02014R0515 — SK — 28.03.2020 — 002.001

Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 515/2014

zo 16. apríla 2014,

ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 574/2007/ES







KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Účel a rozsah pôsobnosti

1. Týmto nariadením sa zriaďuje nástroj finančnej podpory pre riadenie vonkajších hraníc a spoločnú vízovú politiku (ďalej len „nástroj“) ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „fond“).

Toto nariadenie spolu s nariadením (EÚ) č. 513/2014, zriaďuje fond na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

2. V tomto nariadení sa stanovujú:

a) ciele finančnej podpory a oprávnené opatrenia;

b) všeobecný rámec pre vykonávanie oprávnených opatrení;

c) prostriedky dostupné v rámci tohto nástroja od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 a ich rozdelenie;

d) rozsah pôsobnosti a účel jednotlivých osobitných prostriedkov, pomocou ktorých sa financujú výdavky na riadenie vonkajších hraníc a spoločnú vízovú politiku.

3. Týmto nariadením sa zabezpečuje uplatňovanie pravidiel uvedených v nariadení (EÚ) č. 514/2014.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

a) „vonkajšie hranice“ sú pozemné hranice členských štátov vrátane riečnych a jazerných hraníc, námorné hranice členských štátov a ich letiská, riečne, námorné a jazerné prístavy, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia právnych predpisov Únie o prekračovaní vonkajších hraníc, bez ohľadu na to, či sú hranice dočasné alebo nie;

b) „spoločné normy Únie“ sú uplatňovaním operatívnych opatrení spoločným a nefragmentovaným spôsobom s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň bezpečnosti v oblasti kontroly hraníc a víz v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ( 1 ), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ( 2 ), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ( 3 ), nariadením (ES) č. 2007/2004, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006 ( 4 ), schengenským katalógom pre kontrolu vonkajších hraníc, praktickou príručkou pre príslušníkov pohraničnej stráže, príručkou o vízach, usmernením pre riadenie systému EUROSUR a akýmikoľvek inými nariadeniami a usmerneniami, ktoré sa prijmú na úrovni Únie o kontrole hraníc a víz;

c) „dočasné vonkajšie hranice“ sú: i) spoločné hranice medzi členským štátom, ktorý vykonáva schengenské acquis v plnom rozsahu, a členským štátom, ktorý je povinný uplatňovať schengenské acquis v plnom rozsahu v súlade so svojim Aktom o pristúpení, pre ktorý však príslušné rozhodnutie Rady, ktoré ho oprávňuje uplatňovať toto acquis v plnom rozsahu, nenadobudlo účinnosť, ii) spoločné hranice medzi dvoma členskými štátmi povinnými uplatňovať schengenské acquis v plnom rozsahu v súlade s príslušnými Aktmi o pristúpení, pre ktoré však príslušné rozhodnutie Rady, ktoré ich oprávňuje uplatňovať toto acquis v plnom rozsahu, nenadobudlo účinnosť;

d) „hraničný priechod“ je každý priechod schválený príslušnými orgánmi na prekračovanie vonkajších hraníc oznámený v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (ES) č. 562/2006;

e) „schengenský mechanizmus hodnotenia a monitorovania“ je overovanie správneho uplatňovania schengenského acquis podľa nariadenia (EÚ) č. 1053/2013;

f) „núdzová situácia“ je situácia vyplývajúca z naliehavého a výnimočného tlaku, keď veľký alebo neúmerný počet štátnych príslušníkov tretej krajiny prekračuje alebo pravdepodobne prekročí vonkajšie hranice jedného alebo viacerých členských štátov alebo akákoľvek iná riadne zdôvodnená núdzová situácia, ktorá si vyžaduje naliehavé opatrenia na vonkajších hraniciach;

g) „oddiel vonkajších hraníc“ je celá pozemná alebo námorná vonkajšia hranica členského štátu alebo jej časť tak, ako sa vymedzuje vo vnútroštátnom práve alebo ako ju vymedzilo národné koordinačné centrum alebo akýkoľvek iný orgán zodpovedný za vykonávanie nariadenia (EÚ) č. 1052/2013.

Článok 3

Ciele

1. Všeobecným cieľom nástroja je prispievať k zabezpečeniu vysokej úrovne bezpečnosti v Únii pri súčasnom uľahčovaní legitímneho cestovania prostredníctvom jednotnej kontroly na vonkajších hraniciach na vysokej úrovni a efektívneho spracúvania schengenských víz v súlade so záväzkom Únie, pokiaľ ide o rešpektovanie základných slobôd a ľudských práv.

2. V rámci všeobecného cieľa stanoveného v odseku 1 nástroj v súlade s prioritami uvedenými v príslušných stratégiách Únie, programoch a posúdeniach ohrozenia a rizík prispieva k dosiahnutiu týchto osobitných cieľov:

a) podpora spoločnej vízovej politiky na uľahčenie legitímneho cestovania, poskytovanie vysokokvalitných služieb žiadateľom o víza, zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a predchádzanie nelegálnemu prisťahovalectvu;

b) podpora integrovaného riadenia hraníc, vrátane ďalšej podpory harmonizácie opatrení súvisiacich s riadením hraníc v súlade so spoločnými normami Únie a prostredníctvom výmeny informácií medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a agentúrou Frontex na zabezpečenie jednotnej kontroly a ochrany vonkajších hraníc na vysokej úrovni na jednej strane, vrátane riešenia nelegálneho prisťahovalectva, a hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej, pričom sa zabezpečí prístup osôb k medzinárodnej ochrane pre tie osoby, ktoré ju potrebujú, v súlade so zmluvnými záväzkami členských štátov v oblasti ľudských práv vrátane zásady zákazu vrátenia alebo vyhostenia.

Dosahovanie osobitných cieľov nástroja sa hodnotí v súlade s článkom 55 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 s použitím spoločných ukazovateľov stanovených v prílohe IV k tomuto nariadeniu a osobitných programových ukazovateľov, ktoré sú súčasťou národných programov.

