2006R1881 — SK — 01.04.2012 — 007.002

Tento dokument slúži čisto na potrebu dokumentácie a inštitúcie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah

►B NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1881/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 364, 20.12.2006, p.5)

Zmenené a doplnené:









▼B

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1881/2006

z 19. decembra 2006,

ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách

(Text s významom pre EHP)







KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Komisie (EHS) č. 315/93 z 8. februára 1993, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pre cudzorodé látky v potravinách ( 1 ), a najmä na jeho článok 2 ods. 3, keďže: (1) Nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001 z 8. marca 2001, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých cudzorodých látok v potravinách ( 2 ), bolo veľakrát podstatne zmenené a doplnené. Je potrebné znovu zmeniť a doplniť maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov, aby sa zohľadnili nové informácie a vývoj v Codex Alimentarius. Zároveň by sa malo znenie nariadenia v prípade potreby vyjasniť. Nariadenie (ES) č. 466/2001 by sa preto malo nahradiť. (2) Je veľmi dôležité, aby sa kvôli ochrane verejného zdravia udržiaval obsah kontaminantov na úrovniach, ktoré sú toxikologicky prijateľné. (3) Vzhľadom na rozdiely medzi právnymi predpismi členských štátov a z toho vyplývajúce riziko narušenia hospodárskej súťaže sú v prípade niektorých kontaminantov potrebné opatrenia na úrovni Spoločenstva, ktoré by viedli k zabezpečeniu jednotnosti trhu, pričom sa musí dodržať zásada proporcionality. (4) Maximálne hodnoty by mali byť stanovené na prísnej úrovni, ktorá je primerane dosiahnuteľná dodržiavaním správnej poľnohospodárskej, rybárskej a výrobnej praxe a zohľadňovaním rizika súvisiaceho so spotrebou potravín. V prípade kontaminantov, ktoré sa považujú za genotoxické karcinogény, alebo v prípadoch, keď súčasné vystavenie obyvateľstva alebo citlivých skupín obyvateľstva dosahuje alebo presahuje prípustný príjem, by mali byť maximálne hodnoty stanovené na najnižšej primerane dosiahnuteľnej úrovni (ALARA). Takéto prístupy zabezpečujú, aby prevádzkovatelia potravinárskych podnikov uplatňovali opatrenia zamerané na predchádzanie kontaminácii a jej znižovanie v čo najväčšej miere na účely ochrany verejného zdravia. Okrem toho je pre ochranu zdravia citlivej skupiny obyvateľstva zahŕňajúcej dojčatá a malé deti vhodné zaviesť najnižšie maximálne hodnoty, ktoré sú dosiahnuteľné prostredníctvom prísneho výberu základných surovín, ktoré sa používajú na výrobu potravín pre dojčatá a malé deti. Takýto prísny výber základných surovín je vhodný aj pri výrobe určitých špecifických potravín, akými sú napríklad otruby určené na priamu ľudskú spotrebu. (5) Aby bolo možné uplatniť maximálne hodnoty na sušené, zriedené, spracované a zložené potraviny, v prípade ktorých neboli stanovené žiadne maximálne hodnoty na úrovni Spoločenstva, mali by prevádzkovatelia potravinárskych podnikov poskytnúť špecifické koncentračné a zrieďovacie faktory spolu s príslušnými experimentálnymi údajmi odôvodňujúcimi navrhovaný faktor. (6) Aby sa zabezpečila účinná ochrana verejného zdravia, výrobky, ktoré obsahujú kontaminanty prekračujúce maximálne hodnoty, by nemali byť uvedené na trh samostatne, po zmiešaní s inými potravinami alebo ako zložka iných potravín. (7) Uznáva sa, že triedenie alebo iné spôsoby fyzického spracovania umožňujú znižovať obsah aflatoxínu v zásielkach podzemnice olejnej, orechov, sušeného ovocia a kukurice. Aby sa minimalizoval vplyv na obchod, je vhodné povoliť vyššie hodnoty obsahu aflatoxínu v prípade výrobkov, ktoré nie sú určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložka potravín. V týchto prípadoch by mali byť maximálne hodnoty obsahu aflatoxínov stanovené pri zohľadnení účinnosti, s ktorou vyššie uvedené spôsoby spracovania znižujú obsah aflatoxínu v podzemnici olejnej, orechoch, sušenom ovocí a kukurici na hodnoty, ktoré sú nižšie ako najvyššie maximálne limity stanovené pre výrobky určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložky potravín. (8) Aby sa umožnilo účinné presadzovanie maximálnych hodnôt pre niektoré kontaminanty v niektorých potravinách, je pre tieto prípady vhodné zabezpečiť primerané ustanovenia o označovaní. (9) Pre klimatické podmienky v niektorých členských štátoch je ťažké zabezpečiť, aby maximálne hodnoty neboli prekročené v prípade čerstvého šalátu a čerstvého špenátu. Týmto členským štátom by sa malo poskytnúť prechodné obdobie, počas ktorého môžu naďalej povoľovať uvádzanie čerstvého šalátu a čerstvého špenátu, ktoré sú vypestované a určené na spotrebu na ich území a v prípade ktorých obsah dusičnanov presahuje maximálne hodnoty, na trh. Pestovatelia šalátu a špenátu so sídlom v členských štátoch, ktoré vydali vyššie uvedené povolenia, by mali postupne upravovať svoje metódy pestovania prostredníctvom uplatňovania správnej poľnohospodárskej praxe odporúčanej na národnej úrovni. (10) Niektoré druhy rýb pochádzajúce z baltského regiónu môžu obsahovať vysoké hodnoty dioxínov a polychlórovaných bifenylov (PCB) podobných dioxínom. Značná časť týchto druhov rýb z baltského regiónu nebude spĺňať maximálne hodnoty, a bude preto vylúčená zo stravy. Ukazuje sa však, že toto vylúčenie rýb zo stravy môže mať negatívny dosah na zdravie v baltskom regióne. (11) Švédsko a Fínsko majú zavedený systém, ktorý je schopný zabezpečiť plnú informovanosť spotrebiteľov o stravovacích odporúčaniach týkajúcich sa obmedzení konzumácie rýb z baltského regiónu identifikovanými citlivými skupinami obyvateľstva s cieľom zabrániť potenciálnym zdravotným rizikám. Preto je vhodné udeliť Fínsku a Švédsku výnimku, ktorá im umožňuje na prechodné obdobie uvádzať na trh niektoré druhy rýb pochádzajúce z baltského regiónu a určené na konzumáciu na ich území, v prípade ktorých sú hodnoty obsahu dioxínov a PCB podobných dioxínom vyššie ako hodnoty stanovené v tomto nariadení. Musia byť implementované opatrenia na zabezpečenie, aby ryby a výrobky z nich, ktoré nespĺňajú maximálne hodnoty, neboli uvádzané na trh v iných členských štátoch. Fínsko a Švédsko každoročne podávajú Komisii správy o výsledkoch svojho monitorovania hodnôt obsahu dioxínov a PCB podobných dioxínom v rybách z baltského regiónu, ako aj o opatreniach na zníženie vystavenia ľudí dioxínom a PCB podobných dioxínom z baltského regiónu. (12) Na zabezpečenie jednotného presadzovania maximálnych hodnôt by mali príslušné orgány v celom Spoločenstve uplatňovať rovnaké kritériá odberu vzoriek a rovnaké kritériá vykonávania analýzy. Okrem toho je dôležité, aby boli analytické výsledky oznamované a vykladané jednotným spôsobom. Opatrenia týkajúce sa odberu vzoriek a analýzy uvedené v tomto nariadení ustanovujú jednotné pravidlá oznamovania a výkladu. (13) V prípade niektorých kontaminantov by mali členské štáty a zainteresované strany monitorovať a oznamovať hodnoty obsahu, ako aj podávať správy o pokroku, pokiaľ ide o uplatňovanie preventívnych opatrení, aby sa Komisii umožnilo posúdiť, či je potrebné upraviť existujúce opatrenia alebo prijať dodatočné opatrenia. (14) Akákoľvek maximálna hodnota prijatá na úrovni Spoločenstva môže podliehať preskúmaniu s cieľom zohľadniť pokrok vo vedeckých a technických poznatkoch, ako aj zlepšenia v správnej poľnohospodárskej, rybárskej a výrobnej praxi. (15) Otruby a klíčky môžu byť uvádzané na trh na účely priamej ľudskej spotreby, a preto je vhodné stanoviť maximálnu hodnotu obsahu deoxynivalenolu a zearalenónu v týchto komoditách. (16) V Codex Alimentarius sa nedávno stanovila maximálna hodnota obsahu olova v rybách, ktorú Spoločenstvo prijalo. Je preto vhodné upraviť zodpovedajúcim spôsobom terajšie ustanovenie týkajúce sa obsahu olova v rybách. (17) V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu ( 3 ), sa definujú potraviny živočíšneho pôvodu, a preto by sa mali záznamy týkajúce sa potravín živočíšneho pôvodu v niektorých prípadoch zmeniť a doplniť podľa terminológie použitej v uvedenom nariadení. (18) Je potrebné zabezpečiť, aby sa maximálne hodnoty obsahu kontaminantov neuplatňovali na potraviny, ktoré boli v súlade s právnymi predpismi uvedené na trh Spoločenstva pred dátumom začatia uplatňovania týchto maximálnych hodnôt. (19) Pokiaľ ide o dusičnany, zelenina je hlavným zdrojom dusičnanov prijímaných v ľudskej potrave. Vedecký výbor pre potraviny (SCF) vo svojom stanovisku z 22. septembra 1995 ( 4 ) uviedol, že celkový príjem dusičnanov je spravidla oveľa nižší než prijateľný denný príjem (ADI) vo výške 3,65 mg/kg telesnej hmotnosti (TH). Odporučil však, aby sa pokračovalo v úsilí o znižovanie vystavenia dusičnanom prostredníctvom potravín a vody. (20) Keďže klimatické podmienky majú veľký vplyv na hodnoty obsahu dusičnanov v niektorých druhoch zeleniny, napríklad v šaláte a špenáte, mali by sa preto stanoviť odlišné maximálne hodnoty obsahu dusičnanov v závislosti od ročného obdobia. (21) Pokiaľ ide o aflatoxíny, SCF vo svojom stanovisku z 23. septembra 1994 uviedol, že aflatoxíny sú genotoxické karcinogény ( 5 ). Na základe tohto stanoviska je vhodné obmedziť celkový obsah aflatoxínu v potravinách (suma aflatoxínov B1, B2, G1 a G2), ako aj obsah samostatného aflatoxínu B1, keďže aflatoxín B1 je zďaleka najtoxickejšia zlúčenina. V prípade aflatoxínu M1 v potravinách určených pre dojčatá a malé deti by sa malo zvážiť možné zníženie terajšej maximálnej hodnoty vzhľadom na vývoj pri analytických postupoch. (22) Pokiaľ ide o ochratoxín A (OTA), SCF prijal vedecké stanovisko 17. septembra 1998 ( 6 ). Vykonalo sa hodnotenie príjmu OTA v strave