných priemyselných 
odvetviach alebo  
c) začínajú alebo pokra čujú v podnikaní v nerozvinutých oblastiach.  
2. Otázkou je, či táto štátna pomoc je „štátnou dotáciou“ v rámci rozsahu 
pôsobnosti IAS 20, a preto by sa mala zaú čtovať v súlade s týmto 
štandardom.  
KONSENZUS  
3. Štátna pomoc ú čtovným jednotkám zodpovedá definícii štátnej dotácie 
v IAS 20 dokonca aj vtedy, ke ď neexistujú podmienky, ktoré sa 
špecificky vz ťahujú na prevádzkové činnosti účtovnej jednotky, iné 
než je požiadavka vykonáva ť činnosť v určitých regiónoch alebo 
priemyselných odvetviach. Takéto dotácie sa preto neú čtujú priamo 
v prospech  ►M5 podielov akcionárov ◄. 
DÁTUM KONSENZU  
Január 1998.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia sa nadobúda ú činnosť 1. augusta 1998. Zmeny v ú čtovnej 
politike sa ú čtujú v súlade s požiadavkami IAS 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 791
 
INTERPRETÁCIA SIC-12  
Konsolidácia – subjekty špeciálneho ur čenia 
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 19  Zamestnanecké požitky  
— IAS 27  Konsolidovaná a individuálna ú čtovná závierka  
— IAS 32  Finančné nástroje: prezentácia  
— IFRS 2  Platby na základe podielov  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Ú čtovná jednotka môže by ť vytvorená na dosiahnutie úzkeho a presne 
vymedzeného cie ľa (napríklad na ovplyvnenie lízingu, výskumných 
a vývojových činností alebo na sekuritizáciu finan čného majetku). 
Takýto subjekt špeciálneho ur čenia ( special purpose entity , ďalej len 
ako skratka „SPE“) môže ma ť podobu kapitálovej spolo čnosti, fondu, 
osobnej spolo čnosti alebo neregistrovanej jednotky. SPE bývajú často 
vytvorené právnymi dohodami, ktoré predpisujú prísne a niekedy 
trvalé obmedzenia právomoci ich predstavenstva, správcu alebo manažmentu prijíma ť rozhodnutia o činnostiach SPE. V týchto usmer ­
neniach sa často bližšie ur čuje, že politiku riadenia nepretržitých 
činností SPE nemôže zmeni ť iná osoba, možno okrem jej zria ďova­
teľa alebo sponzora (t. j. sú prevádzkované mechanizmom ozna čo­
vaným ako „automatické riadenie“).
 
2. Patrón (alebo ú čtovná jednotka, v mene ktorej bol SPE vytvorený) 
často prevádza majetok do SPE, získava právo používa ť majetok 
držaný SPE, alebo vykonáva služby pre SPE, zatia ľ čo ostatné strany 
(„poskytovatelia kapitálu“) môžu poskytova ť financovanie pre SPE. 
Účtovná jednotka, ktorá sa zú častňuje transakcií so SPE ( často zria­ 
ďovateľ alebo patrón), môže v podstate ovláda ť SPE.  
3. Podiel na úžitku SPE môže ma ť formu napríklad dlhového nástroja, 
nástroja vlastného imania, ú častníckeho práva, zostávajúceho podielu 
alebo lízingu. Niektoré podiely na úžitku môžu jednoducho poskytnú ť 
držiteľovi pevnú alebo stanovenú mieru návratnosti, zatia ľ čo iné 
dávajú držite ľovi práva alebo prístup k ďalším budúcim ekonomickým 
úžitkom z činností SPE. Vo vä čšine prípadov si zria ďovateľ alebo 
patrón (alebo ú čtovná jednotka, v mene ktorej bol SPE vytvorený) 
necháva podstatný podiel na úžitku z činností SPE, aj ke ď vlastní len 
malý alebo žiadny podiel na vlastnom imaní SPE.  
4. IAS 27 vyžaduje konsolidova ť účtovné jednotky, ktoré ovláda vyka ­
zujúca účtovná jednotka. Tento štandard však neposkytuje jedno ­
značný návod na konsolidáciu SPE.  
5. Problémom je, za akých okolností by mala ú čtovná jednotka konso ­
lidovať SPE.  
6. Táto interpretácia sa neuplat ňuje na programy požitkov po skon čení 
zamestnania alebo na iné dlhodobé programy zamestnaneckých 
požitkov, na ktoré sa uplat ňuje IAS 19.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 792
 
7. Prevod majetku z ú čtovnej jednotky do SPE možno kvalifikova ť ako 
predaj realizovaný ú čtovnou jednotkou. Aj vtedy, ke ď sa prevod 
kvalifikuje ako predaj, usmernenia IAS 27 a táto interpretácia môžu znamenať, že účtovná jednotka by mala konsolidova ť SPE. Táto inter ­
pretácia sa netýka okolností, ke ď by sa malo uplat ňovať v jednotke 
riešenie predaja alebo eliminácie dôsledkov takého predaja pri zosta ­
vovaní konsolidácie.
 
KONSENZUS  
8. SPE sa konsoliduje vtedy, ke ď podstata vz ťahu medzi ú čtovnou 
jednotkou a SPE nazna čuje, že táto ú čtovná jednotka ovláda SPE.  
9. V kontexte SPE môže kontrola vzniknú ť prostredníctvom predur čenia 
činností SPE (prevádzkovanie mechanizmom „automatické riadenie“) 
alebo inak. Odsek 13 IAS 27 nazna čuje mnohé okolnosti, ktorých 
výsledkom je ovládanie, dokonca aj v prípadoch, ke ď účtovná 
jednotka vlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv inej ú čtovnej 
jednotky. Podobne ovládanie môže existova ť aj v prípadoch, ke ď 
účtovná jednotka vlastní malý alebo žiaden podiel na vlastnom 
imaní SPE. Pri uplatnení konceptu ovládania je v každom prípade 
potrebné posúdi ť všetky dôležité skuto čnosti v celom kontexte.  
10. Popri situáciách opísaných v odseku 13 IAS 27 môžu napríklad ďalej 
uvedené okolnosti nazna čovať existenciu vz ťahu, v ktorom ú čtovná 
jednotka kontroluje SPE a následne by mala konsolidova ť SPE (ďalší 
návod je uvedený v dodatku k tejto interpretácii):  
a) činnosti SPE sa v podstate vykonávajú v mene ú čtovnej jednotky, 
podľa jej špecifických podnikate ľských potrieb tak, aby ú čtovná 
jednotka získavala úžitky z prevádzky SPE;  
b) účtovná jednotka má v podstate rozhodovaciu právomoc získa ť 
väčšinu úžitkov z činností SPE, alebo túto rozhodovaciu právomoc 
delegovala vytvorením mechanizmu „automatického riadenia“;  
c) účtovná jednotka má v podstate práva získa ť väčšinu úžitkov SPE 
a z tohto dôvodu môže by ť vystavená nepredvídaným rizikám 
z činností SPE alebo  
d) účtovná jednotka si v podstate zachová vä čšinu zostávajúcich 
alebo vlastníckych rizík súvisiacich so SPE, alebo jeho majetkom preto, aby získala úžitky z jeho činností.
 
