2007R0318 — SK — 01.01.2010 — 010.001

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 318/2007 z 23. marca 2007, ktorým sa ustanovujú zdravotné podmienky pre zvieratá pri dovoze určitých druhov vtákov do Spoločenstva a podmienky karantény (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 084, 24.3.2007, p.7)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 318/2007

z 23. marca 2007,

ktorým sa ustanovujú zdravotné podmienky pre zvieratá pri dovoze určitých druhov vtákov do Spoločenstva a podmienky karantény

(Text s významom pre EHP)







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 91/496/EHS z 15. júla 1991 stanovujúcu princípy, ktoré sa týkajú organizácie veterinárnych kontrol zvierat vstupujúcich do Spoločenstva z tretích krajín a ktoré menia a dopĺňajú smernice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS ( 1 ), a najmä na druhý pododsek jej článku 10 ods. 3 a prvý pododsek jej článku 10 ods. 4, so zreteľom na smernicu Rady 92/65/EHS z 13. júla 1992, ktorou sa ustanovujú veterinárne požiadavky na obchodovanie so zvieratami, spermou, vajíčkami a embryami, na ktoré sa nevzťahujú veterinárne požiadavky ustanovené v osobitných právnych predpisoch Spoločenstva uvedených v oddiele I prílohy A k smernici 90/425/EHS, a na ich dovoz do Spoločenstva ( 2 ), a najmä na jej článok 17 ods. 2 písm. b) a článok 17 ods. 3 a prvú a štvrtú zarážku článku 18 ods. 1, keďže: (1) Rozhodnutím Komisie 2000/666/ES zo 16. októbra 2000, ktoré ustanovuje zdravotné podmienky pre zvieratá a veterinárnu certifikáciu na dovoz vtákov s výnimkou hydiny a podmienky karantény ( 3 ), sa stanovujú zdravotné požiadavky pre zvieratá týkajúce sa dovozov určitých iných vtákov ako hydiny, ako sú stanovené v tomto rozhodnutí, a podmienky karantény pre také vtáky. (2) Komisia v dôsledku vypuknutia vysokopatogénnej vtáčej chrípky ázijského pôvodu v juhovýchodnej Ázii v roku 2004 prijala niekoľko rozhodnutí, ktorými sa popri iných komoditách zakazuje dovoz iných vtákov ako hydiny z príslušných tretích krajín. (3) Na základe rozšírenia vtáčej chrípky ázijského pôvodu do Európy prostredníctvom sťahovavých vtákov a prípadu vtáčej chrípky ázijského pôvodu zisteného v karanténnom zariadení v Spojenom kráľovstve sa prijalo rozhodnutie Komisie 2005/760/ES z 27. októbra 2005, ktoré sa týka určitých ochranných opatrení na dovoz vtákov chovaných v zajatí, v súvislosti s vysokopatogénnou vtáčou chrípkou v určitých tretích krajinách ( 4 ). Týmto rozhodnutím sa pozastavujú dovozy iných vtákov ako hydiny zo všetkých tretích krajín vzhľadom na riziká, ktoré predstavujú napadnuté voľne žijúce vtáky. (4) Komisia s cieľom vypracovať zoznam rizík, ktoré predstavuje dovoz vtákov chovaných v zajatí, požiadala 13. apríla 2005 Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EÚBP“), aby poskytol vedecké stanovisko k rizikám, ktoré predstavuje dovoz vtákov odchytených vo voľnej prírode a vtákov chovaných v zajatí z tretích krajín. (5) Skupina EÚBP pre zdravie a ochranu zvierat na základe tejto žiadosti na svojom zasadaní v dňoch 26. a 27. októbra 2006 prijala vedecké stanovisko k rizikám pre zdravie a dobré životné podmienky zvierat spojeným s dovozom voľne žijúcich vtákov, iných ako hydina, do Spoločenstva. V tomto vedeckom stanovisku sa určujú možné nástroje a možnosti, ktoré môžu znížiť akékoľvek zistené riziko pre zdravie zvierat súvisiace s dovozom iných vtákov, ako je hydina. (6) Požiadavky stanovené v rozhodnutí 2000/666/ES by sa mali preskúmať s prihliadnutím na závery a odporúčania stanovené vo vedeckom stanovisku EÚBP. (7) Vo vedeckom stanovisku EÚBP sa predovšetkým uvádza skutočnosť, že údaje týkajúce sa dovozov takých vtákov sú nedostatočné. Preto by sa malo uvažovať o ďalšom zbere údajov o týchto dovozoch. (8) Jedno z odporúčaní vo vedeckom stanovisku EÚBP sa týka kontrol vykonávaných v tretích krajinách, ktoré vyvážajú iné vtáky ako hydinu do Spoločenstva. Zlepšenia v mieste vývozu by mali mať najväčší vplyv na zníženie pravdepodobnosti, že na vstupe do Spoločenstva sa objavia nakazené vtáky. Z tohto dôvodu by v tomto nariadení mali byť stanovené podmienky dovozu, tak aby sa povolili len dovozy z tretích krajín, ktoré sú oprávnené dovážať také vtáky do Spoločenstva. (9) Ďalšie odporúčanie EÚBP sa týka dovozov vtákov odchytených vo voľnej prírode. Vo vedeckom stanovisku sa uvádza riziko spôsobené týmito vtákmi, ktoré môžu byť nakazené v dôsledku laterálneho šírenia od iných nakazených voľne žijúcich vtákov z kontaminovaného prostredia, ako aj prenosu z nakazenej hydiny. Berúc do úvahy úlohu, ktorú hrali voľne žijúce sťahované vtáky pri šírení vtáčej chrípky z Ázie do Európy v rokoch 2005 a 2006, je potrebné obmedziť dovoz iných vtákov ako hydiny len na vtáky chované v zajatí. (10) Zriedkakedy možno s istotou rozlíšiť vtáky, ktoré boli odchytené vo voľnej prírode, od vtákov odchovaných v zajatí. Spôsoby označovania možno uplatniť na obidva druhy vtákov bez toho, aby ich bolo možné rozoznať. Preto je vhodné obmedziť dovoz iných vtákov ako hydiny do chovných zariadení, ktoré schválil príslušný orgán tretej krajiny vývozu, a stanoviť určité minimálne podmienky takého schválenia. (11) Na určité dovozy vtákov sa vzťahujú iné právne predpisy Spoločenstva. Preto by sa mali vyňať z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. (12) Zdravotné riziko pre zvieratá, ktoré predstavujú poštové holuby privezené do Spoločenstva, aby tu boli opätovne vypustené a mohli tak letieť nazad do krajiny ich pôvodu, je také, že by mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. (13) Okrem toho určité tretie krajiny majú také zdravotné podmienky pre zvieratá, ktoré sú rovnocenné s podmienkami stanovenými v právnych predpisoch Spoločenstva. Preto by sa dovoz vtákov z týchto krajín mal vyňať z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. (14) Členské štáty by mali oznamovať Komisii určité informácie o schválených karanténnych zariadeniach a strediskách, aby Komisia mohla uverejniť zoznam schválených karanténnych zariadení a stredísk a stále tento zoznam aktualizovať. Je vhodné, aby bol tento zoznam vložený do prílohy k tomuto nariadeniu. (15) Je vhodné stanoviť ďalšie dovozné postupy týkajúce sa prepravy z miesta hraničnej kontroly do schválených karanténnych zariadení alebo stredísk po vstupe do Spoločenstva s cieľom zabezpečiť, aby dovezené vtáky prišli do určeného schváleného karanténneho zariadenia alebo strediska v primeranej lehote. (16) Smernica Rady 2005/94/ES z 20. decembra 2005 o opatreniach Spoločenstva na kontrolu vtáčej chrípky a o zrušení smernice 92/40/EHS ( 5 ) bola prijatá s cieľom zohľadniť skúsenosti nadobudnuté pri tlmení vtáčej chrípky v posledných rokoch. Na základe tejto smernice bolo prijaté rozhodnutie 2006/437/ES zo 4. augusta 2006, ktorým sa schvaľuje diagnostická príručka pre vtáčiu chrípku podľa smernice Rady 2005/94/ES ( 6 ) (ďalej len „diagnostická príručka“), stanovujúca na úrovni Spoločenstva diagnostické postupy, metódy odberu vzoriek a kritériá hodnotenia výsledkov laboratórnych testov na potvrdenie prepuknutia vtáčej chrípky. Toto rozhodnutie by sa malo brať do úvahy pri stanovovaní režimov testovania na vtáčiu chrípku v karanténnych zariadeniach a strediskách schválených v tomto nariadení. (17) Určité výnimky by sa tiež mali vziať do úvahy v prípade tých vtákov, o ktorých sa zistí, že sú nakazené nízkopatogénnou vtáčou chrípkou a pseudomorom hydiny v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku v tých prípadoch, v ktorých výskyt ochorenia nepredstavuje riziko pre zdravotný stav zvierat v Spoločenstve. (18) V záujme zrozumiteľnosti právnych predpisov Spoločenstva by sa rozhodnutie 2000/666/ES malo zrušiť a nahradiť týmto nariadením. (19) V dôsledku prísnejších zdravotných podmienok pre zvieratá stanovených v tomto nariadení by sa rozhodnutie 2005/760/ES malo zrušiť. (20) V prípade karanténnych zariadení alebo stredísk, ktoré boli schválené podľa rozhodnutia 2000/666/ES, by sa mali stanoviť prechodné opatrenia, aby dovoz cez také zariadenia a strediská mohol pokračovať dovtedy, kým im bude udelené schválenie podľa tohto nariadenia. (21) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovujú zdravotné podmienky pre zvieratá pri dovoze určitých vtákov do Spoločenstva z tretích krajín a ich území uvedených v prílohe I a karanténne podmienky takých dovozov.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