3. S cieľom dosiahnuť ciele uvedené v odsekoch 1 a 2 prispeje nástroj k týmto operačným cieľom:

a) podpora rozvoja, vykonávania a presadzovania politík s cieľom zaručiť absenciu akýchkoľvek kontrol osôb pri prekračovaní vnútorných hraníc, nezávisle od ich štátnej príslušnosti, a vykonávať kontroly osôb a efektívne monitorovanie pri prekračovaní vonkajších hraníc;

b) postupné vytvorenie integrovaného riadiaceho systému pre vonkajšie hranice založeného na solidarite a zodpovednosti, najmä prostredníctvom: i) posilnenia kontroly na vonkajších hraniciach a systémov dohľadu a spolupráce medzi orgánmi členských štátov pre hraničnú stráž, colnú správu, migráciu, azyl a presadzovanie práva na vonkajších hraniciach vrátane námornej hranice; ii) opatrení na ich území súvisiacich s riadením vonkajších hraníc a potrebné sprievodné opatrenia súvisiace s bezpečnosťou dokumentov, spravovaním totožnosti a interoperabilitou nadobudnutého technického zariadenia; iii) akýchkoľvek opatrení, ktoré tiež prispievajú k predchádzaniu cezhraničnej trestnej činnosti na vonkajších hraniciach a k boju proti nej súvisiacej s pohybom osôb, vrátane obchodovania s ľuďmi a ich pašovania;

c) podpora rozvoja a vykonávania spoločnej politiky v oblasti víz a iných povolení na krátkodobý pobyt, a rôznych foriem konzulárnej spolupráce s cieľom zaručiť lepšie poskytovania konzulárnych služieb a harmonizované postupy pri vydávaní víz;

d) zriadenie a prevádzka systémov IT, ich komunikačnej infraštruktúry a vybavenia, ktoré podporujú spoločnú vízovú politiku, hraničné kontroly a hraničný dozor na vonkajších hraniciach a sú v plnej miere v súlade s právnymi predpismi o ochrane osobných údajov;

e) posilnenie situačnej informovanosti na vonkajších hraniciach a schopnosti členských štátov reagovať;

f) zabezpečenie efektívneho a jednotného uplatňovania acquis Únie upravujúceho problematiku hraníc a víz, vrátane efektívneho fungovania schengenského mechanizmu hodnotenia a monitorovania;

g) posilnenie opatrení členských štátov, ktoré prispievajú k zlepšovaniu spolupráce medzi členskými štátmi uskutočňovanej v tretích krajinách v súvislosti s pohybom štátnych príslušníkov tretích krajín smerom na územie členských štátov, vrátane predchádzania nelegálnemu prisťahovalectvu a boja proti nemu, ako aj spoluprácou s tretími krajinami v tomto ohľade v plnom súlade s cieľmi a zásadami vonkajšej činnosti a humanitárnej politiky Únie.

4. Opatrenia financované v rámci nástroja sa vykonávajú v úplnom súlade so základnými právami a pri rešpektovaní ľudskej dôstojnosti. Opatrenia sú predovšetkým v súlade s ustanoveniami Charty základných práv Európskej únie, právnymi predpismi Únie o ochrane údajov, ustanoveniami Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, zásadami spravodlivého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, právom na azyl a medzinárodnú ochranu, zásadou zákazu vrátenia alebo vyhostenia a dodržiavaním medzinárodných záväzkov Únie a členských štátov, ktoré vyplývajú z medzinárodných nástrojov, v ktorých sú zmluvnými stranami, ako napríklad zo Ženevského dohovoru týkajúceho sa statusu utečencov z 28. júla 1951 doplneného protokolom z New Yorku z 31. januára 1967.

Najmä tam, kde je to možné, venujú členské štáty pri vykonávaní opatrení zvláštnu pozornosť identifikácii, okamžitej pomoci a odovzdávaniu zraniteľných osôb, najmä detí a maloletých bez sprievodu do starostlivosti služieb určených na ich ochranu.

5. Pri vykonávaní opatrení financovaných v rámci nástroja, ktoré sa vzťahujú na sledovanie námorných hraníc, venujú členské štáty osobitnú pozornosť svojim povinnostiam vyplývajúcim z medzinárodného morského práva poskytnúť pomoc osobám v tiesni. V tomto ohľade môžu byť zariadenia a systémy podporované v rámci nástroja použité na riešenie pátracích a záchranných situácií, ku ktorým môže dôjsť počas operácie hraničného dozoru na mori a tým prispieť k zabezpečeniu ochrany a záchrane životov migrantov.

6. Nástroj ďalej prispieva k financovaniu technickej pomoci na podnet členských štátov a Komisie.

Článok 4

Oprávnené opatrenia

1. V rámci cieľov uvedených v článku 3 tohto nariadenia a vzhľadom na výsledky politického dialógu uvedeného v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 a v súlade s cieľmi národného programu uvedeného v článku 9 tohto nariadenia podporuje nástroj opatrenia vykonávané v členských štátoch alebo členskými štátmi, najmä tieto:

a) infraštruktúru, budovy a systémy požadované na hraničných priechodoch a na dozor medzi hraničnými priechodmi na predchádzanie nepovolenému prekračovaniu hraníc a jeho riešenie, nelegálnemu prisťahovalectvu a cezhraničnej trestnej činnosti, ako aj na zaručenie hladkých cestovných tokov;

b) prevádzkové vybavenie, dopravné prostriedky a komunikačné systémy požadované pre účinnú a bezpečnú kontrolu hraníc a hľadanie osôb;

c) systémy IT a komunikačné systémy na účinné riadenie migračných tokov cez vonkajšie hranice vrátane investícií do jestvujúcich a budúcich systémov;

d) infraštruktúry, budovy, komunikačné systémy a systémy IT a prevádzkové vybavenie požadované na spracovanie žiadostí o víza, konzulárnu spoluprácu, ako aj iné opatrenia zamerané na zlepšovanie kvality služieb pre žiadateľov o víza;

e) odborná príprava používania zariadení a systémov uvedených v bodoch b), c) a d) a podpora noriem manažérstva kvality a odborná príprava pohraničnej stráže, vrátane prípadne v tretích krajinách, s ohľadom na výkon ich sledovania, poradenské a kontrolné úlohy v súlade s medzinárodným právom v oblasti ľudských práv vrátane identifikácie obetí obchodovania s ľuďmi a pašovania ľudí;

f) vysielanie úradníkov pre prisťahovalectvo a poradcov pre doklady v tretích krajinách a výmena a vysielanie príslušníkov pohraničnej stráže medzi členskými štátmi alebo medzi členským štátom a treťou krajinou;

g) štúdie, školenia, pilotné projekty a ďalšie opatrenia, ktorými sa postupne zavádza integrovaný systém riadenia vonkajších hraníc, ako je uvedené v článku 3. ods. 3, vrátane opatrení zameraných na posilnenie medzirezortnej spolupráce v rámci členských štátov alebo medzi členskými štátmi a opatrenia týkajúce sa interoperability a harmonizácie systémov riadenia hraníc;

h) štúdie, pilotné projekty a opatrenia zamerané na vykonávanie odporúčaní, operačných noriem a osvedčených postupov vyplývajúcich z operačnej spolupráce medzi členskými štátmi a agentúrami Únie.