11. [Vypúš ťa sa.]  
DÁTUM KONSENZU  
Jún 1998.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 793
 
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť pre ročné účtovné obdobia, ktoré sa za čí­
najú 1. júla 1999 alebo neskôr; skoršie uplat ňovanie sa odporú ča. Zmeny 
v účtovných zásadách sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.  
Účtovná jednotka uplatní zmenu a doplnenie uvedené v odseku 6 na ro čné 
obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka 
uplatňuje IFRS 2 v skoršom období, takisto uplatní aplikuje túto zmenu 
a doplnenie v tom skoršom období.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 794
 
INTERPRETÁCIA SIC-13  
Spoluovládané ú čtovné jednotky – nepe ňažné vklady spolo čníkov  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  
— IAS 18  Výnosy  
— IAS 31  Podiely na spolo čnom podnikaní  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Odsek 48 IAS 31 sa vz ťahuje na vklady aj predaje medzi spolo č­
níkom a spolo čným podnikom takto: „Ke ď spoločník vloží majetok 
do spoločného podniku alebo ho predá, do vykazovania akejko ľvek 
časti zisku alebo straty z tejto transakcie sa musí premietnu ť podstata 
transakcie“. Okrem toho sa v odseku 24 IAS 31 uvádza, že „spolu ­
ovládaný subjekt je spolo čný podnik, ktorý predstavuje založenie 
spoločnosti, partnerského podniku alebo iného subjektu, v ktorom 
má každý spolo čník podiel“. Neexistuje však jednozna čný návod na 
vykázanie ziskov a strát vznikajúcich z vkladov nepe ňažného majetku 
do spoluovládaných ú čtovných jednotiek ( ďalej len „SÚJ“).  
2. Vklady do SÚJ sú prevodmi aktív spolo čníkmi výmenou za podiel na 
vlastnom imaní SÚJ. Takéto vklady môžu ma ť rôzne formy. Vklady 
môžu uskuto čniť súbežne spolo čníci buď pri založení SÚJ alebo 
následne. Plnenie prijaté spolo čníkom (spolo čníkmi) výmenou za 
majetok vložený do SÚJ môže takisto obsahova ť peniaze alebo inú 
protihodnotu, ktorá nezávisí od budúcich pe ňažných tokov SÚJ 
(„dodatočné plnenie“).  
3. Riešené otázky sú tieto:  
a) kedy by mal spolo čník vykáza ť v ►M5 ziskoch alebo stra ­
tách ◄ primeranú časť ziskov a strát, ktoré vznikajú z vkladu 
nepeňažného majetku do SÚJ výmenou za podiel na vlastnom 
imaní SÚJ;  
b) ako by mal dodato čné plnenie zaú čtovať spoločník a  
c) ako by sa mal prezentova ť nerealizovaný zisk alebo strata 
v konsolidovanej ú čtovnej závierke spolo čníka.  
4. Táto interpretácia sa zaoberá zaú čtovaním nepe ňažných vkladov 
spoločníka do SÚJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ, 
ktorý je zaú čtovaný s použitím bu ď metódy vlastného imania, alebo 
podielovou konsolidáciou.  
KONSENZUS  
5. Pri uplat ňovaní odseku 48 IAS 31 na nepe ňažné vklady do SÚJ 
výmenou za podiel na vlastnom imaní SÚJ je spolo čník povinný 
vykázať vo výkaze ziskov a strát za dané obdobie časť zisku alebo 
straty pripadajúcu na podiely ostatných spolo čníkov na vlastnom 
imaní s výnimkou prípadov, ke ď: ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 795
 
a) podstatné riziká a odmeny z vlastníctva vloženého nepe ňažného 
majetku neboli prevedené na SÚJ alebo  
b) zisk, alebo stratu z nepe ňažného vkladu nie je možné spo ľahlivo 
oceniť, alebo  
c) transakcia vkladu nemá obchodnú podstatu v zmysle termínu 
opísaného v IAS 16.  
Keď sa uplatňujú výnimky uvedené v písmenách a), b) alebo c), zisk 
alebo strata sa považujú za nerealizované, a preto sa nevykážu ako 
zisk alebo strata, pokia ľ sa neuplat ňuje takisto odsek 6.  
6. Ak navyše na získanie podielu na vlastnom imaní SÚJ spolo čník 
prijme pe ňažný alebo nepe ňažný majetok, tento spolo čník vykáže 
primeranú časť zisku alebo straty z tejto transakcie vo svojom výkaze 
ziskov a strát.  
7. Nerealizované zisky alebo straty z nepe ňažného majetku vloženého do 
SÚJ sa eliminujú oproti podkladovému aktívu pod ľa metódy podie ­
lovej konsolidácie alebo oproti investícii pod ľa metódy vlastného 
imania. Takéto nerealizované zisky alebo straty sa neprezentujú ako 
odložené zisky alebo straty v konsolidovanej súvahe spolo čníka.  
8. – 13 . (Nie sú sú časťou interpretácie.)  
DÁTUM KONSENZU  
Jún 1998.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť pre ročné účtovné obdobia, ktoré sa za čí­
najú 1. januára 1999 alebo neskôr; skoršie uplat ňovanie sa odporú ča. Zmeny 
v účtovných metódach sa ú čtujú v súlade s IAS 8.  
14. Úpravy ú čtovania transakcií s nepe ňažnými vkladmi v zmysle 
odseku 5 sa uplatnia prospektívne na budúce transakcie.  
15. Ú čtovná jednotka uplatní zmeny k tejto interpretácii v zmysle IAS 16 
na ročné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak 
účtovná jednotka uplatní tento štandard na skoršie obdobie, uplatní 
takisto tieto zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 796
 
INTERPRETÁCIA SIC-15  
Operatívny lízing – stimuly  
ODKAZY  
▼M5 
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
▼B 
— IAS 8  Účtovná politika, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 17  Lízingy  (v znení revízie z roku 2003)  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Pri rokovaní o novej už existujúcej zmluvy o operatívnom lízingu 
alebo jej obnove môže prenajímate ľ nájomcovi poskytnú ť stimuly 
na uzatvorenie dohody. Príkladom stimulov je, ak prenajímate ľ 
nájomcovi vopred zaplatí v hotovosti, prípadne uhradí alebo na seba prevezme náklady nájomcu (napríklad náklady na presun, zlepšenie 
predmetu lízingu a náklady spojené s už existujúcim zmluvným 
záväzkom prenajímate ľa). Inou alternatívou je, ak sa pre za čiatočné 
obdobie lízingového vz ťahu dohodnú nulové alebo znížené lízingové 
splátky.
 