Toto nariadenie sa uplatňuje na živočíchy vtáčích druhov.

Neuplatňuje sa však na:

a) hydinu, morky a moriaky, perličky, kačice, husi, prepelice, holuby, bažanty, jarabice a vtáky nadradu bežce (Ratitae) odchované alebo chované v zajatí na chov, produkciu mäsa alebo vajec na konzumáciu alebo na obnovenie stavu lovnej zveri (ďalej len „hydina“);

b) vtáky dovážané na účely programov ochrany zvierat schválených príslušným orgánom členského štátu určenia;

c) spoločenské zvieratá uvedené v treťom odseku článku 1 smernice 92/65/EHS, sprevádzajúce svojho majiteľa;

d) vtáky určené pre zoologické záhrady, cirkusy, zábavné parky alebo na pokusné účely;

e) vtáky určené pre zariadenia, inštitúty alebo strediská schválené podľa článku 13 smernice 92/65/EHS;

f) poštové holuby, ktoré sa dovezú na územie Spoločenstva zo susednej tretej krajiny, kde obvykle žijú, a potom sa ihneď vypustia s očakávaním, že poletia nazad do tejto tretej krajiny;

g) vtáky dovezené z Andorry, Lichtenštajnska, Monaka, Nórska, San Marína, Švajčiarska a Vatikánskeho mestského štátu.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov smernice 2005/94/ES.

Uplatňujú sa tiež tieto vymedzenia pojmov:

a) „vtáky“ znamenajú zvieratá iných vtáčích druhov ako tých, ktoré sú uvedené v článku 2 písm. a) až g);

b) „schválené chovné zariadenie“ znamená: i) zariadenie, ktoré sa používa výhradne na chov vtákov, a ii) zariadenie, ktoré skontroloval a schválil príslušný orgán vyvážajúcej tretej krajiny, spĺňajúce podmienky stanovené v článku 4 a v prílohe II;

c) „vtáky chované v zajatí“ znamenajú vtáky, ktoré neboli odchytené vo voľnej prírode, ale sa narodili a boli odchované v zajatí a pochádzajú od rodičov, ktorí sa spárili v zajatí alebo ktorých pohlavné bunky boli iným spôsobom premiestnené do zajatia;

d) „nedeliteľný uzavretý krúžok umiestnený na nohe“ je nedeliteľný krúžok alebo remienok bez prerušenia alebo spojenia, ktorý nie je žiadnym spôsobom porušený, má takú veľkosť, že ho nemožno sňať z nohy dospelého vtáka, nasadí sa v prvých dňoch života vtáka a bol na tento účel komerčne vyrobený;

e) „schválené karanténne zariadenie“ znamená iné priestory ako karanténne strediská: i) v ktorých sa vykonáva karanténa dovezených vtákov; ii) ktoré skontroloval a schváli príslušný orgán, či spĺňajú minimálne podmienky stanovené v článku 6 a prílohe IV;