obyvateľov Spoločenstva ( 7 ) v rámci smernice Rady 93/5/EHS z 25. februára 1993 o pomoci členských štátov Komisii a o ich spolupráci pri vedeckom skúmaní otázok týkajúcich sa potravín ( 8 ) (SCOOP). Dňa 4. apríla 2006 prijal Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EÚPB) na žiadosť Komisie aktualizované vedecké stanovisko týkajúce sa ochratoxínu A v potravinách ( 9 ), pričom sa zohľadnili nové vedecké informácie a odvodil prípustný týždenný príjem (TWI) vo výške 120 ng/kg TH. (23) Na základe týchto stanovísk je vhodné stanoviť maximálne hodnoty pre obilie a výrobky z obilia, sušené plody viniča, praženú kávu, víno, hroznovú šťavu a potraviny určené pre dojčatá a malé deti, ktoré všetky značne prispievajú k všeobecnému vystaveniu ľudí ochratoxínu A alebo vystaveniu citlivých skupín spotrebiteľov, napríklad detí. (24) Vhodnosť stanovenia maximálnej hodnoty obsahu OTA v potravinách, ako napríklad sušené ovocie iné ako sušené plody viniča, kakao a výrobky z neho, koreniny, mäsové výrobky, zelená káva, pivo a sladkovka hladkoplodá, ako aj preskúmanie existujúcich maximálnych hodnôt obsahu ochratoxínu A, predovšetkým v sušených plodoch viniča a hroznovej šťave, sa budú posudzovať z hľadiska nedávneho vedeckého stanoviska EÚPB. (25) Pokiaľ ide o patulín, SCF na svojom zasadaní 8. marca 2000 schválil dočasný maximálny prípustný denný príjem (PMTDI) patulínu vo výške 0,4 μg/kg TH ( 10 ). (26) V roku 2001 bola vykonaná úloha SCOOP Hodnotenie príjmu patulínu v strave obyvateľov členských štátov EÚ ( 11 ) v rámci smernice 1993/5/EHS. (27) Na základe tohto hodnotenia a pri zohľadnení PMTDI by sa mali stanoviť maximálne hodnoty obsahu patulínu v určitých potravinách na účely ochrany spotrebiteľov pred nežiaducou kontamináciou. Tieto maximálne hodnoty by mali byť prehodnotené a v prípade potreby znížené pri zohľadení pokroku vo vedeckých a technických poznatkoch a implementácie odporúčania Komisie 2003/598/ES z 11. augusta 2003 o prevencii a znížení kontaminácie patulínom v jablkovej šťave a prísadách jablkovej šťavy v iných nápojoch ( 12 ). (28) Pokiaľ ide o toxíny Fusarium, SCF prijal niekoľko stanovísk, pričom v decembri 1999 hodnotil deoxynivalenol ( 13 ) a stanovil prípustný denný príjem (TDI) vo výške 1 μg/kg TH, v júni 2000 hodnotil zearalenón ( 14 ) a stanovil dočasný TDI vo výške 0,2 μg/kg TH, v októbri 2000 hodnotil fumonizíny ( 15 ) (aktualizované v apríli 2003) ( 16 ) a stanovil TDI vo výške 2 μg/kg TH, v októbri 2000 hodnotil nivalenol ( 17 ) a stanovil dočasný TDI vo výške 0,7 μg/kg TH, v máji 2001 hodnotil T-2 toxín a HT-2 toxín ( 18 ) a stanovil kombinovaný dočasný TDI vo výške 0,06 μg/kg TH a vo februári 2002 hodnotil trichotecény ako skupinu ( 19 ). (29) V rámci smernice 93/5/EHS bola úloha vedeckej spolupráce „Zber údajov o výskyte toxínov Fusarium v potravinách a hodnotenie ich príjmu v strave obyvateľov členských štátov EÚ“ vykonaná a dokončená v septembri 2003 ( 20 ). (30) Na základe vedeckých stanovísk a hodnotenia príjmu v strave je vhodné stanoviť maximálne hodnoty obsahu deoxynivalenolu, zearalenónu a fumonizínov. Pokiaľ ide o fumonizíny, výsledky kontroly nedávnych úrod ukazujú, že kukurica a výrobky z kukurice môžu byť veľmi vysoko kontaminované fumonizínmi a je náležité, aby sa prijali opatrenia, ktoré zamedzia, aby sa kukurica a výrobky z kukurice s takto neprijateľne vysokou úrovňou kontaminácie dostali do potravinového reťazca. (31) Odhady príjmu ukazujú, že prítomnosť T-2 toxínu a HT-2 toxínu môže vyvolávať obavy z hľadiska verejného zdravia. Preto sú vývoj spoľahlivej a citlivej metódy, zber viacerých údajov o výskyte a rozsiahlejšie prešetrovanie/výskum faktorov podieľajúcich sa na prítomnosti T-2 toxínu a HT-2 toxínu v obilí a výrobkoch z obilia, najmä v ovse a výrobkoch z ovsa, dôležité a pripisuje sa im vysoká priorita. (32) Kvôli spoločnému výskytu netreba uvažovať o osobitných opatreniach pre 3-acetyl-deoxynivalenol, 15-acetyl-deoxynivalenol a fumonizín B3, keďže opatrenia týkajúce sa hlavne deoxynivalenolu a fumonizínu B1 a B2 by takisto chránili ľudskú populáciu pred neželaným vystavením 3-acetyl-deoxynivalenolu, 15-acetyl-deoxynivalenolu a fumonizínu B3. To isté platí pre nivalenol, pri ktorom možno do istej miery pozorovať spoločný výskyt s deoxynivalenolom. Okrem toho vystavenie ľudí nivalenolu sa považuje za podstatne nižšie ako dočasný TDI. Pokiaľ ide o ostatné trichotecény zahrnuté vo vyššie uvedenej úlohe vedeckej spolupráce, akými sú napríklad 3-acetyl-deoxynivalenol, 15-acetyl-deoxynivalenol, fusarenón-X, T2-triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, monoacetoxyscirpenol a verrucol, obmedzené informácie, ktoré sú k dispozícií, ukazujú, že ich výskyt nie je veľmi rozšírený a že zistené hodnoty ich obsahu sú spravidla nízke. (33) Klimatické podmienky počas rastu, predovšetkým počas kvitnutia, majú závažný vplyv na obsah toxínov Fusarium. Správna poľnohospodárska prax, pri ktorej sú rizikové faktory znížené na minimum, môže však do istej miery zamedziť kontaminácii hubami Fusarium. Odporúčanie Komisie 2006/583/ES zo 17. augusta 2006 o prevencii a znížení obsahu toxínov Fusarium v obilninách a výrobkoch z obilnín ( 21 ) obsahuje všeobecné princípy prevencie a znižovania kontaminácie toxínmi Fusarium (zearalenón, fumonizíny a trichotecény) v obilí, ktoré budú implementované prostredníctvom rozvoja národných kódexov postupov založených na týchto zásadách. (34) Mali by sa stanoviť maximálne hodnoty obsahu toxínov Fusarium pre nespracované obilie uvedené na trh na účely prvostupňového spracovania. Postupy čistenia, triedenia a sušenia sa nepovažujú za prvostupňové spracovanie, pokiaľ nie je vykonané fyzikálne pôsobenie na samotnom jadre zrna. Vymieľanie sa považuje za prvostupňové spracovanie. (35) Keďže miera, do akej sú pri nespracovanom obilí toxíny Fusarium odstránené čistením a spracovaním, sa môže odlišovať, je vhodné stanoviť maximálne hodnoty pre výrobky z obilia určené pre konečného spotrebiteľa, ako aj pre hlavné zložky potravín získané z obilia, aby v záujme zabezpečenia ochrany verejného zdravia boli k dispozícii presadzovateľné právne predpisy. (36) V prípade kukurice nie sú ešte presne známe všetky faktory, ktoré sa podieľajú na vzniku toxínov Fusarium, predovšetkým zearalenónu a fumonizínov B1 a B2. Preto sa prevádzkovateľom potravinárskych podnikov zapojeným do obilninového reťazca poskytuje časová lehota na vykonanie prešetrenia zdrojov vzniku týchto mykotoxínov a na určenie riadiacich opatrení, ktoré sa majú prijať, aby sa predišlo ich prítomnosti v čo najväčšej rozumnej miere. Navrhuje sa, aby od roku 2007 boli uplatňované maximálne hodnoty založené na v súčasnosti dostupných údajoch o výskyte, pokiaľ sa pred týmto termínom nestanovia špecifické maximálne hodnoty na základe nových informácii o výskyte a vzniku. (37) Keďže sa v ryži zistili nízke úrovne kontaminácie toxínmi Fusarium, pre ryžu a výrobky z ryže neboli stanovené žiadne maximálne hodnoty. (38) Do 1. júla 2008 by sa malo zvážiť preskúmanie maximálnych hodnôt obsahu deoxynivalenolu, zearalenónu, fumonizínu B1 a B2, ako aj vhodnosť stanovenia maximálnej hodnoty obsahu T-2 toxínu a HT-2 toxínu v obilí a vo výrobkoch z obilia pri zohľadnení pokroku vo vedeckých a technologických poznatkoch týkajúcich sa týchto toxínov v potravinách. (39) Pokiaľ ide o olovo, SCF prijal 19. júna 1992 stanovisko ( 22 ), v ktorom potvrdil dočasný prípustný týždenný príjem (PTWI) vo výške 25 μg/kg TH, ktorý v roku 1986 navrhla Svetová zdravotnícka organizácia. SCF prišiel vo svojom stanovisku k záveru, že stredná hodnota obsahu olova v potravinách pravdepodobne nevyvoláva bezprostredné obavy. (40) V rámci smernice 93/5/EHS bola úloha vedeckej spolupráce 3.2.11 „Hodnotenie vystavenia obyvateľov členských štátov EÚ arzénu, kadmiu, olovu a ortuti prostredníctvom stravy“ vykonaná v roku 2004 ( 23 ). Vzhľadom na toto hodnotenie a stanovisko vydané Vedeckým výborom pre potraviny je vhodné prijať opatrenia na zníženie prítomnosti olova v potravinách v čo najväčšej miere. (41) Pokiaľ ide o kadmium, SCF vo svojom stanovisku z 2. júna 1995 ( 24 ) potvrdil dočasný prípustný týždenný príjem vo výške 7 μg/kg TH a odporučil zvýšiť úsilie o zníženie vystavenia kadmiu prostredníctvom stravy, keďže potraviny sú hlavným zdrojom príjmu kadmia u ľudí. V rámci úlohy vedeckej spolupráce 3.2.11 sa vykonalo hodnotenie vystavenia prostredníctvom stravy. Vzhľadom na toto hodnotenie a na stanovisko vydané Vedeckým výborom pre potraviny je vhodné prijať opatrenia na zníženie prítomnosti kadmia v potravinách v čo najväčšej miere. (42) Pokiaľ ide o ortuť, EÚPB prijal 24. februára 2004 stanovisko týkajúce sa ortuti a metylortuti v potravinách ( 25 ) a schválil dočasný prípustný týždenný príjem vo výške 1,6 μg/kg TH. Metylortuť je chemická forma vyvolávajúca najväčšie obavy a môže tvoriť až 90 % celkového obsahu ortuti v rybách a morských živočíchoch. Pri zohľadnení výsledkov úlohy vedeckej spolupráce 3.2.11 prišiel EÚPB k záveru, že hodnoty obsahu ortuti zisteného v potravinách iných ako v rybách a morských živočíchoch vyvolávajú len malé obavy. Pri formách ortuti, ktorá sa nachádza v týchto iných potravinách, zväčša nejde o metylortuť, a preto sa považujú za menšie riziko. (43) Okrem stanovenia maximálnych hodnôt je vhodným prístupom pre ochranu citlivých skupín obyvateľstva v prípade metylortute cielené poradenstvo spotrebiteľom. Preto je ako odpoveď na túto potrebu na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre zdravie a ochranu spotrebiteľa ( 26 ) sprístupnené informačné oznámenie o metylortuti v rybách a v produktoch rybolovu. Viaceré členské štáty takisto vydali poučenie týkajúce sa tejto otázky, ktoré je určené