2. Otázkou je, ako stimuly poskytnuté pri operatívnom lízingu vykáza ť 
v účtovných závierkach prenajímate ľa a nájomcu.  
KONSENZUS  
3. Všetky stimuly vynaložené s cie ľom uzavrie ť novú alebo obnovi ť už 
existujúcu dohodu o operatívnom lízingu sa vykážu ako neoddelite ľná 
súčasť zmluvnej odmeny dohodnutej za používanie prenajatého 
majetku bez oh ľadu na charakter alebo formu stimulu alebo na časo­
vanie platieb.  
4. Prenajímate ľ vykáže celkové náklady na stimuly ako zníženie 
výnosov z nájomného rovnomerne po čas obdobia lízingového vz ťahu, 
pokiaľ iná systematická metóda nezodpovedá časovému priebehu 
zníženia úžitku z prenajatého majetku.  
5. Nájomca vykáže celkový úžitok stimulov ako zníženie nákladov za 
nájomné rovnomerne po čas obdobia lízingového vz ťahu, pokia ľ iná 
systematická metóda nezodpovedá časovému priebehu úžitku nájomcu 
z používania prenajatého majetku.  
6. Náklady, ktoré vznikli nájomcovi vrátane nákladov spojených s už 
existujúcou nájomnou zmluvou (napríklad náklady na ukon čenie, 
presun alebo zlepšenie predmetu lízingu), nájomca zaú čtuje v súlade 
so štandardmi platnými pre tieto náklady vrátane nákladov skuto čne 
uhradených na základe dohôd o stimuloch.  
DÁTUM KONSENZU  
Jún 1998.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť pre lízingové obdobia, ktoré sa za čínajú 
1. januára 1999 alebo neskôr.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 797
 
INTERPRETÁCIA SIC-21  
Dane z príjmov – úhrada preceneného neodpisovate ľného majetku  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 12  Dane z príjmov  
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 40  Investičný nehnute ľný majetok  (v znení revízie z roku 2003)  
PROBLÉM  
1. Pod ľa odseku 51 IAS 12 má ocenenie odložených da ňových záväzkov 
a odložených da ňových poh ľadávok odzrkad ľovať daňové dôsledky 
vyplývajúce z o čakávaného spôsobu, ktorým má ú čtovná jednotka  
►M5 ku koncu obdobia vykazovania ◄ spätne získa ť alebo 
vyrovnať účtovnú hodnotu aktív a záväzkov vedúcich k vzniku 
z dočasného rozdielu.  
2. V odseku 20 IAS 12 sa poukazuje na to, že precenenie majetku 
nemusí vždy ovplyvni ť zdaniteľný zisk (da ňovú stratu) v období, 
v ktorom k preceneniu došlo, a že v dôsledku precenenia nemusí byť nevyhnutné urobi ť úpravu da ňového základu majetku. Ak bude 
budúce spätné získanie ú čtovnej hodnoty zdanite ľné, akýko ľvek 
rozdiel medzi ú čtovnou hodnotu preceneného majetku a jeho 
daňovým základom bude do časný a povedie k vzniku odloženého 
daňového záväzku alebo odloženej da ňovej pohľadávky.
 
3. Otázkou je, ako interpretova ť termín „úhrada“ v súvislosti 
s majetkom, ktorý sa neodpisuje (neodpisovate ľný majetok), a ktorý 
sa precení v zmysle odseku 31 IAS 16.  
4. Táto interpretácia sa vz ťahuje aj na investi čný nehnute ľný majetok 
účtovaný v precenenej hodnote v súlade s odsekom 33 IAS 40, ale 
považoval by sa za neodpisovate ľný, keby sa musel uplatni ť IAS 16.  
KONSENZUS  
5. Odložené da ňové záväzky alebo poh ľadávky, ktoré vyplynú 
z precenenia neodpisovate ľného majetku v súlade s odsekom 31 
IAS 16, sa oce ňujú na základe da ňových dôsledkov, ktoré by vyply ­
nuli zo spätného získania ú čtovnej hodnoty daného majetku jeho pred ­
ajom, bez oh ľadu na oce ňovací základ na stanovenie ú čtovnej 
hodnoty daného majetku. Preto, ak da ňový zákon pre zdanite ľnú 
sumu, ktorá vyplynula z predaja majetku, stanovuje inú platnú da ňovú 
sadzbu než je da ňová sadzba platná pre zdanite ľnú sumu odvodenú 
z využívania majetku, na stanovenie odloženého da ňového záväzku 
alebo odloženej da ňovej pohľadávky týkajúcej sa neodpisovate ľného 
majetku sa použije prvá da ňová sadzba.  
DÁTUM KONSENZU  
August 1999.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Tento konsenzus nadobúda ú činnosť 15. júla 2000. Zmeny v ú čtovnej politike sa 
zaúčtujú v súlade s IAS 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 798
 
INTERPRETÁCIA SIC-25  
Dane z príjmov – zmeny da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej  
►M5 vlastníkov ◄ 
ODKAZY  
▼M5 
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
▼B 
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 12  Dane z príjmov  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej  ►M5 vlast­
níkov ◄ môže ma ť pre účtovnú jednotku za následok zvýšenie 
alebo zníženie da ňových záväzkov alebo poh ľadávok. Môže to nasta ť 
napríklad v dôsledku verejného upísania majetkových nástrojov 
účtovnej jednotky alebo v dôsledku reštrukturalizácie jej vlastného 
imania. Sta ť sa to môže aj v dôsledku pres ťahovania vä čšinového 
akcionára do zahrani čia. V dôsledku takýchto udalostí môže by ť 
účtovná jednotka inak zda ňovaná; môže napríklad získa ť alebo strati ť 
daňové stimuly, prípadne v budúcnosti podlieha ť inej sadzbe dane.  
2. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej  ►M5 vlast­
níkov ◄ môže bezprostredne ovplyvni ť splatné da ňové záväzky 
alebo poh ľadávky ú čtovnej jednotky. Takáto zmena môže tiež zvýši ť 
alebo zníži ť odložené da ňové záväzky a poh ľadávky, ktoré ú čtovná 
jednotka vykazuje v závislosti od ú činku zmeny da ňovej situácie na 
daňové dôsledky, ktoré vyplynú z úhrady alebo vysporiadania 
účtovnej hodnoty aktív a záväzkov ú čtovnej jednotky.  
3. Otázkou je, ako by ú čtovná jednotka mala zaú čtovať daňové 
dôsledky zmeny svojej da ňovej situácie alebo da ňovej situácie 
svojich  ►M5 vlastníkov ◄. 
KONSENZUS  
▼M5 
4. Zmena da ňovej situácie ú čtovnej jednotky alebo jej  ►M5 vlast­
níkov ◄ nevedie k zvýšeniu ani zníženiu súm vykazovaných priamo 
mimo zisku alebo straty. Dôsledky, ktoré zo zmeny da ňovej situácie 
vyplývajú pre splatné a odložené dane, sa zahrnú do zisku alebo straty za obdobie, pokia ľ tieto dôsledky nesúvisia s transakciami 
a udalos ťami, ktorých výsledkom je, že sa v tom istom alebo 
v inom období ú čtujú priamo v prospech alebo na ťarchu vykazovanej 
sumy vlastného imania alebo sumy vykázané v ostatných sú častiach 
komplexného výsledku. Uvedené da ňové dôsledky, ktoré sa vz ťahujú 
na zmeny vykazovanej sumy vlastného imania v tom istom alebo v inom období (nezahrnuté do hospodárskeho výsledku), sa ú čtujú 
priamo do vlastného imania. Da ňové dôsledky, ktoré sa vz ťahujú na 
sumy vykázané v ostatných sú častiach komplexného výsledku, sa 
vykazujú v ostatných sú častiach komplexného výsledku.
 ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 799
 