f) „schválené karanténne stredisko“ znamená priestory: i) v ktorých sa vykonáva karanténa dovezených vtákov; ii) obsahujúce niekoľko jednotiek, ktoré sú funkčne aj fyzicky navzájom oddelené a v ktorých každá jednotka obsahuje len vtáky z tej istej zásielky s rovnakým zdravotným stavom, a teda vytvára jednu epidemiologickú jednotku; iii) ktoré skontroloval a schváli príslušný orgán v súlade s minimálnymi podmienkami stanovenými v článku 6 a prílohe IV;

g) „indikátorové vtáky“ znamenajú hydinu určenú ako diagnostickú pomôcku počas karantény;

h) „diagnostická príručka“ znamená Diagnostickú príručku pre vtáčiu chrípku uvedenú v prílohe k rozhodnutiu 2006/437/ES;

i) „miestna veterinárna jednotka“ (ďalej len „MVJ“) znamená akýkoľvek miestny orgán členského štátu takto ustanovený.

Článok 4

Schválené chovné zariadenia

▼M1

Schválené chovné zariadenia sú v súlade s týmito podmienkami:

▼B

a) chovné zariadenie musí schváliť príslušný orgán v súlade s podmienkami stanovenými v prílohe II a musí mu prideliť číslo schválenia;

b) tento orgán musí toto číslo schválenia oznámiť Komisii;

c) názov a číslo schválenia chovného zariadenia musí byť uvedené v zozname chovných zariadení, ktorý vypracuje Komisia;

d) príslušný orgán musí bezodkladne odobrať alebo pozastaviť schválenie chovného zariadenia a bezodkladne o tom informovať Komisiu, ak toto zariadenie už nespĺňa podmienky stanovené v prílohe II.

Článok 5

Podmienky dovozu

▼M1

Dovoz vtákov sa povoľuje, iba ak vtáky spĺňajú tieto podmienky:

▼B

a) vtáky sú vtáky odchované v zajatí;

b) vtáky musia pochádzať z tretích krajín alebo ich území uvedených v prílohe I;

▼M1

ba) vtáky pochádzajú zo schválených chovných zariadení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 4;

▼B

c) vtáky sa podrobili laboratórnemu testu na zistenie vírusov 7 až 14 dní pred naložením s negatívnym výsledkom na akýkoľvek vírus vtáčej chrípky alebo pseudomoru hydiny;

d) vtáky neboli očkované proti vtáčej chrípke;

e) vtáky sprevádza veterinárne osvedčenie v súlade so vzorom uvedeným v prílohe III (ďalej len „veterinárne osvedčenie“);

f) vtáky sú označené individuálnym identifikačným číslom pomocou jedinečne označeného nedeliteľného uzavretého krúžku umiestneného na nohe alebo mikročipu v súlade s článkom 66 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 865/2006 ( 7 );

g) individuálne identifikačné číslo krúžkov umiestnených na nohe alebo mikročipov stanovených v písmene f) musí obsahovať aspoň tieto informácie: — kód ISO vyvážajúcej tretej krajiny, ktorá vykonala identifikáciu, — jedinečné sériové číslo;

h) individuálne identifikačné číslo stanovené v písmene f) musí byť uvedené na veterinárnom osvedčení;

i) vtáky sa prepravujú v nových prepravných obaloch, ktoré sú na vonkajšej strane individuálne označené identifikačným číslom, ktoré musí zodpovedať identifikačnému číslu uvedenému na veterinárnom osvedčení.

▼M11

Článok 6

Schválené karanténne zariadenia a strediská

Schválené karanténne zariadenia a strediská musia spĺňať podmienky stanovené v prílohe IV.

Každý členský štát vypracuje a priebežne aktualizuje zoznam schválených karanténnych zariadení a stredísk a ich čísel schválenia a sprístupní ho Komisii, ostatným členským štátom a verejnosti.

▼B

Článok 7

Priama preprava vtákov do schválených karanténnych zariadení alebo stredísk

Priamo z miesta hraničnej kontroly sa vtáky prepravujú do schváleného karanténneho zariadenia alebo strediska v klietkach alebo v debnách.

Celkový čas cesty z tohto miesta do tohto karanténneho zariadenia alebo strediska nesmie zvyčajne presiahnuť deväť hodín.

V prípade, že sa na túto cestu použijú vozidlá, príslušné orgány ich zaplombujú plombou znemožňujúcou nedovolenú manipuláciu.

Článok 8

Potvrdenie

Dovozcovia alebo ich zástupcovia predložia písomné potvrdenie v úradnom jazyku členského štátu vstupu, podpísané osobou zodpovednou za karanténne zariadenie alebo stredisko a potvrdzujúce, že vtáky budú prijaté do karantény.

Toto osvedčenie:

a) čitateľne uvádza meno a adresu a číslo schválenia karanténneho zariadenia alebo strediska;

b) musí byť doručené do miesta hraničnej kontroly elektronickou poštou alebo faxom pred príchodom zásielky do tohto miesta alebo ho predloží dovozca alebo jeho zástupca pred prepustením vtákov z miesta hraničnej kontroly.

Článok 9

Tranzit vtákov v Spoločenstve

Ak sa vtáky uvádzajú do Spoločenstva cez iný členský štát ako členský štát určenia, prijmú sa všetky opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa zásielka dostala do plánovaného členského štátu určenia.

Článok 10

Monitorovanie prepravy vtákov

1. Ak sa v právnych predpisoch Spoločenstva stanovuje monitorovanie vtákov z miesta hraničnej kontroly do schváleného karanténneho zariadenia alebo strediska v mieste určenia, zabezpečí sa výmena informácií takto:

a) úradný veterinárny lekár zodpovedný za miesto hraničnej kontroly informuje príslušný orgán zodpovedný za schválené karanténne zariadenie alebo stredisko v mieste určenia o zásielke, mieste pôvodu a mieste určenia vtákov prostredníctvom siete TRACES;

b) osoba zodpovedná za schválené karanténne zariadenie alebo stredisko v mieste určenia informuje prostredníctvom elektronickej pošty alebo faxu do jedného pracovného dňa od dátumu príchodu zásielky do karanténneho zariadenia alebo strediska úradného veterinárneho lekára zodpovedného za schválené karanténne zariadenie alebo stredisko v mieste určenia o príchode zásielky na miesto jej určenia;

c) úradný veterinárny lekár zodpovedný za schválené karanténne zariadenie alebo stredisko v mieste určenia zásielky informuje prostredníctvom siete TRACES do troch pracovných dní od dátumu príchodu zásielky do karanténneho zariadenia alebo strediska úradného veterinárneho lekára zodpovedného za miesto hraničnej kontroly, ktorý ho informoval o vyložení zásielky, o príchode zásielky na miesto jej určenia.