pre ich obyvateľov. (44) Pokiaľ ide o anorganický cín, SCF prišiel vo svojom stanovisku z 12. decembra 2001 ( 27 ) k záveru, že hodnoty obsahu anorganického cínu vo výške 150 mg/kg v nápojoch v plechovkách a 250 mg/kg v iných potravinách v konzervách môžu spôsobovať u niektorých jednotlivcov gastrické podráždenie. (45) V záujme ochrany verejného zdravia pred týmto ohrozením zdravia je potrebné stanoviť maximálne hodnoty obsahu anorganického cínu v potravinách v konzervách a v nápojoch v plechovkách. Ak nebudú k dispozícií údaje o citlivosti dojčiat a malých detí na anorganický cín v potravinách, je potrebné preventívne chrániť zdravie tejto citlivej skupiny obyvateľstva a stanoviť nižšie maximálne hodnoty. (46) Pokiaľ ide o 3-monochlóropropán-1,2-diol (3-MCPD), SCF prijal 30. mája 2001 vedecké stanovisko týkajúce sa 3-MCPD v potravinách ( 28 ), ktorým aktualizoval na základe nových vedeckých informácií svoje stanovisko zo 16. decembra 1994 ( 29 ) a stanovil prípustný denný príjem (TDI) 3-MCPD vo výške 2 μg/kg TH. (47) V rámci smernice 93/5/EHS bola úloha vedeckej spolupráce „Zber a porovnávanie údajov o hodnotách obsahu 3-MCPD a súvisiacich látok v potravinách“ vykonaná a dokončená v júni 2004 ( 30 ). Sójová omáčka a produkty na báze sójovej omáčky prispievajú v najväčšej miere k príjmu 3-MCPD v strave. Niektoré iné potraviny konzumované v niektorých krajinách vo veľkých množstvách, ako napríklad chlieb alebo cestoviny, takisto značne prispievajú k príjmu 3-MCPD, ktorý je spôsobený skôr vysokou konzumáciou ako vysokými hodnotami obsahu 3-MCPD v týchto potravinách. (48) Preto by mali byť stanovené maximálne hodnoty obsahu 3-MCPD v hydrolyzovanej rastlinnej bielkovine (HRB) a v sójovej omáčke, pri zohľadnení rizika spojeného s konzumáciou týchto potravín. Od členských štátov sa vyžaduje, aby preskúmali, či sa 3-MCPD nevyskytuje v iných potravinách, aby sa mohlo posúdiť, či je potrebné stanoviť maximálne hodnoty obsahu 3-MCPD pre ďalšie potraviny. (49) Pokiaľ ide o dioxíny a PCB, SCF prijal 30. mája 2001 stanovisko týkajúce sa dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách ( 31 ), ktorým aktualizoval svoje stanovisko z 22. novembra 2000 ( 32 ) a stanovil prípustný týždenný príjem (TWI) pre dioxíny a PCB podobné dioxínom vo výške 14 pg toxického ekvivalentu Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO-TEQ)/kg TH. (50) Dioxíny uvedené v tomto nariadení zahŕňajú skupinu 75 kongenerov polychlórovaných dibenzo-p-dioxínov (PCDD) a 135 kongenerov polychlórovaných dibenzofuránov (PCDF), z ktorých 17 je toxikologicky významných. Polychlórované bifenyly (PCB) predstavujú skupinu 209 rôznych kongenerov, ktoré možno rozdeliť do dvoch skupín podľa ich toxikologických vlastností: 12 kongenerov vykazuje toxikologické vlastnosti podobné vlastnostiam dioxínov, a preto sa často označujú ako PCB podobné dioxínom. Ostatné PCB nevykazujú toxicitu podobnú dioxínom, ale majú odlišný toxikologický profil. (51) Každý kongener dioxínov alebo PCB podobných dioxínom vykazuje rozdielnu úroveň toxicity. Aby bolo možné sčítať toxicitu týchto rozličných kongenerov, zaviedla sa koncepcia faktorov toxickej ekvivalencie (TEF), ktorá má uľahčiť hodnotenie rizika a regulačnú kontrolu. To znamená, že analytické výsledky týkajúce sa kongenerov všetkých jednotlivých dioxínov a PCB podobných dioxínom, ktoré sú toxikologicky významné, sa vyjadria kvantifikovateľnou jednotkou, a to toxickým ekvivalentom TCDD (TEQ). (52) Odhady vystavenia zohľadňujúce úlohu vedeckej spolupráce „Hodnotenie príjmu dioxínov a súvisiacich PCB v strave obyvateľov členských štátov EÚ“, ktorá bola dokončená v júni 2000 ( 33 ), ukazujú, že príjem v strave značnej časti obyvateľov Spoločenstva je vyšší ako TWI. (53) Z toxikologického hľadiska by sa mali všetky stanovené hodnoty uplatňovať tak na dioxíny, ako aj na PCB podobné dioxínom, v roku 2001 boli však na úrovni Spoločenstva stanovené maximálne hodnoty len pre dioxíny a nie pre PCB podobné dioxínom vzhľadom na veľmi obmedzené údaje o prevalencii PCB podobných dioxínom, ktoré boli v tom čase k dispozícii. Od roku 2001 však bolo k dispozícii viac údajov o prítomnosti PCB podobných dioxínom, a preto sa v roku 2006 stanovili maximálne hodnoty pre sumu dioxínov a PCB podobných dioxínom, keďže toto je z toxikologického hľadiska najvhodnejší prístup. Aby sa zabezpečil plynulý prechod, počas prechodného obdobia by sa mali naďalej uplatňovať hodnoty pre dioxíny spolu s hodnotami pre sumu dioxínov a PCB podobných dioxínom. Potraviny musia počas prechodného obdobia spĺňať maximálne hodnoty pre dioxíny a maximálne hodnoty pre sumu dioxínov a PCB podobných dioxínom. Zrušenie osobitných maximálnych hodnôt pre dioxíny sa zváži do 31. decembra 2008. (54) Na účely podpory proaktívneho prístupu k zníženiu dioxínov a PCB podobných dioxínom prítomných v potravinách a krmivách sa v odporúčaní Komisie 2006/88/ES zo 6. februára 2006 o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a PCB v krmivách a potravinách ( 34 ) stanovili akčné hladiny. Tieto akčné hladiny predstavujú pre príslušné orgány a prevádzkovateľov prostriedok na zdôraznenie prípadov, v ktorých je vhodné identifikovať zdroj kontaminácie a prijať opatrenia na jeho zníženie alebo odstránenie. Keďže zdroje dioxínov a PCB podobných dioxínom sú rôzne, stanovujú sa osobitné akčné hladiny pre dioxíny na jednej strane a pre PCB podobné dioxínom na strane druhej. V stanovenom časovom období by sa mal preskúmať tento proaktívny prístup zameraný na aktívne zníženie obsahu dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách a krmivách a následne aj platné maximálne hodnoty s cieľom stanoviť nižšie hodnoty. Preto sa do 31. decembra 2008 zváži značné zníženie maximálnych hodnôt pre sumu dioxínov a PCB podobných dioxínom. (55) Prevádzkovatelia sa musia snažiť, aby zvýšili svoju schopnosť odstrániť dioxíny, furány a PCB podobné dioxínom z oleja z morských rýb a živočíchov. Podstatne nižšia úroveň, ktorá sa zváži do 31. decembra 2008, bude založená na technických možnostiach najúčinnejšieho dekontaminačného postupu. (56) Pokiaľ ide o stanovenie maximálnych hodnôt v prípade iných potravín do 31. decembra 2008, osobitná pozornosť bude venovaná potrebe stanoviť špecifické nižšie maximálne hodnoty obsahu dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách určeným pre dojčatá a malé deti pri zohľadnení údajov z monitoringu získaných z programov na monitorovanie dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách určených pre dojčatá a malé deti na roky 2005, 2006 a 2007. (57) Pokiaľ ide o polycyklické aromatické uhľovodíky, SCF dospel vo svojom stanovisku zo 4. decembra 2002 ( 35 ) k záveru, že viaceré polycyklické aromatické uhľovodíky (PAU) sú genotoxické karcinogény. Spoločný výbor expertov FAO/WHO pre prídavné látky do potravín (JECFA) vykonal v roku 2005 hodnotenie rizík, ktoré predstavujú PAU, a stanovil hranice vystavenia pre PAU ako základ poradenstva pri zlúčeninách, ktoré sú aj genotoxické aj karcinogénne ( 36 ). (58) Podľa SCF možno používať benzo(a)pyrén ako marker výskytu a účinku karcinogénnych PAU v potravinách vrátane benzo(a)antracénu, benzo(b)fluoranténu, benzo(j)fluoranténu, benzo(k)fluoranténu, benzo(g,h,i)perylénu, chryzénu, cyklopenta(c,d)pyrénu, dibenzo(a,h)antracénu, dibenzo(a,e)pyrénu, dibenzo(a,h)pyrénu, dibenzo(a,i)pyrénu, dibenzo(a,l)pyrénu, indeno(1,2,3-cd)pyrénu a 5-metylchryzénu. Aby sa mohlo pri budúcom preskúmaní posúdiť, či je vhodné ponechať benzo(a)pyrén ako marker, budú potrebné ďalšie analýzy pomerných množstiev týchto PAU v potravinách. Okrem toho by sa mal podľa odporúčania JECFA pre prídavné látky do potravín analyzovať aj benzo(c)fluorén. (59) PAU môžu kontaminovať potraviny počas procesov údenia, zohrievania a sušenia, keď môže dôjsť k priamemu styku potravín so spalinami. Okrem toho znečistenie životného prostredia môže spôsobovať kontamináciu polycyklickými aromatickými uhľovodíkmi, najmä v prípade rýb a produktov rybolovu. (60) V rámci smernice 93/5/EHS bola v roku 2004 vykonaná špecifická úloha vedeckej spolupráce „Zber a porovnávanie údajov o výskyte PAU v potravinách“ ( 37 ). Vysoké hodnoty obsahu boli zistené v sušenom ovocí, lisovanom olivovom oleji, údených rybách, oleji z hroznových semiačok, výrobkoch z údeného mäsa, čerstvých mäkkýšoch, koreninách/omáčkach a korení. (61) V záujme ochrany verejného zdravia je potrebné stanoviť maximálne hodnoty pre benzo(a)pyrén v určitých potravinách, ktoré obsahujú tuky a oleje, a v potravinách, v prípade ktorých môžu procesy údenia alebo sušenia spôsobovať vysoké úrovne kontaminácie. Maximálne hodnoty sú potrebné aj pri potravinách, v prípade ktorých môže znečistenie životného prostredia spôsobovať vysoké úrovne kontaminácie, predovšetkým v rybách a produktoch rybolovu, napríklad v dôsledku únikov ropy z lodí. (62) V niektorých potravinách, napríklad v sušenom ovocí a potravinových doplnkoch, bol zistený benzo(a)pyrén, ale z dostupných údajov nevyplýva, ktoré hodnoty možno dosiahnuť prijateľným spôsobom. Na objasnenie, ktoré hodnoty možno v prípade týchto potravín dosiahnuť prijateľným spôsobom, je potrebné ďalšie prešetrenie. Zatiaľ by sa mali uplatňovať maximálne hodnoty obsahu benzo(a)pyrénu v relevantných zložkách, ako napríklad v olejoch a tukoch používaných v potravinových doplnkoch. (63) Maximálne hodnoty obsahu PAU a vhodnosť stanovenia maximálnych hodnôt obsahu PAU v kakaovom masle by sa mali preskúmať do 1. apríla 2007 pri zohľadnení pokroku vo vedeckých a technologických poznatkoch týkajúcich sa výskytu benzo(a)pyrénu a iných karcinogénnych PAU v potravinách. (64) Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, keďže: PRIJALA TOTO NARIADENIE:







Článok 1

Všeobecné pravidlá

1. Potraviny uvedené v prílohe sa neuvádzajú na trh, ak obsahujú kontaminant uvedený v prílohe, ktorého množstvo prekračuje maximálnu hodnotu stanovenú v prílohe.

2. Maximálne hodnoty uvedené v prílohe sa uplatňujú na jedlú časť príslušných potravín, pokiaľ v prílohe nie je stanovené inak.

Článok 2

Sušené, zriedené, spracované a zložené potraviny

1. Pri uplatňovaní maximálnych hodnôt, ktoré sú stanovené v prílohe, na potraviny, ktoré sú sušené, zriedené, spracované alebo zložené z viac ako jednej zložky, sa zohľadňuje toto:

a) zmeny koncentrácie kontaminantu spôsobené procesom sušenia alebo riedenia;

b) zmeny koncentrácie kontaminantu spôsobené spracovaním;

c) pomerné podiely zložiek vo výrobku;

d) analytický limit kvantifikácie.

2. Pri vykonávaní úradnej kontroly príslušným orgánom prevádzkovateľ potravinárskeho podniku poskytuje a odôvodňuje špecifické koncentračné alebo zrieďovacie faktory pre príslušné procesy sušenia, riedenia, spracovania a/alebo miešania, alebo pre príslušné sušené, zriedené, spracované a/alebo zložené potraviny.

Ak prevádzkovateľ potravinárskeho podniku neposkytne potrebný koncentračný alebo zrieďovací faktor alebo ak príslušný orgán považuje tento faktor za nevhodný vzhľadom na poskytnuté odôvodnenie, príslušný orgán sám určuje tento faktor na základe dostupných informácií a s cieľom maximálnej ochrany zdravia ľudí.

3. Odseky 1 a 2 sa uplatňujú, pokiaľ nie sú pre tieto sušené, riedené, spracované alebo zložené potraviny stanovené špecifické maximálne hodnoty na úrovni Spoločenstva.

4. Pokiaľ v právnych predpisoch Spoločenstva nie sú stanovené špecifické maximálne hodnoty pre potraviny určené pre dojčatá a malé deti, môžu členské štáty stanoviť prísnejšie hodnoty.

Článok 3

Zákaz použitia, miešania a detoxifikácie

1. Potraviny, ktoré nespĺňajú maximálne hodnoty stanovené v prílohe, sa nepoužívajú ako zložky potravín.

2. Potraviny, ktoré spĺňajú maximálne hodnoty stanovené v prílohe, sa nemiešajú s potravinami, ktoré prekračujú tieto maximálne hodnoty.

3. Potraviny, ktoré podliehajú triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu s cieľom znížiť hodnoty kontaminácie, sa nemiešajú s potravinami, ktoré sú určené na priamu ľudskú spotrebu, alebo s potravinami, ktoré sú určené na použitie ako zložka potravín.

4. Potraviny obsahujúce kontaminanty uvedené v oddiele 2 prílohy (mykotoxíny) nie je možné úmyselne detoxifikovať chemickým spracovaním.

▼M5

Článok 4

Osobitné ustanovenia pre podzemnicu olejnú, iné olejnaté semená, stromové orechy, sušené ovocie, ryžu a kukuricu

Podzemnica olejná (arašidy), iné olejnaté semená, stromové orechy, sušené ovocie, ryža a kukurica, ktoré nespĺňajú príslušné maximálne hodnoty obsahu aflatoxínov stanovené v bodoch 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 prílohy, môžu byť uvedené na trh iba vtedy, ak tieto potraviny:

a) nie sú určené na priamu ľudskú spotrebu ani na použitie ako zložka potravín;

b) spĺňajú príslušné maximálne hodnoty obsahu stanovené v bodoch 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 a 2.1.12 prílohy;

c) podliehajú spracovaniu, ktoré zahŕňa triedenie alebo iné fyzikálne spracovanie, a po tomto spracovaní nie sú prekročené maximálne hodnoty obsahu stanovené v bodoch 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 prílohy, a ak výsledkom tohto spracovania nie sú iné škodlivé rezíduá;

d) sú jasne označené s uvedením ich použitia a údaja, „výrobok podlieha pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako zložka potravín triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu s cieľom znížiť kontamináciu aflatoxínom“. Tento údaj je uvedený na etikete každého jednotlivého balíčka, každej jednotlivej škatule atď. a na origináli sprievodného dokladu. Identifikačný kód zásielky/šarže je nezmazateľne vyznačený na každom jednotlivom balíčku, na každej jednotlivej škatuli atď. zásielky a na origináli sprievodného dokladu.

Článok 5

Osobitné ustanovenia pre podzemnicu olejnú (arašidy), iné olejnaté semená, výrobky z nich a obilie

Na etikete každého jednotlivého balíčka, každej jednotlivej škatule atď. a na origináli sprievodného dokladu musí byť jasne uvedený údaj o určenom použití. Tento sprievodný doklad musí byť jasne prepojený so zásielkou tak, že na ňom bude uvedený identifikačný kód zásielky, ktorý je uvedený na každom jednotlivom balíčku, každej jednotlivej škatuli atď. zásielky. Okrem toho musí byť podnikateľská činnosť príjemcu zásielky, ktorá je uvedená na sprievodnom doklade, zlučiteľná s určeným použitím.

Ak nie je jasne uvedený údaj, že nie sú určené na ľudskú spotrebu, maximálne hodnoty obsahu stanovené v bodoch 2.1.5 a 2.1.11 prílohy sa uplatňujú na všetky jadrá podzemnice olejnej (arašidy), iné olejnaté semená a výrobky z nich a všetko obilie uvedené na trh.