DÁTUM KONSENZU  
August 1999.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Tento konsenzus nadobúda ú činnosť 15. júla 2000. Zmeny v ú čtovnej politike sa 
zaúčtujú v súlade s IAS 8.  
▼M5 
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu používanú 
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 4. Ú čtovná jednotka uplatní 
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na 
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 800
 
INTERPRETÁCIA SIC-27  
Vyhodnocovanie podstaty transakcií zah ŕňajúcich právnu formu lízingu  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 11  Zákazková výroba  
— IAS 17  Lízing  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 18  Výnosy  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
— IAS 39  Finančné nástroje: vykazovanie a oce ňovanie  (v znení revízie z roku 
2003)  
— IFRS 4  Poistné zmluvy  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Ú čtovná jednotka môže s osobou alebo osobami, ktoré nie sú spriaz ­
nenými osobami (s investorom), uzatvori ť transakciu alebo sériu 
štruktúrovaných transakcií (dohodu) zah ŕňajúcu právnu formu lízingu. 
Môže napríklad prenaja ť majetok investorovi a ten istý majetok vzia ť 
spätne na lízing, prípadne majetok právoplatne preda ť a ten istý 
majetok vzia ť spätne na lízing. Formy a podmienky jednotlivých 
dohôd sa môžu zna čne líšiť. V prípade lízingu a spätného lízingu 
sa môže sta ť, že dohoda bude koncipovaná tak, aby investor získal 
daňové zvýhodnenie, o ktoré sa podelí s ú čtovnou jednotkou vo forme 
poplatku, a nie prevodom práva na využívanie majetku.  
2. Ak dohoda s investorom zah ŕňa právnu formu lízingu, otázkou je:  
a) ako ur čiť, či sú transakcie v sérii transakcií prepojené a mali by sa 
zaúčtovať ako jedna transakcia;  
b) či dohoda zodpovedá definícii lízingu v zmysle IAS 17; a ak nie,  
i) či prípadne existujúci osobitný investi čný účet a povinnos ť 
platiť lízingové splátky predstavujú aktíva a záväzky jednotky 
(pozri napríklad prípad uvedený v dodatku A odseku A2 
písm. a);  
ii) ako má ú čtovná jednotka zaú čtovať iné záväzky vyplývajúce 
z dohody a  
iii) ako má ú čtovná jednotka zaú čtovať poplatok, ktorý možno 
dostane od investora.  
KONSENZUS  
3. Séria transakcií, ktoré zah ŕňajú právnu formu lízingu, predstavuje 
prepojené transakcie a zaú čtuje sa ako jedna transakcia, ke ď celkový 
ekonomický ú činok nemožno pochopi ť bez odvolania sa na danú sériu 
transakcií ako celok. Príkladom je prípad, ke ď sa séria navzájom úzko 
súvisiacich transakcií prerokuje ako jediná transakcia a transakcie sa 
uskutočnia súčasne alebo bezprostredne jedna za druhou. (Názorné 
uplatňovanie tejto interpretácie je uvedené v dodatku A.)  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 801
 
4. Ú čtovanie musí by ť odrazom podstaty dohody. Na ur čenie podstaty 
dohody treba posúdi ť všetky jej h ľadiská a dôsledky, pri čom hlavný 
dôraz treba klás ť na hľadiská a dôsledky s ekonomickými ú činkami.  
5. IAS 17 platí vtedy, ke ď podstata dohody zah ŕňa prevod práva na 
používanie majetku na dohodnutý čas. K ukazovate ľom, ktoré jedno ­
tlivo nasved čujú, že dohoda v podstate nemusí zah ŕňať lízing 
v zmysle IAS 17 (názorné uplat ňovanie tejto interpretácie je 
v dodatku B), patria:  
a) účtovná jednotka si ponechá všetky riziká a odmeny súvisiace 
s vlastníctvom podkladového majetku a má v podstate rovnaké 
práva používa ť ho, aké mala pred dohodou;  
b) hlavným dôvodom dohody je dosiahnutie ur čitého daňového 
výsledku, a nie prevod užívate ľského práva majetku, a  
c) zahŕňa opciu, pri čom vďaka podmienkam je jej uplatnenie takmer 
isté (napríklad predkupné právo, ktoré možno uplatni ť za cenu 
dostatočne vyššiu než o čakávaná reálna hodnota v čase, keď sa 
opciu stane uplatnite ľnou).  
6. Pri ur čení, či osobitný investi čný účet a povinnos ť platiť lízingové 
splátky v podstate predstavujú aktíva a záväzky ú čtovnej jednotky, sa 
uplatňujú definície a návod uvedené v koncep čnom rámci v odsekoch 
49 až 64. K ukazovate ľom, ktoré spolo čne nasved čujú, že osobitný 
investičný účet a záväzok spláca ť lízingové splátky v podstate nezod ­
povedajú definícii aktíva ani definícii záväzku a ú čtovná jednotka ich 
nemá vykazova ť, patria tieto ukazovatele:  
a) účtovná jednotka pri sledovaní vlastných cie ľov nemá vplyv na 
investičný účet a nie je povinná plati ť lízingové splátky. Tento 
prípad nastáva napríklad vtedy, ke ď sa na osobitný investi čný 
účet vloží záloha ur čená na ochranu investora, ktorú možno použi ť 
iba na platby v prospech investora, a investor súhlasí, aby sa povinnosť platiť lízingové splátky realizovala z prostriedkov na 
investičnom účte, pričom účtovná jednotka nemá možnos ť zadržať 
platby realizované z investi čného účtu v prospech investora;
 