2. Ak sa príslušnému orgánu zodpovednému za miesto hraničnej kontroly poskytne potvrdenie, že vtáky deklarované ako vtáky určené do schváleného karanténneho zariadenia alebo strediska neprišli na miesto ich určenia do troch pracovných dní od odhadovaného dátumu príchodu zásielky do karanténneho zariadenia alebo strediska, príslušný orgán prijme potrebné opatrenia voči osobe zodpovednej za zásielku.

Článok 11

Karanténne opatrenia

1. Vtáky zotrvajú v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku (ďalej len „karanténa“) aspoň 30 dní.

2. Úradný veterinárny lekár musí aspoň na začiatku a na konci karantény každej zásielky skontrolovať podmienky karantény vrátane kontroly záznamov o hynutí a klinickej prehliadky zvierat v schválenom karanténnom zariadení alebo v každej jednotke schváleného karanténneho strediska.

Ak to vyžaduje situácia v prípade choroby, úradný veterinárny lekár však vykonáva kontroly častejšie.

Článok 12

Vyšetrenie, odber vzoriek a testovanie, ktoré sa má vykonať v súvislosti so zásielkou počas karantény

1. Po príchode vtákov do karantény sa vykonávajú vyšetrenia, odbery vzoriek a testovanie na vtáčiu chrípku a pseudomor hydiny stanovené v prílohe VI.

2. Ak sa použijú indikátorové vtáky, v schválenom karanténnom zariadení alebo v každej jednotke schváleného karanténneho strediska sa použije najmenej 10 indikátorových vtákov.

3. Indikátorové vtáky použité na účely vyšetrovania, odberu vzoriek a testovania musia byť:

a) aspoň vo veku troch týždňov a použité na tieto účely iba raz;

b) označené identifikačným krúžkom na nohe alebo iným neodstrániteľným identifikačným označením;

c) neočkované a uznané za séronegatívne na vtáčiu chrípku a pseudomor hydiny v období 14 dní pred dátumom začiatku karantény;

d) umiestnené do schváleného karanténneho zariadenia alebo do jednotky schváleného karanténneho strediska pred príchodom vtákov a musia byť umiestnené do spoločného priestoru alebo čo najbližšie k vtákom takým spôsobom, aby sa zabezpečil kontakt medzi indikátorovými vtákmi a trusom vtákov v karanténe.

▼M1

Článok 13

Opatrenia v prípade podozrenia z choroby v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku

1. Ak počas karantény v schválenom karanténnom zariadení vznikne podozrenie, že jeden vták alebo viac vtákov a/alebo indikátorových vtákov je nakazených vtáčou chrípkou alebo pseudomorom hydiny, prijmú sa tieto opatrenia:

a) príslušný orgán podrobí schválené karanténne zariadenie úradnému dohľadu;

b) od týchto vtákov a indikátorových vtákov sa odoberú vzorky na virologické vyšetrenie na príslušnú analýzu, ako je stanovené v bode 2 prílohy VI;

c) do schváleného karanténneho zariadenia sa nesmú umiestniť alebo ho opustiť žiadne vtáky, pokiaľ sa podozrenie nevylúči.

2. Ak sa podozrenie na vtáčiu chrípku alebo pseudomor hydiny v dotknutom schválenom karanténnom zariadení uvedenom v odseku 1 potvrdí, prijmú sa tieto opatrenia:

a) všetky vtáky a indikátorové vtáky v schválenom karanténnom zariadení sa zabijú a zlikvidujú;

b) schválené karanténne zariadenie sa vyčistí a vydezinfikuje;

c) do schváleného karanténneho zariadenia sa nesmú umiestniť žiadne vtáky skôr ako 21 dní po záverečnom vyčistení a dezinfekcii.

3. Ak počas karantény v schválenom karanténnom stredisku vznikne podozrenie, že jeden vták alebo viac vtákov a/alebo indikátorových vtákov v jednotke karanténneho strediska je nakazených vtáčou chrípkou alebo pseudomorom hydiny, prijmú sa tieto opatrenia:

a) príslušný orgán podrobí schválené karanténne stredisko úradnému dohľadu;

b) od týchto vtákov a indikátorových vtákov sa odoberú vzorky na virologické vyšetrenie na príslušnú analýzu, ako je stanovené v bode 2 prílohy VI;

c) do schváleného karanténneho strediska sa nesmú umiestniť alebo ho opustiť žiadne vtáky, pokiaľ sa podozrenie nevylúči.

4. Ak sa podozrenie na vtáčiu chrípku alebo pseudomor hydiny v dotknutej jednotke schváleného karanténneho strediska uvedeného v odseku 3 potvrdí, prijmú sa tieto opatrenia:

a) všetky vtáky a indikátorové vtáky v dotknutej jednotke schváleného karanténneho strediska sa zabijú a zlikvidujú;

b) príslušná jednotka sa vyčistí a vydezinfikuje;

c) odoberú sa tieto vzorky: i) ak sa použijú indikátorové vtáky, najskôr 21 dní po záverečnom vyčistení a dezinfekcii príslušnej jednotky sa odoberú z indikátorových vtákov z ostatných karanténnych jednotiek vzorky na sérologické vyšetrenie, ako je stanovené v prílohe VI; alebo ii) ak sa nepoužijú indikátorové vtáky, počas 7 až 15 dní po záverečnom vyčistení a dezinfekcii sa odoberú vzorky z vtákov z ostatných karanténnych jednotiek na virologické vyšetrenie, ako je stanovené v bode 2 prílohy VI;

d) príslušné schválené karanténne stredisko nesmú opustiť žiadne vtáky, pokiaľ sa nepotvrdí, že výsledky odberu vzoriek stanoveného v písmene c) sú negatívne.

5. Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých na základe tohto článku.

▼B

Článok 14

Výnimky týkajúce sa pozitívneho nálezu nízkopatogénnej vtáčej chrípky alebo pseudomoru hydiny v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku

Ak sa počas karantény zistí, že jeden vták alebo viac vtákov a/alebo indikátorových vtákov je nakazených nízkopatogénnou vtáčou chrípkou (LPAI) alebo pseudomorom hydiny, príslušný orgán môže na základe hodnotenia rizika udeliť výnimky z opatrení stanovených v článku 13 ods. 2 písm. a) a článku 13 ods. 4 písm. a) za predpokladu, že také výnimky neohrozia kontrolu nákazy (ďalej len „výnimka“).

◄

Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o každej takej výnimke.

2. Ak úradný veterinár skontroluje schválené karanténne zariadenie alebo stredisko, ktorému bola udelená výnimka, a zistí, že jeden vták alebo viac vtákov a/alebo indikátorových vtákov je nakazených LPAI alebo pseudomorom hydiny, musia sa dodržať opatrenia stanovené v odsekoch 3 až 7.

Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o každom takom opatrení.

3. V prípade pozitívneho nálezu LPAI sa musia namiesto štandardných vzoriek, ako je stanovené v diagnostickej príručke, 21 dní po dátume posledného pozitívneho nálezu LPAI v schválenom karanténnom zariadení alebo z každej jednotky v schválenom karanténnom stredisku odoberať tieto vzorky na laboratórne testovanie v intervale 21 dní:

a) vzorky všetkých uhynutých indikátorových vtákov alebo ostatných vtákov prítomných v karanténe v čase odberu vzoriek;

b) tracheálne/orofaryngeálne a kloakálne výtery aspoň od 60 vtákov alebo od všetkých vtákov, ak je v schválenom karanténnom zariadení alebo v príslušnej jednotke schváleného karanténneho strediska prítomných menej ako 60 vtákov; alebo ak sú vtáky malé, exotické a nie sú zvyknuté na manipuláciu, alebo ak by manipulácia s nimi bola nebezpečná pre ľudí, musia sa odobrať vzorky čerstvého trusu; odber vzoriek a laboratórne testovanie takých vzoriek musí pokračovať dovtedy, kým sa nezískajú dva za sebou nasledujúce negatívne laboratórne výsledky, ktoré sa musia odobrať aspoň v intervale 21 dní.

Príslušný orgán však môže na základe výsledku hodnotenia rizika udeliť výnimky, pokiaľ ide o veľkosť vzoriek stanovenú v tomto odseku.

4. V prípade pozitívneho nálezu pseudomoru hydiny môže príslušný orgán udeliť výnimku len za predpokladu, že 30 dní po uhynutí alebo klinickom zotavení posledného prípadu tohto ochorenia sa odber vzoriek vykonal v súlade s bodmi 1 a 2 prílohy VI bez ohľadu na odkaz na stanovené časové obdobie s negatívnymi výsledkami.

5. Vtáky nesmú byť prepustené z karantény skôr ako po uplynutí lehoty laboratórneho testovania stanovenej v odseku 3.

6. Schválené karanténne zariadenie alebo príslušná jednotka schváleného karanténneho zariadenia sa po vyprázdnení musí vyčistiť a vydezinfikovať. Každý predmet alebo odpad, ktorý sa mohol kontaminovať, ako aj odpad, ktorý sa nazbieral počas obdobia laboratórneho testovania stanoveného v odseku 3, ktoré uplynulo, sa musí odstrániť takým spôsobom, ktorý zaručí, že patogén sa nebude ďalej šíriť, a zničiť tak, aby sa zabezpečilo zničenie prítomných vírusov LPAI alebo pseudomoru hydiny.

7. Do schváleného karanténneho zariadenia alebo strediska nesmú byť znovu umiestnené žiadne vtáky skôr ako 21 dní po záverečnom vyčistení a dezinfekcii, ako je stanovené v odseku 6.

Článok 15

Opatrenia v prípade podozrenia na chlamydiózu

Ak sa počas karantény v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku vyskytne podozrenie alebo sa potvrdí, že papagáje (psittaciformes) sú infikované Chlamydophyla psittaci, všetky vtáky zo zásielky sa musia ošetriť metódou schválenou príslušným orgánom a karanténa sa musí predĺžiť najmenej na dva mesiace po poslednom zaznamenanom prípade.

Článok 16

Prepustenie z karantény

Vtáky možno prepustiť z karantény v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku na základe písomného povolenia úradného veterinárneho lekára.

Článok 17

Požiadavky na oznamovanie a podávanie správ

1. Členské štáty oznámia Komisii do 24 hodín každý prípad vtáčej chrípky alebo pseudomoru hydiny zistený v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku.

2. Členské štáty každoročne oznamujú Komisii tieto informácie:

a) počet vtákov dovezených prostredníctvom schválených karanténnych zariadení a stredísk podľa druhov a podľa schválených chovných zariadení;

b) informácie o úmrtnosti dovážaných vtákov počnúc postupom udeľovania veterinárneho osvedčenia v krajine pôvodu až do konca karanténneho obdobia;

c) počet prípadov pozitívnych nálezov vtáčej chrípky, pseudomoru hydiny a Chlamydophyla psittaci v schválených karanténnych zariadeniach alebo strediskách.

Článok 18

Náklady spojené s karanténou

Všetky náklady na karanténu, ktoré vzniknú uplatňovaním tohto nariadenia, nesie dovozca.

Článok 19

Zrušenia

Rozhodnutia 2000/666/ES a 2005/760/ES sa zrušujú.

Článok 20

Nadobudnutie účinnosti a uplatniteľnosť

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. júla 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA I

ZOZNAM TRETÍCH KRAJÍN, KTORÉ MÔŽU POUŽÍVAŤ VETERINÁRNE OSVEDČENIE V PRÍLOHE III

Tretie krajiny alebo ich územia uvedené v stĺpcoch 1 a 3 tabuľky v časti 1 prílohy I k rozhodnutiu Komisie 2006/696/ES ( 8 ), pričom v stĺpci 4 tejto tabuľky je stanovený vzor veterinárneho osvedčenia pre chovnú alebo úžitkovú hydinu okrem vtákov nadradu bežce (BPP).