Pokiaľ ide o výnimku týkajúcu sa podzemnice olejnej (arašidy) a iných olejnatých semien na drvenie a uplatňovanie maximálnych hodnôt obsahu stanovených v bode 2.1.1. prílohy, výnimka sa uplatňuje iba na zásielky, ktoré sú jasne označené s uvedením ich použitia a údaja, „výrobok podlieha drveniu pri výrobe rafinovaného rastlinného oleja“. Tento údaj je uvedený na etikete každého jednotlivého balíčka, každej jednotlivej škatule atď. a na sprievodnom doklade (sprievodných dokladoch). Konečným miestom určenia musí byť drviace zariadenie.

▼B

Článok 6

Osobitné ustanovenia pre šalát

Ak šalát, ktorý je pestovaný v skleníkoch alebo fóliovníkoch („chránený šalát“) nie je takto označený, uplatňujú sa maximálne hodnoty v prílohe stanovené pre šalát pestovaný pod holým nebom („voľne pestovaný šalát“).

Článok 7

▼M8

Výnimky

▼M7 —————

▼M8

4. Odchylne od článku 1 môžu Fínsko, Švédsko a Lotyšsko udeľovať povolenia uvádzať na ich vlastný trh uloveného voľne žijúceho lososa obyčajného (Salmo salar) a výrobky z neho, pochádzajúce z oblasti Baltského mora a určené na spotrebu na ich vlastnom území, s hodnotami obsahu dioxínov a/alebo PCB podobných dioxínom a/alebo PCB nepodobných dioxínom vyššími než maximálne hodnoty stanovené v bode 5.3 prílohy za predpokladu, že majú zavedený systém na zabezpečenie plnej informovanosti spotrebiteľov o stravovacích odporúčaniach týkajúcich sa obmedzení konzumácie uloveného voľne žijúceho lososa obyčajného pochádzajúceho z oblasti Baltského mora a výrobkov z neho identifikovanými citlivými skupinami obyvateľstva s cieľom zabrániť potenciálnym zdravotným rizikám.

Fínsko, Švédsko a Lotyšsko naďalej uplatňujú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa ryby a výrobky z rýb, ktoré nie sú v súlade s bodom 5.3 prílohy, neuvádzali na trh v iných členských štátoch.

Fínsko, Švédsko a Lotyšsko budú každoročne podávať Komisii správu o opatreniach prijatých s cieľom účinne informovať identifikované citlivé skupiny obyvateľstva o stravovacích odporúčaniach a zabezpečiť, aby sa ulovený voľne žijúci losos obyčajný a výrobky z neho, ktoré nespĺňajú maximálne hodnoty, neuvádzali na trh v iných členských štátoch. Preukážu tiež účinnosť týchto opatrení.

▼M8

5. Odchylne od článku 1 môžu Fínsko a Švédsko udeľovať povolenia uvádzať na ich vlastný trh uloveného voľne žijúceho sleďa obyčajného s dĺžkou viac ako 17 cm (Clupea harengus), uloveného voľne žijúceho sivoňa (Salvelinus spp.), ulovenej voľne žijúcej mihule riečnej (Lampetra fluviatilis) a uloveného voľne žijúceho pstruha obyčajného (Salmo trutta) a výrobky z nich, pochádzajúce z oblasti Baltského mora a určené na spotrebu na ich vlastnom území, s hodnotami obsahu dioxínov a/alebo PCB podobných dioxínom a/alebo PCB nepodobných dioxínom vyššími než maximálne hodnoty stanovené v bode 5.3 prílohy za predpokladu, že majú zavedený systém na zabezpečenie plnej informovanosti spotrebiteľov o stravovacích odporúčaniach týkajúcich sa obmedzení konzumácie uloveného voľne žijúceho sleďa obyčajného s dĺžkou viac ako 17 cm, uloveného voľne žijúceho sivoňa, ulovenej voľne žijúcej mihule riečnej a uloveného voľne žijúceho pstruha obyčajného z oblasti Baltského mora a výrobkov z nich identifikovanými citlivými skupinami obyvateľstva s cieľom zabrániť potenciálnym zdravotným rizikám.

Fínsko a Švédsko naďalej uplatňujú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa ulovený voľne žijúci sleď obyčajný s dĺžkou viac ako 17 cm, ulovený voľne žijúci sivoň, ulovená voľne žijúca mihula riečna a ulovený voľne žijúci pstruh obyčajný a výrobky z nich, ktoré nie sú v súlade s bodom 5.3 prílohy, neuvádzali na trh v iných členských štátoch.

Fínsko a Švédsko budú každoročne podávať Komisii správu o opatreniach prijatých s cieľom účinne informovať identifikované citlivé skupiny obyvateľstva o stravovacích odporúčaniach a zabezpečiť, aby sa uvedené ryby a výrobky z nich, ktoré nespĺňajú maximálne hodnoty, neuvádzali na trh v iných členských štátoch. Preukážu tiež účinnosť týchto opatrení.

▼B

Článok 8

Odber vzoriek a analýza

Odber vzoriek a analýza na úradnú kontrolu maximálnych hodnôt stanovených v prílohe sa vykonáva v súlade s nariadeniami Komisie (ES) č. 1882/2006 ( 38 ), (ES) č. 401/2006 ( 39 ), (ES) č. 1883/2006 ( 40 ) a smernicami Komisie 2001/22/ES ( 41 ), 2004/16/ES ( 42 ) a 2005/10/ES ( 43 ).

Článok 9

Monitorovanie a podávanie správ

▼M7

1. Členské štáty monitorujú hodnoty obsahu dusičnanov v zelenine, ktorá môže obsahovať pomerne vysoké hodnoty, najmä v zelenej listovej zelenine, a výsledky pravidelne oznamujú Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín.

▼M6

2. Členské štáty a zainteresované strany každoročne oznamujú Komisii výsledky vykonaných prešetrení a pokrok týkajúci sa uplatňovania preventívnych opatrení zameraných na zabránenie kontaminácii ochratoxínom A, deoxynivalenolom, zearalenónom, fumonizínom B1 a B2, T-2 toxínom a HT-2 toxínom. Komisia sprístupní tieto výsledky ďalším členským štátom. Súvisiace údaje o výskyte sa oznamujú EFSA.

3. Členské štáty oznamujú Komisii zistenia týkajúce sa aflatoxínov získané v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1152/2009 ( 44 ). Členské štáty by mali Komisii oznamovať zistenia týkajúce sa furánu, etylkarbamátu, perfluóralkylovaných látok a akrylamidu získané v súlade s odporúčaniami Komisie 2007/196/ES ( 45 ), 2010/133/EÚ ( 46 ), 2010/161/EÚ ( 47 ) a 2010/307/EÚ ( 48 ).

▼M6

4. Údaje o výskyte kontaminantov zozbierané členskými štátmi by sa mali, ak je to vhodné, takisto oznamovať EFSA.

▼B

Článok 10

Zrušenie

Nariadenie (ES) č. 466/2001 sa zrušuje.

Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie.

Článok 11

Prechodné opatrenia

Toto nariadenie sa neuplatňuje na výrobky, ktoré boli uvedené na trh pred dátumami uvedenými v písmenách a) až d) v súlade s opatreniami platnými pre príslušný dátum:

a) 1. júl 2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu deoxynivalenolu a zearalenónu stanovené v bodoch 2.4.1, 2.4.2, 2.4.4, 2.4.5, 2.4.6, 2.4.7, 2.5.1, 2.5.3, 2.5.5 a 2.5.7 prílohy;

▼M1

b) 1. októbra 2007, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu deoxynivalenolu a zearalenónu stanovené v bodoch 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2, 2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 a 2.5.10 prílohy;

▼B

c) 1. október 2007, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu fumonizínov B1 a B2 stanovené v bode 2.6 prílohy;

d) 4. november 2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu sumy dioxínov a PCB podobných dioxínom stanovené v oddiele 5 prílohy.

Dôkaz o dátume uvedenia výrobkov na trh zabezpečuje prevádzkovateľ potravinárskeho podniku.

Článok 12

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. marca 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.









PRÍLOHA

Maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (48)







Oddiel 1: Dusičnany Potraviny (1) Maximálne hodnoty (mg NO3/kg) 1.1 Čerstvý špenát (Spinacia oleracea) (2) 3 500 1.2 Konzervovaný, hlboko zmrazený alebo mrazený špenát 2 000 1.3 Čerstvý šalát (Lactuca sativa L.) (chránený a voľne pestovaný šalát) s výnimkou šalátu uvedeného v bode 1.4 Zberaný od 1. októbra do 31. marca: šalát pestovaný v skleníku alebo vo fóliovníku 5 000 šalát pestovaný pod holým nebom 4 000 Zberaný od 1. apríla do 30. septembra: šalát pestovaný v skleníku alebo vo fóliovníku 4 000 šalát pestovaný pod holým nebom 3 000 1.4 „Ľadový“ šalát šalát pestovaný v skleníku alebo vo fóliovníku 2 500 šalát pestovaný pod holým nebom 2 000 1.5 Rukola (Eruca sativa, Diplotaxis sp, Brassica tenuifolia, Sisymbrium tenuifolium) Zberaná od 1. októbra do 31. marca: 7 000 Zberaná od 1. apríla do 30. septembra: 6 000 1.6 Spracované potraviny na báze obilia a detská výživa pre dojčatá a malé deti (3) (4) 200 ▼B