b) pre účtovnú jednotku predstavuje nepatrné riziko skuto čnosť, že 
bude musie ť vrátiť celú sumu predstavujúcu poplatok prijatý od 
investora a zaplati ť prípadne aj ďalšiu sumu, prípadne, ak neprijala 
žiaden poplatok, nepatrné riziko, že bude musie ť zaplatiť sumu 
vyplývajúcu z iných záväzkov (napríklad zo záruky). Nepatrné 
riziko existuje vtedy, ke ď napríklad podmienky dohody vyžadujú 
investovanie vopred zaplatenej zálohy do nerizikových aktív, od ktorých sa o čakáva, že vytvoria dostato čné peňažné toky na uspo ­
kojenie záväzku plati ť lízingové splátky, a
 
c) jedinými pe ňažnými tokmi inými než za čiatočné peňažné toky na 
začiatku dohody, ktoré sa o čakávajú na základe dohody, sú lízin ­
gové splátky uspokojované výhradne z prostriedkov čerpaných 
z osobitného investi čného účtu zriadeného so za čiatočnými peňaž­
nými tokmi.  
7. Ostatné záväzky vyplývajúce z dohody vrátane poskytnutých záruk 
a záväzkov vyplývajúcich z pred časného ukon čenia dohody sa 
v závislosti od podmienok ú čtujú v súlade s IAS 37, IAS 39 alebo 
IFRS 4.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 802
 
8. Kritériá uvedené v odseku 20 IAS 18 sa uplatnia na skuto čnosti 
a okolnosti každej dohody, aby sa zistilo, kedy treba vykáza ť 
poplatok, ktorý ú čtovná jednotka môže prípadne dosta ť. Zohľadňujú 
sa skutočnosti, ako prípadná pokra čujúca zainteresovanos ť v podobe 
významného záväzku budúceho plnenia potrebného na získanie 
poplatku, prípadné nepostúpené riziká, podmienky všetkých záru č­
ných dohôd a riziko vrátenia poplatku. K ukazovate ľom, ktoré samo ­
statne nasved čujú, že je nevhodné vykáza ť celý poplatok ako príjem 
v čase jeho prijatia, ak bol prijatý na za čiatku dohody, patria tieto 
ukazovatele:  
a) záväzok vykonáva ť určité významné činnosti alebo záväzok zdrža ť 
sa ich vykonávania je podmienkou na získanie výnosu, takže reali ­
zácia zákonne záväznej dohody nie je tým najdôležitejším aktom, ktorý dohoda vyžaduje;
 
b) na využívanie podkladového majetku sa stanovili také obmedzenia, 
že účtovnej jednotke prakticky bránia a významne menia jej schop ­
nosť daný majetok využíva ť (t. j. spotrebova ť, predať alebo zriadi ť 
k nemu záložné právo a použi ť ho ako zábezpeku);  
c) pravdepodobnos ť vrátenia akejko ľvek sumy z poplatku a prípadnej 
platby ďalších súm nie je malá. Tento prípad nastane, ak napríklad:  
i) podkladový majetok nie je špeciálny majetok, ktorý ú čtová 
jednotka potrebuje na vykonávanie svojej činnosti, a preto je 
možné, že ú čtovná jednotka zaplatí ur čitú sumu, aby pred časne 
ukončila platnos ť dohody, alebo  
ii) účtovná jednotka je na základe podmienok dohody povinná, 
prípadne môže čiastočne alebo celkom rozhodnú ť na základe 
vlastnej úvahy o tom, či vopred zaplatenú sumu investuje do 
majetku spojeného s viac ako iba nevýznamným rizikom (napríklad menovým, úrokovým alebo úverovým rizikom). Riziko, že by hodnota investícii nesta čila na uspokojenie 
záväzku spláca ť lízingové splátky, za takýchto okolnosti nie 
je malé, a preto je pravdepodobné, že ú čtovná jednotka bude 
musieť zaplatiť určitú sumu.
 
9. Poplatok treba vykáza ť vo výkaze ziskov a strát na základe jeho 
ekonomickej podstaty a charakteru.  
ZVEREJNENIE  
10. Pri ur čovaní vhodných zverejnení potrebných na pochopenie dohody, 
ktorá v podstate nezah ŕňa lízing v súlade s IAS 17, a použitého 
spôsobu ú čtovania treba bra ť do úvahy všetky aspekty danej dohody. 
V každom období, v ktorom dohoda existuje, ú čtovná jednotka 
zverejní:  
a) opis dohody vrátane:  
i) podkladového aktíva a všetkých obmedzení týkajúcich sa jeho 
používania;  
ii) lehoty platnosti a ostatné významné podmienky dohody;  
iii) navzájom prepojené transakcie vrátane všetkých opcií a  
b) spôsob ú čtovania uplatnený na prijaté poplatky, sumu vykázanú 
ako výnos za ú čtovné obdobie a riadkovú položku vo výkaze 
ziskov a strát, do ktorej je zahrnutá.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 803
 
11. Údaje pod ľa odseku 10 tejto interpretácie sa poskytujú jednotlivo za 
každú dohodu alebo súhrnne za každú skupinu dohôd. Trieda je 
zoskupenie dohôd s podkladovým majetkom podobného charakteru (napríklad elektrárne).
 
DÁTUM KONSENZU  
Február 2000.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť 31. decembra 2001. Zmeny v ú čtovnej 
politike sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 804
 