2. V rámci cieľov uvedených v článku 3 tohto nariadenia a vzhľadom na výsledky politického dialógu uvedeného v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 a v súlade s cieľmi národného programu uvedeného v článku 9 tohto nariadenia podporuje nástroj opatrenia vykonávané v členských štátoch alebo členskými štátmi, a to predovšetkým tieto:

a) informačné systémy, nástroje a vybavenie určené na spoločné využívanie informácií medzi členskými štátmi a tretími krajinami;

b) opatrenia súvisiace s operačnou spoluprácou medzi členskými štátmi a tretími krajinami, vrátane spoločných operácií;

c) projekty v tretích krajinách zamerané na zlepšenie systémov dohľadu s cieľom zabezpečiť spoluprácu so sieťou EUROSUR;

d) štúdie, semináre, praktické semináre, konferencie, školenia, vybavenie a pilotné projekty na zabezpečenie technického a operačného odborného poradenstva pre tretie krajiny;

e) štúdie, semináre, praktické semináre, konferencie, školenia, vybavenie a pilotné projekty vykonávajúce osobitné odporúčania, operačné normy a najlepšie postupy vyplývajúce z operačnej spolupráce medzi členskými štátmi a agentúrami Únie v tretích krajinách.

Komisia a členské štáty spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť zabezpečia koordináciu opatrení a činnosti vo vzťahu k tretím krajinám, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

3. Opatrenia uvedené v odseku 1 písm. a) nie sú oprávnené na dočasných vonkajších hraniciach.

4. Opatrenia súvisiace s dočasným a výnimočným opätovným zavedením pohraničnej kontroly na vnútorných hraniciach podľa Kódexu schengenských hraníc nie sú oprávnené.

5. Opatrenia, ktorých výhradným cieľom alebo výsledkom je kontrola tovaru, nie sú oprávnené.







KAPITOLA II

FINANČNÝ RÁMEC A RÁMEC NA VYKONÁVANIE

Článok 5

Celkové zdroje a vykonávanie

1. Celkové zdroje na vykonávanie nástroja predstavujú 2 760 mil. EUR v bežných cenách.

2. Ročné pridelené rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlamenty a Rada v rámci obmedzení viacročného finančného rámca.

3. S celkovými zdrojmi sa bude nakladať týmto spôsobom:

a) v prípade národných programov v súlade s článkami 9 a 12;

b) v prípade prevádzkovej podpory v rámci národných programov a za podmienok stanovených v článku 10;

c) v prípade osobitného tranzitného režimu v súlade s článkom 11;

d) v prípade opatrení Únie v súlade s článkom 13;

e) v prípade pomoci v núdzových situáciách v súlade s článkom 14;

f) v prípade vykonávania programu na zriadenie systémov IT podporujúcich riadenie migračných tokov cez vonkajšie hranice za podmienok uvedených v článku 15;

g) v prípade technickej pomoci v súlade s článkom 16.

4. Rozpočet vyčlenený na základe nástroja na opatrenia Únie uvedené v článku 13 tohto nariadenia, pomoc v núdzových situáciách uvedenú v článku 14 tohto nariadenia a technickú pomoc uvedenú v článku 16 ods. 1 tohto nariadenia sa plní v rámci priameho hospodárenia v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 ( 5 ) a v prípade potreby v rámci nepriameho hospodárenia v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

Rozpočet vyčlenený na národné programy uvedené v článku 9, pomoc v núdzových situáciách uvedenú v článku 10 a fungovanie osobitného tranzitného režimu uvedeného v článku 11 sa plní v rámci priameho hospodárenia v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

Rozpočet vyčlenený krajinám pridruženým k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis uvedeného v odseku 7 tohto článku sa vykonáva v rámci nepriameho hospodárenia v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) bodom i) nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č 966/2012.

Metóda(-y) realizácie rozpočtu pre program vývoja systémov IT založených na existujúcich a/alebo nových systémoch IT sa stanoví(-ia) v príslušných legislatívnych aktoch Únie s výhradou ich schválenia.

5. Celkové zdroje sa budú využívať takto:

a) 1 551 mil. EUR na národné programy členských štátov;

b) 791 mil. EUR na zriadenie systémov IT založených na existujúcich a/alebo nových systémoch IT podporujúcich riadenie migračných tokov cez vonkajšie hranice Únie, s výhradou schválenia príslušných legislatívnych aktov Únie; Ak sa uvedená suma nevyčlení alebo nevyčerpá, Komisia ju prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 17 prerozdelí na jednu alebo viacero činností uvedených v článku 6 ods. 1 písm. b) a c) a písmena d) tohto odseku. Uvedený delegovaný akt obsahuje posúdenie vývoja príslušných systémov IT vrátane plnenia rozpočtu a očakávaných nevyčerpaných súm. Uvedené prerozdelenie sa môže uskutočniť po prijatí príslušného legislatívneho aktu alebo pri príležitosti preskúmania v polovici trvania uvedeného v článku 8.

c) 154 mil. EUR na osobitný tranzitný režim;

d) 264 mil. EUR na opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách a technickú pomoc na podnet Komisie, z ktorých sa aspoň 30 % použije na opatrenia Únie.

6. Celkové zdroje dostupné na účely nástroja na základe odseku 1 spolu s celkovými zdrojmi stanovenými na účely nariadenia (EÚ) č. 513/2014 predstavujú finančné krytie fondu a slúžia ako základný referenčný údaj v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení ( 6 ) pre Európsky parlament a Radu počas ročného rozpočtového postupu.

7. Krajiny pridružené k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis sa podieľajú na nástroji v súlade s týmto nariadením.

Dohodnú sa mechanizmy poskytovania finančných príspevkov do nástroja uvedenými krajinami a dodatočné pravidlá potrebné pre takúto účasť, vrátane ustanovení zabezpečujúcich finančné záujmy Únie a právomoc Dvora audítorov vykonávať audit.

Finančné príspevky z uvedených krajín sa pridajú k celkovým zdrojom dostupným z rozpočtu Únie podľa odseku 1.