PRÍLOHA II

PODMIENKY UPRAVUJÚCE SCHVÁLENIE CHOVNÝCH ZARIADENÍ V TRETEJ KRAJINE PÔVODU PODĽA ČLÁNKU 4

KAPITOLA 1

Schválenie chovných zariadení

Na to, aby mohlo byť schválené chovné zariadenie, ako je stanovené v článku 4, musí spĺňať podmienky stanovené v tejto kapitole:

1. Chovné zariadenie musí byť jasne vymedzené a oddelené od svojho okolia alebo zvieratá musia byť v ohradených priestoroch a umiestnené tak, aby nepredstavovali zdravotné riziko pre poľnohospodárske zariadenia, ktorých veterinárny štatút by mohol byť ohrozený.

2. Musí mať vhodné prostriedky na odchyt, ohradenie a izoláciu zvierat a mať k dispozícii vhodné schválené karanténne zariadenia a schválené postupy pre zvieratá prichádzajúce zo zariadení, ktoré neboli schválené.

3. Osoba zodpovedná za chovné zariadenie musí mať dostatočné skúsenosti v chove vtákov.

4. Chovné zariadenie musí byť bez výskytu vtáčej chrípky, pseudomoru hydiny a Chlamydophyla psittaci; aby mohlo byť vyhlásené za zariadenie bez týchto nákaz, príslušný orgán vyhodnotí záznamy o zdravotnom stave zvierat vedené aspoň počas troch rokov pred dátumom podania žiadosti o schválenie a výsledky klinických a laboratórnych testov vykonaných na zvieratách v tomto zariadení. Nové chovné zariadenia sa však schvaľujú len na základe výsledkov klinických a laboratórnych testov vykonaných na zvieratách v takých zariadeniach.

5. Musí viesť aktualizované záznamy, v ktorých sa uvádza: a) počet a totožnosť (vek, pohlavie, druh a individuálne identifikačné číslo, ak je to možné) zvierat každého druhu prítomných v chovnom zariadení; b) počet a totožnosť (vek, pohlavie, druh a individuálne identifikačné číslo, ak je to možné) zvierat, ktoré prichádzajú do chovného zariadenia alebo z neho odchádzajú, spolu s informáciami o ich pôvode alebo mieste určenia, preprave z chovného zariadenia alebo do chovného zariadenia a zdravotnom stave zvierat; c) výsledky krvných testov alebo akýchkoľvek iných diagnostických postupov; d) prípady ochorenia a prípadne aj poskytnuté ošetrenie; e) výsledky post mortem vyšetrení zvierat, ktoré uhynuli v chovnom zariadení, vrátane zvierat narodených ako mŕtve; f) pozorovania počas izolácie alebo karantény.

6. Chovné zariadenie musí mať dohodu s príslušným laboratóriom o vykonávaní vyšetrení post mortem alebo musí mať jeden alebo viac vhodných priestorov, v ktorých také vyšetrenia môže vykonávať príslušná osoba pod dohľadom schváleného veterinárneho lekára.

7. Chovné zariadenie musí mať patričné zabezpečenie alebo zariadenia na mieste umožňujúce odstrániť vhodným spôsobom telá zvierat, ktoré uhynú na nákazu alebo sú eutanázované.

8. Chovné zariadenie musí prostredníctvom zmluvy alebo právneho dokumentu zaistiť služby veterinárneho lekára, ktorého schváli a kontroluje príslušný orgán vyvážajúcej tretej krajiny a ktorý: a) zabezpečí, aby príslušný orgán schválil a aby sa v chovnom zariadení uplatňovali primerané opatrenia zamerané na dohľad nad nákazami a ich kontrolu. Také opatrenia zahŕňajú: i) ročný plán dozoru nad chorobami vrátane patričnej kontroly zoonóz zvierat; ii) klinické, laboratórne testovanie a testovanie post mortem v prípade zvierat podozrivých z toho, že boli postihnuté prenosnými chorobami; iii) očkovanie zvierat vnímavých na infekčné ochorenia podľa potreby, v zhode s Príručkou diagnostických testov a vakcín pre suchozemské zvieratá Svetovej organizácie pre zdravie zvierat (OIE); b) zabezpečí, že každý podozrivý úhyn alebo prítomnosť akýchkoľvek symptómov naznačujúcich, že zvieratá ochoreli na vtáčiu chrípku, pseudomor hydiny alebo Chlamydophyla psittaci, sa bezodkladne oznámi príslušnému orgánu tretej krajiny; c) zabezpečí, aby sa zvieratá prichádzajúce do chovného zariadenia podľa potreby izolovali v súlade s požiadavkami tohto nariadenia a pokynmi vydanými príslušným orgánom v prípade, že existujú; d) zodpovedá za každodenné dodržiavanie veterinárnych požiadaviek tohto nariadenia a právnych predpisov Spoločenstva o ochrane zvierat počas prepravy.

9. Ak chovné zariadenie chová zvieratá určené pre laboratóriá, ktoré vykonávajú pokusy, všeobecná starostlivosť o také zvieratá a ich umiestnenie musí byť v zhode s požiadavkami článku 5 smernice Rady 86/609/EHS ( 9 ).

KAPITOLA 2

Ponechanie schválenia chovného zariadenia

Schválenie chovného zariadenia sa ponechá, iba ak sa dodržia podmienky stanovené v tejto kapitole.

1. Priestory sú pod kontrolou úradného veterinárneho lekára schváleného príslušným orgánom, ktorý: a) zabezpečuje dodržiavanie podmienok stanovených v tomto nariadení; b) navštevuje priestory chovného zariadenia aspoň raz do roka; c) vykonáva audit činnosti schváleného veterinárneho lekára a implementácie ročného plánu dozoru nad chorobami; d) overuje, či výsledky klinických, laboratórnych testov a post mortem testov na zvieratách neodhalili výskyt vtáčej chrípky, pseudomoru hydiny alebo Chlamydophyla psittaci.

2. Do chovného zariadenia sú začlenené len zvieratá pochádzajúce z iného schváleného chovného zariadenia v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení.