INTERPRETÁCIA SIC-29  
▼M9 
Dojednania o koncesiách na poskytovanie služieb: Zverej ňovanie  
▼B 
ODKAZY  
▼M5 
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
▼B 
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 17  Lízingy  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 37  Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva  
— IAS 38  Nehmotný majetok  (v znení revízie z roku 2004)  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Ú čtovná jednotka (prevádzkovate ľ ►M9 __________  ◄) môže 
uzatvoriť dohodu s inou ú čtovnou jednotkou (  ►M9 zadá­
vateľ ◄) s cieľom poskytova ť služby, ktoré umož ňujú verejný 
prístup k významným hospodárskym a spolo čenským zariadeniam.  
►M9 Zadávate ľom ◄ môže by ť účtovná jednotka z verejného 
alebo súkromného sektora, vrátane štátneho orgánu. Príkladmi 
zmlúv o licenciách na poskytovanie služieb sú zariadenia na 
úpravu a dodávku vody, dia ľnice, parkoviská, tunely, mosty, 
letiská a telekomunika čné siete. Príkladom zmlúv, ktoré nie sú 
zmluvami o licenciách na poskytovanie služieb, je prevádzka 
vnútorných služieb, ktoré ú čtovná jednotka zabezpe čí uzatvorením 
zmluvy s externým dodávate ľom (napríklad jedále ň pre zamest ­
nancov, údržba budovy, vedenie ú čtovníctva alebo funkcie infor ­
mačných technológií).  
2. Zmluva o licencii na poskytovanie služieb vo všeobecnosti zah ŕňa 
prenesenie práva  ►M9 zadávate ľa ◄ počas stanoveného obdobia 
na prevádzkovate ľa: 
a) právo poskytova ť služby, ktoré umož ňujú verejný prístup 
k hlavným hospodárskym a spolo čenským zariadeniam, a  
b) v niektorých prípadoch právo využíva ť bližšie ur čený hmotný 
majetok, nehmotný majetok, alebo finan čné aktíva;  
ako výmenu za prevádzkovate ľov: 
c) záväzok poskytova ť počas trvania licencie služby ur čité obdobie za 
určitých podmienok a  
d) prípadne záväzok vráti ť na konci doby platnosti licencie prebraté 
na začiatku obdobia platnosti a/alebo získané po čas obdobia plat ­
nosti zmluvy o licencii.  
3. Spolo čnou črtou všetkých zmlúv o licenciách na poskytovanie služieb 
je, že prevádzkovate ľ preberá právo a povinnos ť poskytova ť verejné 
služby.  
4. Problémom je, aké informácie by sa mali zverejni ť v poznámkach 
k účtovnej závierke prevádzkovate ľa ►M9 __________  ◄ a 
►M9 zadávate ľa ◄. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 805
 
5. Ur čitými stránkami a zverejneniami v súvislosti s niektorými zmlu ­
vami o licenciách na poskytovanie služieb sa už zaoberali existujúce 
Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva (napríklad IAS 16 sa 
uplatňuje na nadobudnutia položiek nehnute ľností, strojov a zariadení, 
IAS 17 sa uplat ňuje na lízing majetku a IAS 38 sa uplat ňuje na 
nadobudnutie nehmotného majetku). Zmluva o licencii na poskyto ­
vanie služieb však môže obsahova ť exekučné zmluvy, ktorými sa 
nezaoberajú Medzinárodné štandardy finan čného výkazníctva, pokia ľ 
tieto zmluvy nie sú nevýhodné, na také sa uplat ňuje IAS 37. Táto 
interpretácia sa preto zaoberá dodato čnými zverejneniami o zmluvách 
o licenciách na poskytovanie služieb.  
KONSENZUS  
6. Pri ur čovaní primeraného zverejnenia v poznámkach k ú čtovnej 
závierke sa berú do úvahy všetky h ľadiská zmluvy o licencii na 
poskytovanie služieb. Prevádzkovate ľ ►M9 __________  ◄ a 
►M9 zadávate ľ ◄ zverejnia za každé obdobie tieto skuto čnosti:  
a) opis zmluvy,  
b) dôležité podmienky zmluvy, ktoré môžu ma ť vplyv na sumu, na ča­
sovanie a istotu budúcich pe ňažných tokov (napríklad lehota plat ­
nosti licencie, termíny nového stanovenia cien a východisko, na 
základe ktorého sa ur čí stanovenie cien alebo nové prerokovanie);  
c) charakter a rozsah (napríklad množstvo, časové obdobie alebo 
prípadne suma):  
i) práv používa ť bližšie ur čený majetok;  
ii) povinností poskytova ť služby alebo práv o čakávať poskyto­
vanie služieb;  
iii) povinností získa ť alebo postavi ť nehnute ľnosť, závod 
a zariadenie;  
iv) povinností odovzda ť alebo právo prija ť bližšie ur čený majetok 
na konci lehoty trvania zmluvy;  
v) možností obnovenia a vypovedania a  
vi) ostatných práv a povinností (napríklad ve ľké generálne opravy) 
a 
d) zmeny v zmluvách, ktoré sa vyskytnú po čas daného obdobia  
►M9 ; a ◄ 
▼M9 
e) akým spôsobom bolo dojednanie o poskytovaní služieb klasifiko ­
vané.  
6A. Prevádzkovate ľ uverejní výšku príjmov a ziskov alebo strát vykáza ­
ných za obdobie, po čas ktorého došlo k výmene služieb spojených 
s výstavbou za finan čné aktíva alebo nehmotné aktíva.  
▼B 
7. Zverejnenia požadované v súlade s odsekom 6 tejto interpretácie sa 
poskytujú jednotlivo pre každú zmluvu o licencii na poskytovanie 
služieb alebo v súhrne pre každú triedu zmlúv o licenciách na posky ­
tovanie služieb. Trieda je zoskupenie zmlúv o licenciách na poskyto ­
vanie služieb, ktoré zah ŕňajú služby podobného charakteru (napríklad 
výber mýta, telekomunika čné služby a služby týkajúce sa úpravy 
vody).  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 806
 
DÁTUM KONSENZU  
Máj 2001.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť 31. decembra 2001.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 807
 
INTERPRETÁCIA SIC-31  
Výnosy – výmenné obchody zah ŕňajúce reklamné služby  
ODKAZY  
— IAS 8  Účtovné politiky, zmeny v ú čtovných odhadoch a chyby  
— IAS 18  Výnosy  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Ú čtovná jednotka (predávajúci) môže uzatvori ť zmluvu o výmennom 
obchode s cie ľom poskytova ť reklamné služby ako výmenu za prijatie 
reklamných služieb od svojho zákazníka (zákazník). Reklamné služby 
môžu byť zobrazené na webových stránkach alebo na miestach ur če­
ných na plagátovanie, vysielané v televízii alebo v rozhlase, uverej ­
nené v časopisoch alebo v novinách, alebo predstavené v inom médiu.  
2. V niektorých prípadoch nedochádza medzi týmito ú čtovnými jednot ­
kami k platbe v hotovosti alebo k inej forme odplaty. V niektorých 
iných prípadoch dochádza aj k vzájomnej výmene rovnakej alebo približne rovnakej sumy v hotovosti alebo inej protislužby.
 
3. Predávajúci, ktorý poskytuje reklamné služby v rámci svojich bežných 
činností, zaznamená výnos z výmenných obchodov zah ŕňajúcich 
reklamné služby pod ľa IAS 18, ak popri ostatných kritériách tieto 
vzájomne vymenené služby sa od seba odlišujú (IAS 18 ods. 12) a výšku výnosu je možné spo ľahlivo oceni ť [IAS 18 ods. 20 
písm. a)]. Táto interpretácia sa uplat ňuje iba na výmenu reklamných 
služieb, ktoré sú navzájom odlišné. Výmena podobných reklamných 
služieb nie je transakciou, ktorá vytvára výnos pod ľa IAS 18.
 