Článok 6

Zdroje na oprávnené opatrenia v členských štátoch

1. Suma vo výške 1 551 mil. EUR sa pridelí členským štátom orientačne takto:

a) 1 276 mil. EUR sa pridelí tak, ako je uvedené v prílohe I;

b) 147 mil. EUR na základe výsledkov mechanizmu uvedeného v článku 7;

c) v rámci preskúmania v polovici trvania uvedeného v článku 8 a na obdobie od rozpočtového roku 2018 128 mil. EUR, čo je zvyšná časť dostupných rozpočtových prostriedkov v rámci tohto článku, alebo inú sumu stanovenú podľa odseku 2, pričom základom budú výsledky analýzy rizík a preskúmania v polovici trvania.

2. Každý členský štát prideľuje základné sumy na národné programy uvedené v prílohe I takto:

a) aspoň 10 % na opatrenia uvedené v článku 9 ods. 2 písm. a);

b) aspoň 25 % na opatrenia uvedené v článku 9 ods. 2 písm. b);

c) aspoň 5 % na opatrenia uvedené v článku 9 ods. 2 písm. c), d) e) a f).

Členské štáty sa môžu od týchto minimálnych percent odkloniť za podmienky, že je v národnom programe uvedené vysvetlenie, prečo vyčlenenie týchto zdrojov pod toto minimum neohrozuje dosiahnutie príslušného cieľa. Uvedené vysvetlenie Komisia posúdi pri schvaľovaní národných programov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 2

3. Členské štáty venujú nevyhnutné finančné prostriedky EUROSUR s cieľom zabezpečiť jeho dobré fungovanie.

▼M1

3a. Počas fázy vývoja Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) sa členským štátom okrem základného objemu pridelených prostriedkov poskytnú dodatočné pridelené prostriedky vo výške 96,5 milióna EUR a členské štáty tieto finančné prostriedky v plnej miere venujú na systém ETIAS s cieľom zabezpečiť jeho rýchly a účinný vývoj v súlade s realizáciou centrálneho systému ETIAS, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 ( 7 ).

▼B

4. Komisia je na účely riadneho plnenia cieľov nástroja v prípade nepredvídaných alebo nových okolností a/alebo na účely zabezpečenia účinnej implementácie finančných zdrojov dostupných na základe nástroja splnomocnená v súlade s článkom 17 prijímať delegované akty týkajúce sa úpravy orientačnej sumy stanovenej v odseku 1 písm. c) tohto článku.

5. Členské štáty, ktoré vstúpia do Únie v období rokov 2012 – 2020, nemajú nárok na pridelenie rozpočtových prostriedkov pre národné programy na základe nástroja, ak využívajú dočasný nástroj Únie, ktorý podporuje prijímajúce členské štáty pri financovaní opatrení na nových vonkajších hraniciach na účely vykonávania schengenského acquis upravujúceho problematiku hraníc, víz a kontroly vonkajších hraníc.

Článok 7

Zdroje na osobitné opatrenia

1. Členské štáty môžu okrem pridelených rozpočtových prostriedkov vypočítaných v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. a) dostať dodatočnú sumu za predpokladu, že je na to v národnom programe vyhradená a že sa má použiť na vykonávanie osobitných opatrení uvedených v prílohe II.

2. Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 na účely revízie osobitných opatrení uvedených v prílohe II, ak to považuje za vhodné, a to aj počas preskúmania v polovici trvania. Na základe nových osobitných opatrení môžu členské štáty dostať dodatočnú sumu podľa odseku 1 tohto článku, v závislosti od dostupných zdrojov.

3. Príslušným členským štátom sa pridelia dodatočné sumy podľa tohto článku prostredníctvom individuálneho rozhodnutia o financovaní, ktorým sa schvaľuje alebo reviduje ich národný program v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

Článok 8

Zdroje v rámci preskúmania v polovici trvania

1. Na účely pridelenia sumy uvedenej v článku 6 ods. 1 písm. c) bude Komisia od 1. júna 2017 vychádzať zo záťaže členských štátov v rámci riadenia hraníc vrátane akcií hľadania a záchrany osôb, ku ktorým môže dôjsť počas operácií hraničného dozoru na mori, a z hodnotiacich správ vypracovaných v rámci schengenského mechanizmu hodnotenia a monitorovania, a z úrovní ohrozenia na vonkajších hraniciach na obdobie rokov 2017 – 2020, ako aj z faktorov, ktoré budú vplývať na bezpečnosť na vonkajších hraniciach v rokoch 2014 – 2016. Uvedená suma sa rozdelí medzi členské štáty na základe posúdenia týchto kategórií hraníc, pričom sa zohľadní odsek 6 tohto článku:

a) 45 % pre vonkajšie námorné hranice;

b) 38 % pre vonkajšie pozemné hranice;

c) 17 pre letiská;

2. Pre vonkajšie námorné a pozemné hranice výpočet sumy vychádza z dĺžky časti vonkajších hraníc vynásobenej úrovňou ohrozenia (minimálna, bežná, stredná, vysoká) pre každý hraničný úsek, a to takto:

a) koeficient 0,5 pri minimálnom ohrození;

b) koeficient 1 pri bežnom ohrození;

c) koeficient 3 pri strednom ohrození;

d) koeficient 5 v prípade vysokého ohrozenia.

3. Pre letiská sa pridelenie prostriedkov vypočíta pre každý členský štát takto:

a) 50 % na základe počtu osôb prekračujúcich vonkajšie hranice;

b) 50 % na základe počtu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým sa odoprel vstup na vonkajších hraniciach.

4. V súlade so správou o analýze rizika agentúry Frontex a v spolupráci s agentúrou Frontex, a prípadne s ďalšími agentúrami Únie, Komisia určí stupeň ohrozenia pre každý úseku vonkajších hraníc členských štátov na obdobie rokov 2017 – 2020. Úrovne ohrozenia budú vychádzať z týchto faktorov:

a) záťaž riadenia hraníc na vonkajších hraniciach;

b) faktory, ktoré ovplyvňujú bezpečnosť na vonkajších hraniciach členských štátov v období rokov 2014 – 2016;

c) zmeny v politikách Únie, napríklad vo vízovej politike;

d) možné trendy do budúcnosti z hľadiska migračných tokov a rizík nezákonnej činnosti súvisiacej s nezákonným prekračovaním vonkajších hraníc osobami, a

e) pravdepodobný politický, ekonomický a sociálny vývoj v tretích krajinách, a to najmä v susedných.

Predtým ako Komisia vydá správu, v ktorej určí úrovne ohrozenia, uskutoční výmenu názorov s členskými štátmi.