3. Chovné zariadenie vedie záznamy uvedené v bode 5 kapitoly 1 od dátumu schválenia najmenej desať rokov.

KAPITOLA 3

Karanténa vtákov začlenených z iných zdrojov ako zo schválených chovných zariadení

Odchylne od bodu 2 kapitoly 2 vtáky začlenené z iných zdrojov ako zo schválených chovných zariadení môžu byť začlenené do chovného zariadenia po tom, ako príslušný orgán vydá schválenie takého začlenenia, za predpokladu, že také zvieratá prejdú karanténou v súlade s pokynmi vydanými príslušným orgánom pred zaradením do súboru. Karanténa musí trvať aspoň 30 dní.

KAPITOLA 4

Pozastavenie, odobratie alebo opätovné udelenie schválenia chovným zariadeniam

Postupy pri čiastočnom alebo úplnom pozastavení, odobratí alebo opätovnom udelení schválenia chovným zariadeniam musia byť v súlade s podmienkami stanovenými v tejto kapitole.

1. Ak príslušný orgán zistí, že chovné zariadenie už nespĺňa podmienky stanovené v kapitolách 1 a 2 alebo že prišlo k zmene využívania, takže sa už nevyužíva výhradne na chov vtákov, pozastaví alebo odoberie schválenie takému zariadeniu.

2. Ak príslušný orgán dostane oznámenie o podozrení na vtáčiu chrípku, pseudomor hydiny alebo Chlamydophyla psittaci, pozastaví chovnému zariadeniu schválenie dovtedy, kým sa podozrenie úradne nevylúči. Zabezpečí, aby sa prijali opatrenia potrebné na to, aby sa potvrdilo alebo vylúčilo podozrenie a zabránilo akémukoľvek rozšíreniu nákazy, v súlade s požiadavkami právnych predpisov Spoločenstva upravujúcich opatrenia, ktoré sa majú prijať proti príslušnej nákaze, a obchod so zvieratami.

3. Ak sa podozrenie z nákazy potvrdí, príslušný orgán môže znovu schváliť chovné zariadenie v súlade s kapitolou 1 len po: a) likvidácii choroby a zdroja infekcie v chovnom zariadení; b) dostatočnom vyčistení a vydezinfikovaní chovného zariadenia; c) splnení podmienok stanovených v kapitole 1 tejto prílohy s výnimkou bodu 4.

4. Príslušný orgán bezodkladne informuje Komisiu o pozastavení, odobratí alebo opätovnom udelení schválenia ktoréhokoľvek chovného zariadenia.









PRÍLOHA III

uvedená v článku 5 bode e

VETERINÁRNE OSVEDČENIE

pre dovozy určitých iných vtákov ako hydiny určených na odoslanie do Spoločenstva









PRÍLOHA IV

uvedená v článku 6

MINIMÁLNE PODMIENKY PRE SCHVÁLENÉ KARANTÉNNE ZARIADENIA A STREDISKÁ PRE VTÁKY

Schválené karanténne zariadenia a strediská musia spĺňať podmienky stanovené v kapitolách 1 a 2.

KAPITOLA 1

Stavba a vybavenie karanténnych zariadení alebo stredísk

1. Karanténne zariadenie alebo stredisko musí byť samostatná budova alebo budovy oddelené od iných chovov hydiny a iných chovov vtákov vo vzdialenosti stanovenej príslušným orgánom na základe posúdenia rizika, pri ktorom sa zohľadňuje epidemiológia vtáčej chrípky a pseudomoru hydiny. Vchodové a východové dvere musia byť uzamykateľné a označené nápisom: „KARANTÉNA – nepovolaným vstup zakázaný“.

2. Každá karanténna jednotka karanténneho strediska musí mať oddelený vzdušný priestor.

3. Karanténne zariadenie alebo stredisko musí byť zabezpečené pred vstupom vtákov, múch a škodcov a vzduchotesne uzatvárateľné na účely fumigácie.

4. Schválené karanténne zariadenie a každá jednotka schváleného karanténneho strediska musí byť vybavená zariadením na umývanie rúk.

5. Vchodové a východové dvere do schváleného karanténneho zariadenia a do každej jednotky schváleného karanténneho strediska musia byť dvojité.

6. Pred všetkými vchodmi a východmi do a zo schváleného karanténneho zariadenia a rôznych jednotiek schváleného karanténneho strediska musia byť hygienické bariéry.

7. Celé vybavenie musí byť zostrojené tak, aby ho bolo možné čistiť a dezinfikovať.

8. Sklad krmiva musí byť zabezpečený proti vstupu vtákov a hlodavcov a musí byť chránený pred hmyzom.

9. Na skladovanie podstielky musí byť k dispozícii kontajner zabezpečený pred vtákmi a hlodavcami.

10. Na odkladanie tiel musí byť k dispozícii chladnička a/alebo mraznička.

KAPITOLA 2

Ustanovenia o riadení

1. Schválené karanténne zariadenia a strediská musia: a) mať účinný kontrolný systém, ktorý zabezpečí primeraný dozor nad zvieratami; b) byť pod kontrolou a zodpovednosťou úradného veterinárneho lekára; c) byť čistené a dezinfikované v súlade s programom schváleným príslušným orgánom, podľa ktorého sa dodrží primeraný čas prestávky; použité dezinfekčné prostriedky musia byť schválené na tento účel príslušným orgánom.

2. V prípade každej zásielky vtákov umiestnených do karantény: a) schválené karanténne zariadenie alebo jednotka schváleného karanténneho strediska sa musí vyčistiť a vydezinfikovať a pred umiestnením dovezených vtákov aspoň na sedem dní vyprázdniť; b) zásielka vtákov musí pochádzať z jediného schváleného chovného zariadenia v tretej krajine pôvodu a musí byť umiestnená do karantény v priebehu najviac 48 hodín; c) karanténa sa musí začať umiestnením posledného vtáka; d) schválené karanténne zariadenie alebo jednotka schváleného karanténneho strediska sa musí na konci karantény vyprázdniť, vyčistiť a vydezinfikovať.

3. Musia sa prijať predbežné opatrenia, ktoré zabránia krížovej kontaminácii medzi prichádzajúcimi a odchádzajúcimi zásielkami.

4. Do schváleného karanténneho zariadenia alebo strediska nesmú mať prístup nepovolané osoby.

5. Osoby vstupujúce do schváleného karanténneho zariadenia alebo strediska musia mať ochranné oblečenie a obuv.

6 Nesmie dôjsť ku kontaktu pracovníkov, ktorý môže mať za následok kontamináciu medzi schválenými karanténnymi zariadeniami alebo jednotkami schválených karanténnych stredísk.