Oddiel 2: Mykotoxíny Potraviny (1) Maximálne hodnoty obsahu (μg/kg) ▼M5 2.1. Aflatoxíny B1 Suma B1, B2, G1 a G2 M1 2.1.1. Podzemnica olejná (arašidy) a iné olejnaté semená (39), ktoré podliehajú pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako zložka potravín triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu, s výnimkou: — podzemnice olejnej (arašidy) a iných olejnatých semien na drvenie pri výrobe rafinovaného rastlinného oleja 8,0 (5) 15,0 (5) — 2.1.2. Mandle, pistácie a marhuľové jadrá, ktoré podliehajú pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako zložka potravín triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu 12,0 (5) 15,0 (5) — 2.1.3. Lieskové orechy a para orechy, ktoré podliehajú pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako zložka potravín triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu 8,0 (5) 15,0 (5) 2.1.4. Stromové orechy iné ako stromové orechy uvedené v bodoch 2.1.2. a 2.1.3, ktoré podliehajú pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako zložka potravín triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu 5,0 (5) 10,0 (5) — 2.1.5. Podzemnica olejná (arašidy) a iné olejnaté semená (39) a spracované výrobky z nich určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložka potravín, s výnimkou: — surových rastlinných olejov určených na rafináciu, — rafinovaných rastlinných olejov 2,0 (5) 4,0 (5) — 2.1.6. Mandle, pistácie a marhuľové jadrá určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložka potravín (40) 8,0 (5) 10,0 (5) — 2.1.7. Lieskové orechy a para orechy určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložka potravín (40) 5,0 (5) 10,0 (5) 2.1.8. Stromové orechy iné ako stromové orechy uvedené v bodoch 2.1.6. and 2.1.7 a spracované výrobky z nich určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložka potravín 2,0 (5) 4,0 (5) — 2.1.9. Sušené ovocie, ktoré podlieha pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako zložka potravín triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu 5,0 10,0 — 2.1.10. Sušené ovocie a spracované výrobky z neho určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložka potravín 2,0 4,0 — 2.1.11. Všetko obilie a všetky výrobky vyrobené z obilia vrátane spracovaných obilných výrobkov, s výnimkou potravín uvedených v bodoch 2.1.12, 2.1.15 a 2.1.17 2,0 4,0 — 2.1.12. Kukurica a ryža, ktoré podliehajú pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako zložka potravín triedeniu alebo inému fyzikálnemu spracovaniu 5,0 10,0 — 2.1.13. Surové mlieko (6), tepelne ošetrené mlieko a mlieko určené na výrobu výrobkov na báze mlieka — — 0,050 2.1.14. Tieto druhy korenín: Capsicum spp (sušené plody z nich, celé alebo mleté, vrátane čili papriky, čili prášku, kajenského korenia a papriky) Piper spp (plody z nich vrátane bieleho a čierneho korenia) Myristica fragrans (muškátový orech) Zingiber officinale (zázvor) Curcuma longa (kurkuma) Zmesi korenín, ktoré obsahujú jednu alebo viaceré z uvedených korenín 5,0 10,0 — 2.1.15. Spracované potraviny na báze obilia a detská výživa pre dojčatá a malé deti (3) (7) 0,10 — — 2.1.16. Počiatočná dojčenská výživa a následná dojčenská výživa vrátane počiatočného dojčenského mlieka a následného dojčenského mlieka (4) (8) — — 0,025 2.1.17. Dietetické potraviny na osobitné lekárske účely (9) (10), ktoré sú výslovne určené pre dojčatá 0,10 — 0,025 ▼B 2.2 Ochratoxín A 2.2.1 Nespracované obilie 5,0 2.2.2 Všetky výrobky získané z nespracovaného obilia, vrátane výrobkov zo spracovaného obilia a obilia určeného na priamu ľudskú spotrebu, s výnimkou potravín uvedených v bodoch 2.2.9 a 2.2.10 3,0 2.2.3 Sušené plody viniča (bobule, hrozienka a sultánky) 10,0 2.2.4 Pražené kávové zrná a mletá pražená káva, s výnimkou rozpustnej kávy 5,0 2.2.5 Rozpustná káva (instantná káva) 10,0 2.2.6 Víno (vrátane šumivého vína, s výnimkou likérového vína a vína, ktoré má najmenej 15 % alkoholu) a ovocné víno (11) 2,0 (12) 2.2.7 Aromatizované víno, aromatizované nápoje na báze vína a aromatizované kokteily z vínnych produktov (13) 2,0 (12) 2.2.8 Hroznová šťava, koncentrovaná rekonštituovaná hroznová šťava, hroznový nektár, hroznový mušt a koncentrovaný rekonštituovaný hroznový mušt, ktoré sú určené na priamu ľudskú spotrebu (14) 2,0 (12) 2.2.9 Spracované potraviny na báze obilia a detská výživa pre dojčatá a malé deti (3), (7) 0,50 2.2.10 Dietetické potraviny na osobitné lekárske účely (9), (10), ktoré sú výslovne určené pre dojčatá 0,50 ▼M4 2.2.11. Koreniny Capsicum spp. (sušené plody, celé alebo mleté, vrátane čili papriky, čili prášku, kajenského korenia a papriky) Piper spp. (plody, vrátane bieleho a čierneho korenia) Myristica fragrans (muškátový orech) Zingiber officinale (zázvor) Curcuma longa (kurkuma) Zmesi korenín obsahujúce jednu alebo viaceré z uvedených korenín 30 μg/kg od 1.7.2010 do 30.6.2012 15 μg/kg od 1.7.2012 2.2.12. Sladovka hladkoplodá (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate a ostatné druhy) 2.2.12.1. Koreň sladovky hladkoplodej, prísada bylinného odvaru 20 μg/kg 2.2.12.2. Výťažok zo sladovky hladkoplodej (41), na použitie v konkrétnych nápojoch a sladkostiach 80 μg/kg ▼B 2.3 Patulín 2.3.1 Ovocné šťavy, koncentrované rekonštituované ovocné šťavy a ovocné nektáre (14) 50 2.3.2 Liehoviny (15), mušt a iné kvasené nápoje vyrobené z jabĺk alebo obsahujúce jablkovú šťavu 50 2.3.3 Tuhé výrobky z jabĺk vrátane jablkového kompótu, jablkového pyré určené na priamu spotrebu, s výnimkou potravín uvedených v bodoch 2.3.4 a 2.3.5 25 2.3.4 Jablková šťava a tuhé výrobky z jabĺk vrátane jablkového kompótu a jablkového pyré určené pre dojčatá a malé deti (16), takto označené a predávané (4) 10,0 2.3.5 Detská výživa iná ako spracované potraviny na báze obilia pre dojčatá a malé deti (3), (4) 10,0 ▼M1 2.4 Deoxynivalenol (17) 2.4.1 Nespracované obilie (18) (19), iné ako tvrdá pšenica, ovos a kukurica 1 250 2.4.2 Nespracovaná tvrdá pšenica a ovos (18) (19) 1 750 2.4.3 Nespracovaná kukurica (18), s výnimkou nespracovanej kukurice určenej na spracovanie mokrým mletím (36) 1 750 (20) 2.4.4 Obilie určené na priamu ľudskú spotrebu, obilná múka, otruby a klíčky ako konečný produkt predávaný na priamu ľudskú spotrebu, s výnimkou potravín uvedených v bodoch 2.4.7, 2.4.8 a 2.4.9 750 2.4.5 Cestoviny (suché) (21) 750 2.4.6 Chlieb (vrátane malých pekárenských výrobkov), pečivo, sušienky, obilné snacky a raňajkové cereálie 500 2.4.7 Následné výživové prípravky na báze obilia pre dojčatá a malé deti (3) (7) 200 2.4.8 Mlynské frakcie kukurice s veľkosťou častíc > 500 mikrónov, na ktoré sa vzťahuje kód KN 1103 13 alebo 1103 20 40 a iné mleté výrobky z kukurice s veľkosťou častíc > 500 mikrónov, ktoré sa nepoužívajú na priamu ľudskú spotrebu a na ktoré sa vzťahuje kód KN 1904 10 10 750 (20) 2.4.9 Mlynské frakcie kukurice s veľkosťou častíc ≤ 500 mikrónov na ktoré sa vzťahuje kód KN 1102 20 a iné mleté výrobky z kukurice s veľkosťou častíc ≤ 500 mikrónov, ktoré sa nepoužívajú na priamu ľudskú spotrebu a na ktoré sa vzťahuje kód KN 1904 10 10 1 250 (20) 2.5 Zearalenón (17) 2.5.1 Nespracované obilie (18) (19) iné ako kukurica 100 2.5.2 Nespracovaná kukurica (18), s výnimkou nespracovanej kukurice určenej na spracovanie mokrým mletím (36) 350 (20) 2.5.3 Obilie určené na priamu ľudskú spotrebu, obilná múka, otruby a klíčky ako konečný produkt predávaný na priamu ľudskú spotrebu, s výnimkou potravín uvedených v bodoch 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 a 2.5.10 75 2.5.4 Rafinovaný kukuričný olej 400 (20) 2.5.5 Chlieb (vrátane malých pekárenských výrobkov), pečivo, sušienky, obilné snacky a raňajkové cereálie, s výnimkou kukuričných snackov a raňajkových cereálii na báze kukurice 50 2.5.6 Kukurica určená na priamu ľudskú spotrebu, snacky na báze kukurice a raňajkové cereálie na báze kukurice 100 (20) 2.5.7 Následné výživové prípravky na báze obilia pre dojčatá a malé deti (okrem následných výživových prípravkov na báze kukurice) a ostatné potraviny na výživu dojčiat a malých detí (3) (7) 20 2.5.8 Následné výživové prípravky na báze kukurice pre dojčatá a malé deti (3) (7) 20 (20) 2.5.9 Mlynské frakcie kukurice s veľkosťou častíc > 500 mikrónov, na ktoré sa vzťahuje kód KN 1103 13 alebo 1103 20 40 a iné mleté výrobky z kukurice s veľkosťou častíc > 500 mikrónov, ktoré sa nepoužívajú na priamu ľudskú spotrebu a na ktoré sa vzťahuje kód KN 1904 10 10 200 (20) 2.5.10 Mlynské frakcie kukurice s veľkosťou častíc ≤ 500 mikrónov, na ktoré sa vzťahuje kód KN 1102 20 a iné mleté výrobky z kukurice s veľkosťou častíc ≤ 500 mikrónov, ktoré sa nepoužívajú na priamu ľudskú spotrebu a na ktoré sa vzťahuje kód KN 1904 10 10 300 (20) 2.6 Fumonizíny Suma B1 a B2 2.6.1 Nespracovaná kukurica (18), s výnimkou nespracovanej kukurice určenej na spracovanie mokrým mletím (36) 4 000 (22) 2.6.2 Kukurica určená na priamu ľudskú spotrebu, potraviny na báze kukurice určené na priamu ľudskú spotrebu, s výnimkou potravín uvedených v bode 2.6.3 a 2.6.4 1 000 (22) 2.6.3 Raňajkové cereálie na báze kukurice a snacky na báze kukurice 800 (22) 2.6.4 Následné výživové prípravky na báze kukurice pre dojčatá a malé deti (3) (7) 200 (22) 2.6.5 Mlynské frakcie kukurice s veľkosťou častíc > 500 mikrónov na ktoré sa vzťahuje kód KN 1103 13 alebo 1103 20 40 a iné mleté výrobky z kukurice s veľkosťou častíc > 500 mikrónov, ktoré sa nepoužívajú na priamu ľudskú spotrebu a na ktoré sa vzťahuje kód KN 1904 10 10 1 400 (22) 2.6.6 Mlynské frakcie kukurice s veľkosťou častíc ≤ 500 mikrónov, na ktoré sa vzťahuje kód KN 1102 20 a iné mleté výrobky z kukurice s veľkosťou častíc ≤ 500 mikrónov, ktoré sa nepoužívajú na priamu ľudskú spotrebu a na ktoré sa vzťahuje kód KN 1904 10 10 2 000 (22) ▼B 2.7 T-2 toxín a HT-2 toxín (17) Suma T-2 toxínu a HT-2 toxínu 2.7.1 Nespracované obilie (18) a výrobky z obilia —