5. Na účely rozdelenia zdrojov podľa odseku 1:

a) sa berie do úvahy línia medzi oblasťami uvedená v článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 866/2004 ( 8 ), ale nie námorné hranice na sever od tejto línie, hoci nepredstavuje vonkajšie pozemné hranice, a to na také dlhé obdobie, pokiaľ sa uplatňuje článok 1 Protokolu č. 10 o Cypre k Aktu o pristúpení z roku 2003;

b) výraz „vonkajšie námorné hranice“ znamená vonkajšie hranice teritoriálnych morských vôd členských štátov vymedzené v súlade s článkami 4 až 16 Dohovoru Organizácie spojených národov o morskom práve. V prípadoch, ak sa na nepovolené prekračovanie hraníc vyžadujú rozsiahle pravidelné operácie, tento výraz sa považuje za vonkajšie hranice oblastí vysokého ohrozenia. Uvedené vonkajšie hranice sa určia na základe zohľadnenia príslušných údajov o týchto operáciách v rokoch 2014 – 2016 poskytnutých príslušnými členskými štátmi.

6. Okrem toho môžu členské štáty na základe výzvy Komisie do 1. júna 2017 dostať dodatočný prídel rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že sú na to v národnom programe vyhradené a s majú sa použiť na realizáciu osobitných opatrení, ktoré sa v príslušnom čase stanovia na základe priorít Únie.

7. Príslušným členským štátom sa pridelia dodatočné sumy podľa tohto článku prostredníctvom individuálneho rozhodnutia o financovaní, ktorým sa schvaľuje alebo reviduje ich národný program v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

Článok 9

Národné programy

1. Národný program, ktorý sa má vypracovať s prihliadnutím na výsledky politického dialógu uvedeného v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, podľa nástroja, a národný program, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia (EÚ) č. 513/2014, sa predložia Komisii ako jeden národný program pre fond a v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

2. V rámci národných programov, ktoré sa majú preskúmať a schváliť v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, sa členské štáty v súlade s cieľmi uvedenými v článku 3 tohto nariadenia a zohľadňujúc výsledok politického dialógu uvedeného v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, usilujú o dosiahnutie cieľov, najmä týchto:

a) vývoj EUROSUR v súlade s právom a usmerneniami Únie;

b) podpora a rozšírenie existujúcej kapacity na vnútroštátnej úrovni v oblasti vízovej politiky a riadenia vonkajších hraníc ako aj podpora a rozšírenie opatrení v oblasti voľného pohybu súvisiacimi s riadením vonkajších hraníc, a to najmä pri zohľadnení nového technologického vývoja a/alebo medzinárodných ustanovení a štandardov týkajúcich sa migračných tokov;

c) podpora ďalšieho rozvoja riadenia migračných tokov zo strany konzulárnych a iných útvarov členských štátov v tretích krajinách vrátane vytvorenia mechanizmu konzulárnej spolupráce, a to s cieľom uľahčiť legitímne cestovanie do Únie v súlade s právom Únie alebo príslušného členského štátu a zabrániť nelegálnemu prisťahovalectvu do Únie;

d) posilňovanie integrovaného riadenia hraníc pomocou skúšania a zavádzania nových nástrojov, interoperabilných systémov a pracovných metód, a to s cieľom rozšíriť výmenu informácií v členskom štáte alebo zdokonaliť spoluprácu medzi agentúrami;

e) vypracúvanie projektov s cieľom zabezpečiť jednotnú a vysokú úroveň kontroly vonkajších hraníc v súlade so spoločnými normami Únie a usilovať o zvýšenie interoperability systémov riadenia hraníc medzi členskými štátmi;

f) podporné opatrenia po konzultácii s agentúrou Frontex, s cieľom podporovať ďalšiu harmonizáciu riadenia hraníc a najmä technologických schopností, v súlade so spoločnými normami Únie;

g) zabezpečenie správneho a jednotného uplatňovania acquis Únie upravujúceho problematiku hraníc a víz v reakcii na slabé miesta identifikované na úrovni Únie, ktorých dôkazom sú výsledky získané v rámci schengenského hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu;

h) budovanie kapacity čeliť budúcim výzvam vrátane súčasných a budúcich hrozieb a tlakov na vonkajších hraniciach, a to najmä pri zohľadnení analýz vykonaných príslušnými agentúrami Únie.

3. Pri sledovaní cieľov uvedených v odseku 2 môžu členské štáty podporovať opatrenia v tretích krajinách a vo vzťahu k nim v rámci svojich národných programov vrátane spoločnej výmeny informácií a operačnej spolupráce.

4. V záujme dosiahnutia doplnkovosti medzi poslaním agentúry Frontex a zodpovednosťami členských štátov za kontrolu a dozor na vonkajších hraniciach, ako aj v záujme zaručenia súdržnosti a zamedzenia nákladovej neefektívnosti Komisia konzultuje s agentúrou Frontex o návrhoch národných programov, najmä o činnostiach financovaných v rámci operačnej podpory, ktoré predkladajú členské štáty.

Článok 10

Prevádzková podpora na základe národných programov členských štátov

1. Členský štát môže využiť až 40 % sumy pridelenej týmto nástrojom na jeho národný program na financovanie prevádzkovej podpory verejných orgánov zodpovedných za plnenie úloh a poskytovanie služieb, ktoré predstavujú verejnú službu pre Úniu.

2. Prevádzková podpora sa poskytne, ak príslušný členský štát splní tieto podmienky:

a) súlad s acquis Únie upravujúcim problematiku hraníc a víz;

b) súlad s cieľmi národného programu;

c) súlad so spoločnými normami Únie s cieľom zlepšiť koordináciu medzi členskými štátmi a predchádzať zdvojovaniu úsilia, roztrieštenosti a nákladovej neefektívnosti v oblasti kontroly hraníc.

3. V tejto súvislosti Komisia pred schválením národného programu posúdi východiskovú situáciu v členských štátoch, ktoré vyjadrili svoj úmysel požiadať o prevádzkovú podporu podľa potreby s prihliadnutím na schengenské hodnotiace správy.

Zistenia Komisie sa stanú predmetom výmeny názorov s príslušným členským štátom.

Po výmene názorov sa môže súhlas Komisie s rozpočtovou podporou v rámci národného programu členského štátu podmieniť programovaním a vykonaním niekoľkých opatrení s cieľom zabezpečiť, aby do času poskytnutia rozpočtovej podpory boli v plnom rozsahu splnené podmienky stanovené v odseku 2.

4. Prevádzková podpora sa sústreďuje na osobitné úlohy a/alebo služby a zameriava sa na ciele uvedené v prílohe III. Zaručuje plnú refundáciu výdavkov vynaložených na plnenie úloh a/alebo poskytovanie služieb vymedzených v národnom programe v rámci finančných limitov stanovených programom a stropom uvedeným v odseku 1.