4. Otázkou je, za akých okolností dokáže predávajúci spo ľahlivo oceni ť 
výnos na základe reálnej hodnoty reklamných služieb prijatých alebo 
poskytnutých vo výmennom obchode.  
KONSENZUS  
5. Výnos z výmenného obchodu, ktorý obsahuje reklamné služby, nie je 
možné spo ľahlivo oceni ť na základe reálnej hodnoty prijatých reklam ­
ných služieb. Predávajúci však môže spo ľahlivo oceni ť výnos na 
základe reálnej hodnoty reklamných služieb, ktoré poskytuje vo 
výmennom obchode, a to s odkazom na nevýmenné obchody, ktoré:  
a) obsahujú reklamu podobnú reklame vo výmennom obchode;  
b) sa často vyskytujú;  
c) predstavujú vä čší počet transakcií a vyššiu sumu v porovnaní so 
všetkými transakciami s cie ľom poskytova ť reklamu podobnú 
reklame vo výmennom obchode;  
d) zahŕňajú platbu v hotovosti a/alebo inú formu odplaty (napríklad 
obchodovate ľné cenné papiere, nepe ňažné aktíva a iné služby), 
ktorá má spo ľahlivo merate ľnú reálnu hodnotu, a  
e) nezahŕňajú zmluvného partnera, ktorý je ten istý ako v danej 
výmennej obchodnej transakcii.  
DÁTUM KONSENZU  
Máj 2001.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť 31. decembra 2001. Zmeny v ú čtovných 
metódach sa zaú čtujú v súlade s IAS 8.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 808
 
INTERPRETÁCIA SIC-32  
Nehmotný majetok – náklady na webovú lokalitu  
ODKAZY  
▼M5 
— IAS 1  Prezentácia ú čtovnej závierky  (v znení revízie z roku 2007)  
▼B 
— IAS 2  Zásoby  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 11  Zákazková výroba  
— IAS 16  Nehnute ľnosti, stroje a zariadenia  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 17  Lízingy  (v znení revízie z roku 2003)  
— IAS 36  Zníženie hodnoty majetku  (v znení revízie z roku 2004)  
— IAS 38  Nehmotný majetok  (v znení revízie z roku 2004)  
— IFRS 3  Podnikové kombinácie  
RIEŠENÁ PROBLEMATIKA  
1. Ú čtovnej jednotke môžu vzniknú ť interné výdavky na vývoj 
a prevádzku vlastnej webovej lokality, ku ktorej je prístup v rámci účtovnej jednotky, alebo ku ktorej je prístup zvonku. Webová lokalita 
určená na prístup zvonku sa môže používa ť na rôzne ú čely, ako 
napríklad na podporu predaja a reklamu vlastných výrobkov a služieb ú čtovnej jednotky, poskytovanie elektronických služieb 
a predaj výrobkov a služieb. Webová lokalita ur čená na vnútropodni ­
kové použitie sa môže použi ť na uchovávanie dokumentov o politike 
spoločnosti a údajov o zákazníkoch, ako aj na vyh ľadávanie relevant ­
ných informácií.
 
2. Štádiá vývoja webovej lokality je možné opísa ť takto:  
a) plánovanie – patrí sem vykonanie štúdií uskuto čniteľnosti, vyme ­
dzenie cie ľov a bližšie ur čenie technických podmienok, vyhodno ­
tenie alternatív a výber priorít;  
b) použitie a vývoj infraštruktúry – patrí sem získanie názvu domény, 
kúpa a vývoj hardvéru a opera čného softvéru, inštalovanie vyvi ­
nutých aplikácií a zá ťažové testy;  
c) vývoj grafického návrhu – patrí sem navrhovanie vzh ľadu webo ­
vých stránok;  
d) vývoj obsahu – patrí sem vytvorenie, nákup, príprava a prenos 
textových alebo grafických informácií na webovú lokalitu v priebehu dokon čovania jej vývoja. Tieto informácie sa môžu 
uchováva ť v oddelených databázach, ktoré sú integrované do 
webovej lokality (alebo ku ktorým je prístup z tejto webovej loka ­
lity), alebo ktoré sú zakódované priamo do webových lokalít.
 
3. Po dokon čení vývoja webovej lokality sa za čína štádium prevádzky. 
Počas tohto štádia ú čtovná jednotka udržiava a zlepšuje aplikácie, 
infraštruktúru, grafický návrh a obsah webovej lokality.  
4. Pri ú čtovaní interných výdavkov na vývoj a prevádzku vlastnej 
webovej lokality, ku ktorej je prístup v rámci ú čtovnej jednotky, 
alebo ku ktorej je prístup zvonku, sú tieto otázky:  
a) či webová lokalita je vnútorne vytvoreným nehmotným majetkom, 
na ktorý sa vz ťahujú požiadavky IAS 38, a  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 809
 
b) ktorá metóda je na zaú čtovanie takýchto výdavkov vhodná.  
5. Táto interpretácia sa nevz ťahuje na výdavky na nákup, vývoj 
a prevádzkovanie hardvéru (napríklad webové servery, do časné 
servery, prevádzkové servery a pripojenie na internet) webovej loka ­
lity. Takéto výdavky sa ú čtujú v súlade s IAS 16.  ►M5 Navyše, ak 
účtovnej jednotke vzniknú výdavky na poskytovate ľa internetových 
služieb, ktorý je hostite ľom webovej lokality ú čtovnej jednotky, 
tieto výdavky sa vykazujú ako náklady v čase prijatia daných služieb 
podľa IAS 1.88 a  Koncepčného rámca . ◄ 
6. IAS 38 sa nevz ťahuje na nehmotný majetok, ktorý ú čtovná jednotka 
má na predaj v rámci bežnej činnosti (pozri IAS 2 a IAS 11) alebo 
lízingy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti IAS 17. Pod ľa toho sa táto 
interpretácia netýka výdavkov na vývoj a prevádzku webovej lokality (alebo softvéru webovej lokality), ktorá je ur čená na predaj inej 
účtovnej jednotke. Ke ď sa webová lokalita prenajme na základe 
operatívneho lízingu, prenajímate ľ uplatní túto interpretáciu. Ke ď sa 
webová lokalita prenajme na základe finan čného lízingu, nájomca 
uplatní túto interpretáciu po prvotnom vykázaní prenajatého majetku.
 
KONSENZUS  
7. Vlastná webová lokalita ú čtovnej jednotky, ktorá vzniká ako výsledok 
vývojových prác a ku ktorej je prístup v rámci ú čtovnej jednotky 
alebo zvonku, je vnútorne vytvoreným nehmotným majetkom, ktorý podlieha požiadavkám IAS 38.
 