7. Musí byť k dispozícii vhodné vybavenie na čistenie a dezinfekciu.

8. Ak sa použijú na identifikáciu mikročipy, v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku musí byť k dispozícii vhodné zariadenie na čítanie mikročipov.

9. Ak sa klietky a debny použité na prepravu nezničia, musia sa vyčistiť a vydezinfikovať v schválenom karanténnom zariadení alebo stredisku. Ak sa opätovne používajú, musia byť vyrobené z materiálu, ktorý sa dá účinne vyčistiť a vydezinfikovať. Klietky a debny sa musia zničiť takým spôsobom, ktorý zabráni šíreniu choroboplodných zárodkov.

10. Podstielka a odpad sa musia pravidelne odstraňovať, skladovať v kontajneri na podstielku a ošetriť spôsobom, ktorý zabráni šíreniu choroboplodných zárodkov.

11. Telá uhynutých vtákov sa musia prehliadať v úradnom laboratóriu určenom príslušným orgánom.

12. Potrebné analýzy a ošetrenia vtákov sa musia robiť po konzultácii s úradným veterinárnym lekárom a pod jeho kontrolou.

13. Úradný veterinárny lekár musí byť informovaný o chorobách a úhyne vtákov a/alebo indikátorových vtákov počas karantény.

14. Osoba zodpovedná za schválené karanténne zariadenie alebo stredisko musí viesť tieto záznamy: a) dátum, počet a druh vtákov, ktoré s každou zásielkou vstupujú do zariadenia alebo ho opúšťajú; b) kópie veterinárnych osvedčení a osvedčení o prechode hraníc sprevádzajúcich dovážané vtáky; c) individuálne identifikačné čísla dovážaných vtákov a v prípade identifikácie pomocou mikročipu sa musia zaznamenať podrobné údaje o type mikročipov a zariadení na ich čítanie; d) ak sa v karanténnom zariadení alebo stredisku použijú indikátorové vtáky, počet a umiestnenie indikátorových vtákov v karanténnom zariadení alebo stredisku; e) akékoľvek významné pozorované javy: prípady choroby a počet uhynutých kusov denne; f) dátumy a výsledky testovania; g) typ ošetrenia a dátumy ošetrenia; h) osoby, ktoré vstupovali do karanténneho zariadenia alebo strediska.

15. Záznamy uvedené v bode 14 sa musia uchovávať aspoň desať rokov.

KAPITOLA 3

Pozastavenie, odobratie alebo opätovné udelenie schválenia karanténnym zariadeniam a strediskám

Postupy pri čiastočnom alebo úplnom pozastavení, odobratí alebo opätovnom udelení schválenia karanténnym zariadeniam a strediskám musia byť v súlade s podmienkami stanovenými v tejto kapitole.

1. Ak príslušný orgán zistí, že karanténne zariadenie alebo stredisko už nespĺňa podmienky stanovené v kapitolách 1 a 2 alebo že prišlo k zmene využívania, na ktoré sa už nevzťahuje článok 3 písm. e) a f), informuje o tejto skutočnosti Komisiu. Také karanténne zariadenia alebo strediská sa v súlade s týmto aktom už nesmú používať pre dovozy.

2. Karanténnemu zariadeniu alebo stredisku sa opätovne udelí schválenie, keď sú znovu splnené podmienky stanovené v kapitolách 1 a 2.

▼M11 —————

▼B









PRÍLOHA VI

POSTUPY PRI VYŠETRENIACH, ODBERE VZORIEK A TESTOVANÍ NA VTÁČIU CHRÍPKU A PSEUDOMOR HYDINY

1. Počas karantény sa indikátorové vtáky alebo dovezené vtáky, ak sa nepoužijú indikátorové vtáky, musia podrobiť týmto postupom: a) Pri použití indikátorových vtákov: i) všetkým indikátorovým vtákom sa musia odobrať krvné vzorky na sérologické vyšetrenie najskôr 21 dní po ich vstupe do karantény a najmenej tri dni pred koncom obdobia karantény; ii) ak sú v prípade vzoriek uvedených v bode i) sérologické výsledky indikátorových vtákov pozitívne alebo nepreukazné, dovezené vtáky sa musia podrobiť virologickému vyšetreniu; ak je zásielka menšia ako 60 vtákov, odoberú sa výtery z kloaky (alebo trus) všetkým vtákom, ak je väčšia, 60 vtákom. b) Bez použitia indikátorových vtákov sa dovezené vtáky musia virologicky vyšetriť (sérologické testy nie sú vhodné). Ak je zásielka menšia ako 60 vtákov, všetkým vtákom, ak je väčšia, 60 vtákom sa odoberú tracheálne/orofaryngeálne výtery a/alebo výtery z kloaky (alebo trus) počas prvých 7 až 15 dní karanténneho obdobia.

2. Okrem testovania uvedeného v bode 1 sa musia odobrať tieto vzorky na virologické vyšetrenie: a) výtery z kloaky (alebo trus) a tracheálne/orofaryngeálne výtery, ak je to možné, od všetkých klinicky chorých vtákov alebo chorých indikátorových vtákov; b) z črevného obsahu, mozgu, trachey, pľúc, pečene, sleziny, obličiek a ostatných zjavne postihnutých orgánov čo najskôr po uhynutí buď od: i) uhynutých indikátorových vtákov a všetkých vtákov, ktoré uhynuli pred príchodom a ktoré uhynuli počas karantény, alebo ii) v prípade vysokého úhynu malých vtákov z veľkej zásielky aspoň od 10 % uhynutých vtákov.

3. Všetky virologické a sérologické testy vzoriek odobraných počas karantény musia vykonať úradné laboratóriá určené príslušným orgánom s použitím diagnostických postupov v súlade s diagnostickou príručkou pre vtáčiu chrípku a Príručkou diagnostických testov a vakcín pre suchozemské zvieratá Svetovej organizácie pre zdravotný stav zvierat (OIE) pre pseudomor hydiny. Pri virologickom vyšetrení je povolené zhromažďovanie najviac piatich vzoriek od jednotlivých vtákov do jednej vzorky. Trus sa musí zhromažďovať oddelene od ostatných vzoriek orgánov a tkanív.

4. Izoláty vírusov sa musia odoslať do národných referenčných laboratórií.