5. Prevádzková podpora podlieha monitorovaniu a výmene informácií medzi Komisiou a príslušným členským štátom so zameraním na východiskovú situáciu v uvedenom členskom štáte, ciele a úlohy, ktoré sa majú dosiahnuť a splniť, a ukazovatele na hodnotenie pokroku.

6. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví postupy podávania správ o uplatňovaní tohto ustanovenia a akékoľvek iné praktické mechanizmy dojednané medzi členskými štátmi a Komisiou na účely dosiahnutia súladu s týmto článkom. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 18 ods. 2

Článok 11

Prevádzková podpora pre osobitný tranzitný režim

1. Nástroj zabezpečuje podporu na kompenzáciu uniknutých poplatkov za víza vydané na účely tranzitu a nákladov vynaložených pri realizácii režimu zjednodušeného tranzitného dokladu (FTD) a zjednodušeného železničného tranzitného dokladu (FRTD) v súlade s nariadením (ES) č. 693/2003 a nariadením (ES) č. 694/2003.

2. Finančné prostriedky pridelené Litve podľa odseku 1 neprekročia 154 mil. EUR na obdobie rokov 2014 – 2020 a budú k dispozícii vo forme dodatočnej osobitnej prevádzkovej podpory pre Litvu.

3. Na účely odseku 1 dodatočné náklady znamenajú náklady, ktoré vyplývajú priamo z osobitných požiadaviek vykonávania operácie osobitného tranzitného režimu a ktoré nevznikajú v dôsledku vydávania víz na účely tranzitu alebo na iné účely.

Oprávnenými na financovanie sú tieto typy dodatočných nákladov:

a) investície do infraštruktúry;

b) odborné vzdelávanie zamestnancov realizujúcich osobitný tranzitný režim;

c) dodatočné prevádzkové náklady, vrátane miezd zamestnancov špecificky realizujúcich osobitný tranzitný režim.

4. Uniknuté poplatky uvedené v odseku 1 tohto článku sa vypočítajú na základe výšky vízových poplatkov a upustení od vízových poplatkov stanovených Dohodou medzi Európskym spoločenstvom a Ruskou federáciou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz občanom Európskej únie a Ruskej federácie ( 9 ), a to v rámci finančného rámca uvedenom v odseku 2 tohto článku.

5. V prípade zmien, ktoré by mali vplyv na existenciu a/alebo fungovanie osobitného tranzitného režimu, Komisia a Litva preskúmajú uplatňovanie tohto článku.

6. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví postupy podávania správ o uplatňovaní tohto ustanovenia a akékoľvek finančné a iné praktické mechanizmy dojednané medzi Litvou a Komisiou na účely dosiahnutia súlad s týmto článkom. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 18 ods. 2

7. Na zabezpečenie hladkého fungovania osobitného tranzitného režimu Komisia môže zaviesť osobitné mechanizmy priebežných platieb, ktoré sa odchyľujú od ustanovení nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

Článok 12

Programovanie v súlade s výsledkami schengenského hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu

Na základe schengenskej hodnotiacej správy prijatej v súlade s nariadením (EÚ) č. 1053/2013 príslušný členský štát spolu s Komisiou a prípadne aj agentúrou Frontex preskúma, ako riešiť zistené skutočnosti vrátane nedostatkov, a vykoná odporúčania v rámci jeho národného programu.

V prípade potreby členský štát zreviduje svoj program v súlade s článkom 14 ods. 9 nariadenia (ES) č. 514/2014 v záujme zohľadnenia zistených skutočností a vydaných odporúčaní.

Financovanie nápravných opatrení je prioritou. V rámci dialógu s Komisiou a agentúrou Frontex príslušný členský štát zmení rozdelenie rozpočtových prostriedkov poskytovaných v rámci programu vrátane prostriedkov určených na prevádzkovú podporu, a/alebo zavedie alebo zmení či doplní opatrenia zamerané na odstraňovanie slabých stránok v súlade so zistenými skutočnosťami a odporúčaniami schengenskej hodnotiacej správy.

Článok 13

Opatrenia Únie

1. Na podnet Komisie môže byť fond použitý na financovanie nadnárodných opatrení alebo opatrení osobitného záujmu pre Úniu (ďalej len „opatrenia Únie“), ktoré sa týkajú všeobecných a osobitných cieľov uvedených v článku 3.

2. Aby boli opatrenia Únie oprávnené na financovanie, musia sledovať predovšetkým tieto ciele:

a) podpora opatrení týkajúcich sa prípravy, monitorovania, administratívnej a technickej činnosti, požadovanej na účely vykonávania politiky vonkajších hraníc a vízovej politiky, vrátane posilňovania správy schengenského priestoru vývojom a implementáciou hodnotiaceho mechanizmu ustanoveného nariadením (EÚ) č. 1053/2013 na overovanie uplatňovania schengenského acquis a Kódexu schengenských hraníc, najmä výdavky na služobné cesty expertov Komisie a členských štátov, ktorí sa zúčastňujú návštev na mieste;

b) zlepšenie znalosti a pochopenia situácie v členských štátoch a tretích krajinách, a to prostredníctvom analýzy, hodnotenia a podrobného monitorovania politík;

c) podpora vývoja štatistických nástrojov vrátane spoločných štatistických nástrojov, metód a spoločných ukazovateľov;

d) podpora a monitorovanie vykonávania práva Únie a dosahovania cieľov politiky Únie v členských štátoch, ako aj posudzovanie ich účinnosti a vplyvu, a to aj s ohľadom na dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti nástroja;

e) podpora vytvárania kontaktov, vzájomného využívania skúseností, identifikácie a šírenia osvedčených postupov a inovačných prístupov medzi rôznymi zúčastnenými stranami na európskej úrovni;

f) podpora projektov zameraných na harmonizáciu a interoperabilitu opatrení súvisiacich s riadením hraníc v súlade so spoločnými normami Únie cieľom vybudovať integrovaný systém riadenia európskych hraníc;

g) zvyšovanie informovanosti o politikách a cieľoch Únie medzi zainteresovanými subjektmi a v rámci širokej verejnosti, vrátane vnútornej komunikácie o politických prioritách Únie;

h) posilnenie schopnosti európskych sietí hodnotiť, propagovať, podporovať a ďalej rozvíjať politiky a ciele Únie;

i) podpora mimoriadne inovačných projektov zameraných na vývoj nových metód a/alebo technológií s potenciálom na prenos do ostatných členských štátov, a to najmä projektov zameraných na skúšanie a validáciu výskumných projektov;

j) podpora opatrení súvisiacich s tretími krajinami a opatrení v tretích krajinách podľa článku 4 ods. 2