Oddiel 3: Kovy Potraviny (1) Maximálne hodnoty obsahu (mg/kg čerstvej hmotnosti) 3.1 Olovo 3.1.1 Surové mlieko (6), tepelne upravované mlieko a mlieko určené na výrobu produktov na báze mlieka 0,020 3.1.2 Počiatočná dojčenská výživa a následná dojčenská výživa (4), ►M3 (8) ◄ 0,020 3.1.3 Mäso (s výnimkou drobov) z hovädzieho dobytka, oviec, ošípaných a hydiny (6) 0,10 3.1.4 Droby z hovädzieho dobytka, oviec, ošípaných a hydiny (6) 0,50 3.1.5 Svalovina rýb (23), (24) 0,30 ▼M6 3.1.6. Kôrovce (25): svalovina z končatín a abdominálnej časti (43). V prípade krabov a krabom príbuzných kôrovcov (Brachyura a Anomura) svalovina z končatín 0,50 ▼B 3.1.7 Lastúrniky (25) 1,5 3.1.8 Hlavonožce (bez vnútorností) (25) 1,0 ▼M6 3.1.9. Strukovinová zelenina (26), obilniny a strukoviny 0,20 3.1.10. Zelenina s výnimkou hlúbovej zeleniny, listovej zeleniny, čerstvých bylín, húb a morských rias (26). V prípade zemiakov sa maximálne hodnoty uplatňujú na ošúpané zemiaky 0,10 3.1.11. Hlúbová zelenina, listová zelenina (42) a tieto huby (26): Agaricus bisporus (pečiarka dvojvýtrusná), Pleurotus ostreatus (hliva ustricovitá), Lentinula edodes (húževnatec jedlý, šii-take) 0,30 ▼B 3.1.12 Ovocie s výnimkou bobuľovín a drobného ovocia (26) 0,10 3.1.13 Bobuľoviny a drobné ovocie (26) 0,20 3.1.14 Tuky a oleje vrátane mliečneho tuku 0,10 3.1.15 Ovocné šťavy, koncentrované rekonštituované ovocné šťavy a ovocné nektáre (14) 0,050 3.1.16 Víno (vrátane šumivého vína, s výnimkou likérového vína), mušt, hruškový mušt a ovocné víno (11) 0,20 (27) 3.1.17 Aromatizované víno, aromatizované nápoje na báze vína a aromatizované kokteily z vínnych produktov (13) 0,20 (27) ▼M3 3.1.18 Potravinové doplnky (38) 3,0 ▼M3 3.2 Kadmium 3.2.1 Mäso z hovädzieho dobytka, oviec, ošípaných a hydiny okrem vedľajších jatočných produktov (6) 0,050 3.2.2 Konské mäso okrem vedľajších jatočných produktov (6) 0,20 3.2.3 Pečeň z hovädzieho dobytka, oviec, ošípaných, hydiny a koní (6) 0,50 3.2.4 Obličky z hovädzieho dobytka, oviec, ošípaných, hydiny a koní (6) 1,0 3.2.5 Svalovina rýb (23) (24), s výnimkou druhov uvedených v bodoch 3.2.6, 3.2.7 a 3.2.8 0,050 3.2.6 Svalovina týchto rýb (23) (24): pelamída atlantická (Sarda sarda) pleskáč morský obyčajný (Diplodus vulgaris) úhor (Anguilla anguilla) parmica šedá (Chelon labrosus) stavridy (Trachurus spp.) luvar (Luvarus imperialis) makrely (Scomber spp.) sardinka európska (Sardina pilchardus) sardinky z rodu Sardinops (Sardinops spp.) tuniaky (Thunnus spp., Euthynnus spp., Katsuwonus pelamis) morský jazyk (Dicologoglossa cuneata) 0,10 3.2.7 Svalovina týchto rýb (23) (24): tuniak makrelovitý (Auxis spp.) 0,20 3.2.8 Svalovina týchto rýb (23) (24): sardely (Engraulis spp.) mečiar obyčajný (Xiphias gladius) 0,30 ▼M6 3.2.9. Kôrovce (25): svalovina z končatín a abdominálnej časti (43). V prípade krabov a krabom príbuzných kôrovcov (Brachyura a Anomura) svalovina z končatín 0,50 ▼M3 3.2.10 Lastúrniky (25) 1,0 3.2.11 Hlavonožce (bez vnútorností) (25) 1,0 3.2.12 Obilie s výnimkou otrúb, klíčkov, pšenice a ryže 0,10 3.2.13 Otruby, klíčky, pšenica a ryža 0,20 3.2.14 Sójové zrná 0,20 ▼M6 3.2.15. Zelenina a ovocie s výnimkou listovej zeleniny, čerstvých bylín, húb, hlúbovej listovej zeleniny, stonkovej zeleniny, koreňovej a hľuzovej zeleniny a morských rias (26) 0,050 3.2.16. Stonková zelenina, koreňová a hľuzová zelenina, s výnimkou zeleru (26). V prípade zemiakov sa maximálne hodnoty uplatňujú na ošúpané zemiaky 0,10 3.2.17. Listová zelenina, čerstvé bylinky, hlúbová listová zelenina, zeler a tieto huby (26): Agaricus bisporus (pečiarka dvojvýtrusná), Pleurotus ostreatus (hliva ustricovitá), Lentinula edodes (húževnatec jedlý, šii-take) 0,20 ▼M3 3.2.18 Huby, s výnimkou tých, ktoré sú uvedené v bode 3.2.17 (26) 1,0 ▼M3 3.2.19 Potravinové doplnky (38) okrem potravinových doplnkov uvedených v bode 3.2.20 1,0 ▼M6 3.2.20. Potravinové doplnky (38) pozostávajúce výlučne alebo najmä zo sušených morských rias, z výrobkov vyrobených zo sušených rias alebo zo sušených lastúrnikov 3,0 ▼B 3.3 Ortuť ▼M6 3.3.1. Produkty rybolovu (25) a svalovina rýb (23) (24), s výnimkou druhov uvedených v bode 3.3.2. Maximálna hodnota pre kôrovce sa uplatňuje na svalovinu z končatín a abdominálnej časti (43). V prípade krabov a krabom príbuzných kôrovcov (Brachyura a Anomura) sa táto hodnota uplatňuje na svalovinu z končatín 0,50 ▼M3 3.3.2 Svalovina týchto rýb (23) (24): čert morský (Lophius spp.) zubatka pruhovaná (Anarhichas lupus) pelamída atlantická (Sarda sarda) úhor (Anguilla spp.) ryby z druhov Hoplostethus (Hoplostethus spp.) granatier (Coryphaenoides rupestris) halibut (Hippoglossus hippoglossus) Genypterus capensis marlin (Makaira spp.) platesa (Lepidorhombus spp.) parmica (Mullus spp.) ružový úhor (Genypterus blacodes) šťuka obyčajná (Esox lucius) pelamída jednofarebná (Orcynopsis unicolor) treska malá (Trisopterus minutus) žralok portugalský (Centroscymnes coelolepis) raje (Raja spp.) morské ostrieže (Sebastes marinus, S. mentella, S. viviparus) plachetník obyčajný (Istiophorus platypterus) šupinoplutvovec (Lepidopus caudatus, Aphanopus carbo) pražma (Pagellus spp.) žraloky (všetky druhy) makrela hadia (Lepidocybium flavobrunneum, Ruvettus pretiosus, Gempylus serpens) jesetery (Acipenser spp.) mečiar obyčajný (Xiphias gladius) tuniaky (Thunnus spp., Euthynnus spp., Katsuwonus pelamis) 1,0 ▼M3 3.3.3 Potravinové doplnky (38) 0,10 ▼B 3.4 Cín (anorganický) 3.4.1 Potraviny v konzervách a plechovkách iné ako nápoje 200 3.4.2 Nápoje v plechovkách vrátane ovocných a zeleninových štiav 100 3.4.3 Detská výživa a spracované potraviny na báze obilia v konzervách určené pre dojčatá a malé deti, s výnimkou sušených výrobkov a výrobkov v prášku (3), (28) 50 3.4.4 Počiatočná dojčenská výživa a následná dojčenská výživa v konzervách (vrátane počiatočného dojčenského mlieka a následného dojčenského mlieka), s výnimkou sušených výrobkov a výrobkov v prášku ►M3 (8) ◄ , (28) 50 3.4.5 Dietetické potraviny na osobitné lekárske účely (9), (28)v konzervách, ktoré sú výslovne určené pre dojčatá, s výnimkou sušených výrobkov a výrobkov v prášku 50







Oddiel 4: 3-monochlóropropán-1,2-diol (3-MCPD) Potraviny (1) Maximálne hodnoty obsahu (μg/kg) 4.1 Hydrolyzovaná rastlinná bielkovina (29) 20 4.2 Sójová omáčka (29) 20