8. Webová lokalita, k vzniku ktorej došlo v dôsledku vývoja, sa vyka ­
zuje ako nehmotný majetok výlu čne v prípade, popri dodržiavaní 
súladu so všeobecnými požiadavkami IAS 38 ods. 21 na vykazovanie a prvotné ocenenie, ak ú čtovná jednotka splní požiadavky uvedené 
v IAS 38 ods. 57. Ú čtovná jednotka môže by ť schopná splni ť požia­
davku na preukázanie toho, ako jej webová lokalita bude vytvára ť 
pravdepodobné budúce ekonomické úžitky v súlade s IAS 38 ods. 57 písm. d), ke ď napríklad webová lokalita je schopná generova ť 
výnosy, vrátane priamych výnosov vyplývajúcich z možnosti 
podávania objednávok. Ú čtovná jednotka nie je schopná preukáza ť 
ako webová lokalita vyvinutá iba alebo najmä na ú čely propagácie 
a reklamy svojich vlastných produktov a služieb, bude vytvára ť prav­
depodobné budúce ekonomické úžitky, a následne sa všetky výdavky 
na vývoj tejto webovej lokality vykážu ako náklady v čase ich vzniku.
 
9. Akéko ľvek interné výdavky na vývoj a prevádzku vlastnej webovej 
lokality ú čtovnej jednotky sa ú čtujú v súlade s IAS 38. Charakter 
každej činnosti, v dôsledku ktorej výdavok vzniká (napríklad školenie 
zamestnancov a údržba webovej lokality) a štádium vývoja alebo 
štádium po vývoji webovej lokality, sa vyhodnotí s cie ľom určiť 
vhodný spôsob ú čtovania ( ďalšie usmernenia obsahuje dodatok 
k tejto interpretácii). Napríklad:  
a) Štádium plánovania je v podstate podobné výskumnej fáze 
uvedenej v IAS 38 ods. 54 až 56. Výdavky v tomto štádiu sa 
vykazujú ako náklady v čase ich vzniku.  ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 810
 
b) Štádium aplikácie a vývoja infraštruktúry, grafického návrhu 
a vývoja obsahu s výnimkou situácie, ke ď sa obsah vyvíja na 
iný účel, ako s cie ľom propagácie a reklamy výrobkov a služieb 
účtovnej jednotky, sú podobné fáze vývoja uvedenej v IAS 38 
ods. 57 až 64. Výdavky, ktoré vznikli v týchto štádiách, sa zahrnú 
do nákladov webovej lokality, vykázanej ako nehmotný majetok 
v súlade s odsekom 8 tejto interpretácie v prípade, ak výdavky možno priamo priradi ť a sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu 
alebo prípravu webovej lokality tak, aby bola schopná prevádzky 
v súlade so zámermi manažmentu. Napríklad výdavky na nákup 
alebo vytvorenie obsahu (iného než obsahu, ktorý slúži na reklamu a podporu produktov a služieb ú čtovnej jednotky) špecificky pre 
webovú lokalitu, alebo výdavok na umožnenie používania obsahu 
(t. j. poplatok za získanie licencie na reprodukciu) webovej lokality 
sa zahrnie do nákladov na vývoj po splnení tejto podmienky. V súlade s IAS 38 ods. 71 sa však výdavok na nehmotnú položku, ktorý sa prvotne v predchádzajúcej ú čtovnej závierke vykázal ako 
náklad, nebude neskoršie vykazova ť ako súčasť obstarávacej ceny 
nehmotného majetku (napríklad ak náklady na autorské práva boli plne odpísané a obsah sa následne poskytuje na webovej lokalite).
 
c) Výdavok vzniknutý v štádiu vývoja obsahu do tej miery, že obsah 
sa vyvíja na ú čely reklamy a podpory vlastných výrobkov 
a služieb ú čtovnej jednotky (napríklad digitálne fotografie 
výrobkov), sa vykáže ako náklad v čase jeho vzniku, v súlade 
s IAS 38 ods. 69 písm. c). Napríklad pri ú čtovaní výdavkov za 
odborné služby týkajúce sa zhotovovania digitálnych fotografií 
vlastných výrobkov ú čtovnej jednotky a zlepšenia ich zobrazenia 
sa výdavok vykazuje ako náklad, ke ďže odborné služby sa prijí ­
majú v priebehu procesu a nie až po zobrazení digitálnych foto ­
grafií na webovej lokalite.  
d) Štádium prevádzky sa za čína až po dokon čení vývoja webovej 
lokality. Výdavky, ku ktorým došlo v priebehu tohto štádia, sa vykazujú ako náklady v čase ich vzniku s výnimkou situácie, ak 
takýto náklad sp ĺňa podmienky vykazovania uvedené v IAS 38 
ods. 18.
 
10. Webová lokalita, ktorá sa vykazuje ako nehmotný majetok v súlade 
s odsekom 8 tejto interpretácie, sa oce ňuje po prvotnom vykázaní 
uplatnením požiadaviek obsiahnutých v IAS 38 ods. 72 až 87. 
Najlepší odhad doby použite ľnosti webovej lokality by mal by ť 
krátky.  
DÁTUM KONSENZU  
Máj 2001.  
DÁTUM Ú ČINNOSTI  
Táto interpretácia nadobúda ú činnosť 25. marca 2002. Vplyvy uplatnenia tejto 
interpretácie sa zaú čtujú prostredníctvom použitia prechodných požiadaviek 
uvedených vo verzii IAS 38, ktorá bola vydaná v roku 1998. Preto ak webová 
lokalita nesp ĺňa kritériá na jej vykázanie ako nehmotného majetku, ale predtým 
sa vykazovala ako majetok, vykazovanie tejto položky sa ukon čí ku dňu účin­
nosti tejto interpretácie. Ak webová lokalita existuje a výdavky na jej vývoj 
spĺňajú kritériá na ich vykázanie ako nehmotného majetku, ale predtým sa nevy ­
kazovali ako majetok, nehmotný majetok sa nebude vykazova ť k dátumu, ku 
ktorému táto interpretácia nadobudne ú činnosť. Ak webová lokalita existuje 
a výdavok na jej vývoj sp ĺňa kritériá na zaú čtovanie ako nehmotný majetok, 
bola predtým zaú čtovaná ako majetok a prvotne ocenená v obstarávacej cene, 
prvotne vykázaná suma sa pokladá za správne ur čenú. ▼B 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 811
 
IAS 1 (v znení revízie z roku 2007) zmenil a doplnil terminológiu používanú 
v IFRS. Okrem toho sa ním zmenil a doplnil odsek 5. Ú čtovná jednotka uplatní 
tieto zmeny a doplnenia na ro čné obdobia, ktoré sa za čínajú 1. januára 2009 
alebo neskôr. Ak ú čtovná jednotka uplatní IAS 1 (revidovaný v roku 2007) na 
skoršie obdobie, uplatní uvedené zmeny a doplnenia na toto skoršie obdobie.  ▼M5 2008R1126 — SK — 27.07.2010 — 006.001 — 812