3. Opatrenia Únie sa vykonávajú v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

Článok 14

Núdzová pomoc

1. Nástroj bude poskytovať finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie v zmysle článku 2 písm. f).

2. Pomoc v núdzových situáciách sa poskytuje v súlade s článkami 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

Článok 15

Zriadenie programu zameraného na vývoj systémov IT

Program zameraný na vývoj nových systémov IT založených na existujúcich a/alebo nových systémoch IT sa bude vykonávať s výhradou prijatia právnych predpisov vymedzujúcich uvedené systémy IT a ich komunikačnú infraštruktúru s cieľom predovšetkým zlepšiť riadenie a kontrolu cestovných tokov na vonkajších hraniciach posilnením kontrol a zároveň urýchlením prechodu cez hranice pre pravidelných cestujúcich. Ak je to vhodné, je potrebné usilovať sa o súčinnosť s existujúcimi systémami IT, aby sa zamedzilo zdvojovaniu výdavkov.

Rozdelenie sumy uvedenej v článku 5 ods. 5 písm. b) sa uvedie buď v príslušných právnych aktoch Únie alebo po prijatí uvedených legislatívnych aktov prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 17.

Komisia informuje Európsky parlament a Radu o stave vývoja uvedených systémov IT najmenej raz ročne a vždy, keď je to potrebné.

Článok 16

Technická pomoc

1. Nástroj môže na podnet a/alebo v mene Komisie prispievať až do výšky 1,7 mil. EUR ročne na technickú pomoc do Fondu pre vnútornú bezpečnosť v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

2. Na podnet členského štátu sa z fondu môžu financovať činnosti zamerané na technickú pomoc v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) č. 514/2014. Suma vyčlenená na technickú pomoc v období rokov 2014 – 2020 nepresiahne 5 % celkovej sumy pridelenej členskému štátu plus 500 000 EUR.







KAPITOLA III

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 17

Vykonávanie delegovania právomoci

1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 5 písm. b), článku 6 ods. 4, článku 7 ods. 2 a článku 15 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 21 mája 2014. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto sedemročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na obdobie troch rokov, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom sedemročného obdobia.

3. Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 5 písm. b), článku 6 ods. 4, článku 7 ods. 2 a článku 15 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 5 ods. 5 písm. b), článku 6 ods. 4, článku 7 ods. 2 a článku 15 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 18

Postup výboru

1. Komisii pomáha Výbor fondov pre azyl, migráciu a integráciu a vnútornú bezpečnosť zriadený na základe článku 59 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 19

Uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 514/2014

Na nástroj sa vzťahujú ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 514/2014.

Článok 20

Zrušujúce ustanovenie

Rozhodnutie č. 574/2007/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.

Článok 21

Prechodné ustanovenia

1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu, vrátane celkového alebo čiastočného zrušenia, príslušných projektov a ročných programov až do ich ukončenia alebo pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutia č. 574/2007/ES alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013.

2. Komisia pri prijímaní rozhodnutí o spolufinancovaní podľa nástroja zohľadní opatrenia prijaté na základe rozhodnutia č. 574/2007/ES pred 20. májom 2014, ktoré majú finančné dôsledky počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje takéto spolufinancovanie.

3. Komisia do 31. decembra 2017 automaticky zruší viazanosť tých prostriedkov, ktoré vyhradila na spolufinancovanie v období od 1. januára 2011 do 31. decembra 2014, pre ktoré jej do termínu predloženia záverečnej správy neboli poslané dokumenty potrebné na ukončenie opatrení, pričom neoprávnene vyplatené sumy sa musia vrátiť.

4. Sumy súvisiace s opatreniami, ktoré boli pozastavené z dôvodu súdneho konania alebo správneho konania o opravnom prostriedku s odkladným účinkom, sa pri výpočtoch sumy, ktorej viazanosť sa automaticky zruší, neberú do úvahy.

5. Členské štáty do 30. júna 2015 predložia Komisii hodnotiacu správu o výsledkoch a vplyve opatrení spolufinancovaných podľa rozhodnutia č. 574/2007/ES týkajúceho sa rokov 2011 – 2013.

6. Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov do 31. decembra 2015 správu o hodnotení ex post za obdobie rokov 2011 – 2013 v súlade s rozhodnutím č. 574/2007/ES.

Článok 22

Preskúmanie

Európsky parlament a Rada na návrh Komisie preskúmajú toto nariadenie do 30. júna 2020.

Článok 23

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.









PRÍLOHA I







Sumy predstavujúce základ pre národné programy členských štátov (v EUR) Členský štát/pridružený štát Minimálna suma Pevná suma pridelená na základe priemerných súm pridelených v rokoch 2010 – 2012 % za obdobie 2010 – 2012 s Chorvátskom SPOLU AT 5 000 000 9 162 727 0,828 % 14 162 727 BE 5 000 000 12 519 321 1,131 % 17 519 321 BG 5 000 000 35 366 130 3,196 % 40 366 130 CH 5 000 000 13 920 284 1,258 % 18 920 284 CY 15 000 000 19 507 030 1,763 % 34 507 030 CZ 5 000 000 9 381 484 0,848 % 14 381 484 DE 5 000 000 46 753 437 4,225 % 51 753 437 DK 5 000 000 5 322 133 0,481 % 10 322 133 EE 5 000 000 16 781 752 1,516 % 21 781 752 ES 5 000 000 190 366 875 17,201 % 195 366 875 FI 5 000 000 31 934 528 2,886 % 36 934 528 FR 5 000 000 79 999 342 7,229 % 84 999 342 GR 5 000 000 161 814 388 14,621 % 166 814 388 HR 4 285 714 31 324 057 2,830 % 35 609 771 HU 5 000 000 35 829 197 3,237 % 40 829 197 IE IS 5 000 000 326 980 0,030 % 5 326 980 IT 5 000 000 151 306 897 13,672 % 156 306 897 LI 5 000 000 0 0,000 % 5 000 000 LT 5 000 000 19 704 873 1,780 % 24 704 873 LU 5 000 000 400 129 0,036 % 5 400 129 LV 5 000 000 10 521 704 0,951 % 15 521 704 MT 15 000 000 38 098 597 3,442 % 53 098 597 NL 5 000 000 25 609 543 2,314 % 30 609 543 NO 5 000 000 9 317 819 0,842 % 14 317 819 PL 5 000 000 44 113 133 3,986 % 49 113 133 PT 5 000 000 13 900 023 1,256 % 18 900 023 RO 5 000 000 56 151 568 5,074 % 61 151 568 SE 5 000 000 6 518 706 0,589 % 11 518 706 SI 5 000 000 25 669 103 2,319 % 30 669 103 SK 5 000 000 5 092 525 0,460 % 10 092 525 UK TOTAL 169 285 714 1 106 714 286 100,00 % 1 276 000 000









PRÍLOHA II

Zoznam osobitných opatrení

1. Ustanovenie mechanizmov konzulárnej spolupráce aspoň medzi dvomi členskými štátmi, ktorých výsledkom sú úspory z rozsahu, pokiaľ ide o spracúvanie žiadostí a vydávanie víz na konzulátoch v súlade so zásadami spolupráce uvedenými vo vízovom kódexe, vrátane spoločných centier pre podávanie žiadostí o víza.