▼M8







Oddiel 5: Dioxíny a PCB (30) Potraviny MAXIMÁLNE HODNOTY OBSAHU SUMA DIOXÍNOV (WHO-PCDD/F-TEQ) (31) SUMA DIOXÍNOV A PCB PODOBNÝCH DIOXÍNOM (WHO-PCDD/F-PCB-TEQ) (31) SUMA PCB28, PCB52, PCB101, PCB138, PCB153 a PCB180 (ICES – 6) (31) 5.1 Mäso a mäsové výrobky (s výnimkou jedlých drobov) z týchto zvierat (6): — hovädzí dobytok a ovce 2,5 pg/g tuku (32) 4,0 pg/g tuku (32) 40 ng/g tuku (32) — hydina 1,75 pg/g tuku (32) 3,0 pg/g tuku (32) 40 ng/g tuku (32) — ošípané 1,0 pg/g tuku (32) 1,25 pg/g tuku (32) 40 ng/g tuku (32) 5.2 Pečeň suchozemských zvierat uvedených v bode 5.1. (6) a výrobky z nej vyrobené 4,5 pg/g tuku (32) 10,0 pg/g tuku (32) 40 ng/g tuku (32) 5.3 Svalovina rýb a produkty rybolovu a výrobky z nich (24) (33) s výnimkou — uloveného voľne žijúceho úhora — ulovených voľne žijúcich sladkovodných rýb s výnimkou diadrómnych druhov ulovených v sladkých vodách — rybej pečene a výrobkov z nej vyrobených — olejov z morských živočíchov Maximálna hodnota pre kôrovce sa vzťahuje na svalovinu z končatín a abdominálnej časti (43). V prípade krabov a krabom príbuzných kôrovcov (Brachyura a Anomura) sa táto hodnota vzťahuje na svalovinu z končatín. 3,5 pg/g čerstvej hmotnosti 6,5 pg/g čerstvej hmotnosti 75 ng/g čerstvej hmotnosti 5.4 Svalovina ulovených voľne žijúcich sladkovodných rýb s výnimkou diadrómnych druhov ulovených v sladkých vodách a výrobky z nich 3,5 pg/g čerstvej hmotnosti 6,5 pg/g čerstvej hmotnosti 125 ng/g čerstvej hmotnosti 5.5 Svalovina uloveného voľne žijúceho úhora (Anguilla anguilla) a výrobky z nej 3,5 pg/g čerstvej hmotnosti 10,0 pg/g čerstvej hmotnosti 300 ng/g čerstvej hmotnosti 5.6 Rybia pečeň a výrobky z nej vyrobené s výnimkou olejov z morských živočíchov uvedených v bode 5.7 — 20,0 pg/g čerstvej hmotnosti (37) 200 ng/g čerstvej hmotnosti (37) 5.7 Oleje z morských živočíchov (olej z kože rýb, olej z pečene rýb a oleje z ostatných morských živočíchov určené na priamu ľudskú spotrebu) 1,75 pg/g tuku 6,0 pg/g tuku 200 ng/g tuku 5.8 Surové mlieko (6) a mliečne výrobky (6) vrátane maslového tuku 2,5 pg/g tuku (32) 5,5 pg/g tuku (32) 40 ng/g tuku (32) 5.9 Slepačie vajcia a výrobky z vajec (6) 2,5 pg/g tuku (32) 5,0 pg/g tuku (32) 40 ng/g tuku (32) 5.10 Tuk z týchto zvierat: — hovädzí dobytok a ovce 2,5 pg/g tuku 4,0 pg/g tuku 40 ng/g tuku — hydina 1,75 pg/g tuku 3,0 pg/g tuku 40 ng/g tuku — ošípané 1,0 pg/g tuku 1,25 pg/g tuku 40 ng/g tuku 5.11 Zmiešané živočíšne tuky 1,5 pg/g tuku 2,50 pg/g tuku 40 ng/g tuku 5.12 Rastlinné oleje a tuky 0,75 pg/g tuku 1,25 pg/g tuku 40 ng/g tuku 5.13 Potraviny pre dojčatá a malé deti (4) 0,1 pg/g čerstvej hmotnosti 0,2 pg/g čerstvej hmotnosti 1,0 ng/g čerstvej hmotnosti

▼B







Oddiel 6: Polycyklické aromatické uhľovodíky Potraviny Maximálne hodnoty obsahu (μg/kg čerstvej hmotnosti) 6.1 Benzo(a)pyrén (34) 6.1.1 Oleje a tuky (s výnimkou kakaového masla) určené na priamu ľudskú spotrebu alebo na použitie ako zložky potravín 2,0 6.1.2 Údené mäso a výrobky z údeného mäsa 5,0 ▼M6 6.1.3. Svalovina údených rýb a údené produkty rybolovu (24) (35), s výnimkou lastúrnikov. Maximálna hodnota pre údené kôrovce sa uplatňuje na svalovinu z končatín a abdominálnej časti (43). V prípade údených krabov a krabom príbuzných kôrovcov (Brachyura a Anomura) sa táto hodnota uplatňuje na svalovinu z končatín 5,0 ▼B 6.1.4 Svalovina rýb (23), (24) iných ako údené ryby 2,0 ▼M6 6.1.5. Kôrovce, hlavonožce, iné ako údené (25). Maximálna hodnota pre kôrovce sa uplatňuje na svalovinu z končatín a abdominálnej časti (43). V prípade krabov a krabom príbuzných kôrovcov (Brachyura a Anomura) sa táto hodnota uplatňuje na svalovinu z končatín. 5,0 ▼B 6.1.6 Lastúrniky (25) 10,0 6.1.7 Spracované potraviny na báze obilia a detská výživa pre dojčatá a malé deti (3), (28) 1,0 6.1.8 Počiatočná dojčenská výživa a následná dojčenská výživa vrátane počiatočného dojčenského mlieka a následného dojčenského mlieka ►M3 (8) ◄ , (28) 1,0 6.1.9 Dietetické potraviny na osobitné lekárske účely (9), (28), ktoré sú výslovne určené pre dojčatá 1,0







Kongener Hodnota TEF Dibenzo-p-dioxíny (PCDD) 2,3,7,8 – TCDD 1 1,2,3,7,8-PeCDD 1 1,2,3,4,7,8-HxCDD 0,1 1,2,3,6,7,8-HxCDD 0,1 1,2,3,7,8,9-HxCDD 0,1 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD 0,01 OCDD 0,0003 Dibenzofurány (PCDF) 2,3,7,8-TCDF 0,1 1,2,3,7,8-PeCDF 0,03 2,3,4,7,8-PeCDF 0,3 1,2,3,4,7,8-HxCDF 0,1 1,2,3,6,7,8-HxCDF 0,1 1,2,3,7,8,9-HxCDF 0,1 2,3,4,6,7,8-HxCDF 0,1 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF 0,01 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF 0,01 OCDF 0,0003 PCB podobné dioxínom Non-orto PCB + Mono-orto PCB Non-orto PCB PCB 77 0,0001 PCB 81 0,0003 PCB 126 0,1 PCB 169 0,03 Mono-orto PCB PCB 105 0,00003 PCB 114 0,00003 PCB 118 0,00003 PCB 123 0,00003 PCB 156 0,00003 PCB 157 0,00003 PCB 167 0,00003 PCB 189 0,00003 Použité skratky: „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = hexa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = chlórodibenzodioxín; „CDF“ = chlorodibenzofurán; „CB“ = chlórobifenyl.

◄

◄





Potraviny uvedené v tejto kategórii definované v smernici Komisie 2006/125/ES z 5. decembra 2006 o potravinách spracovaných na báze obilnín a detskej potrave určených pre dojčatá a malé deti (Ú. v. EÚ L 339, 6.12.2006, s. 16).

◄

Dojčatá a malé deti definované v smernici 2006/141/ES (Ú. v. EÚ L 401, 30.12.2006, s. 1) a v smernici 2006/125/ES.

◄

Dioxíny (suma polychlórovaných dibenzo-para-dioxínov (PCDD) a polychlórovaných dibenzofuránov (PCDF), vyjadrené v toxickom ekvivalente Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) s použitím faktorov toxickej ekvivalencie WHO (WHO-TEF)) a suma dioxínov a PCB podobných dioxínom (suma PCDD, PCDF a polychlórovaných bifenylov (PCB), vyjadrené v toxickom ekvivalente WHO s použitím WHO-TEF). WHO-TEF na hodnotenie ohrozenia ľudského zdravia na základe záverov zasadnutia odborníkov Medzinárodného programu chemickej bezpečnosti (IPCS) Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO), ktoré sa konalo v Ženeve v júni 2005 (

Martin van den Berg et al.

,

The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds.

Toxicological Sciences 93(2) 223–241 (2006)).







Kongener Hodnota TEF Dibenzo-p-dioxíny (PCDD) 2,3,7,8 – TCDD 1 1,2,3,7,8-PeCDD 1 1,2,3,4,7,8-HxCDD 0,1 1,2,3,6,7,8-HxCDD 0,1 1,2,3,7,8,9-HxCDD 0,1 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD 0,01 OCDD 0,0003 Dibenzofurány (PCDF) 2,3,7,8-TCDF 0,1 1,2,3,7,8-PeCDF 0,03 2,3,4,7,8-PeCDF 0,3 1,2,3,4,7,8-HxCDF 0,1 1,2,3,6,7,8-HxCDF 0,1 1,2,3,7,8,9-HxCDF 0,1 2,3,4,6,7,8-HxCDF 0,1 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF 0,01 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF 0,01 OCDF 0,0003 PCB podobné dioxínom Non-orto PCB + Mono-orto PCB Non-orto PCB PCB 77 0,0001 PCB 81 0,0003 PCB 126 0,1 PCB 169 0,03 Mono-orto PCB PCB 105 0,00003 PCB 114 0,00003 PCB 118 0,00003 PCB 123 0,00003 PCB 156 0,00003 PCB 157 0,00003 PCB 167 0,00003 PCB 189 0,00003 Použité skratky: „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = hexa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = chlórodibenzodioxín; „CDF“ = chlorodibenzofurán; „CB“ = chlórobifenyl.

◄

Maximálna hodnota vyjadrená na základe tuku nie je použiteľná na potraviny s obsahom < 2 % tuku. V prípade potravín s obsahom menej než 2 % tuku je uplatniteľná maximálna hodnota hodnotou stanovenou vzhľadom na celý výrobok a zodpovedá maximálnej hodnote stanovenej vzhľadom na celý výrobok v prípade potravín s obsahom menej než 2 % tuku za pomoci tohto vzorca:

◄