2. Nákup dopravných prostriedkov a prevádzkového zariadenia, ktoré sú považované za nevyhnutné pre nasadenie počas spoločných operácií agentúry Frontex a ktoré musia byť dané k dispozícii agentúre Frontex v súlade s kritériami stanovenými v článku 7 ods. 5 druhým a tretím pododsekom nariadenia (ES) č 2007/2004.

▼M2

3. Činnosti v oblasti kontroly hraníc, ako sú hraničné kontroly a opatrenia týkajúce sa hraničného dozoru v oblastiach, ktoré sú v súčasnosti alebo potenciálne vystavené veľkému a/alebo neprimeranému migračnému tlaku, vrátane činností súvisiacich so zriaďovaním, rozvojom a prevádzkovaním problémových oblastí (hotspotov), ako sú vymedzené v článku 2 ods. 10 nariadenia (EÚ) 2016/1624 ( 10 ), a v prípade potreby aj podpora činností v oblasti riadenia hraníc v tretích krajinách.

▼B









PRÍLOHA III

Ciele pre prevádzkovú podporu v rámci národných programov

Cieľ 1: podpora rozvoja a vykonávania politík zabezpečujúcich absenciu akýchkoľvek kontrol osôb pri prekračovaní vnútorných hraníc, nezávisle od ich štátnej príslušnosti, a vykonávanie kontrol osôb a efektívne monitorovanie pri prekračovaní vonkajších hraníc

— operácie,

— náklady na zamestnancov vrátane nákladov na odbornú prípravu,

— servisné náklady, napríklad údržba a opravy,

— modernizácia/výmena zariadení,

— nehnuteľnosti (odpisy, renovácia).

Cieľ 2: podpora rozvoja a vykonávania spoločnej politiky v oblasti víz a iných povolení na krátkodobý pobyt, vrátane konzulárnej spolupráce

— operácie,

— náklady na zamestnancov vrátane nákladov na odbornú prípravu,

— servisné náklady, napríklad údržba a opravy,

— modernizácia/výmena zariadení,

— nehnuteľnosti (odpisy, renovácia).

Cieľ 3: zriadenie a prevádzka bezpečných systémov IT, ich komunikačnej infraštruktúry a vybavenia na podporu riadenia migračných tokov vrátane dohľadu cez vonkajšie hranice Únie

— prevádzkové riadenie SIS, VIS a nových systémov, ktoré sa zriadia v danom období,

— náklady na zamestnancov vrátane nákladov na odbornú prípravu,

— servisné náklady, napríklad údržba a opravy,

— komunikačná infraštruktúra a záležitosti týkajúce sa bezpečnosti a ochrany údajov

— modernizácia/výmena zariadení,

— prenájom zabezpečených priestorov a/alebo renovácia.









PRÍLOHA IV

Zoznam spoločných ukazovateľov pre meranie dosahovania osobitných cieľov

a) podpora spoločnej vízovej politiky na uľahčenie legitímneho cestovania, zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu i) počet činností konzulárnej spolupráce vyvinutej s pomocou nástroja Na účely výročných správ o vykonávaní, ako sa uvádza v článku 54 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa tento ukazovateľ ďalej člení na podkategórie, ako napríklad: — kolokácie, — spoločné centrá pre žiadosti, — vyhlásenia, — iné; ii) počet zamestnancov vyškolených a počet školení o aspektoch týkajúcich sa spoločnej vízovej politiky s pomocou nástroja; iii) počet špecializovaných miest v tretích krajinách podporovaných nástrojom Na účely výročných správ o vykonávaní, ako sa uvádza v článku 54 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa tento ukazovateľ ďalej člení na podkategórie, ako napríklad: — imigrační styční dôstojníci, — iné; iv) percento a počet konzulátov vyvinutých alebo zmodernizovaných za pomoci nástroja z celkového počtu konzulátov;

b) podpora riadenia hraníc, a to aj prostredníctvom výmeny informácií medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a agentúrou Frontex na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany vonkajších hraníc na jednej strane, vrátane riešenia nelegálneho prisťahovalectva, a na účely hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej i) počet zamestnancov vyškolených a počet školení o aspektoch týkajúcich sa riadenia hraníc s pomocou nástroja; ii) počet infraštruktúry hraničných kontrol (kontroly a dozor) a prostriedky vyvinuté alebo zmodernizované pomocou nástroja. Na účely výročných správ o vykonávaní, ako sa uvádza v článku 54 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa tento ukazovateľ ďalej člení na podkategórie, ako napríklad: — infraštruktúra, — vozový park (vzdušné, pozemné, morské hranice), — vybavenie, — iné; iii) počet prekročení hraníc na vonkajších hraniciach prostredníctvom vchodov s automatizovaným systémom hraničnej kontroly podporovaných z nástroja z celkového počtu prekročení hraníc; iv) počet národnej infraštruktúry hraničného dozoru/ďalej rozvíjané v rámci EUROSUR. Na účely výročných správ o vykonávaní, ako sa uvádza v článku 54 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa tento ukazovateľ ďalej člení na podkategórie, ako napríklad: — národné koordinačné centrá, — regionálne koordinačné centrá, — miestne koordinačné centrá, — ďalšie typy koordinačných centier; v) počet prípadov ohlásených členskými štátmi európskemu situačnému prehľadu. Na účely výročných správ o vykonávaní, ako sa uvádza v článku 54 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sa tento ukazovateľ ďalej člení na podkategórie, ako napríklad: — nelegálne prisťahovalectvo, a to aj prípady súvisiace s ohrozením životov migrantov — cezhraničná trestná činnosť — krízové situácie.